# Eiropas Savienības L 86/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.086.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 86 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 26. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.086.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 86

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 26. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 285/2013 (2013. gada 21. marts), ar kuru izbeidz antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 286/2013 (2013. gada 22. marts) par pārejas posma pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību saistībā ar Horvātijas pievienošanos | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 287/2013 (2013. gada 22. marts), ar kuru groza IV un VIII pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 288/2013 (2013. gada 25. marts) par Regulās (EK) Nr. 256/2002, (EK) Nr. 1453/2004, (EK) Nr. 255/2005, (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 166/2008 un (EK) Nr. 378/2009 paredzēto atļauju apturēšanu attiecībā uz preparātu Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) (
  1
  ) | 15 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 289/2013 (2013. gada 25. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 18 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/152/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 21. marts) par to, lai Malta sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu | 20 |
| | | 2013/153/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 21. marts) par to, lai Malta sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu | 21 |
| | | 2013/154/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 22. marts), ar kuru dažiem pakalpojumiem pasta nozarē Ungārijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1568)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2013/155/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 22. marts) par Savienības 2013. gada finansiālo atbalstu Eiropas Savienības references laboratorijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1628) | 28 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 285/2013 (2013. gada 21. marts), ar kuru izbeidz antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 286/2013 (2013. gada 22. marts) par pārejas posma pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību saistībā ar Horvātijas pievienošanos

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 287/2013 (2013. gada 22. marts), ar kuru groza IV un VIII pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 288/2013 (2013. gada 25. marts) par Regulās (EK) Nr. 256/2002, (EK) Nr. 1453/2004, (EK) Nr. 255/2005, (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 166/2008 un (EK) Nr. 378/2009 paredzēto atļauju apturēšanu attiecībā uz preparātu Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) (
  1
  )

Bacillus cereus

toyoi

1

15

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 289/2013 (2013. gada 25. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

18

LĒMUMI

2013/152/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 21. marts) par to, lai Malta sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

20

2013/153/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 21. marts) par to, lai Malta sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

21

2013/154/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 22. marts), ar kuru dažiem pakalpojumiem pasta nozarē Ungārijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1568)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1568)

1

22

2013/155/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 22. marts) par Savienības 2013. gada finansiālo atbalstu Eiropas Savienības references laboratorijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1628)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1628)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 285/2013

(2013. gada 21. marts),

ar kuru izbeidz antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, 11. panta 2. punktu un 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 1994. gada 2. februārī ar Regulu (EK) Nr. 229/94 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgus antidempinga maksājumus Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) izcelsmes etanolamīnu (“attiecīgais ražojums”) importam. Ar Padomes 2000. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1603/2000 (3) (“pirmā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas minētie pasākumi tika pagarināti uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1994. gada 2. februārī ar Regulu (EK) Nr. 229/94 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgus antidempinga maksājumus Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) izcelsmes etanolamīnu (“attiecīgais ražojums”) importam. Ar Padomes 2000. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1603/2000 (3) (“pirmā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas minētie pasākumi tika pagarināti uz pieciem gadiem.

| (2) | Ar Padomes 2006. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1583/2006 (4) (“otrā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas minētie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes 2006. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1583/2006 (4) (“otrā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc otrās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas minētie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem.

| (3) | Ar Padomes 2010. gada 19. janvāra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010 (5) (“trešā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas ASV izcelsmes etanolamīnu importam noteiktie antidempinga maksājumi tika pagarināti vēl uz diviem gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes 2010. gada 19. janvāra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010 (5) (“trešā termiņbeigu pārskatīšanas regula”) pēc trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas ASV izcelsmes etanolamīnu importam noteiktie antidempinga maksājumi tika pagarināti vēl uz diviem gadiem.

| (4) | The Dow Chemical Company (“Dow Chemical”) 2010. gada 9. aprīlī iesniedza prasību daļēji atcelt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010. |
| --- | --- |

(4)

The Dow Chemical Company (“Dow Chemical”) 2010. gada 9. aprīlī iesniedza prasību daļēji atcelt Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010.

| (5) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 12. martāOficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par gaidāmo termiņa izbeigšanos (6). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 12. martāOficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par gaidāmo termiņa izbeigšanos (6).

| (6) | Komisija 2012. gada 21. janvārī pēc BASF AG, Ineos Europe AG un Sasol Germany GmbH (“Savienības ražošanas nozare”) iesniegtā pieprasījuma sāka termiņbeigu pārskatīšanu (“ceturtā termiņbeigu pārskatīšana”) (7). |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2012. gada 21. janvārī pēc BASF AG, Ineos Europe AG un Sasol Germany GmbH (“Savienības ražošanas nozare”) iesniegtā pieprasījuma sāka termiņbeigu pārskatīšanu (“ceturtā termiņbeigu pārskatīšana”) (7).

| (7) | Daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā uz Dow Chemical dempingu tika sākta 2012. gada 11. aprīlī (8). |
| --- | --- |

(7)

Daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā uz Dow Chemical dempingu tika sākta 2012. gada 11. aprīlī (8).

| (8) | Pēc 2010. gada 9. aprīlī iesniegtas prasības (9) Vispārējā tiesa ar 2012. gada 8. maija spriedumu lietā T-158/10 (10) (“spriedums”) atcēla trešo termiņbeigu pārskatīšanas regulu, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical. |
| --- | --- |

(8)

Pēc 2010. gada 9. aprīlī iesniegtas prasības (9) Vispārējā tiesa ar 2012. gada 8. maija spriedumu lietā T-158/10 (10) (“spriedums”) atcēla trešo termiņbeigu pārskatīšanas regulu, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical.

1.2.   Daļēja atsākšana

| (9) | Pēc sprieduma tika publicēts paziņojums (11) par trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes etanolamīnu importu. Atsākšana attiecās uz sprieduma īstenošanu, ciktāl tas saistīts ar to, kā noteikta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP) un etanolamīnu neizmantotā ražošanas jauda ASV. |
| --- | --- |

(9)

Pēc sprieduma tika publicēts paziņojums (11) par trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes etanolamīnu importu. Atsākšana attiecās uz sprieduma īstenošanu, ciktāl tas saistīts ar to, kā noteikta dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (PIP) un etanolamīnu neizmantotā ražošanas jauda ASV.

| (10) | Minētajā paziņojumā personas tika informētas, ka saskaņā ar spriedumu Dow Chemical ražoto etanolamīnu importam Eiropas Savienībā vairs nepiemēro ar trešo termiņbeigu pārskatīšanas regulu noteiktos antidempinga pasākumus un ka saskaņā ar piemērojamajiem muitas noteikumiem būtu jāatmaksā vai jāatbrīvo galīgie antidempinga maksājumi, kas atbilstīgi minētajai regulai maksāti par etanolamīnu importu. |
| --- | --- |

(10)

Minētajā paziņojumā personas tika informētas, ka saskaņā ar spriedumu Dow Chemical ražoto etanolamīnu importam Eiropas Savienībā vairs nepiemēro ar trešo termiņbeigu pārskatīšanas regulu noteiktos antidempinga pasākumus un ka saskaņā ar piemērojamajiem muitas noteikumiem būtu jāatmaksā vai jāatbrīvo galīgie antidempinga maksājumi, kas atbilstīgi minētajai regulai maksāti par etanolamīnu importu.

| (11) | Komisija par izmeklēšanas daļēju atsākšanu oficiāli informēja zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kā arī Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija par izmeklēšanas daļēju atsākšanu oficiāli informēja zināmos attiecīgos ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kā arī Savienības ražošanas nozari. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (12) | Visām personām, kas minētajā termiņā bija iesniegušas šādu pieprasījumu un bija norādījušas konkrētus uzklausīšanas iemeslus, tika dota iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(12)

Visām personām, kas minētajā termiņā bija iesniegušas šādu pieprasījumu un bija norādījušas konkrētus uzklausīšanas iemeslus, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

| (13) | Apsvērumi tika saņemti no diviem ražotājiem eksportētājiem, trīs Savienības ražotājiem un attiecīgā izstrādājuma lietotāja. |
| --- | --- |

(13)

Apsvērumi tika saņemti no diviem ražotājiem eksportētājiem, trīs Savienības ražotājiem un attiecīgā izstrādājuma lietotāja.

2.   SPRIEDUMA ĪSTENOŠANA

2.1.   Ievadpiezīme

| (14) | Jāatgādina, ka apstrīdētā regula tika atcelta, jo Vispārējā tiesa trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulā konstatēja divas novērtējuma kļūdas: i) konstatējumu par dempinga turpināšanos PIP un, pamatojoties uz to, konstatējumu par dempinga turpināšanās iespējamību; un ii) ASV etanolamīnu neizmantotās ražošanas jaudas noteikšanu 60 000 tonnu apmērā. |
| --- | --- |

(14)

Jāatgādina, ka apstrīdētā regula tika atcelta, jo Vispārējā tiesa trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulā konstatēja divas novērtējuma kļūdas: i) konstatējumu par dempinga turpināšanos PIP un, pamatojoties uz to, konstatējumu par dempinga turpināšanās iespējamību; un ii) ASV etanolamīnu neizmantotās ražošanas jaudas noteikšanu 60 000 tonnu apmērā.

2.2.   Ieinteresēto personu piezīmes

| (15) | Savienības ražošanas nozare atzina, ka spriedumā ir apšaubīta metodika, ko iestādes lietojušas ASV neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanai. Savienības ražošanas nozare tomēr palika pie sava viedokļa, ka iestādes ir bijušas pārāk piesardzīgas, nosakot faktisko ražošanas jaudu 90 % apmērā no nominālās jaudas, jo tas, ka uzņēmumi pārsniedz nominālo jaudu, esot bieža un vispārpieņemta parādība. Savienības ražošanas nozare, pamatojoties uz publicētajiem tirgus datiem, kas, kā apgalvots, iegūti no PCI Xylenes & Polyesters (“PCI”), secināja, ka 2008. gadā un turpmāk ir bijusi neizmantota ražošanas jauda. |
| --- | --- |

(15)

Savienības ražošanas nozare atzina, ka spriedumā ir apšaubīta metodika, ko iestādes lietojušas ASV neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanai. Savienības ražošanas nozare tomēr palika pie sava viedokļa, ka iestādes ir bijušas pārāk piesardzīgas, nosakot faktisko ražošanas jaudu 90 % apmērā no nominālās jaudas, jo tas, ka uzņēmumi pārsniedz nominālo jaudu, esot bieža un vispārpieņemta parādība. Savienības ražošanas nozare, pamatojoties uz publicētajiem tirgus datiem, kas, kā apgalvots, iegūti no PCI Xylenes & Polyesters (“PCI”), secināja, ka 2008. gadā un turpmāk ir bijusi neizmantota ražošanas jauda.

| (16) | Turklāt Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka tirgus apstākļi kopš trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas publicēšanas nav būtiski mainījušies, un vairāku iemeslu dēļ secināja, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozare norādīja, ka ASV ražošanas jauda kopš PIP ir turpinājusi pārsniegt iekšzemes pieprasījumu; būtiskā jaudas pieauguma dēļ trešās valstīs pēc 2009. gada ASV eksporta tirgi varētu būt kļuvuši arvien neatkarīgāki; trešās valstīs ir ieviesti vai drīz varētu tikt ieviesti antidempinga pasākumi; kopš 2009. gada ir palielinājusies MEG (monoetilēnglikola) ražošanas jauda; priekšlikums dažus etanolamīnus iekļaut veselībai potenciāli kaitīgu ražojumu sarakstā varētu ietekmēt ASV iekšzemes patēriņu. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka tirgus apstākļi kopš trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas publicēšanas nav būtiski mainījušies, un vairāku iemeslu dēļ secināja, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozare norādīja, ka ASV ražošanas jauda kopš PIP ir turpinājusi pārsniegt iekšzemes pieprasījumu; būtiskā jaudas pieauguma dēļ trešās valstīs pēc 2009. gada ASV eksporta tirgi varētu būt kļuvuši arvien neatkarīgāki; trešās valstīs ir ieviesti vai drīz varētu tikt ieviesti antidempinga pasākumi; kopš 2009. gada ir palielinājusies MEG (monoetilēnglikola) ražošanas jauda; priekšlikums dažus etanolamīnus iekļaut veselībai potenciāli kaitīgu ražojumu sarakstā varētu ietekmēt ASV iekšzemes patēriņu.

| (17) | Dow Chemical izteica šaubas par izmeklēšanas atsākšanas likumību un apgalvoja, ka pamatregulā nav īpaša noteikuma, kas to atļautu. Minētais ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka izmeklēšanas atsākšana neatbilstu pamatregulas 11. panta 5. punktā noteiktajam 15 mēnešu termiņam pārskatīšanas izmeklēšanas pabeigšanai. |
| --- | --- |

(17)

Dow Chemical izteica šaubas par izmeklēšanas atsākšanas likumību un apgalvoja, ka pamatregulā nav īpaša noteikuma, kas to atļautu. Minētais ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka izmeklēšanas atsākšana neatbilstu pamatregulas 11. panta 5. punktā noteiktajam 15 mēnešu termiņam pārskatīšanas izmeklēšanas pabeigšanai.

| (18) | Turklāt Dow Chemical apgalvoja, ka spriedumā neesot paredzēti nekādi īstenošanas pasākumi un ka Komisija nevarot likumīgi labot apstrīdētās regulas daļas, jo Vispārējā tiesa bija atcēlusi vai apstrīdējusi ikvienu no regulas pieņemšanas pamatiemesliem. Tāpēc Dow Chemical uzskatīja, ka vienīgais likumīgais veids, kā labot minētās trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas daļas, būtu atcelt spēkā esošos pasākumus. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Dow Chemical apgalvoja, ka spriedumā neesot paredzēti nekādi īstenošanas pasākumi un ka Komisija nevarot likumīgi labot apstrīdētās regulas daļas, jo Vispārējā tiesa bija atcēlusi vai apstrīdējusi ikvienu no regulas pieņemšanas pamatiemesliem. Tāpēc Dow Chemical uzskatīja, ka vienīgais likumīgais veids, kā labot minētās trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas daļas, būtu atcelt spēkā esošos pasākumus.

| (19) | Stepan Europe (“Stepan”), lietotājs Savienībā, pauda viedokli, ka sprieduma juridiskās sekas varētu būt vienīgi trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas noteikto pasākumu atsaukšana, jo minētie pasākumi bija noteikti, pamatojoties uz kļūdainu analīzi. Līdzīgu viedokli pauda ražotājs eksportētājs Huntsman Petrochemical Corporation LLC (“Huntsman”). Stepan un Huntsman apgalvoja, ka tiesa nosprieda, ka valsts mēroga dempinga starpība PIP bija negatīva un tāpēc nebija iespējams konstatēt dempinga turpināšanos. Stepan uzskatīja, ka tāpēc iestādēm esot vajadzējis izpētīt dempinga atkārtošanās iespējamību, taču trešajā termiņbeigu pārskatīšanas regulā tas nav bijis minēts. |
| --- | --- |

(19)

Stepan Europe (“Stepan”), lietotājs Savienībā, pauda viedokli, ka sprieduma juridiskās sekas varētu būt vienīgi trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas noteikto pasākumu atsaukšana, jo minētie pasākumi bija noteikti, pamatojoties uz kļūdainu analīzi. Līdzīgu viedokli pauda ražotājs eksportētājs Huntsman Petrochemical Corporation LLC (“Huntsman”). Stepan un Huntsman apgalvoja, ka tiesa nosprieda, ka valsts mēroga dempinga starpība PIP bija negatīva un tāpēc nebija iespējams konstatēt dempinga turpināšanos. Stepan uzskatīja, ka tāpēc iestādēm esot vajadzējis izpētīt dempinga atkārtošanās iespējamību, taču trešajā termiņbeigu pārskatīšanas regulā tas nav bijis minēts.

| (20) | Turklāt Stepan akcentēja, ka tad, ja iestādes dempinga turpināšanās jēdzienu būtu interpretējušas attiecībā uz atsevišķu uzņēmumu, tās būtu secinājušas, ka Dow Chemical gadījumā dempings nav turpinājies, jo, kā norādīja tiesa, uzņēmums īstenoja vairāk nekā 85 % visa ASV importa, un tāpēc iestādēm esot vajadzējis izskatīt Dow Chemical dempinga atkārtošanās iespējamību. Attiecībā uz citiem eksporta uzņēmumiem esot konstatēts dempings, tādēļ iestādēm esot vajadzējis noteikt dempinga turpināšanās iespējamību. Saskaņā ar Stepan teikto dempinga turpināšanās iespējamības analīze galvenokārt ir balstīta uz ASV valsts mēroga 60 000 tonnu neizmantoto ražošanas jaudu. Ņemot vērā tiesas konstatējumu, ka iestādes ir kļūdaini novērtējušas ASV neizmantoto ražošanas jaudu, un ņemot vērā Stepan apgalvojumu, ka neizmantotā ražošanas jauda nav pārsniegusi 8 000 tonnu, vairs neesot bijis iespējams apgalvot, ka citi eksporta uzņēmumi varētu turpināt dempingu. Iestādēm esot vajadzējis analizēt un noteikt arī dempinga atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(20)

Turklāt Stepan akcentēja, ka tad, ja iestādes dempinga turpināšanās jēdzienu būtu interpretējušas attiecībā uz atsevišķu uzņēmumu, tās būtu secinājušas, ka Dow Chemical gadījumā dempings nav turpinājies, jo, kā norādīja tiesa, uzņēmums īstenoja vairāk nekā 85 % visa ASV importa, un tāpēc iestādēm esot vajadzējis izskatīt Dow Chemical dempinga atkārtošanās iespējamību. Attiecībā uz citiem eksporta uzņēmumiem esot konstatēts dempings, tādēļ iestādēm esot vajadzējis noteikt dempinga turpināšanās iespējamību. Saskaņā ar Stepan teikto dempinga turpināšanās iespējamības analīze galvenokārt ir balstīta uz ASV valsts mēroga 60 000 tonnu neizmantoto ražošanas jaudu. Ņemot vērā tiesas konstatējumu, ka iestādes ir kļūdaini novērtējušas ASV neizmantoto ražošanas jaudu, un ņemot vērā Stepan apgalvojumu, ka neizmantotā ražošanas jauda nav pārsniegusi 8 000 tonnu, vairs neesot bijis iespējams apgalvot, ka citi eksporta uzņēmumi varētu turpināt dempingu. Iestādēm esot vajadzējis analizēt un noteikt arī dempinga atkārtošanās iespējamību.

| (21) | Huntsman analīze arī tika pamatota ar pieņēmumu, ka spriedums ir apstiprinājis faktu, ka ASV PIP nebija neizmantotas ražošanas jaudas un tāpēc bija maza iespējamība, ka uz Savienību varētu tikt eksportēts lielāks daudzums etanolamīnu. Huntsman arī apgalvoja, ka tāpēc nebija vajadzības analizēt citus faktorus, piemēram, tirdzniecības aizsardzības pasākumu ietekmi trešās valstīs, iespējamo pieprasījuma attīstību ASV un citos tirgos vai cenu lejupslīdi. Turklāt Huntsman apgalvoja, ka, ņemot vērā tiesas konstatējumu, ka PIP ASV nebija neizmantotas ražošanas jaudas, Komisija vairs nevarēja atkārtoti analizēt dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību un šīs izmeklēšanas daļējās atsākšanas ietvaros secināt, ka pastāv kaitējoša dempinga atkārtošanās iespējamība. Huntsman uzskatīja, ka arī tad, ja Komisija varētu no jauna izskatīt dempinga atkārtošanās iespējamību un kaitējumu, nebūtu pierādījumu par iespēju izpildīt pamatregulas 11. panta 2. punktā noteiktās prasības. Par dempinga atkārtošanos Huntsman apgalvoja, ka, pamatojoties uz atzinumu, ka PIP nebija Dow Chemical dempinga, kas noteikti bija lielākais eksportētājs, nepastāvēja iespējamība, ka pēc PIP notiktu dempings valsts mērogā, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(21)

Huntsman analīze arī tika pamatota ar pieņēmumu, ka spriedums ir apstiprinājis faktu, ka ASV PIP nebija neizmantotas ražošanas jaudas un tāpēc bija maza iespējamība, ka uz Savienību varētu tikt eksportēts lielāks daudzums etanolamīnu. Huntsman arī apgalvoja, ka tāpēc nebija vajadzības analizēt citus faktorus, piemēram, tirdzniecības aizsardzības pasākumu ietekmi trešās valstīs, iespējamo pieprasījuma attīstību ASV un citos tirgos vai cenu lejupslīdi. Turklāt Huntsman apgalvoja, ka, ņemot vērā tiesas konstatējumu, ka PIP ASV nebija neizmantotas ražošanas jaudas, Komisija vairs nevarēja atkārtoti analizēt dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību un šīs izmeklēšanas daļējās atsākšanas ietvaros secināt, ka pastāv kaitējoša dempinga atkārtošanās iespējamība. Huntsman uzskatīja, ka arī tad, ja Komisija varētu no jauna izskatīt dempinga atkārtošanās iespējamību un kaitējumu, nebūtu pierādījumu par iespēju izpildīt pamatregulas 11. panta 2. punktā noteiktās prasības. Par dempinga atkārtošanos Huntsman apgalvoja, ka, pamatojoties uz atzinumu, ka PIP nebija Dow Chemical dempinga, kas noteikti bija lielākais eksportētājs, nepastāvēja iespējamība, ka pēc PIP notiktu dempings valsts mērogā, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi.

| (22) | Huntsman apgalvoja, ka, ņemot vērā neizmantotās ražošanas jaudas neesamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamība ir maza un tāpēc ir maz iespēju pēc PIP palielināt eksportu uz Savienību. Huntsman apgalvoja, ka šādu secinājumu apstiprina tas, ka saskaņā ar SRI ziņojumu (12) ASV paredzētais patēriņa pieaugums būtiski neatšķiras no citiem tirgiem. |
| --- | --- |

(22)

Huntsman apgalvoja, ka, ņemot vērā neizmantotās ražošanas jaudas neesamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamība ir maza un tāpēc ir maz iespēju pēc PIP palielināt eksportu uz Savienību. Huntsman apgalvoja, ka šādu secinājumu apstiprina tas, ka saskaņā ar SRI ziņojumu (12) ASV paredzētais patēriņa pieaugums būtiski neatšķiras no citiem tirgiem.

| (23) | Huntsman izvirzīja argumentu, ka, ja Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts kaitējums, tās varētu būt ekonomikas krīzes sekas, nevis ASV imports. Tas, ka imports ir pastiprinājis krīzes negatīvo ietekmi, neesot pietiekams iemesls, lai konstatētu minētā importa radītās kaitējuma atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(23)

Huntsman izvirzīja argumentu, ka, ja Savienības ražošanas nozarei būtu nodarīts kaitējums, tās varētu būt ekonomikas krīzes sekas, nevis ASV imports. Tas, ka imports ir pastiprinājis krīzes negatīvo ietekmi, neesot pietiekams iemesls, lai konstatētu minētā importa radītās kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

2.3.   Piezīmju analīze

| (24) | Attiecībā uz iespējamo izmeklēšanas atsākšanas nelikumību (17.–18. apsvērums) tiek atgādināts, ka Eiropas Savienības Tiesa lietā C-458/98 P (“IPS spriedums”) atzina, ka lietās, kurās procedūra sastāv no vairākiem administratīvajiem posmiem, viena šāda posma atcelšana nenozīmē, ka tiktu atcelta visa procedūra. Antidempinga procedūra ir viena no šādām daudzposmu procedūrām. Tādējādi grozījumu regulas atcelšana saistībā ar vienu ieinteresēto personu nenozīmē, ka tiktu atcelta visa procedūra, kas pastāvējusi pirms minētās regulas pieņemšanas (13). Turklāt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 266. pantu Savienības iestādēm ir jāpilda spriedums. Ievērojot iepriekš norādīto, tika konstatēts, ka apgalvojums par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas daļējai atsākšanai nav juridiska pamata, nav pamatots. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz iespējamo izmeklēšanas atsākšanas nelikumību (17.–18. apsvērums) tiek atgādināts, ka Eiropas Savienības Tiesa lietā C-458/98 P (“IPS spriedums”) atzina, ka lietās, kurās procedūra sastāv no vairākiem administratīvajiem posmiem, viena šāda posma atcelšana nenozīmē, ka tiktu atcelta visa procedūra. Antidempinga procedūra ir viena no šādām daudzposmu procedūrām. Tādējādi grozījumu regulas atcelšana saistībā ar vienu ieinteresēto personu nenozīmē, ka tiktu atcelta visa procedūra, kas pastāvējusi pirms minētās regulas pieņemšanas (13). Turklāt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 266. pantu Savienības iestādēm ir jāpilda spriedums. Ievērojot iepriekš norādīto, tika konstatēts, ka apgalvojums par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas daļējai atsākšanai nav juridiska pamata, nav pamatots.

| (25) | Tika konstatēts, ka arī apgalvojums par to, ka termiņu noteikšana antidempinga izmeklēšanas pabeigšanai liedz Komisijai pagarināt izmeklēšanu ilgāk par noteikto 15 mēnešu ierobežojumu (17. apsvērums), nav pamatots. Minētais termiņš netiek uzskatīts par attiecināmu uz tiesas sprieduma pildīšanu. Šāds termiņš attiecas tikai uz sākotnējās pārskatīšanas izmeklēšanas pabeigšanu – no dienas, kad tā sākta, līdz galīgo pasākumu noteikšanas dienai –, un tas neattiecas uz turpmākiem pasākumiem, kas varētu būtu veicami, piemēram, sakarā ar izskatīšanu tiesā. Ja šāds apgalvojums tiktu atzīts par pamatotu, iestādes nevarētu ievērot Vispārējās tiesas konstatējumus (kā tas paredzēts LESD 266. pantā). Vispārējās tiesas spriedums vienmēr tiek pieņemts tad, kad ir beidzies izmeklēšanas termiņš. Turklāt tiek norādīts, ka citādāka interpretācija nozīmētu, ka, piemēram, kādas personas uzvarēta lieta tiesā minētajai personai neradītu praktiskas sekas, ja sākotnējās izmeklēšanas termiņa beigu dēļ nebūtu iespējams pildīt Vispārējās tiesas spriedumu. Tas neatbilstu principam, ka ikvienai personai ir tiesības uz lietas izskatīšanu tiesā. |
| --- | --- |

(25)

Tika konstatēts, ka arī apgalvojums par to, ka termiņu noteikšana antidempinga izmeklēšanas pabeigšanai liedz Komisijai pagarināt izmeklēšanu ilgāk par noteikto 15 mēnešu ierobežojumu (17. apsvērums), nav pamatots. Minētais termiņš netiek uzskatīts par attiecināmu uz tiesas sprieduma pildīšanu. Šāds termiņš attiecas tikai uz sākotnējās pārskatīšanas izmeklēšanas pabeigšanu – no dienas, kad tā sākta, līdz galīgo pasākumu noteikšanas dienai –, un tas neattiecas uz turpmākiem pasākumiem, kas varētu būtu veicami, piemēram, sakarā ar izskatīšanu tiesā. Ja šāds apgalvojums tiktu atzīts par pamatotu, iestādes nevarētu ievērot Vispārējās tiesas konstatējumus (kā tas paredzēts LESD 266. pantā). Vispārējās tiesas spriedums vienmēr tiek pieņemts tad, kad ir beidzies izmeklēšanas termiņš. Turklāt tiek norādīts, ka citādāka interpretācija nozīmētu, ka, piemēram, kādas personas uzvarēta lieta tiesā minētajai personai neradītu praktiskas sekas, ja sākotnējās izmeklēšanas termiņa beigu dēļ nebūtu iespējams pildīt Vispārējās tiesas spriedumu. Tas neatbilstu principam, ka ikvienai personai ir tiesības uz lietas izskatīšanu tiesā.

| (26) | Par apgalvojumu, ka Komisija nevarot likumīgi labot apstrīdētajā regulā konstatētās novērtējuma kļūdas un ka spriedumu varot īstenot, vienīgi atceļot spēkā esošos pasākumus (18. apsvērums), jānorāda turpmākais. Tiesa jau IPS spriedumā ir atzinusi, ka regulas atcelšana ietver arī iespēju labot tās grozījumu regulas daļas, kuru dēļ regula atcelta, atstājot nemainīgas neapstrīdētās daļas, uz kurām spriedums neattiecas. Tāpēc iestādēm ir jāievēro ne tikai sprieduma rezolutīvā daļa, bet arī tā pamatojums, kas ir nepieciešams, lai noskaidrotu sprieduma rezolutīvajā daļā izdarīto atzinumu precīzo nozīmi (14). Tāpēc procedūru, kas paredzēta, lai aizstātu nelikumīgu aktu, var atsākt (15). Tāpēc arī šis apgalvojums tiek atzīts par nepamatotu. |
| --- | --- |

(26)

Par apgalvojumu, ka Komisija nevarot likumīgi labot apstrīdētajā regulā konstatētās novērtējuma kļūdas un ka spriedumu varot īstenot, vienīgi atceļot spēkā esošos pasākumus (18. apsvērums), jānorāda turpmākais. Tiesa jau IPS spriedumā ir atzinusi, ka regulas atcelšana ietver arī iespēju labot tās grozījumu regulas daļas, kuru dēļ regula atcelta, atstājot nemainīgas neapstrīdētās daļas, uz kurām spriedums neattiecas. Tāpēc iestādēm ir jāievēro ne tikai sprieduma rezolutīvā daļa, bet arī tā pamatojums, kas ir nepieciešams, lai noskaidrotu sprieduma rezolutīvajā daļā izdarīto atzinumu precīzo nozīmi (14). Tāpēc procedūru, kas paredzēta, lai aizstātu nelikumīgu aktu, var atsākt (15). Tāpēc arī šis apgalvojums tiek atzīts par nepamatotu.

| (27) | Vispārējā tiesa tāpat kā Stepan un Huntsman (sk. 19. apsvērumu) konstatēja, ka izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta trešā termiņbeigu pārskatīšanas regula, iestādes nevarēja secināt, ka dempings turpinājās PIP un ka pastāvēja dempinga turpināšanās iespējamība. Kā norādīja tiesa, lielākā daļa ASV importa, no kura vairāk nekā 85 % īstenoja Dow Chemical, bija nonākusi Savienībā par cenām, kas nav dempinga cenas. Turklāt minētajā situācijā esot bijis jākonstatē, ka vidējā dempinga starpība attiecīgā ASV izcelsmes ražojuma importam bija negatīva. Tiesa secināja, ka tādēļ iestādēm bija jāpierāda, ka pastāvēja dempinga atkārtošanās iespējamība (16). |
| --- | --- |

(27)

Vispārējā tiesa tāpat kā Stepan un Huntsman (sk. 19. apsvērumu) konstatēja, ka izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta trešā termiņbeigu pārskatīšanas regula, iestādes nevarēja secināt, ka dempings turpinājās PIP un ka pastāvēja dempinga turpināšanās iespējamība. Kā norādīja tiesa, lielākā daļa ASV importa, no kura vairāk nekā 85 % īstenoja Dow Chemical, bija nonākusi Savienībā par cenām, kas nav dempinga cenas. Turklāt minētajā situācijā esot bijis jākonstatē, ka vidējā dempinga starpība attiecīgā ASV izcelsmes ražojuma importam bija negatīva. Tiesa secināja, ka tādēļ iestādēm bija jāpierāda, ka pastāvēja dempinga atkārtošanās iespējamība (16).

| (28) | Kā tieši vai netieši atzīst visas ieinteresētās personas, dempinga atkārtošanās iespējamības analīze šajā gadījumā ir saistīta ar ASV neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanu. Dažas ieinteresētās puses apgalvo, ka Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi, ka ASV PIP nav bijis būtiskas neizmantotas ražošanas jaudas. Tiesa konstatēja, ka metodika, pēc kuras tika aprēķināta 60 000 tonnu neizmantotā ražošanas jauda PIP, nebija skaidra un ka iegūtais skaitlis (60 000 tonnu) bija nesaderīgs ar šajā gadījumā vērā ņemtajiem pierādījumiem (17). |
| --- | --- |

(28)

Kā tieši vai netieši atzīst visas ieinteresētās personas, dempinga atkārtošanās iespējamības analīze šajā gadījumā ir saistīta ar ASV neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanu. Dažas ieinteresētās puses apgalvo, ka Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi, ka ASV PIP nav bijis būtiskas neizmantotas ražošanas jaudas. Tiesa konstatēja, ka metodika, pēc kuras tika aprēķināta 60 000 tonnu neizmantotā ražošanas jauda PIP, nebija skaidra un ka iegūtais skaitlis (60 000 tonnu) bija nesaderīgs ar šajā gadījumā vērā ņemtajiem pierādījumiem (17).

| (29) | Kā minēts 15. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, pamatojoties uz PCI datiem, 2008. gadā ir pastāvējusi valsts mēroga neizmantotā ražošanas jauda 60 000 tonnu apmērā. Tomēr tiek norādīts, ka Savienības ražošanas nozares iesniegtajā aprēķinā izmantota ASV kopējā ražošanas jauda, t. i., tā netika samazināta līdz 90 %. |
| --- | --- |

(29)

Kā minēts 15. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, pamatojoties uz PCI datiem, 2008. gadā ir pastāvējusi valsts mēroga neizmantotā ražošanas jauda 60 000 tonnu apmērā. Tomēr tiek norādīts, ka Savienības ražošanas nozares iesniegtajā aprēķinā izmantota ASV kopējā ražošanas jauda, t. i., tā netika samazināta līdz 90 %.

| (30) | Attiecībā uz apgalvojumiem par PIP pastāvējušās neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanu tiek norādīts, ka trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros ir sadarbojušies divi ražotāji eksportētāji. Minētās izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka INEOS Oxide LLC (“INEOS”) PIP nebija neizmantotas ražošanas jaudas, savukārt Dow Chemical bija neliela neizmantotā ražošanas jauda. Pārbaudītā informācija liecina, ka Dow Chemical neizmantoja minēto jaudu, lai PIP iesaistītos zemcenu eksportā, lai gan, ņemot vērā pasākumu zemo līmeni (izteiktu kā ad valorem ekvivalentu), to varēja darīt. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz apgalvojumiem par PIP pastāvējušās neizmantotās ražošanas jaudas aprēķināšanu tiek norādīts, ka trešās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas ietvaros ir sadarbojušies divi ražotāji eksportētāji. Minētās izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka INEOS Oxide LLC (“INEOS”) PIP nebija neizmantotas ražošanas jaudas, savukārt Dow Chemical bija neliela neizmantotā ražošanas jauda. Pārbaudītā informācija liecina, ka Dow Chemical neizmantoja minēto jaudu, lai PIP iesaistītos zemcenu eksportā, lai gan, ņemot vērā pasākumu zemo līmeni (izteiktu kā ad valorem ekvivalentu), to varēja darīt.

| (31) | Turklāt sadarbībā iesaistītie uzņēmumi Dow Chemical un INEOS kopā veidoja 91,6 % ASV eksporta uz Savienību PIP. Dow Chemical un INEOS kopējais eksports bija 30 000–35 000 tonnu; sadarbībā neiesaistīto uzņēmumu īstenotais eksports nepārsniedza 3 000–4 000 tonnu. Valsts mēroga dempinga starpība PIP bija de minimis, un sadarbībā neiesaistīto uzņēmumu imports bija mazāks par 1 % no Savienības tirgus. Konfidencialitātes nolūkos iepriekš minētie skaitļi tiek sniegti kā intervāli vai neprecīzi. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt sadarbībā iesaistītie uzņēmumi Dow Chemical un INEOS kopā veidoja 91,6 % ASV eksporta uz Savienību PIP. Dow Chemical un INEOS kopējais eksports bija 30 000–35 000 tonnu; sadarbībā neiesaistīto uzņēmumu īstenotais eksports nepārsniedza 3 000–4 000 tonnu. Valsts mēroga dempinga starpība PIP bija de minimis, un sadarbībā neiesaistīto uzņēmumu imports bija mazāks par 1 % no Savienības tirgus. Konfidencialitātes nolūkos iepriekš minētie skaitļi tiek sniegti kā intervāli vai neprecīzi.

| (32) | Kā minēts 16. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir norādījusi dažādus faktorus, kas liecinot par dempinga atkārtošanās iespējamību pēc 2008. gada. Tomēr tirgus apstākļi kopš trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas nav būtiski mainījušies. To atzīst arī Savienības ražošanas nozare. Taču būtu jānorāda, ka, ņemot vērā 30. un 31. apsvērumā minēto pasākumu zemo līmeni, kā arī to, ka INEOS nav bijis neizmantotas ražošanas jaudas un Dow Chemical nav veicis dempingu, nav nekādu pazīmju, ka pasākuma atcelšana varētu mainīt situāciju. |
| --- | --- |

(32)

Kā minēts 16. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir norādījusi dažādus faktorus, kas liecinot par dempinga atkārtošanās iespējamību pēc 2008. gada. Tomēr tirgus apstākļi kopš trešās termiņbeigu pārskatīšanas regulas nav būtiski mainījušies. To atzīst arī Savienības ražošanas nozare. Taču būtu jānorāda, ka, ņemot vērā 30. un 31. apsvērumā minēto pasākumu zemo līmeni, kā arī to, ka INEOS nav bijis neizmantotas ražošanas jaudas un Dow Chemical nav veicis dempingu, nav nekādu pazīmju, ka pasākuma atcelšana varētu mainīt situāciju.

| (33) | Ražotājs eksportētājs norādīja, ka trešo termiņbeigu pārskatīšanu nevajadzēja beigt, ieviešot pasākumus ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010. Ražotājs eksportētājs lūdza pasākumus atcelt ar atpakaļejošu spēku, lai visiem ražotājiem tiktu atmaksāti visi maksājumi, kas pienācīgi veikti kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās. |
| --- | --- |

(33)

Ražotājs eksportētājs norādīja, ka trešo termiņbeigu pārskatīšanu nevajadzēja beigt, ieviešot pasākumus ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 54/2010. Ražotājs eksportētājs lūdza pasākumus atcelt ar atpakaļejošu spēku, lai visiem ražotājiem tiktu atmaksāti visi maksājumi, kas pienācīgi veikti kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās.

| (34) | Šī prasība tiek noraidīta, jo arī citiem ražotājiem eksportētājiem bija iespēja iesniegt prasību atcelt regulu, kas ir atcelta, tikai ciktāl tā attiecas uz pieteikuma iesniedzēju Dow Chemical. Tāpēc saskaņā ar juridiskās noteiktības principu un Tiesas judikatūru (18) regula attiecībā uz citiem ražotājiem eksportētājiem ir kļuvusi galīga. |
| --- | --- |

(34)

Šī prasība tiek noraidīta, jo arī citiem ražotājiem eksportētājiem bija iespēja iesniegt prasību atcelt regulu, kas ir atcelta, tikai ciktāl tā attiecas uz pieteikuma iesniedzēju Dow Chemical. Tāpēc saskaņā ar juridiskās noteiktības principu un Tiesas judikatūru (18) regula attiecībā uz citiem ražotājiem eksportētājiem ir kļuvusi galīga.

2.4.   Secinājumi

| (35) | Ņemot vērā personu izteiktās piezīmes un to analīzi, tika secināts, ka sprieduma īstenošana nozīmē to, ka iestādes izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010, nevarēja secināt, ka dempings ir turpinājies PIP vai ka ir bijusi dempinga turpināšanās iespējamība. Turklāt iestādēm bija jāsecina, ka nepastāv dempinga atkārtošanās iespējamība. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā personu izteiktās piezīmes un to analīzi, tika secināts, ka sprieduma īstenošana nozīmē to, ka iestādes izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010, nevarēja secināt, ka dempings ir turpinājies PIP vai ka ir bijusi dempinga turpināšanās iespējamība. Turklāt iestādēm bija jāsecina, ka nepastāv dempinga atkārtošanās iespējamība.

| (36) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, nebija atkārtoti jāievieš antidempinga maksājumi par etanolamīniem. Attiecībā uz Dow Chemical būtu jāatgādina, ka ar Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-158/10 jau ir atcelta Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical. Tāpēc skaidrības labad būtu jānorāda, ka kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās dienas (2010. gada 23. janvāra) antidempinga maksājumi attiecībā uz Dow Chemical etanolamīnu importu vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, nebija atkārtoti jāievieš antidempinga maksājumi par etanolamīniem. Attiecībā uz Dow Chemical būtu jāatgādina, ka ar Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-158/10 jau ir atcelta Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical. Tāpēc skaidrības labad būtu jānorāda, ka kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās dienas (2010. gada 23. janvāra) antidempinga maksājumi attiecībā uz Dow Chemical etanolamīnu importu vairs nav spēkā.

3.   CETURTĀ TERMIŅBEIGU PĀRSKATĪŠANA

| (37) | Ņemot vērā iepriekš minēto un jo īpaši 35. apsvērumu, tiek uzskatīts, ka ceturtā termiņbeigu pārskatīšana būtu jāizbeidz bez maksājuma atkārtotas noteikšanas. Līdz ar spriedumu ceturtā termiņbeigu pārskatīšana vairs nebija attiecināma uz Dow Chemical, un no 2010. gada 23. janvāra vairs nav juridiska pamata iekasēt antidempinga maksājumus par Dow Chemical importu. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā iepriekš minēto un jo īpaši 35. apsvērumu, tiek uzskatīts, ka ceturtā termiņbeigu pārskatīšana būtu jāizbeidz bez maksājuma atkārtotas noteikšanas. Līdz ar spriedumu ceturtā termiņbeigu pārskatīšana vairs nebija attiecināma uz Dow Chemical, un no 2010. gada 23. janvāra vairs nav juridiska pamata iekasēt antidempinga maksājumus par Dow Chemical importu.

4.   DAĻĒJA STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANA

| (38) | Ņemot vērā 35. apsvērumā apkopotos konstatējumus, tiek uzskatīts, ka pārskatīšana būtu jāizbeidz, jo pasākumiem vairs nav pamata, t. i., nav konstatējuma par kaitējoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā 35. apsvērumā apkopotos konstatējumus, tiek uzskatīts, ka pārskatīšana būtu jāizbeidz, jo pasākumiem vairs nav pamata, t. i., nav konstatējuma par kaitējoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību.

5.   SAŅEMTĀS PIEZĪMES

| (39) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties bija plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu izbeigšanu. Pēc konstatējumu izpaušanas šīm personām arī tika dots laiks, lai tās varētu paust viedokli. Minētās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, taču nemainīja secinājumus. |
| --- | --- |

(39)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties bija plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu izbeigšanu. Pēc konstatējumu izpaušanas šīm personām arī tika dots laiks, lai tās varētu paust viedokli. Minētās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, taču nemainīja secinājumus.

6.   SECINĀJUMI

| (40) | No iepriekš minētā var secināt, ka būtu jāizbeidz daļējas atsākšanas izmeklēšana un jāatceļ ASV izcelsmes etanolamīnu importam noteiktie antidempinga pasākumi. Attiecībā uz Dow Chemical etanolamīnu importu pasākumi nav spēkā kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās dienas (2010. gada 23. janvāra), jo Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010 jau bija atcelta, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical. |
| --- | --- |

(40)

No iepriekš minētā var secināt, ka būtu jāizbeidz daļējas atsākšanas izmeklēšana un jāatceļ ASV izcelsmes etanolamīnu importam noteiktie antidempinga pasākumi. Attiecībā uz Dow Chemical etanolamīnu importu pasākumi nav spēkā kopš Īstenošanas regulas (ES) Nr. 54/2010 spēkā stāšanās dienas (2010. gada 23. janvāra), jo Īstenošanas regula (ES) Nr. 54/2010 jau bija atcelta, ciktāl tā attiecās uz Dow Chemical.

| (41) | Ceturtā termiņbeigu izmeklēšana par antidempinga maksājumiem, kas ir spēkā attiecībā uz ASV izcelsmes etanolamīnu importu, būtu jāizbeidz bez maksājuma atkārtotas noteikšanas. Minētā termiņbeigu pārskatīšana vairs nav attiecināma uz Dow Chemical importu. |
| --- | --- |

(41)

Ceturtā termiņbeigu izmeklēšana par antidempinga maksājumiem, kas ir spēkā attiecībā uz ASV izcelsmes etanolamīnu importu, būtu jāizbeidz bez maksājuma atkārtotas noteikšanas. Minētā termiņbeigu pārskatīšana vairs nav attiecināma uz Dow Chemical importu.

| (42) | Daļēja starpposma pārskatīšana, kas attiecas uz dempinga izmeklēšanu, būtu jāizbeidz, jo ir atcelti spēkā esošie pasākumi, |
| --- | --- |

(42)

Daļēja starpposma pārskatīšana, kas attiecas uz dempinga izmeklēšanu, būtu jāizbeidz, jo ir atcelti spēkā esošie pasākumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo bez atkārtotas maksājumu noteikšanas izbeidz antidempinga izmeklēšanas daļēju atsākšanu attiecībā uz tādu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu, kas pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 2922 11 00 (monoetanolamīns – Taric kods 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamīns – Taric kods 2922120010) un 2922 13 10 (trietanolamīns), un atceļ pasākumus.

2.   No 2010. gada 23. janvāra nav juridiska pamata iekasēt antidempinga maksājumus par The Dow Chemical Company importu.

2. pants

Ar šo bez pasākumu noteikšanas izbeidz 2012. gada 21. janvārī sākto antidempinga izmeklēšanas daļējas atsākšanas termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu attiecībā uz visu ražotāju eksportētāju tādu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu, kas pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 2922 11 00 (monoetanolamīns – Taric kods 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamīns – Taric kods 2922120010) un 2922 13 10 (trietanolamīns). Šī termiņbeigu pārskatīšana vairs nav attiecināma uz The Dow Chemical Company importu.

3. pants

Ar šo izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas uz dempinga izmeklēšanu saistībā ar The Dow Chemical Company tādu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu, kas pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 2922 11 00 (monoetanolamīns – Taric kods 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamīns – Taric kods 2922120010) un 2922 13 10 (trietanolamīns).

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. HOGAN

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 28, 2.2.1994., 40. lpp.

2

(3)  OV L 185, 25.7.2000., 1. lpp.

3

(4)  OV L 294, 25.10.2006., 2. lpp.

4

(5)  OV L 17, 22.1.2010., 1. lpp.

5

(6)  OV C 79, 12.3.2011., 20. lpp.

6

(7)  OV C 18, 21.1.2012., 16. lpp.

7

(8)  OV C 103, 11.4.2012., 8. lpp.

8

(9)  OV C 161, 9.4.2010., 44. lpp.

9

(10)  Lieta T-158/10 The Dow Chemical Company/Padome, Krājums 2012, II.

10

The Dow Chemical Company

(11)  OV C 314, 18.10.2012., 12. lpp.

11

(12)  Chemical Economics Handbook Product Review, “Ethanolamines”, SRI Consulting.

12

Chemical Economics Handbook Product Review

Ethanolamines

SRI Consulting

(13)  Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS)/Padome, Recueil 2000, I-8147. lpp.

13

Industrie des poudres sphériques

IPS

Recueil 2000

(14)  Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS)/Padome, 81. punkts.

14

Industrie des poudres sphériques

IPS

(15)  Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS)/Padome, 82. punkts.

15

Industrie des poudres sphériques

IPS

(16)  Lieta T-158/10 The Dow Chemical Company/Padome, 45. punkts.

16

The Dow Chemical Company

(17)  Lieta T-158/10 The Dow Chemical Company/Padome, 54. punkts.

17

The Dow Chemical Company

(18)  Lieta C-239/99 Nachi Europe GmbH/Hauptzollamt Krefeld, Recueil, I-1220. lpp.

18

Nachi Europe GmbH

Hauptzollamt Krefeld

Recueil

---

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 286/2013

(2013. gada 22. marts)

par pārejas posma pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību saistībā ar Horvātijas pievienošanos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Līgumu par Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,

ņemot vērā Aktu par Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 41. pantu,

tā kā:

| (1) | Būtu jāpieņem pārejas posma pasākumi, lai izvairītos no noviržu riska tirdzniecības plūsmās, kas ietekmētu lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju tādēļ, ka 2013. gada 1. jūlijā Eiropas Savienībai pievienosies Horvātija. |
| --- | --- |

(1)

Būtu jāpieņem pārejas posma pasākumi, lai izvairītos no noviržu riska tirdzniecības plūsmās, kas ietekmētu lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju tādēļ, ka 2013. gada 1. jūlijā Eiropas Savienībai pievienosies Horvātija.

| (2) | Novirzes tirdzniecības plūsmās, kā rezultātā var tikt traucēta tirgus organizācija, bieži vien ir saistītas ar produktiem, kurus mākslīgi pārvieto ar mērķi gūt labumu no Savienības paplašināšanās un kuri neveido daļu no attiecīgās valsts normālām rezervēm. Šādu lieku rezervju uzkrāšana var arī izraisīt konkurences izkropļošanu, kas savukārt ietekmētu tirgu kopīgās organizācijas pareizu darbību. Liekās rezerves var rasties arī vietējās ražošanas rezultātā. Tādēļ būtu jāizveido noteikumi par efektīvu, samērīgu un preventīvu maksājumu piemērošanu Horvātijas liekajām rezervēm par tādu summu, ko veido Horvātijā pirms pievienošanās piemērojamā ievedmuitas nodokļa un Savienībā piemērojamā ievedmuitas nodokļa starpība, kuru palielina par 20 %. |
| --- | --- |

(2)

Novirzes tirdzniecības plūsmās, kā rezultātā var tikt traucēta tirgus organizācija, bieži vien ir saistītas ar produktiem, kurus mākslīgi pārvieto ar mērķi gūt labumu no Savienības paplašināšanās un kuri neveido daļu no attiecīgās valsts normālām rezervēm. Šādu lieku rezervju uzkrāšana var arī izraisīt konkurences izkropļošanu, kas savukārt ietekmētu tirgu kopīgās organizācijas pareizu darbību. Liekās rezerves var rasties arī vietējās ražošanas rezultātā. Tādēļ būtu jāizveido noteikumi par efektīvu, samērīgu un preventīvu maksājumu piemērošanu Horvātijas liekajām rezervēm par tādu summu, ko veido Horvātijā pirms pievienošanās piemērojamā ievedmuitas nodokļa un Savienībā piemērojamā ievedmuitas nodokļa starpība, kuru palielina par 20 %.

| (3) | Jānovērš situācija, ka par precēm, saistībā ar kurām eksporta kompensācijas ir samaksātas līdz 2013. gada 1. jūlijam, varētu saņemt otru kompensāciju, kad tās eksportē uz trešām valstīm pēc 2013. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

(3)

Jānovērš situācija, ka par precēm, saistībā ar kurām eksporta kompensācijas ir samaksātas līdz 2013. gada 1. jūlijam, varētu saņemt otru kompensāciju, kad tās eksportē uz trešām valstīm pēc 2013. gada 30. jūnija.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro šīs regulas pielikumā norādītajiem produktiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā “produkti” ir lauksaimniecības produkti un/vai preces, kas nav iekļautas Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā.

3. pants

Brīvā apgrozībā laistu produktu īpašniekiem piemērojamie maksājumi

1.   Neskarot Pievienošanās akta IV pielikuma 3. iedaļas a) punkta prasības, gadījumos, uz kuriem valsts līmenī neattiecas stingrāki tiesību akti, Horvātija par 2013. gada 1. jūlijā brīvā apgrozībā esošu produktu liekajām rezervēm iekasē maksājumus no to īpašniekiem.

2.   Lai noteiktu katram īpašniekam piederošās liekās rezerves, Horvātija ņem vērā:

| a) | vidējās rezerves, kas pieejamas laika periodā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

a)

vidējās rezerves, kas pieejamas laika periodā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam;

| b) | tirdzniecības tendences laika periodā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecības tendences laika periodā no 2010. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam;

| c) | apstākļus, kādos radušās rezerves. |
| --- | --- |

c)

apstākļus, kādos radušās rezerves.

Jēdzienu “liekās rezerves” attiecina uz produktiem, kurus ieved Horvātijā vai kuru izcelsme ir Horvātija, un tādiem produktiem ārpus Horvātijas muitas teritorijas, bet kuri ir paredzēti Horvātijas tirgum.

Šīs rezerves reģistrē, pamatojoties uz kombinēto nomenklatūru, ko piemēro 2013. gada 1. jūlijā.

3.   Šā panta 1. punktā minētā maksājuma summa par katru attiecīgo produktu ir vienāda ar summu, par kādu Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1) I pielikumā minētais Savienībā piemērojamais ievedmuitas nodoklis, ieskaitot jebkuru 2013. gada 30. jūnijā piemērojamo papildu nodokli, pārsniedz Horvātijā minētajā dienā piemērojamo ievedmuitas nodokli, plus 20 % no minētās summas. Ieņēmumus no valsts iestāžu iekasētajiem maksājumiem ieskaita Horvātijas budžetā.

4.   Horvātija nekavējoties veic 2013. gada 1. jūlijā pieejamo rezervju inventarizāciju. Šim nolūkam tā var izmantot sistēmu lieko rezervju īpašnieku apzināšanai, kuras pamatā ir riska analīze, ievērojot šādus kritērijus:

| a) | īpašnieka darbības veids; |
| --- | --- |

a)

īpašnieka darbības veids;

| b) | uzglabāšanas telpu ietilpība; |
| --- | --- |

b)

uzglabāšanas telpu ietilpība;

| c) | darbības līmenis. |
| --- | --- |

c)

darbības līmenis.

Horvātija līdz 2013. gada 1. jūlijam Komisijai dara zināmus visus pirms pievienošanās īstenotos pasākumus, lai izvairītos no spekulatīvas rezervju veidošanas pievienošanās dēļ, jo īpaši, lai uzraudzītu un izsekotu to produktu importa plūsmas, kuri pakļauti augstam rezervju veidošanās riskam.

Horvātija vēlākais līdz 2014. gada 31. martam Komisijai dara zināmus liekajās rezervēs esošo produktu daudzumus, izņemot tos daudzumus valsts rezervēs, kas minēti 4. pantā.

5.   Ja KN kods attiecas uz produktiem, kuriem 3. punktā minētais ievedmuitas nodoklis ir atšķirīgs, tad 4. punktā minēto rezervju inventarizāciju veic katram produktam vai produktu grupai, kam piemēro atšķirīgu ievedmuitas nodokli.

4. pants

Valsts rezervju uzskaite

Horvātija vēlākais līdz 2013. gada 1. oktobrim dara zināmu sarakstu un to preču daudzumu, kas atrodas tās rezervēs, kā norādīts Pievienošanās akta IV pielikuma 3. iedaļā.

5. pants

Valsts drošības rezerves

Krājumos, kas minēti 3. panta 4. punktā un 4. pantā, neietilpst valsts drošības rezerves, kuras Horvātija var būt izveidojusi. Horvātija Savienības piegādes bilances izveides vajadzībām informē Komisiju par visām izmaiņām valsts drošības rezervēs un par nosacījumiem, kas attiecas uz šīm izmaiņām.

6. pants

Pasākumi maksājumu neveikšanas gadījumā

Ja kādai dalībvalstij ir aizdomas, ka par kādu produktu nav veikti 3. pantā paredzētie maksājumi, tā informē Horvātiju, lai tā varētu veikt atbilstošus pasākumus.

7. pants

Pierādījums par kompensācijas nemaksāšanu

Par produktiem, attiecībā uz kuriem Horvātija ir akceptējusi deklarāciju par eksportu uz trešām valstīm laika posmā no 2013. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam, var pretendēt uz eksporta kompensāciju, ja tāda ir noteikta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (2) 164. pantu ar nosacījumu, ka ir konstatēts, ka par minētajiem produktiem vai to sastāvdaļām nekāda eksporta kompensācija vēl nav izmaksāta.

8. pants

Tirgus atbalsta pasākumu divkāršā maksājuma aizliegums

Nevienam produktam, par kuru ir samaksāta eksporta kompensācija, nav tiesību piemērot nevienu intervences pasākumu vai atbalstu, kā izklāstīts Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 (3) 3. pantā.

9. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā, stājoties spēkā Līgumam par Horvātijas pievienošanos, un tās spēkā stāšanās diena ir minētā līguma spēkā stāšanās diena.

To piemēro līdz 2015. gada 30. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTO PRODUKTU SARAKSTS

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 0201 | Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa |
| 0202 | Saldēta liellopu gaļa |
| 0203 21 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa: |
| – saldēta: |
| – – liemeņi un pusliemeņi |
| 0203 22 | – – šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem |
| 0203 29 | – – citāda |
| 0204 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta kazu un aitu gaļa |
| 0206 10 | Svaigi, atdzesēti vai saldēti liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti: |
| – svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti |
| 0206 29 | – – citāda |
| 0207 12 | Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti: |
| – Gallus domesticus sugas vistas: |
| – – nesadalītas, saldētas |
| 0207 14 | – – saldēti gabali un subprodukti |
| 0207 25 | – tītari: |
| – – nesadalīti, saldēti |
| 0207 27 | – – saldēti gabali un subprodukti |
| 0210 | Sālīta, sālījumā žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi no gaļas vai gaļas subproduktiem |
| 0402 10 | Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: |
| – pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 % no svara |
| 0402 21 | – pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu vairāk nekā 1,5 % no svara: |
| – – bez cukura vai citu saldinātāju piedevas |
| 0402 29 | – – citāda |
| 0405 | Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas |
| 0406 | Siers un biezpiens |
| 0703 20 00 | Ķiploki, svaigi vai atdzesēti |
| 0711 51 00 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas Agaricus ģints sēnes (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā |
| 0811 10 11 | Zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: |
| – – ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: |
| – – – kuru cukura saturs pārsniedz 13 % no svara |
| 0811 10 19 | Zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: |
| – – ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: |
| – – – citādas, kuru cukura saturs nepārsniedz 13 % no svara |
| 0811 10 90 | Zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: |
| – citādas, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas |
| 1001 | Kvieši un kviešu un rudzu maisījums |
| 1002 | Rudzi |
| 1003 | Mieži |
| 1004 | Auzas |
| 1005 | Kukurūza |
| 1006 10 | Izkulti, nelobīti rīsi |
| 1006 20 | Lobīti rīsi |
| 1006 30 | Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti |
| 1006 40 00 | Šķeltie rīsi |
| 1007 | Graudu sorgo |
| 1008 | Griķi, sāre un miežabrāļi; citādi graudaugu produkti |
| 1101 00 | Kviešu vai labības maisījuma milti |
| 1102 | Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus |
| 1103 | Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas |
| 1104 | Citādi apstrādāti labības graudi (piemēram, atsēnaloti, placināti, pārslas, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijas 1006 rīsus; graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti |
| 1107 | Iesals, arī grauzdēts |
| 1108 | Cietes; inulīns |
| 1109 00 00 | Kviešu lipeklis, arī kaltēts |
| 1602 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm |
| 2003 10 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas Agaricus sēnes |
| 2008 30 55 | Ar citu paņēmienu sagatavoti vai konservēti citrusaugļi, bez spirta piedevas, bet ar cukura piedevu, tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru virs 1 kg: |
| – – – – mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un citi tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi |
| 2008 30 75 | Ar citu paņēmienu sagatavoti vai konservēti citrusaugļi, bez spirta piedevas, bet ar cukura piedevu tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg: |
| – – – – mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un citi tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi |
| ex 2008 30 90 | Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi: |
| – – – bez cukura piedevas |
| 2008 70 92 | Persiki, arī nektarīni: |
| – – – bez cukura piedevas, tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru 5 kg vai vairāk |
| 2204 30 | – citāda vīnogu misa |
| 2207 | – nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai vairāk; etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, denaturēti |
| 2208 90 91 | – – nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju mazāk nekā 80 tilp. %, tarā ar tilpumu: |
| – – – 2 litri vai mazāk |
| 2208 90 99 | – – – vairāk par 2 litriem |

KN kods

Apraksts

0201

Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa

0202

Saldēta liellopu gaļa

0203 21

Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa:

– saldēta:

– – liemeņi un pusliemeņi

0203 22

– – šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem

0203 29

– – citāda

0204

Svaiga, atdzesēta vai saldēta kazu un aitu gaļa

0206 10

Svaigi, atdzesēti vai saldēti liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti:

– svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti

0206 29

– – citāda

0207 12

Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti:

– Gallus domesticus sugas vistas:

– – nesadalītas, saldētas

0207 14

– – saldēti gabali un subprodukti

0207 25

– tītari:

– – nesadalīti, saldēti

0207 27

– – saldēti gabali un subprodukti

0210

Sālīta, sālījumā žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi no gaļas vai gaļas subproduktiem

0402 10

Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

– pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kura tauku saturs nepārsniedz 1,5 % no svara

0402 21

– pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu vairāk nekā 1,5 % no svara:

– – bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

0402 29

– – citāda

0405

Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas

0406

Siers un biezpiens

0703 20 00

Ķiploki, svaigi vai atdzesēti

0711 51 00

Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas Agaricus ģints sēnes (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā

0811 10 11

Zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

– – ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

– – – kuru cukura saturs pārsniedz 13 % no svara

0811 10 19

Zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

– – ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

– – – citādas, kuru cukura saturs nepārsniedz 13 % no svara

0811 10 90

Zemenes, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

– citādas, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

1001

Kvieši un kviešu un rudzu maisījums

1002

Rudzi

1003

Mieži

1004

Auzas

1005

Kukurūza

1006 10

Izkulti, nelobīti rīsi

1006 20

Lobīti rīsi

1006 30

Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti

1006 40 00

Šķeltie rīsi

1007

Graudu sorgo

1008

Griķi, sāre un miežabrāļi; citādi graudaugu produkti

1101 00

Kviešu vai labības maisījuma milti

1102

Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus

1103

Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas

1104

Citādi apstrādāti labības graudi (piemēram, atsēnaloti, placināti, pārslas, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijas 1006 rīsus; graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti

1107

Iesals, arī grauzdēts

1108

Cietes; inulīns

1109 00 00

Kviešu lipeklis, arī kaltēts

1602

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm

2003 10

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas Agaricus sēnes

2008 30 55

Ar citu paņēmienu sagatavoti vai konservēti citrusaugļi, bez spirta piedevas, bet ar cukura piedevu, tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru virs 1 kg:

– – – – mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un citi tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi

2008 30 75

Ar citu paņēmienu sagatavoti vai konservēti citrusaugļi, bez spirta piedevas, bet ar cukura piedevu tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg:

– – – – mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un citi tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi

ex 2008 30 90

Mandarīni (arī tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi:

– – – bez cukura piedevas

2008 70 92

Persiki, arī nektarīni:

– – – bez cukura piedevas, tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru 5 kg vai vairāk

2204 30

– citāda vīnogu misa

2207

– nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 tilp. % vai vairāk; etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, denaturēti

2208 90 91

– – nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju mazāk nekā 80 tilp. %, tarā ar tilpumu:

– – – 2 litri vai mazāk

2208 90 99

– – – vairāk par 2 litriem

---

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 287/2013

(2013. gada 22. marts),

ar kuru groza IV un VIII pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un 40. panta 1. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b pantā paredzēts, ka dalībvalstis, kas attiecībā uz 2012. kalendāro gadu ir piemērojušas brīvprātīgo modulāciju, var turpināt samazināt tiešos maksājumus attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Apvienotā Karaliste informēja Komisiju par lēmumu izmantot šo iespēju, tāpēc tika pieņemts Komisijas 2013. gada 20. marta Īstenošanas lēmums 2013/146/ES, ar ko nosaka summas, kuras izriet no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz 2013. kalendāro gadu (2). Tāpēc ir lietderīgi pārskatīt atbilstošo maksimālo apjomu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 8. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b pantā paredzēts, ka dalībvalstis, kas attiecībā uz 2012. kalendāro gadu ir piemērojušas brīvprātīgo modulāciju, var turpināt samazināt tiešos maksājumus attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Apvienotā Karaliste informēja Komisiju par lēmumu izmantot šo iespēju, tāpēc tika pieņemts Komisijas 2013. gada 20. marta Īstenošanas lēmums 2013/146/ES, ar ko nosaka summas, kuras izriet no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz 2013. kalendāro gadu (2). Tāpēc ir lietderīgi pārskatīt atbilstošo maksimālo apjomu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 8. pantā.

| (2) | Grieķija, Spānija, Luksemburga, Malta un Apvienotā Karaliste informēja Komisiju par to, ka tās paredzējušas sniegt vīnogulāju audzētājiem atbalstu 2014. gadam, šajā nolūkā piešķirot tiesības uz maksājumu saskaņā ar 103.o pantu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (3). Tāpēc būtu attiecīgi jāpielāgo valstu maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 40. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Grieķija, Spānija, Luksemburga, Malta un Apvienotā Karaliste informēja Komisiju par to, ka tās paredzējušas sniegt vīnogulāju audzētājiem atbalstu 2014. gadam, šajā nolūkā piešķirot tiesības uz maksājumu saskaņā ar 103.o pantu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (3). Tāpēc būtu attiecīgi jāpielāgo valstu maksimālie apjomi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 40. panta 1. punktā.

| (3) | Informācija, kas dalībvalstīm jāpaziņo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 188.a panta 3. punktu par izartajām platībām un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 40. panta 1. punktu par piešķirto tiesību par izartajām platībām reģionālo vidējo vērtību, vēl nebija zināma, kad Regulas (EK) Nr. 73/2009 8. pantā minētie neto maksimālie apjomi 2013. gadam tika noteikti minētās regulas IV pielikumā, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 671/2012 (4). Tāpēc minēto maksimālo apjomu vērtības pamatā bija aplēses. Pēc Vācijas, Grieķijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Luksemburgas, Austrijas, Portugāles un Slovēnijas sniegtajiem paziņojumiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 188.a panta 3. punktam un Regulas (EK) Nr. 73/2009 40. panta 1. punktam būtu jāpārskata Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV pielikumā noteikto maksimālo apjomu vērtība 2013. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Informācija, kas dalībvalstīm jāpaziņo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 188.a panta 3. punktu par izartajām platībām un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 40. panta 1. punktu par piešķirto tiesību par izartajām platībām reģionālo vidējo vērtību, vēl nebija zināma, kad Regulas (EK) Nr. 73/2009 8. pantā minētie neto maksimālie apjomi 2013. gadam tika noteikti minētās regulas IV pielikumā, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 671/2012 (4). Tāpēc minēto maksimālo apjomu vērtības pamatā bija aplēses. Pēc Vācijas, Grieķijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Luksemburgas, Austrijas, Portugāles un Slovēnijas sniegtajiem paziņojumiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 188.a panta 3. punktam un Regulas (EK) Nr. 73/2009 40. panta 1. punktam būtu jāpārskata Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV pielikumā noteikto maksimālo apjomu vērtība 2013. gadam.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV un VIII pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV un VIII pielikums.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

1

(2)  OV L 82, 22.3.2013., 58. lpp.

2

(3)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 204, 31.7.2012., 11. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV un VIII pielikumu groza šādi:

| 1) | IV pielikumu aizstāj ar šādu:

  “IV PIELIKUMS

  8. pantā minētie valstu neto maksimālie apjomi











  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| Kalendārais gads | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Beļģija | 583,2 | 575,4 | 570,8 | 569,0 | 569,0 |
| Čehijas Republika | | | | 825,9 | 903,0 |
| Dānija | 987,4 | 974,9 | 966,5 | 964,3 | 964,3 |
| Vācija | 5 524,8 | 5 402,6 | 5 357,1 | 5 329,6 | 5 329,6 |
| Igaunija | | | | 92,0 | 101,2 |
| Īrija | 1 283,1 | 1 272,4 | 1 263,8 | 1 255,5 | 1 255,5 |
| Grieķija | 2 561,4 | 2 365,4 | 2 359,4 | 2 344,5 | 2 344,5 |
| Spānija | 5 043,7 | 5 066,4 | 5 037,4 | 5 055,3 | 5 055,3 |
| Francija | 8 064,4 | 7 946,1 | 7 880,7 | 7 853,0 | 7 853,0 |
| Itālija | 4 345,9 | 4 151,6 | 4 128,2 | 4 127,8 | 4 127,8 |
| Kipra | | | | 49,1 | 53,5 |
| Latvija | | | | 133,9 | 146,4 |
| Lietuva | | | | 346,7 | 379,8 |
| Luksemburga | 35,6 | 35,2 | 35,1 | 34,7 | 34,7 |
| Ungārija | | | | 1 204,5 | 1 313,1 |
| Malta | | | | 5,1 | 5,5 |
| Nīderlande | 836,9 | 829,1 | 822,5 | 830,6 | 830,6 |
| Austrija | 727,6 | 721,7 | 718,2 | 715,7 | 715,7 |
| Polija | | | | 2 787,1 | 3 043,4 |
| Portugāle | 590,5 | 574,3 | 570,5 | 566,6 | 566,6 |
| Slovēnija | | | | 131,6 | 144,3 |
| Slovākija | | | | 357,9 | 385,6 |
| Somija | 550,0 | 544,5 | 541,1 | 539,2 | 539,2 |
| Zviedrija | 733,1 | 717,7 | 712,3 | 708,5 | 708,5 |
| Apvienotā Karaliste | 3 373,1 | 3 345,4 | 3 339,4 | 3 336,1 | 3 353,7”; |

1)

IV pielikumu aizstāj ar šādu:

“IV PIELIKUMS

8. pantā minētie valstu neto maksimālie apjomi

(miljonos EUR)

Kalendārais gads

2009

2010

2011

2012

2013

Beļģija

583,2

575,4

570,8

569,0

569,0

Čehijas Republika

825,9

903,0

Dānija

987,4

974,9

966,5

964,3

964,3

Vācija

5 524,8

5 402,6

5 357,1

5 329,6

5 329,6

Igaunija

92,0

101,2

Īrija

1 283,1

1 272,4

1 263,8

1 255,5

1 255,5

Grieķija

2 561,4

2 365,4

2 359,4

2 344,5

2 344,5

Spānija

5 043,7

5 066,4

5 037,4

5 055,3

5 055,3

Francija

8 064,4

7 946,1

7 880,7

7 853,0

7 853,0

Itālija

4 345,9

4 151,6

4 128,2

4 127,8

4 127,8

Kipra

49,1

53,5

Latvija

133,9

146,4

Lietuva

346,7

379,8

Luksemburga

35,6

35,2

35,1

34,7

34,7

Ungārija

1 204,5

1 313,1

Malta

5,1

5,5

Nīderlande

836,9

829,1

822,5

830,6

830,6

Austrija

727,6

721,7

718,2

715,7

715,7

Polija

2 787,1

3 043,4

Portugāle

590,5

574,3

570,5

566,6

566,6

Slovēnija

131,6

144,3

Slovākija

357,9

385,6

Somija

550,0

544,5

541,1

539,2

539,2

Zviedrija

733,1

717,7

712,3

708,5

708,5

Apvienotā Karaliste

3 373,1

3 345,4

3 339,4

3 336,1

3 353,7”;

| 2) | VIII pielikumu aizstāj ar šādu:

  “VIII PIELIKUMS

  40. pantā minētie valstu maksimālie apjomi


  1.   tabula














  (tūkstošos EUR) |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016. gads un turpmākie gadi |
| Beļģija | 614 179 | 611 817 | 611 817 | 614 855 | 614 855 | 614 855 | 614 855 | 614 855 |
| Dānija | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 031 321 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 |
| Vācija | 5 770 254 | 5 771 981 | 5 771 994 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 |
| Grieķija | 2 380 713 | 2 228 588 | 2 231 798 | 2 233 227 | 2 233 227 | 2 217 227 | 2 217 227 | 2 217 227 |
| Spānija | 4 858 043 | 5 119 045 | 5 125 032 | 5 304 642 | 5 304 642 | 5 161 893 | 5 161 893 | 5 161 893 |
| Francija | 8 407 555 | 8 423 196 | 8 425 326 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 |
| Īrija | 1 342 268 | 1 340 521 | 1 340 521 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Itālija | 4 143 175 | 4 210 875 | 4 234 364 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 |
| Luksemburga | 37 518 | 37 569 | 37 679 | 37 671 | 37 671 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Nīderlande | 853 090 | 853 169 | 853 169 | 897 751 | 897 751 | 897 751 | 897 751 | 897 751 |
| Austrija | 745 561 | 747 344 | 747 425 | 751 788 | 751 788 | 751 788 | 751 788 | 751 788 |
| Portugāle | 608 751 | 589 811 | 589 991 | 606 551 | 606 551 | 606 551 | 606 551 | 606 551 |
| Somija | 566 801 | 565 520 | 565 823 | 570 548 | 570 548 | 570 548 | 570 548 | 570 548 |
| Zviedrija | 763 082 | 765 229 | 765 229 | 770 906 | 770 906 | 770 906 | 770 906 | 770 906 |
| Apvienotā Karaliste | 3 985 895 | 3 976 425 | 3 976 482 | 3 988 042 | 3 988 042 | 3 987 922 | 3 987 922 | 3 987 922 |

2)

VIII pielikumu aizstāj ar šādu:

“VIII PIELIKUMS

40. pantā minētie valstu maksimālie apjomi

1.   tabula

(tūkstošos EUR)

Dalībvalsts

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016. gads un turpmākie gadi

Beļģija

614 179

611 817

611 817

614 855

614 855

614 855

614 855

614 855

Dānija

1 030 478

1 031 321

1 031 321

1 049 002

1 049 002

1 049 002

1 049 002

1 049 002

Vācija

5 770 254

5 771 981

5 771 994

5 852 938

5 852 938

5 852 938

5 852 938

5 852 938

Grieķija

2 380 713

2 228 588

2 231 798

2 233 227

2 233 227

2 217 227

2 217 227

2 217 227

Spānija

4 858 043

5 119 045

5 125 032

5 304 642

5 304 642

5 161 893

5 161 893

5 161 893

Francija

8 407 555

8 423 196

8 425 326

8 527 494

8 527 494

8 527 494

8 527 494

8 527 494

Īrija

1 342 268

1 340 521

1 340 521

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Itālija

4 143 175

4 210 875

4 234 364

4 379 985

4 379 985

4 379 985

4 379 985

4 379 985

Luksemburga

37 518

37 569

37 679

37 671

37 671

37 084

37 084

37 084

Nīderlande

853 090

853 169

853 169

897 751

897 751

897 751

897 751

897 751

Austrija

745 561

747 344

747 425

751 788

751 788

751 788

751 788

751 788

Portugāle

608 751

589 811

589 991

606 551

606 551

606 551

606 551

606 551

Somija

566 801

565 520

565 823

570 548

570 548

570 548

570 548

570 548

Zviedrija

763 082

765 229

765 229

770 906

770 906

770 906

770 906

770 906

Apvienotā Karaliste

3 985 895

3 976 425

3 976 482

3 988 042

3 988 042

3 987 922

3 987 922

3 987 922

2.   tabula
   (1)

| (tūkstošos EUR) |
| --- |
| Bulgārija | 287 399 | 336 041 | 416 372 | 499 327 | 580 087 | 660 848 | 741 606 | 814 295 |
| Čehijas Republika | 559 622 | 654 241 | 739 941 | 832 144 | 909 313 | 909 313 | 909 313 | 909 313 |
| Igaunija | 60 500 | 71 603 | 81 703 | 92 042 | 101 165 | 101 165 | 101 165 | 101 165 |
| Kipra | 31 670 | 38 928 | 43 749 | 49 146 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Latvija | 90 016 | 105 368 | 119 268 | 133 978 | 146 479 | 146 479 | 146 479 | 146 479 |
| Lietuva | 230 560 | 271 029 | 307 729 | 346 958 | 380 109 | 380 109 | 380 109 | 380 109 |
| Ungārija | 807 366 | 947 114 | 1 073 824 | 1 205 037 | 1 318 975 | 1 318 975 | 1 318 975 | 1 318 975 |
| Malta | 3 752 | 4 231 | 4 726 | 5 137 | 5 503 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Polija | 1 877 107 | 2 192 294 | 2 477 294 | 2 788 247 | 3 044 518 | 3 044 518 | 3 044 518 | 3 044 518 |
| Rumānija | 623 399 | 729 863 | 907 473 | 1 086 608 | 1 264 472 | 1 442 335 | 1 620 201 | 1 780 406 |
| Slovēnija | 87 942 | 103 394 | 117 423 | 131 575 | 144 274 | 144 274 | 144 274 | 144 274 |
| Slovākija | 240 014 | 280 364 | 316 964 | 355 242 | 388 176 | 388 176 | 388 176 | 388 176 |

(tūkstošos EUR)

Bulgārija

287 399

336 041

416 372

499 327

580 087

660 848

741 606

814 295

Čehijas Republika

559 622

654 241

739 941

832 144

909 313

909 313

909 313

909 313

Igaunija

60 500

71 603

81 703

92 042

101 165

101 165

101 165

101 165

Kipra

31 670

38 928

43 749

49 146

53 499

53 499

53 499

53 499

Latvija

90 016

105 368

119 268

133 978

146 479

146 479

146 479

146 479

Lietuva

230 560

271 029

307 729

346 958

380 109

380 109

380 109

380 109

Ungārija

807 366

947 114

1 073 824

1 205 037

1 318 975

1 318 975

1 318 975

1 318 975

Malta

3 752

4 231

4 726

5 137

5 503

5 102

5 102

5 102

Polija

1 877 107

2 192 294

2 477 294

2 788 247

3 044 518

3 044 518

3 044 518

3 044 518

Rumānija

623 399

729 863

907 473

1 086 608

1 264 472

1 442 335

1 620 201

1 780 406

Slovēnija

87 942

103 394

117 423

131 575

144 274

144 274

144 274

144 274

Slovākija

240 014

280 364

316 964

355 242

388 176

388 176

388 176

388 176

---

(1)  Maksimālie apjomi aprēķināti, ņemot vērā 121. pantā paredzēto pieaugumu shēmu.”

1

---

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 288/2013

(2013. gada 25. marts)

par Regulās (EK) Nr. 256/2002, (EK) Nr. 1453/2004, (EK) Nr. 255/2005, (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 166/2008 un (EK) Nr. 378/2009 paredzēto atļauju apturēšanu attiecībā uz preparātu Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku barībā vajadzīga atļauja, kā arī izklāstīts tās piešķiršanas, noraidīšanas vai apturēšanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku barībā vajadzīga atļauja, kā arī izklāstīts tās piešķiršanas, noraidīšanas vai apturēšanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK preparātu Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) atļāva lietot kā lopbarības piedevu bez termiņa ierobežojuma; ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 256/2002 (3) to atļāva lietot sivēniem, kas jaunāki par diviem mēnešiem, un sivēnmātēm, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1453/2004 (4) – sivēniem no diviem līdz četriem mēnešiem un nobarojamām cūkām, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 255/2005 (5) – gaļas liellopiem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (6) – gaļas trušiem un gaļas cāļiem. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu šo preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva Eiropas Savienības Lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK preparātu Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) atļāva lietot kā lopbarības piedevu bez termiņa ierobežojuma; ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 256/2002 (3) to atļāva lietot sivēniem, kas jaunāki par diviem mēnešiem, un sivēnmātēm, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1453/2004 (4) – sivēniem no diviem līdz četriem mēnešiem un nobarojamām cūkām, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 255/2005 (5) – gaļas liellopiem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (6) – gaļas trušiem un gaļas cāļiem. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu šo preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva Eiropas Savienības Lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Turklāt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 minēto preparātu atļāva lietot uz desmit gadiem; ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 166/2008 (7) to lietot atļāva gaļas tītariem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/2009 (8) – vaislas trušu mātītēm. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 minēto preparātu atļāva lietot uz desmit gadiem; ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 166/2008 (7) to lietot atļāva gaļas tītariem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/2009 (8) – vaislas trušu mātītēm.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu kopā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparāta Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kā lopbarības piedevas lietošanai gaļas liellopiem, gaļas trušiem, gaļas cāļiem, sivēniem (atšķirtiem), nobarojamām cūkām un vaislas sivēnmātēm, un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums jaunam šā preparāta lietojumam attiecībā uz audzējamiem teļiem; abos pieteikumos šo piedevu tika pieprasīts klasificēt kategorijā “zootehniskās piedevas”. Pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu kopā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparāta Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kā lopbarības piedevas lietošanai gaļas liellopiem, gaļas trušiem, gaļas cāļiem, sivēniem (atšķirtiem), nobarojamām cūkām un vaislas sivēnmātēm, un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums jaunam šā preparāta lietojumam attiecībā uz audzējamiem teļiem; abos pieteikumos šo piedevu tika pieprasīts klasificēt kategorijā “zootehniskās piedevas”. Pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2012. gada 16. oktobra atzinumā (9) secināja, ka Bacillus cereus celms satur rezistences marķierus pret divām antibiotikām, kuras izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā un no kurām vismaz vienu tagad var saistīt ar iegūto rezistenci. Tika arī konstatēts, ka, ņemot vērā tādu gēnu esību, kuriem ir tāda pati struktūra kā patogēnajiem Bacillus cereus celmiem, jāpieņem, ka Bacillus cereus celmam, ko satur pieteikumā minētais preparāts, piemīt spēja veidot funkcionālus toksīnus, kas rada pārtikas izraisītas infekcijas slimības. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2012. gada 16. oktobra atzinumā (9) secināja, ka Bacillus cereus celms satur rezistences marķierus pret divām antibiotikām, kuras izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā un no kurām vismaz vienu tagad var saistīt ar iegūto rezistenci. Tika arī konstatēts, ka, ņemot vērā tādu gēnu esību, kuriem ir tāda pati struktūra kā patogēnajiem Bacillus cereus celmiem, jāpieņem, ka Bacillus cereus celmam, ko satur pieteikumā minētais preparāts, piemīt spēja veidot funkcionālus toksīnus, kas rada pārtikas izraisītas infekcijas slimības.

| (6) | Pieejamā informācija neļauj izslēgt risku, ka preparāts Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) var izplatīt rezistenci pret šīm antibiotikām attiecībā uz citiem mikroorganismiem un pakļaut toksīnu riskam personas, kas rīkojas ar šo piedevu, vai patērētājus. Līdz ar to nav noskaidrots, vai preparāts nerada nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku vai cilvēku veselību, to lietojot atbilstoši paredzētajiem izmantošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Pieejamā informācija neļauj izslēgt risku, ka preparāts Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) var izplatīt rezistenci pret šīm antibiotikām attiecībā uz citiem mikroorganismiem un pakļaut toksīnu riskam personas, kas rīkojas ar šo piedevu, vai patērētājus. Līdz ar to nav noskaidrots, vai preparāts nerada nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku vai cilvēku veselību, to lietojot atbilstoši paredzētajiem izmantošanas nosacījumiem.

| (7) | Iestādes secinājumi par preparāta nekaitīgumu attiecas uz to lietošanu visām dzīvnieku sugām, attiecībā uz kurām atļauja ir piešķirta, tostarp izmantošanai gaļas tītariem un vaislas trušu mātītēm, kā atļauts saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 166/2008 un (EK) Nr. 378/2009. |
| --- | --- |

(7)

Iestādes secinājumi par preparāta nekaitīgumu attiecas uz to lietošanu visām dzīvnieku sugām, attiecībā uz kurām atļauja ir piešķirta, tostarp izmantošanai gaļas tītariem un vaislas trušu mātītēm, kā atļauts saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 166/2008 un (EK) Nr. 378/2009.

| (8) | Tādēļ šīs atļaujas vairs neatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ šīs atļaujas vairs neatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā.

| (9) | Iespējams, ka papildu dati par preparāta Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) lietošanas nekaitīgumu sniegs jaunus elementus, kas ļautu pārskatīt novērtējumu, kas veikts attiecībā uz šo piedevu. Šajā sakarā pieteikuma iesniedzējs, kas lūdza piešķirt atļauju minētajam preparātam, apgalvo, ka viņš var sniegt jaunus pierādījumus šīs piedevas nekaitīgumam. Šajā nolūkā pieteikuma iesniedzējs ir apņēmies nodrošināt papildu datus, kuri saskaņā ar viņa sniegto informāciju būs pieejami līdz 2013. gada aprīlim. Šos datus iegūtu jaunos pētījumos, kuros pamatotu šā mikroorganisma kā jaunas Bacillus sugas jaunu taksonomisku klasifikāciju, kā arī apstiprinātu to, ka nenotiek antibiotiku rezistences pārnesamība un ka Bacillus var. toyoi genomā esošie enterotoksīnu gēni nav funkcionāli. |
| --- | --- |

(9)

Iespējams, ka papildu dati par preparāta Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) lietošanas nekaitīgumu sniegs jaunus elementus, kas ļautu pārskatīt novērtējumu, kas veikts attiecībā uz šo piedevu. Šajā sakarā pieteikuma iesniedzējs, kas lūdza piešķirt atļauju minētajam preparātam, apgalvo, ka viņš var sniegt jaunus pierādījumus šīs piedevas nekaitīgumam. Šajā nolūkā pieteikuma iesniedzējs ir apņēmies nodrošināt papildu datus, kuri saskaņā ar viņa sniegto informāciju būs pieejami līdz 2013. gada aprīlim. Šos datus iegūtu jaunos pētījumos, kuros pamatotu šā mikroorganisma kā jaunas Bacillus sugas jaunu taksonomisku klasifikāciju, kā arī apstiprinātu to, ka nenotiek antibiotiku rezistences pārnesamība un ka Bacillus var. toyoi genomā esošie enterotoksīnu gēni nav funkcionāli.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 2. punktu preparāta Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) lietošanas atļaujas, kuras paredzētas Regulās (EK) Nr. 256/2002, (EK) Nr. 1453/2004, (EK) Nr. 255/2005, (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 166/2008 un (EK) Nr. 378/2009, tādēļ būtu jāaptur, līdz tiks iesniegti un novērtēti papildu dati. Pēc tam, kad iestāde būs pienācīgi novērtējusi šos datus, atlikšanas pasākums būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 2. punktu preparāta Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) lietošanas atļaujas, kuras paredzētas Regulās (EK) Nr. 256/2002, (EK) Nr. 1453/2004, (EK) Nr. 255/2005, (EK) Nr. 1200/2005, (EK) Nr. 166/2008 un (EK) Nr. 378/2009, tādēļ būtu jāaptur, līdz tiks iesniegti un novērtēti papildu dati. Pēc tam, kad iestāde būs pienācīgi novērtējusi šos datus, atlikšanas pasākums būtu jāpārskata.

| (11) | Tā kā preparāta kā lopbarības piedevas turpmāka lietošana var apdraudēt cilvēku un dzīvnieku veselību, attiecīgie produkti iespējami drīz būtu jāizņem no tirgus. Tomēr praktisku iemeslu dēļ attiecīgo produktu izņemšanai no tirgus būtu jānosaka ierobežota ilguma pārejas periods, lai tirgus dalībnieki varētu pienācīgi izpildīt izņemšanas pienākumu. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā preparāta kā lopbarības piedevas turpmāka lietošana var apdraudēt cilvēku un dzīvnieku veselību, attiecīgie produkti iespējami drīz būtu jāizņem no tirgus. Tomēr praktisku iemeslu dēļ attiecīgo produktu izņemšanai no tirgus būtu jānosaka ierobežota ilguma pārejas periods, lai tirgus dalībnieki varētu pienācīgi izpildīt izņemšanas pienākumu.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (EK) Nr. 256/2002 paredzētās atļaujas apturēšana

Regulā (EK) Nr. 256/2002 paredzētā atļauja attiecībā uz preparātu, kas minēts tās III pielikuma ierakstā E 1701, ir apturēta.

2. pants

Regulā (EK) Nr. 1453/2004 paredzētās atļaujas apturēšana

Regulā (EK) Nr. 1453/2004 paredzētā atļauja attiecībā preparātu, kas minēts tās I pielikuma ierakstā E 1701, ir apturēta.

3. pants

Regulā (EK) Nr. 255/2005 paredzētās atļaujas apturēšana

Regulā (EK) Nr. 255/2005 paredzētā atļauja attiecībā uz preparātu, kas minēts tās I pielikuma ierakstā E 1701, ir apturēta.

4. pants

Regulā (EK) Nr. 1200/2005 paredzētās atļaujas apturēšana

Regulā (EK) Nr. 1200/2005 paredzētā atļauja attiecībā uz preparātu, kas minēts tās II pielikuma ierakstā E 1701, ir apturēta.

5. pants

Regulā (EK) Nr. 166/2008 paredzētās atļaujas apturēšana

Regulas (EK) Nr. 166/2008 1. pantā paredzētā atļauja ir apturēta.

6. pants

Regulā (EK) Nr. 378/2009 paredzētās atļaujas apturēšana

Regulas (EK) Nr. 378/2009 1. pantā paredzētā atļauja ir apturēta.

7. pants

Pārejas pasākumi

Esošos preparāta Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) un premiksu, kuri satur šo preparātu, krājumus lietošanai gaļas liellopiem, gaļas trušiem, gaļas cāļiem, sivēniem, nobarojamām cūkām, sivēnmātēm, gaļas tītariem un vaislas trušu mātītēm izņem no tirgus līdz 2013. gada 14. jūnijam. Barības sastāvdaļas un kombinēto barību, kas ražota ar minēto preparātu vai ar premiksiem, kas satur minēto preparātu, pirms 2013. gada 14. jūnija, izņem no tirgus līdz 2013. gada 15. oktobrim.

8. pants

Pasākuma pārskatīšana

Šo regulu pārskata vēlākais līdz 2015. gada 15. aprīlim.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.

2

(3)  OV L 41, 13.2.2002., 6. lpp.

3

(4)  OV L 269, 17.8.2004., 3. lpp.

4

(5)  OV L 45, 16.2.2005., 3. lpp.

5

(6)  OV L 195, 27.7.2005., 6. lpp.

6

(7)  OV L 50, 23.2.2008., 11. lpp.

7

(8)  OV L 116, 9.5.2009., 3. lpp.

8

(9)  EFSA Journal, 2012; 10(10):2924.

9

EFSA Journal, 2012

---

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 289/2013

(2013. gada 25. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 97,3 |
| MA | 75,4 |
| TN | 97,3 |
| TR | 123,1 |
| ZZ | 98,3 |
| 0707 00 05 | MA | 152,2 |
| TR | 120,1 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 41,5 |
| TR | 128,0 |
| ZZ | 84,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,4 |
| IL | 68,7 |
| MA | 56,9 |
| TN | 59,9 |
| TR | 67,2 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | TR | 83,1 |
| ZZ | 83,1 |
| 0808 10 80 | AR | 115,4 |
| BR | 89,7 |
| CL | 123,2 |
| CN | 77,2 |
| MK | 27,2 |
| US | 156,2 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 30 90 | AR | 114,0 |
| CL | 137,7 |
| CN | 85,7 |
| TR | 184,8 |
| US | 150,6 |
| ZA | 112,3 |
| ZZ | 130,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

JO

97,3

MA

75,4

TN

97,3

TR

123,1

ZZ

98,3

0707 00 05

MA

152,2

TR

120,1

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

41,5

TR

128,0

ZZ

84,8

0805 10 20

EG

57,4

IL

68,7

MA

56,9

TN

59,9

TR

67,2

ZZ

62,0

0805 50 10

TR

83,1

ZZ

83,1

0808 10 80

AR

115,4

BR

89,7

CL

123,2

CN

77,2

MK

27,2

US

156,2

ZA

113,5

ZZ

100,3

0808 30 90

AR

114,0

CL

137,7

CN

85,7

TR

184,8

US

150,6

ZA

112,3

ZZ

130,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/20

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 21. marts)

par to, lai Malta sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

(2013/152/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Malta ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Malta ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (6) | Malta ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(6)

Malta ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu.

| (7) | Malta ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju. |
| --- | --- |

(7)

Malta ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju.

| (8) | Maltā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai. |
| --- | --- |

(8)

Maltā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

| (9) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu, |
| --- | --- |

(9)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz DNS datu automatizētu meklēšanu un salīdzināšanu Malta ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus atbilstīgi minētā lēmuma 3. un 4. pantam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 21. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. HOGAN

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/21

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 21. marts)

par to, lai Malta sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

(2013/153/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (5) | Malta ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Malta ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu.

| (6) | Malta ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju un Franciju. |
| --- | --- |

(6)

Malta ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju un Franciju.

| (7) | Maltā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas/Francijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai. |
| --- | --- |

(7)

Maltā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas/Francijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

| (8) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu, |
| --- | --- |

(8)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz daktiloskopijas datu automatizētu meklēšanu Malta ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus saskaņā ar minētā lēmuma 9. pantu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 21. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. HOGAN

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 22. marts),

ar kuru dažiem pakalpojumiem pasta nozarē Ungārijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1568)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/154/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 30. panta 5. un 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

| (1) | Magyar Posta Zrt. 2012. gada 3. oktobrī pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Saskaņā ar 30. panta 5. punkta pirmo daļu Komisija par to informēja Ungārijas iestādes 2012. gada 19. oktobra vēstulē. Komisija Ungārijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju 2012. gada 22. novembra e-pasta vēstulē, attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei (2) – 2013. gada 7. janvāra e-pasta vēstulē un pieteikuma iesniedzējam – 2012. gada 12. novembra un 2013. gada 7. janvāra e-pasta vēstulē. Ungārijas iestādes, valsts regulatīvā iestāde un pieteikuma iesniedzējs nosūtīja papildu informāciju attiecīgi 2013. gada 13. janvāra, 2013. gada 21. janvāra, 2012. gada 20. novembra un 2013. gada 15. janvāra e-pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(1)

Magyar Posta Zrt. 2012. gada 3. oktobrī pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Saskaņā ar 30. panta 5. punkta pirmo daļu Komisija par to informēja Ungārijas iestādes 2012. gada 19. oktobra vēstulē. Komisija Ungārijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju 2012. gada 22. novembra e-pasta vēstulē, attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei (2) – 2013. gada 7. janvāra e-pasta vēstulē un pieteikuma iesniedzējam – 2012. gada 12. novembra un 2013. gada 7. janvāra e-pasta vēstulē. Ungārijas iestādes, valsts regulatīvā iestāde un pieteikuma iesniedzējs nosūtīja papildu informāciju attiecīgi 2013. gada 13. janvāra, 2013. gada 21. janvāra, 2012. gada 20. novembra un 2013. gada 15. janvāra e-pasta vēstulē.

| (2) | Magyar Posta iesniegtais pieprasījums attiecas uz dažiem pasta pakalpojumiem, kā arī uz dažiem pakalpojumiem, kas nav pasta pakalpojumi, ko sniedz Magyar Posta Ungārijas teritorijā. Attiecīgie pakalpojumi pieprasījumā aprakstīti šādi:






  a) | iekšzemes patērētāju veikti paku standarta sūtījumi (turpmāk C2X), kuri ietver patērētāja veiktus paku standarta sūtījumus patērētājam (turpmāk C2C) un patērētāja veiktus paku standarta sūtījumus uzņēmumam (turpmāk C2B); |
| --- | --- | --- |

(2)

Magyar Posta iesniegtais pieprasījums attiecas uz dažiem pasta pakalpojumiem, kā arī uz dažiem pakalpojumiem, kas nav pasta pakalpojumi, ko sniedz Magyar Posta Ungārijas teritorijā. Attiecīgie pakalpojumi pieprasījumā aprakstīti šādi:

a)

iekšzemes patērētāju veikti paku standarta sūtījumi (turpmāk C2X), kuri ietver patērētāja veiktus paku standarta sūtījumus patērētājam (turpmāk C2C) un patērētāja veiktus paku standarta sūtījumus uzņēmumam (turpmāk C2B);

| b) | iekšzemes paku standarta sūtījumi uzņēmumu starpā (turpmāk B2X), kas ietver paku standarta sūtījumus uzņēmumu starpā (turpmāk B2B) un uzņēmumu veiktus standarta paku sūtījumus patērētājiem (turpmāk B2C); |
| --- | --- |

b)

iekšzemes paku standarta sūtījumi uzņēmumu starpā (turpmāk B2X), kas ietver paku standarta sūtījumus uzņēmumu starpā (turpmāk B2B) un uzņēmumu veiktus standarta paku sūtījumus patērētājiem (turpmāk B2C);

| c) | iekšzemes paku ekspressūtījumi; |
| --- | --- |

c)

iekšzemes paku ekspressūtījumi;

| d) | iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumi; |
| --- | --- |

d)

iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumi;

| e) | iekšzemes paliktņu pakalpojumi; un |
| --- | --- |

e)

iekšzemes paliktņu pakalpojumi; un

| f) | loģistikas līgumpakalpojumi. |
| --- | --- |

f)

loģistikas līgumpakalpojumi.

| (3) | Magyar Posta sniedz iepriekš minētos pakalpojumus, izņemot loģistikas līgumpakalpojumus un zināmā mērā iekšzemes paliktņu pakalpojumus, tā sauktajā kurjerpasta, eksprespasta un paku sūtījumu (CEP) nozarē Ungārijā. CEP nozare ir kravu pārvadājumu tirgus un pasta tirgus segments, kas sniedz konkrētā laikposmā garantētus pakalpojumus, kuri nozīmē, ka pakalpojumu sniedzējs attiecībā uz sūtītāju uzņemas pienākumu piegādāt preces noteiktā laikā vai kādā konkrētā brīdī. |
| --- | --- |

(3)

Magyar Posta sniedz iepriekš minētos pakalpojumus, izņemot loģistikas līgumpakalpojumus un zināmā mērā iekšzemes paliktņu pakalpojumus, tā sauktajā kurjerpasta, eksprespasta un paku sūtījumu (CEP) nozarē Ungārijā. CEP nozare ir kravu pārvadājumu tirgus un pasta tirgus segments, kas sniedz konkrētā laikposmā garantētus pakalpojumus, kuri nozīmē, ka pakalpojumu sniedzējs attiecībā uz sūtītāju uzņemas pienākumu piegādāt preces noteiktā laikā vai kādā konkrētā brīdī.

II.   TIESISKAIS PAMATS

| (4) | Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, tā ir pakļauta tiešai konkurencei tirgos ar neierobežotu piekļuvi. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos ES tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā, kurā attiecībā uz pasta nozari minēta Direktīva 97/67/EK. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, tā ir pakļauta tiešai konkurencei tirgos ar neierobežotu piekļuvi. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos ES tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. Šie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā, kurā attiecībā uz pasta nozari minēta Direktīva 97/67/EK.

| (5) | Pieteikums attiecas uz pasta pakalpojumiem, piemēram, iekšzemes patērētāju standarta paku sūtījumiem, iekšzemes uzņēmumu standarta paku sūtījumiem, iekšzemes paku ekspressūtījumiem, iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumiem, kā arī citiem pakalpojumiem, kas nav pasta pakalpojumi, proti, iekšzemes paliktņu pakalpojumiem un loģistikas līgumpakalpojumiem. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikums attiecas uz pasta pakalpojumiem, piemēram, iekšzemes patērētāju standarta paku sūtījumiem, iekšzemes uzņēmumu standarta paku sūtījumiem, iekšzemes paku ekspressūtījumiem, iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumiem, kā arī citiem pakalpojumiem, kas nav pasta pakalpojumi, proti, iekšzemes paliktņu pakalpojumiem un loģistikas līgumpakalpojumiem.

| (6) | Ungārija ir īstenojusi un piemērojusi Direktīvu 97/67/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK un Direktīvu 2008/6/EK, izmantojot iespēju, kas izriet no pēdējās minētās direktīvas 3. panta 1. punkta, proti, atsevišķus korespondences sūtījumus (3) līdz 2012. gada 31. decembrim rezervēt izraudzītajam vispārējo pakalpojumu sniedzējam Magyar Posta
   (4). Neviens no pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šis pieprasījums, pieprasījuma iesniegšanas laikā nebija rezervēts. Tā kā Ungārija ir sasniegusi tādu tirgus atvērtības pakāpi, kāda paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā minētajiem tiesību aktiem, piekļuve tirgum būtu jāuzskata par neierobežotu atbilstīgi minētās direktīvas 30. panta 3. punkta pirmajai daļai. Tas, vai uz darbību konkrētā tirgū attiecas tieša konkurence, būtu jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. |
| --- | --- |

(6)

Ungārija ir īstenojusi un piemērojusi Direktīvu 97/67/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK un Direktīvu 2008/6/EK, izmantojot iespēju, kas izriet no pēdējās minētās direktīvas 3. panta 1. punkta, proti, atsevišķus korespondences sūtījumus (3) līdz 2012. gada 31. decembrim rezervēt izraudzītajam vispārējo pakalpojumu sniedzējam Magyar Posta
   (4). Neviens no pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šis pieprasījums, pieprasījuma iesniegšanas laikā nebija rezervēts. Tā kā Ungārija ir sasniegusi tādu tirgus atvērtības pakāpi, kāda paredzēta saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā minētajiem tiesību aktiem, piekļuve tirgum būtu jāuzskata par neierobežotu atbilstīgi minētās direktīvas 30. panta 3. punkta pirmajai daļai. Tas, vai uz darbību konkrētā tirgū attiecas tieša konkurence, būtu jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs.

| (7) | Attiecībā uz tirgiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, viens no vērā ņemamiem kritērijiem ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Vēl viens kritērijs ir koncentrācijas līmenis minētajos tirgos. Tā kā atšķiras to dažādo darbību nosacījumi, uz kurām attiecas šis lēmums, konkurences analīzē ir jāņem vērā atšķirīgā situācija katrā atsevišķā tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz tirgiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, viens no vērā ņemamiem kritērijiem ir galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa attiecīgajā tirgū. Vēl viens kritērijs ir koncentrācijas līmenis minētajos tirgos. Tā kā atšķiras to dažādo darbību nosacījumi, uz kurām attiecas šis lēmums, konkurences analīzē ir jāņem vērā atšķirīgā situācija katrā atsevišķā tirgū.

| (8) | Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu. Konkrētāk, kritēriji un metodika, kas izmantoti, lai novērtētu tiešu konkurenci saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu, ne vienmēr ir identiski tiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar LESD 101. un 102. pantu vai Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (5). |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu. Konkrētāk, kritēriji un metodika, kas izmantoti, lai novērtētu tiešu konkurenci saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu, ne vienmēr ir identiski tiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar LESD 101. un 102. pantu vai Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (5).

III.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Konkrēto produktu tirgus

| (9) | Komisija iepriekšējos lēmumos, kas pieņemti, pamatojoties uz Apvienošanās regulu (6), ir konstatējusi, ka paku piegādes pakalpojumu tirgus var būt segmentēts šādi:






  — | paku piegādes eksprespakalpojumi attiecībā pret standarta pakalpojumiem. Šajā segmentācijā ņemts vērā, ka eksprespasta pakalpojumi kopumā ir ātrāki un uzticamāki nekā standarta pakalpojumi, ka katram no šiem pakalpojumiem nepieciešama atšķirīga infrastruktūra un eksprespasta pakalpojumi ietver papildu pievienotās vērtības pakalpojumu elementus, kā arī ir dārgāki, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija iepriekšējos lēmumos, kas pieņemti, pamatojoties uz Apvienošanās regulu (6), ir konstatējusi, ka paku piegādes pakalpojumu tirgus var būt segmentēts šādi:

—

paku piegādes eksprespakalpojumi attiecībā pret standarta pakalpojumiem. Šajā segmentācijā ņemts vērā, ka eksprespasta pakalpojumi kopumā ir ātrāki un uzticamāki nekā standarta pakalpojumi, ka katram no šiem pakalpojumiem nepieciešama atšķirīga infrastruktūra un eksprespasta pakalpojumi ietver papildu pievienotās vērtības pakalpojumu elementus, kā arī ir dārgāki,

| — | paredzēts arī papildu nošķīrums, pamatojoties uz klientu veidu un/vai saņēmēju veidu: i) nošķīrums starp paku piegādes pakalpojumiem patērētājiem (C2X) (7) un uzņēmumiem (B2X); ii) B2X segmentā nošķīrums starp piegādi uzņēmumiem (B2B) un piegādi patērētājiem (B2C), jo B2C piegādēm, lai varētu sasniegt privātus saņēmējus, nepieciešama ciešāks tīkls nekā B2B piegādēm, |
| --- | --- |

—

paredzēts arī papildu nošķīrums, pamatojoties uz klientu veidu un/vai saņēmēju veidu: i) nošķīrums starp paku piegādes pakalpojumiem patērētājiem (C2X) (7) un uzņēmumiem (B2X); ii) B2X segmentā nošķīrums starp piegādi uzņēmumiem (B2B) un piegādi patērētājiem (B2C), jo B2C piegādēm, lai varētu sasniegt privātus saņēmējus, nepieciešama ciešāks tīkls nekā B2B piegādēm,

| — | starptautiski piegādes pakalpojumi attiecībā pret iekšzemes piegādes pakalpojumiem. Nesen pieņemtā lēmumā (8) Komisija arī nošķīra starptautiskos EEZ iekšējos pakalpojumus un starptautiskos pakalpojumus ārpus EEZ. |
| --- | --- |

—

starptautiski piegādes pakalpojumi attiecībā pret iekšzemes piegādes pakalpojumiem. Nesen pieņemtā lēmumā (8) Komisija arī nošķīra starptautiskos EEZ iekšējos pakalpojumus un starptautiskos pakalpojumus ārpus EEZ.

| (10) | Pieteikuma iesniedzējs uzskata, ka paku piegādes pakalpojumu konkrētie produktu tirgi ir minēti 2. apsvērumā. Šāda pieeja kopumā atbilst Komisijas līdzšinējai praksei. Tomēr pieteikuma iesniedzējs iekšzemes tirgu B2X novērtēja kopumā (t. i., nenošķirot B2B un B2C segmentus), kas nav pilnībā atbilstoši Komisijas līdzšinējai praksei (9). |
| --- | --- |

(10)

Pieteikuma iesniedzējs uzskata, ka paku piegādes pakalpojumu konkrētie produktu tirgi ir minēti 2. apsvērumā. Šāda pieeja kopumā atbilst Komisijas līdzšinējai praksei. Tomēr pieteikuma iesniedzējs iekšzemes tirgu B2X novērtēja kopumā (t. i., nenošķirot B2B un B2C segmentus), kas nav pilnībā atbilstoši Komisijas līdzšinējai praksei (9).

| (11) | Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka Magyar Posta nenošķir B2B un B2C pakalpojumus pieejamās cenas ziņā un ka nav norādīti atsevišķi pakalpojumi, pamatojoties uz adresātu grupām. Šo argumentu izvirza arī Ungārijas iestādes (10), kas turklāt norāda, ka saskaņā ar Magyar Posta galveno konkurentu tīmekļa vietnēs pieejamo informāciju par B2X standarta pasta pakām publicētajās cenās nav atšķirību atkarībā no tā, vai paku saņēmēji ir patērētāji vai uzņēmumi. |
| --- | --- |

(11)

Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka Magyar Posta nenošķir B2B un B2C pakalpojumus pieejamās cenas ziņā un ka nav norādīti atsevišķi pakalpojumi, pamatojoties uz adresātu grupām. Šo argumentu izvirza arī Ungārijas iestādes (10), kas turklāt norāda, ka saskaņā ar Magyar Posta galveno konkurentu tīmekļa vietnēs pieejamo informāciju par B2X standarta pasta pakām publicētajās cenās nav atšķirību atkarībā no tā, vai paku saņēmēji ir patērētāji vai uzņēmumi.

| (12) | Iepriekšējos lēmumos (11) saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu attiecībā uz pasta pakām tika nošķirtas B2B un B2C standarta pasta pakas. Tomēr visos gadījumos novērtējuma rezultāts attiecībā uz abiem tirgiem bija vienāds, ko var uzskatīt par norādi uz faktu, ka produkta tirgus definīcija būtu varējusi palikt atvērta. |
| --- | --- |

(12)

Iepriekšējos lēmumos (11) saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu attiecībā uz pasta pakām tika nošķirtas B2B un B2C standarta pasta pakas. Tomēr visos gadījumos novērtējuma rezultāts attiecībā uz abiem tirgiem bija vienāds, ko var uzskatīt par norādi uz faktu, ka produkta tirgus definīcija būtu varējusi palikt atvērta.

| (13) | Turklāt, pamatojoties uz valsts regulatīvās iestādes sniegto informāciju (12), šķiet, ka abos scenārijos (divi atsevišķi tirgi attiecībā uz B2B un B2C standarta pasta pakām vai tikai viens B2X standarta pasta paku tirgus) konkurences situācijas novērtējuma rezultāts būtu vienāds. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt, pamatojoties uz valsts regulatīvās iestādes sniegto informāciju (12), šķiet, ka abos scenārijos (divi atsevišķi tirgi attiecībā uz B2B un B2C standarta pasta pakām vai tikai viens B2X standarta pasta paku tirgus) konkurences situācijas novērtējuma rezultāts būtu vienāds.

| (14) | Pamatojoties uz informāciju, kas minēta 9. līdz 13. apsvērumā, novērtējuma veikšanai saskaņā ar šo lēmumu un neskarot konkurences tiesību aktus, var uzskatīt, ka konkrētais produktu tirgus ir B2X, lai gan konkrētā tirgus precīzu definīciju var atstāt atvērtu, jo analīzes rezultāts nemainītos no tā, vai izmantotu šaurāku vai plašāku definīciju. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz informāciju, kas minēta 9. līdz 13. apsvērumā, novērtējuma veikšanai saskaņā ar šo lēmumu un neskarot konkurences tiesību aktus, var uzskatīt, ka konkrētais produktu tirgus ir B2X, lai gan konkrētā tirgus precīzu definīciju var atstāt atvērtu, jo analīzes rezultāts nemainītos no tā, vai izmantotu šaurāku vai plašāku definīciju.

| (15) | Iepriekšējos Komisijas lēmumos, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu (13) eksprespasta un kurjerpasta paku piegādes pakalpojumi uzskatīti par vienu produktu tirgu. Pieteikuma iesniedzējs uzskata, ka eksprespasta un kurjerpasta paku piegādes pakalpojumi veido dažādu tirgu daļu. Novērtējuma veikšanai saskaņā ar šo lēmumu un neskarot konkurences tiesību aktus, var uzskatīt, ka konkrētie produktu tirgi ir paku ekspressūtījumu pakalpojumi un kurjerpasta paku sūtījumu pakalpojumi, lai gan konkrētā tirgus precīzu definīciju var atstāt atvērtu, jo analīzes rezultāts nemainās no tā, vai izmanto šaurāku vai plašāku definīciju. |
| --- | --- |

(15)

Iepriekšējos Komisijas lēmumos, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu (13) eksprespasta un kurjerpasta paku piegādes pakalpojumi uzskatīti par vienu produktu tirgu. Pieteikuma iesniedzējs uzskata, ka eksprespasta un kurjerpasta paku piegādes pakalpojumi veido dažādu tirgu daļu. Novērtējuma veikšanai saskaņā ar šo lēmumu un neskarot konkurences tiesību aktus, var uzskatīt, ka konkrētie produktu tirgi ir paku ekspressūtījumu pakalpojumi un kurjerpasta paku sūtījumu pakalpojumi, lai gan konkrētā tirgus precīzu definīciju var atstāt atvērtu, jo analīzes rezultāts nemainās no tā, vai izmanto šaurāku vai plašāku definīciju.

| (16) | Iekšzemes paliktņu pakalpojumi ir daļa no tā sauktajiem kravu pārvadājumu tirgiem, kas tika novērtēti arī iepriekšējos lēmumos saskaņā ar Apvienošanās regulu. Iepriekšējos gadījumos kravu ekspeditorpakalpojumi tika definēti (14) kā “preču pārvadājumu organizācija (...) patērētāju vārdā atbilstoši viņu vajadzībām”. Lai gan iepriekšējos gadījumos tika izskatīti daži papildu iedalījumi attiecībā uz produktu tirgiem (t. i., starp iekšzemes un starptautiskiem kravu pārvadājumu pakalpojumiem (15) vai starp dažādiem transporta veidiem (16)), ņemot vērā, ka tirgus definīcijai nav izšķirošas ietekmes uz novērtējuma rezultātiem saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu, šajā novērtējumā netiks izskatīts papildu tirgus iedalījums. |
| --- | --- |

(16)

Iekšzemes paliktņu pakalpojumi ir daļa no tā sauktajiem kravu pārvadājumu tirgiem, kas tika novērtēti arī iepriekšējos lēmumos saskaņā ar Apvienošanās regulu. Iepriekšējos gadījumos kravu ekspeditorpakalpojumi tika definēti (14) kā “preču pārvadājumu organizācija (...) patērētāju vārdā atbilstoši viņu vajadzībām”. Lai gan iepriekšējos gadījumos tika izskatīti daži papildu iedalījumi attiecībā uz produktu tirgiem (t. i., starp iekšzemes un starptautiskiem kravu pārvadājumu pakalpojumiem (15) vai starp dažādiem transporta veidiem (16)), ņemot vērā, ka tirgus definīcijai nav izšķirošas ietekmes uz novērtējuma rezultātiem saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu, šajā novērtējumā netiks izskatīts papildu tirgus iedalījums.

| (17) | Iepriekšējos lēmumos saskaņā ar Apvienošanās regulu loģistikas līgumpakalpojumi definēti (17) kā “piegādes ķēdes procesa daļa, kas plāno, īsteno un kontrolē efektīvu, konstruktīvu preču, pakalpojumu un ar tiem saistītās informācijas plūsmu un uzglabāšanu no izcelsmes vietas līdz patēriņa punktam nolūkā apmierināt patērētāju prasības”. Komisija novērtēja turpmākās iespējamās atšķirības (18) (t. i., starp iekšzemes un pārrobežu pakalpojumiem, atsaucoties uz apstrādāto preču veidu vai to uzņēmumu veidu, kam sniegts pakalpojums, vai starp lielākajiem loģistikas pakalpojumu sniedzējiem un tradicionālo loģistikas līgumpakalpojumu sniedzējiem), bet beigās precīza produktu tirgus definīcija tika atstāta atvērta (19). Pieteikuma iesniedzējs arī pievienojas Komisijas nostājai. Šajā gadījumā, tā kā nekas neliecina, ka ir vajadzīgs papildu nošķīrums, šajā lēmumā un neskarot konkurences tiesību aktus, produktu tirgus ir definēts kā loģistikas līgumpakalpojumi. |
| --- | --- |

(17)

Iepriekšējos lēmumos saskaņā ar Apvienošanās regulu loģistikas līgumpakalpojumi definēti (17) kā “piegādes ķēdes procesa daļa, kas plāno, īsteno un kontrolē efektīvu, konstruktīvu preču, pakalpojumu un ar tiem saistītās informācijas plūsmu un uzglabāšanu no izcelsmes vietas līdz patēriņa punktam nolūkā apmierināt patērētāju prasības”. Komisija novērtēja turpmākās iespējamās atšķirības (18) (t. i., starp iekšzemes un pārrobežu pakalpojumiem, atsaucoties uz apstrādāto preču veidu vai to uzņēmumu veidu, kam sniegts pakalpojums, vai starp lielākajiem loģistikas pakalpojumu sniedzējiem un tradicionālo loģistikas līgumpakalpojumu sniedzējiem), bet beigās precīza produktu tirgus definīcija tika atstāta atvērta (19). Pieteikuma iesniedzējs arī pievienojas Komisijas nostājai. Šajā gadījumā, tā kā nekas neliecina, ka ir vajadzīgs papildu nošķīrums, šajā lēmumā un neskarot konkurences tiesību aktus, produktu tirgus ir definēts kā loģistikas līgumpakalpojumi.

| (18) | Nobeigumā, ņemot vērā iepriekš minēto, šajā lēmumā un neskarot konkurences tiesību aktus, konkrētie produktu tirgi ir tie, kas uzskaitīti 2. apsvērumā. |
| --- | --- |

(18)

Nobeigumā, ņemot vērā iepriekš minēto, šajā lēmumā un neskarot konkurences tiesību aktus, konkrētie produktu tirgi ir tie, kas uzskaitīti 2. apsvērumā.

2.   Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus

| (19) | Savā praksē (20) Komisija ir uzskatījusi, ka iekšzemes paku piegādes pakalpojumu tirgi un visi tā segmenti ir valsts mēroga tirgi. Šīs segmentācijas pamatā galvenokārt ir tas, ka šādi pakalpojumi tiek sniegti valstu līmenī. Pieteikuma iesniedzēja nostāja ir saskaņā ar Komisijas praksi. |
| --- | --- |

(19)

Savā praksē (20) Komisija ir uzskatījusi, ka iekšzemes paku piegādes pakalpojumu tirgi un visi tā segmenti ir valsts mēroga tirgi. Šīs segmentācijas pamatā galvenokārt ir tas, ka šādi pakalpojumi tiek sniegti valstu līmenī. Pieteikuma iesniedzēja nostāja ir saskaņā ar Komisijas praksi.

| (20) | Ņemot vērā to, ka šajā gadījumā nav nekādu norāžu par plašāku vai šaurāku ģeogrāfiskās darbības jomu, lai izvērtētu, vai ir izpildīti Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi un neskarot konkurences tiesību aktus, par konkrēto ģeogrāfisko tirgu uzskatāma Ungārijas teritorija. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka šajā gadījumā nav nekādu norāžu par plašāku vai šaurāku ģeogrāfiskās darbības jomu, lai izvērtētu, vai ir izpildīti Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi un neskarot konkurences tiesību aktus, par konkrēto ģeogrāfisko tirgu uzskatāma Ungārijas teritorija.

| (21) | Kas attiecas uz iekšzemes paliktņu pakalpojumiem un loģistikas līgumpakalpojumiem, pieteikuma iesniedzējs uzskata, ka minētie tirgi ir valsts mēroga tirgi. Tā kā pakalpojumi, uz kuriem attiecas pieprasījums, ir iekšzemes pakalpojumi, un Magyar Posta darbojas tikai Ungārijas tirgū, šajā lēmumā par konkrēto ģeogrāfisko tirgu uzskatāma Ungārijas teritorija. |
| --- | --- |

(21)

Kas attiecas uz iekšzemes paliktņu pakalpojumiem un loģistikas līgumpakalpojumiem, pieteikuma iesniedzējs uzskata, ka minētie tirgi ir valsts mēroga tirgi. Tā kā pakalpojumi, uz kuriem attiecas pieprasījums, ir iekšzemes pakalpojumi, un Magyar Posta darbojas tikai Ungārijas tirgū, šajā lēmumā par konkrēto ģeogrāfisko tirgu uzskatāma Ungārijas teritorija.

3.   Tirgus analīze

| (22) | Būtu jāpatur prātā, ka šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai pakalpojumi, uz kuriem attiecas pieprasījums, ir pakļauti tādam konkurences līmenim (tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota Direktīvas 2004/17/EK 30. panta nozīmē), kas nodrošinās – arī tad, ja nav disciplīnas, ko nosaka sīki izstrādāti iepirkuma noteikumi, kas izklāstīti Direktīvā 2004/17/EK –, ka iepirkums attiecīgu darbību īstenošanai šajā procesā būs veikts pārredzamā un nediskriminējošā veidā, pamatojoties uz kritērijiem, kas ļauj pircējiem identificēt risinājumu, kas kopumā ir ekonomiski visizdevīgākais. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāpatur prātā, ka šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai pakalpojumi, uz kuriem attiecas pieprasījums, ir pakļauti tādam konkurences līmenim (tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota Direktīvas 2004/17/EK 30. panta nozīmē), kas nodrošinās – arī tad, ja nav disciplīnas, ko nosaka sīki izstrādāti iepirkuma noteikumi, kas izklāstīti Direktīvā 2004/17/EK –, ka iepirkums attiecīgu darbību īstenošanai šajā procesā būs veikts pārredzamā un nediskriminējošā veidā, pamatojoties uz kritērijiem, kas ļauj pircējiem identificēt risinājumu, kas kopumā ir ekonomiski visizdevīgākais.

| (23) | Šajā sakarībā būtu jāatgādina, ka iepriekš definētajiem produktu tirgiem parasti ir raksturīgs liels operatoru skaits. Tomēr saskaņā ar pieejamo informāciju (21) no šiem dalībniekiem tikai Magyar Posta ir līgumslēdzēja iestāde Direktīvas 2004/17/EK nozīmē. Uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu Magyar Posta konkurentiem, lai tie varētu veikt iepriekš aprakstītās darbības, neattiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Tāpēc šajā lēmumā un neskarot konkurences tiesību aktus, tirgus analīze netiks vērsta uz vispārējo konkurences līmeni attiecīgajā tirgū, bet tiks pārbaudīts, vai Magyar Posta darbības ir pakļautas konkurencei tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. |
| --- | --- |

(23)

Šajā sakarībā būtu jāatgādina, ka iepriekš definētajiem produktu tirgiem parasti ir raksturīgs liels operatoru skaits. Tomēr saskaņā ar pieejamo informāciju (21) no šiem dalībniekiem tikai Magyar Posta ir līgumslēdzēja iestāde Direktīvas 2004/17/EK nozīmē. Uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu Magyar Posta konkurentiem, lai tie varētu veikt iepriekš aprakstītās darbības, neattiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Tāpēc šajā lēmumā un neskarot konkurences tiesību aktus, tirgus analīze netiks vērsta uz vispārējo konkurences līmeni attiecīgajā tirgū, bet tiks pārbaudīts, vai Magyar Posta darbības ir pakļautas konkurencei tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota.

3.1.   Iekšzemes patērētāju veikti paku standarta sūtījumi (C2X)

| (24) | Patērētāju veikto paku standarta sūtījumu pakalpojumi ir jāskata atsevišķi, jo tie apmierina atšķirīgas pieprasījuma vajadzības (vispārējie pasta pakalpojumi) salīdzinājumā ar komerciālām pakām, kur parasti ievērojami atšķiras tehniskais process šā pakalpojuma sniegšanai un izmantotie darbības risinājumi. Attiecībā uz šiem pakalpojumiem Magyar Posta tirgus stāvoklis ir ļoti spēcīgs, un tā lēstā tirgus daļa bija relatīvi stabila visā laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam – aptuveni 80 % no vērtības. Galvenajam konkurentam tirgus daļa ir aptuveni [...], savukārt pārējo galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa ir mazāka nekā [...]. |
| --- | --- |

(24)

Patērētāju veikto paku standarta sūtījumu pakalpojumi ir jāskata atsevišķi, jo tie apmierina atšķirīgas pieprasījuma vajadzības (vispārējie pasta pakalpojumi) salīdzinājumā ar komerciālām pakām, kur parasti ievērojami atšķiras tehniskais process šā pakalpojuma sniegšanai un izmantotie darbības risinājumi. Attiecībā uz šiem pakalpojumiem Magyar Posta tirgus stāvoklis ir ļoti spēcīgs, un tā lēstā tirgus daļa bija relatīvi stabila visā laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam – aptuveni 80 % no vērtības. Galvenajam konkurentam tirgus daļa ir aptuveni [...], savukārt pārējo galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa ir mazāka nekā [...].

| (25) | Komisija arī norāda, ka, neskatoties uz pastāvīgu dažādu konkurentu tīklu paplašināšanu, pašlaik ir ievērojama Magyar Posta tīkla lieluma atšķirība salīdzinājumā ar konkurentiem (22). |
| --- | --- |

(25)

Komisija arī norāda, ka, neskatoties uz pastāvīgu dažādu konkurentu tīklu paplašināšanu, pašlaik ir ievērojama Magyar Posta tīkla lieluma atšķirība salīdzinājumā ar konkurentiem (22).

| (26) | Tāpēc būtu jāsecina, ka uz aplūkoto pakalpojumu kategoriju neattiecas tieša konkurence Ungārijā. Tas saskan ar Ungārijas iestāžu atzinumu (23). Tādējādi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkts nav piemērojams līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Ungārijā veikt minētās darbības. |
| --- | --- |

(26)

Tāpēc būtu jāsecina, ka uz aplūkoto pakalpojumu kategoriju neattiecas tieša konkurence Ungārijā. Tas saskan ar Ungārijas iestāžu atzinumu (23). Tādējādi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkts nav piemērojams līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Ungārijā veikt minētās darbības.

3.2.   Iekšzemes pasta paku standarta sūtījumi uzņēmumu starpā (B2X)

| (27) | Kas attiecas uz paku standarta sūtījumiem B2X, saskaņā ar pieejamo informāciju (24)
  Magyar Posta tirgus daļa bija aptuveni 35 % no tirgus apjoma 2011. gadā, un tas bija otrais uzņēmums pēc tirgus līdera, kura tirgus daļa bija 40 %, savukārt trešajam konkurentam bija 15 % liela tirgus daļa. Šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešas konkurences esību Magyar Posta B2X paku standarta sūtījumu jomā. |
| --- | --- |

(27)

Kas attiecas uz paku standarta sūtījumiem B2X, saskaņā ar pieejamo informāciju (24)
  Magyar Posta tirgus daļa bija aptuveni 35 % no tirgus apjoma 2011. gadā, un tas bija otrais uzņēmums pēc tirgus līdera, kura tirgus daļa bija 40 %, savukārt trešajam konkurentam bija 15 % liela tirgus daļa. Šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešas konkurences esību Magyar Posta B2X paku standarta sūtījumu jomā.

3.3.   Iekšzemes paku ekspressūtījumi

| (28) | Magyar Posta tirgus daļa iekšzemes paku ekspressūtījumu pakalpojumu tirgū laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam pakāpeniski samazinājās no aptuveni 55 % no vērtības (25) 2008. gadā līdz aptuveni 41 % no vērtības 2011. gadā. Divu lielāko konkurentu kopējais tirgus īpatsvars bija mazliet vairāk nekā 22 % no vērtības 2008. gadā un pieauga līdz aptuveni 30 % no vērtības 2011. gadā, t. i., gandrīz trim ceturtdaļām no Magyar Posta tirgus daļas, un tādējādi tie spētu radīt būtisku konkurences spiedienu uz Magyar Posta
   (26). Tāpēc šie faktori būtu jāuzskata par norādi uz tiešas konkurences esību. |
| --- | --- |

(28)

Magyar Posta tirgus daļa iekšzemes paku ekspressūtījumu pakalpojumu tirgū laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam pakāpeniski samazinājās no aptuveni 55 % no vērtības (25) 2008. gadā līdz aptuveni 41 % no vērtības 2011. gadā. Divu lielāko konkurentu kopējais tirgus īpatsvars bija mazliet vairāk nekā 22 % no vērtības 2008. gadā un pieauga līdz aptuveni 30 % no vērtības 2011. gadā, t. i., gandrīz trim ceturtdaļām no Magyar Posta tirgus daļas, un tādējādi tie spētu radīt būtisku konkurences spiedienu uz Magyar Posta
   (26). Tāpēc šie faktori būtu jāuzskata par norādi uz tiešas konkurences esību.

3.4.   Iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumi

| (29) | Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja viedokli kurjerpasta paku sūtījumu tirgus nav ļoti koncentrēts. Astoņi uzņēmumi nodrošina 60–67 % no attiecīgā tirgus vērtības. Tirgū dominē trīs uzņēmumi, bet to kopējā tirgus daļa iepriekšējos četros gados bijusi mazāka nekā 50 %. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja viedokli kurjerpasta paku sūtījumu tirgus nav ļoti koncentrēts. Astoņi uzņēmumi nodrošina 60–67 % no attiecīgā tirgus vērtības. Tirgū dominē trīs uzņēmumi, bet to kopējā tirgus daļa iepriekšējos četros gados bijusi mazāka nekā 50 %.

| (30) | Magyar Posta tirgus daļa iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumu tirgū iepriekšējos četros gados bija 2 % līdz 3 % no vērtības. Tāpēc šie faktori būtu jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci Magyar Posta. |
| --- | --- |

(30)

Magyar Posta tirgus daļa iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumu tirgū iepriekšējos četros gados bija 2 % līdz 3 % no vērtības. Tāpēc šie faktori būtu jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci Magyar Posta.

3.5.   Iekšzemes paliktņu pakalpojumi

| (31) | Iekšzemes paliktņu pakalpojumu tirgus apjoms ir otrais mazākais CEP nozarē Ungārijā, un, tā kā šis tirgus ir nenozīmīgs, tajā ir tikai daži pastāvīgi operatori. Magyar Posta tirgus daļa samazinājās no 67,6 % no vērtības 2008. gadā līdz 38,7 % 2010. gadā un tad pieauga līdz 56,7 % no vērtības 2011. gadā. Pirmais konkurents pakāpeniski palielināja savu tirgus daļu no 2008. līdz 2011. gadam. Otrā un trešā konkurenta kopējā tirgus daļa bija no 20 % līdz 49 % laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam, tādējādi tie spētu radīt būtisku konkurences spiedienu uz Magyar Posta. |
| --- | --- |

(31)

Iekšzemes paliktņu pakalpojumu tirgus apjoms ir otrais mazākais CEP nozarē Ungārijā, un, tā kā šis tirgus ir nenozīmīgs, tajā ir tikai daži pastāvīgi operatori. Magyar Posta tirgus daļa samazinājās no 67,6 % no vērtības 2008. gadā līdz 38,7 % 2010. gadā un tad pieauga līdz 56,7 % no vērtības 2011. gadā. Pirmais konkurents pakāpeniski palielināja savu tirgus daļu no 2008. līdz 2011. gadam. Otrā un trešā konkurenta kopējā tirgus daļa bija no 20 % līdz 49 % laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam, tādējādi tie spētu radīt būtisku konkurences spiedienu uz Magyar Posta.

| (32) | Turklāt Magyar Posta iesniegtais pieprasījums attiecas tikai uz pakalpojumiem, ko sniedz CEP nozarē. Paliktņu pakalpojumus sniedz arī uzņēmumi ārpus CEP nozares. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt Magyar Posta iesniegtais pieprasījums attiecas tikai uz pakalpojumiem, ko sniedz CEP nozarē. Paliktņu pakalpojumus sniedz arī uzņēmumi ārpus CEP nozares.

| (33) | Faktori, kas minēti abos iepriekšējos apsvērumos, ir jāuzskata par norādi uz to, ka uz Magyar Posta attiecas tieša konkurence. Šim atzinumam piekrīt arī Ungārijas iestādes (27). |
| --- | --- |

(33)

Faktori, kas minēti abos iepriekšējos apsvērumos, ir jāuzskata par norādi uz to, ka uz Magyar Posta attiecas tieša konkurence. Šim atzinumam piekrīt arī Ungārijas iestādes (27).

3.6.   Loģistikas līgumpakalpojumi

| (34) | Magyar Posta tirgus daļa šajā segmentā ir mazāka nekā 1 %. Tirgu raksturo liels tirgus dalībnieku (28) skaits, un to uzskata par ļoti dinamisku tirgu. Tāpēc šie faktori būtu jāuzskata par norādi uz tiešas konkurences esību. |
| --- | --- |

(34)

Magyar Posta tirgus daļa šajā segmentā ir mazāka nekā 1 %. Tirgu raksturo liels tirgus dalībnieku (28) skaits, un to uzskata par ļoti dinamisku tirgu. Tāpēc šie faktori būtu jāuzskata par norādi uz tiešas konkurences esību.

IV.   SECINĀJUMI

| (35) | Ņemot vērā 2.–34. apsvērumā izvērtētos faktorus, būtu jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Ungārijā ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:






  a) | iekšzemes pasta paku standarta sūtījumi uzņēmumu starpā (B2X); |
| --- | --- | --- |

(35)

Ņemot vērā 2.–34. apsvērumā izvērtētos faktorus, būtu jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Ungārijā ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:

a)

iekšzemes pasta paku standarta sūtījumi uzņēmumu starpā (B2X);

| b) | iekšzemes paku ekspressūtījumi; |
| --- | --- |

b)

iekšzemes paku ekspressūtījumi;

| c) | iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumi; |
| --- | --- |

c)

iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumi;

| d) | kombinētie kravu pārvadājumi; un |
| --- | --- |

d)

kombinētie kravu pārvadājumi; un

| e) | loģistikas līgumpakalpojumi. |
| --- | --- |

e)

loģistikas līgumpakalpojumi.

| (36) | Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nebūtu jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Ungārijā sniegt 35. apsvēruma a) līdz e) punktā uzskaitītos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai šajā valstī. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nebūtu jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Ungārijā sniegt 35. apsvēruma a) līdz e) punktā uzskaitītos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai šajā valstī.

| (37) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2012. gada oktobra līdz 2013. gada janvārim, kas izklāstīta Magyar Posta un Ungārijas iestāžu iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja pēc krasām juridiskās vai faktiskās situācijas pārmaiņām Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumi vairs nav izpildīti. |
| --- | --- |

(37)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija laikposmā no 2012. gada oktobra līdz 2013. gada janvārim, kas izklāstīta Magyar Posta un Ungārijas iestāžu iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja pēc krasām juridiskās vai faktiskās situācijas pārmaiņām Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumi vairs nav izpildīti.

| (38) | Tomēr būtu jāuzskata, ka nosacījums par tiešu konkurenci, kas noteikts Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā, Ungārijas teritorijā nav izpildīts attiecībā uz iekšzemes patērētāju veiktiem paku standarta sūtījumiem. |
| --- | --- |

(38)

Tomēr būtu jāuzskata, ka nosacījums par tiešu konkurenci, kas noteikts Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā, Ungārijas teritorijā nav izpildīts attiecībā uz iekšzemes patērētāju veiktiem paku standarta sūtījumiem.

| (39) | Tā kā uz iekšzemes patērētāju veiktiem paku standarta sūtījumiem joprojām attiecas Direktīva 2004/17/EK, jāatgādina, ka uz iepirkuma līgumiem, kas aptver vairākas darbības, būtu jāattiecina Direktīvas 2004/17/EK 9. pants. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkumā (proti, tādā, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2004/17/EK piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas), ir jāņem vērā tās darbības, kuru veikšanai līgums galvenokārt paredzēts. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir atbalstīt iekšzemes patērētāju veikto paku standarta sūtījumu pakalpojumus, ir jāpiemēro Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības jāpiešķir saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 9. panta 2. un 3. punktā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā uz iekšzemes patērētāju veiktiem paku standarta sūtījumiem joprojām attiecas Direktīva 2004/17/EK, jāatgādina, ka uz iepirkuma līgumiem, kas aptver vairākas darbības, būtu jāattiecina Direktīvas 2004/17/EK 9. pants. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkumā (proti, tādā, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2004/17/EK piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas), ir jāņem vērā tās darbības, kuru veikšanai līgums galvenokārt paredzēts. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir atbalstīt iekšzemes patērētāju veikto paku standarta sūtījumu pakalpojumus, ir jāpiemēro Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības jāpiešķir saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 9. panta 2. un 3. punktā minētajiem noteikumiem.

| (40) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(40)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Ungārijā sniegt šādus pakalpojumus:

| a) | iekšzemes pasta paku standarta sūtījumi uzņēmumu starpā (B2X); |
| --- | --- |

a)

iekšzemes pasta paku standarta sūtījumi uzņēmumu starpā (B2X);

| b) | iekšzemes paku ekspressūtījumi; |
| --- | --- |

b)

iekšzemes paku ekspressūtījumi;

| c) | iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumi; |
| --- | --- |

c)

iekšzemes kurjerpasta paku sūtījumi;

| d) | kombinētie kravu pārvadājumi; un |
| --- | --- |

d)

kombinētie kravu pārvadājumi; un

| e) | loģistikas līgumpakalpojumi. |
| --- | --- |

e)

loģistikas līgumpakalpojumi.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Briselē, 2013. gada 22. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Michel BARNIER

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Valsts Plašsaziņas līdzekļu un informatīvās komunikācijas pārvaldības iestāde ir valsts regulatīvā iestāde, kas norīkota saskaņā ar 22. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 97/67/EK (OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp.), kas grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK (OV L 176, 5.7.2002., 21. lpp.) un ar Direktīvu 2008/6/EK (OV L 52, 27.2.2008., 3. lpp.).

2

(3)  Korespondences sūtījumi, kuru svars nepārsniedz 50 g un divarpuskārtīgu sabiedrisko tarifu attiecībā uz visātrākās piegādes kategorijas pirmo svara grupu.

3

(4)  No 2013. gada 1. janvāra Ungārijā ir ieviests pilnīgi atvērts tirgus un iepriekš rezervētu pakalpojumu joma saskaņā ar 7. pantu Direktīvā 97/67/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK un Direktīvu 2008/6/EK, ir atcelta.

4

(5)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

5

(6)  Lieta nr. COMP/M.5152 Posten AB/Post Danmark A/S, 2009. gada 21. aprīlis.

6

Posten AB/Post Danmark A/S

(7)  Varētu paredzēt nošķirt C2C un C2B paku sūtīšanas pakalpojumus; tomēr, tā kā piedāvājuma aspektā ir augsts aizstājamības līmenis, ir pareizi abus šos pakalpojumus uzskatīt par vienu C2X pakalpojumu. Tas arī atbilst analīzei, kas apstiprināta attiecībā uz Austriju, Somiju un Zviedriju attiecīgi Komisijas Lēmumos 2010/142/EK (OV L 56, 6.3.2010., 8. lpp.), 2007/564/EK (OV L 215, 18.8.2007., 21. lpp.) un 2009/46/EK (OJ L 19, 23.1.2009., 50. lpp.), kas pieņemti saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu.

7

(8)  2013. gada 30. janvāra Lēmums, ar ko UPS aizliedz izdarīt plānoto TNT Express pirkumu.

8

UPS

TNT Express

(9)  Lieta nr. COMP/M.5152 Posten AB/Post Danmark A/S, 2009. gada 21. aprīlis.

9

Posten AB/Post Danmark A/S

(10)  Ungārijas iestāžu 2013. gada 13. janvāra vēstule (9. lpp., 2. punkts).

10

(11)  Lēmums 2010/142/EK; Lēmums 2009/46/EK; Lēmums 2007/564/EK.

11

(12)  Valsts regulatīvās iestādes 2013. gada 21. janvāra e-pasta vēstulē sniegtas aplēses par B2X tirgus apjomiem un atsevišķi par B2B un B2C tirgus apjomiem, pamatojoties uz datiem, kas tika pieprasīti Magyar Posta un pirmajiem trim tā konkurentiem. Saskaņā ar šo informāciju 2011. gadā B2X tirgū Magyar Posta bija otrais tirgus dalībnieks (35 % tirgus daļu) pēc tirgus līdera (40 % tirgus daļu) un pirms trešā tirgus dalībnieka (15 % tirgus daļu). B2C tirgū Magyar Posta bija 51 % tirgus daļu, savukārt tā galvenajiem konkurentiem bija attiecīgi 26 %, 11 % un 10 % tirgus daļu. B2B tirgū Magyar Posta bija trešais tirgus dalībnieks (16 % tirgus daļu), savukārt tirgus līderiem bija attiecīgi 57 % un 22 % tirgus daļu.

12

Magyar Posta

Magyar Posta

Magyar Posta

Magyar Posta

(13)  Lēmums 2009/46/EK; Lēmums 2007/564/EK; Komisijas Lēmums 2007/169/EK (OV L 78, 17.3.2007., 28. lpp.).

13

(14)  Lieta nr. COMP/M. –1794 Deutsche Post/Air Express International, 2000. gada 7. februāris, 8. punkts.

14

Deutsche Post/Air Express International

(15)  Lieta nr. COMP/M. 5152 – Posten AB/Post Danmark, 2009. gada 21. aprīlis, 108. punkts.

15

Posten AB/Post Danmark

(16)  Lieta nr. COMP/M. –1794 Deutsche Post/Air Express International, 2000. gada 7. februāris, 9. punkts.

16

Deutsche Post/Air Express International

(17)  Lieta nr. M. 3496 – TNT forwarding Holding AB/Wilson Logistics Holding AB.

17

TNT forwarding Holding AB/Wilson Logistics Holding AB

(18)  Lieta nr. COMP/M. 1895 – Ocean Group/Exel, 2000. gada 3. maijs, 8. un 9. punkts.

18

Ocean Group/Exel

(19)  Lieta nr. COMP/M. 3971 – Deutche Post/Excel, 2005. gada 24. novembris, 20. punkts.

19

Deutche Post/Excel

(20)  Lieta nr. COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S, 2009. gada 21. aprīlis, Lieta nr. COMP/M.3971 – Deutsche Post/Exel u. c.

20

Posten AB/Post Danmark A/S

Deutsche Post/Exel

(21)  Ungārijas iestāžu 2013. gada 13. janvāra vēstule, 3. lpp.

21

(22)  Kā minēts pieteikuma 20. lappusē, Magyar Posta pieder 2735 pasta iestāžu tīkls visā valstī. Saskaņā ar vēstuli, kas saņemta 2012. gada 20. novembrī no Magyar Posta, galvenajam konkurentam ir tīkls ar 372 savākšanas punktiem, turpretī otra konkurenta savākšanas punktu skaits nesen palielinājies līdz 400.

22

Magyar Posta

Magyar Posta

(23)  Ungārijas iestāžu 2013. gada 13. janvāra vēstule, 8. lpp.

23

(24)  Valsts regulatīvās iestādes 2013. gada 21. janvāra e-pasts.

24

(25)  Aprēķinot pēc apjoma, Pasta tirgus daļa 2008. gadā bija aptuveni 43 %.

25

(26)  Tāds pats pamatojums tika piemērots iepriekšējos lēmumos, sk., piemēram, 11. apsvērumu Lēmumā 2010/142/EK.

26

(27)  Ungārijas iestāžu 2013. gada 13. janvāra vēstule, 10. lpp.

27

(28)  Proti, DHL grupa, Kuhne Nagel Kft, Liegl&Dachser Kft, GEbruder Weiss Szallitmanyozasi e Logisztikai Kft; Waberer grupa; Trans-Sped grupa; Masped grupa u. c.

28

Kuhne Nagel Kft, Liegl&Dachser Kft, GEbruder Weiss Szallitmanyozasi e Logisztikai Kft

Waberer

Trans-Sped

Masped

---

| 26.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 22. marts)

par Savienības 2013. gada finansiālo atbalstu Eiropas Savienības references laboratorijām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1628)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, dāņu, franču, holandiešu, itāļu, spāņu un vācu un zviedru valodā)

(2013/155/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (2), un jo īpaši tās 32. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2011. gada 12. septembra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 926/2011 attiecībā uz Padomes Lēmumu 2009/470/EK par Eiropas Savienības finansiālo atbalstu ES references laboratorijām dzīvnieku barības, pārtikas un dzīvnieku veselības nozarē (3) paredzēts, ka Savienības finansiālo atbalstu piešķir, ja apstiprinātās darba programmas tiek īstenotas efektīvi un ja atbalsta saņēmēji noteiktajos termiņos sniedz visu vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2011. gada 12. septembra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 926/2011 attiecībā uz Padomes Lēmumu 2009/470/EK par Eiropas Savienības finansiālo atbalstu ES references laboratorijām dzīvnieku barības, pārtikas un dzīvnieku veselības nozarē (3) paredzēts, ka Savienības finansiālo atbalstu piešķir, ja apstiprinātās darba programmas tiek īstenotas efektīvi un ja atbalsta saņēmēji noteiktajos termiņos sniedz visu vajadzīgo informāciju.

| (2) | Komisijas dienesti ir novērtējuši un apstiprinājuši ES references laboratoriju 2012. gadā iesniegtās darba programmas un attiecīgos budžeta aprēķinus 2013. gadam. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas dienesti ir novērtējuši un apstiprinājuši ES references laboratoriju 2012. gadā iesniegtās darba programmas un attiecīgos budžeta aprēķinus 2013. gadam.

| (3) | Darba programmas īsteno no 2013. gada 1. janvāra, tāpēc šis īstenošanas lēmums būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(3)

Darba programmas īsteno no 2013. gada 1. janvāra, tāpēc šis īstenošanas lēmums būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra.

| (4) | Tāpēc izraudzītajām Eiropas Savienības references laboratorijām būtu jāpiešķir Savienības finansiālais atbalsts, lai līdzfinansētu to darbību Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. pantā minēto funkciju un pienākumu īstenošanā. Savienības finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir 100 % apmērā no attaisnotajām izmaksām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 926/2011. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc izraudzītajām Eiropas Savienības references laboratorijām būtu jāpiešķir Savienības finansiālais atbalsts, lai līdzfinansētu to darbību Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. pantā minēto funkciju un pienākumu īstenošanā. Savienības finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir 100 % apmērā no attaisnotajām izmaksām, kas noteiktas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 926/2011.

| (5) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 135/2013 (4) paredzēti noteikumi par ES references laboratoriju organizētu semināru attaisnotajiem izdevumiem. Minētajā regulā arī noteikts ierobežojums, proti, semināriem var piešķirt finansiālo atbalstu ne vairāk kā 32 dalībniekiem, 3 pieaicinātiem lektoriem un 10 trešo valstu pārstāvjiem. Atkāpes no šā ierobežojuma būtu jāpiešķir dažām Eiropas Savienības references laboratorijām, kurām vajadzīgs atbalsts, lai nodrošinātu semināra apmeklējumu vairāk nekā 32 dalībniekiem un sasniegtu vislabākos rezultātus tās organizētajos semināros. Šādas atkāpes var pieļaut, ja ES references laboratorija uzņemas vadību un atbildību, organizējot semināru kopā ar citu Eiropas Savienības references laboratoriju. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 135/2013 (4) paredzēti noteikumi par ES references laboratoriju organizētu semināru attaisnotajiem izdevumiem. Minētajā regulā arī noteikts ierobežojums, proti, semināriem var piešķirt finansiālo atbalstu ne vairāk kā 32 dalībniekiem, 3 pieaicinātiem lektoriem un 10 trešo valstu pārstāvjiem. Atkāpes no šā ierobežojuma būtu jāpiešķir dažām Eiropas Savienības references laboratorijām, kurām vajadzīgs atbalsts, lai nodrošinātu semināra apmeklējumu vairāk nekā 32 dalībniekiem un sasniegtu vislabākos rezultātus tās organizētajos semināros. Šādas atkāpes var pieļaut, ja ES references laboratorija uzņemas vadību un atbildību, organizējot semināru kopā ar citu Eiropas Savienības references laboratoriju.

| (6) | Tā kā gan Kopīgais pētniecības centrs, gan Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāts ir Komisijas dienesti, Kopīgajā pētniecības centrā izraudzītajām sešām ES references laboratorijām minētais procents ir noteikts ar ikgadēju administratīvu vienošanos, ko papildina darba programma un budžets. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā gan Kopīgais pētniecības centrs, gan Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāts ir Komisijas dienesti, Kopīgajā pētniecības centrā izraudzītajām sešām ES references laboratorijām minētais procents ir noteikts ar ikgadēju administratīvu vienošanos, ko papildina darba programma un budžets.

| (7) | Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (5) 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmas (veterināros pasākumus) finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF). Turklāt minētās regulas 13. panta otrajā daļā paredzēts, ka pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos attiecībā uz pasākumiem un programmām, kas ietvertas Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumā 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (6), minētais fonds sedz izdevumus, kas saistīti ar dalībvalstu un ELGF atbalsta saņēmēju administratīvajām un personāla izmaksām. Finanšu kontroles nolūkos jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9., 36. un 37. pants. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (5) 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmas (veterināros pasākumus) finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF). Turklāt minētās regulas 13. panta otrajā daļā paredzēts, ka pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos attiecībā uz pasākumiem un programmām, kas ietvertas Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumā 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (6), minētais fonds sedz izdevumus, kas saistīti ar dalībvalstu un ELGF atbalsta saņēmēju administratīvajām un personāla izmaksām. Finanšu kontroles nolūkos jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9., 36. un 37. pants.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienība laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir finansiālu atbalstu Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) (Maisons-Alfort, Francija) laboratorijai Laboratoire de sécurité des aliments (LSA) šādu darbību veikšanai:

| a) | piena un piena produktu analīžu un testu veikšanai; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 358 000; |
| --- | --- |

a)

piena un piena produktu analīžu un testu veikšanai; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 358 000;

| b) | analīzēm un testēšanai attiecībā uz Listeria monocytogenes; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 440 000; |
| --- | --- |

b)

analīzēm un testēšanai attiecībā uz Listeria monocytogenes; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 440 000;

| c) | analīzēm un testēšanai attiecībā uz koagulāzes pozitīviem Staphylococci, tostarp Staphylococcus aureus; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 347 000. |
| --- | --- |

c)

analīzēm un testēšanai attiecībā uz koagulāzes pozitīviem Staphylococci, tostarp Staphylococcus aureus; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 347 000.

2. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) (Bilthoven, Nīderlande) analīzēm un testēšanai attiecībā uz zoonozēm (salmonella).

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 492 000.

3. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Laboratorio de Biotoxinas Marinas, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (Ministerio de Sanidad y Politica Social) (Vigo, Spānija) jūras biotoksīnu monitoringam.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 330 000.

4. pants

Eiropas Savienība laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir finansiālu atbalstu Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS) laboratorijai (Weymouth, Apvienotā Karaliste) šādu darbību veikšanai:

| a) | divvāku gliemeņu virusālā un bakteriālā piesārņojuma monitoringa veikšanai; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 345 000; |
| --- | --- |

a)

divvāku gliemeņu virusālā un bakteriālā piesārņojuma monitoringa veikšanai; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 345 000;

| b) | attiecībā uz vēžveidīgo slimībām; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 145 000. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz vēžveidīgo slimībām; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 145 000.

5. pants

Eiropas Savienība laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir finansiālu atbalstu Istituto Superiore di Sanità (ISS) (Rome, Itālija) šādu darbību veikšanai:

| a) | analīzēm un testēšanai attiecībā uz Escherichia Coli, tostarp Verotoxigenic E. Coli (VTEC); šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 326 000; |
| --- | --- |

a)

analīzēm un testēšanai attiecībā uz Escherichia Coli, tostarp Verotoxigenic E. Coli (VTEC); šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 326 000;

| b) | analīzēm un testēšanai attiecībā uz parazītiem (konkrēti Trichinella, Echinococcus un Anisakis); šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 374 000; |
| --- | --- |

b)

analīzēm un testēšanai attiecībā uz parazītiem (konkrēti Trichinella, Echinococcus un Anisakis); šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 374 000;

| c) | darbam ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma I iedaļas 12. punkta d) apakšpunktā minētajām atsevišķu vielu atliekām; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 316 000. |
| --- | --- |

c)

darbam ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma I iedaļas 12. punkta d) apakšpunktā minētajām atsevišķu vielu atliekām; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 316 000.

6. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA) (Uppsala, Zviedrija) monitoringam attiecībā uz Campylobacter.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 395 000.

7. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU) (Copenhagen, Dānija) monitoringam attiecībā uz mikrobu rezistenci.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 530 000.

8. pants

1.   Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (kādreizējā VLA) (Addlestone, Apvienotā Karaliste) monitoringam attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 495 000.

2.   Atkāpjoties no 1. panta 4. punkta Īstenošanas regulā (ES) Nr. 135/2013, šā panta 1. punktā minētā laboratorija ir tiesīga pieprasīt finansiālu atbalstu vairāk nekā 32 cilvēku dalībai kādā no tās semināriem.

9. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Centre Wallon de Recherches agronomiques (CRA-W) (Gembloux, Beļģija) analīzēm un testiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām dzīvnieku barībā.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 530 000.

10. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu aģentūras Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES) laboratorijai Laboratoire de Fougères (Fougères, Francija) darbam ar dažu tādu vielu atliekām, kas minētas Regulas (EK) 882/2004 VII pielikuma I iedaļas 12. punkta b) apakšpunktā.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 500 000.

11. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL) (Berlin, Vācija) darbam ar dažu tādu vielu atliekām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma I iedaļas 12. punkta c) apakšpunktā.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 500 000.

12. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu RIKILT – Institute for Food Safety, kas pieder pie Wageningen University & Research Centre (Wageningen, Nīderlande) darbam ar dažu tādu vielu atliekām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma I iedaļas 12. punkta a) apakšpunktā.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 500 000.

13. pants

Eiropas Savienība laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir finansiālu atbalstu Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) (Freiburg, Vācija) šādu darbību veikšanai:

| a) | analīzēm un testēšanai attiecībā uz pesticīdu atliekām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un produktos ar augstu tauku saturu; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 234 000; |
| --- | --- |

a)

analīzēm un testēšanai attiecībā uz pesticīdu atliekām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un produktos ar augstu tauku saturu; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 234 000;

| b) | analīzēm un testēšanai attiecībā dioksīniem un PHB dzīvnieku barībā un pārtikā; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 510 000. |
| --- | --- |

b)

analīzēm un testēšanai attiecībā dioksīniem un PHB dzīvnieku barībā un pārtikā; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 510 000.

14. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU) (Soeborg, Dānija) analīzēm un testēšanai attiecībā uz pesticīdu atliekām labībā un barībā.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 200 000.

15. pants

1.   Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG) (Spānija) analīzēm un testēšanai attiecībā uz pesticīdu atliekām augļos un dārzeņos, tostarp produktos ar augstu ūdens un skābes saturu.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 538 000.

2.   Atkāpjoties no 1. panta 4. punkta Īstenošanas regulā (ES) Nr. 135/2013, 1. punktā minētā laboratorija ir tiesīga pieprasīt finansiālu atbalstu vairāk nekā 32 cilvēku dalībai kādā no tās semināriem.

16. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) (Stuttgart, Vācija) analīzēm un testēšanai attiecībā uz pesticīdu atliekām, ko konstatē ar vienas atliekas noteikšanas metodēm.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 398 000.

17. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete (Algete, Madrid, Spānija) darbam ar Āfrikas zirgu mēri.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 110 000.

18. pants

Eiropas Savienība laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir finansiālu atbalstu Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (kādreizējā VLA) (New Haw, Weybridge, Apvienotā Karaliste) šādu darbību veikšanai:

| a) | attiecībā uz Ņūkāslas slimību; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 98 000; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz Ņūkāslas slimību; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 98 000;

| b) | attiecībā uz putnu gripu; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 425 000. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz putnu gripu; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 425 000.

19. pants

Eiropas Savienība laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir finansiālu atbalstu Pirbright Institute (kādreizējais AFRC Institute for Animal Health) laboratorijai Pirbright Laboratory (Pirbright, Apvienotā Karaliste) šādu darbību veikšanai:

| a) | attiecībā uz cūku vezikulāro slimību; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 75 000; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz cūku vezikulāro slimību; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 75 000;

| b) | attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi; šis atbalsts nepārsniedz EUR 240 000; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz infekciozo katarālo drudzi; šis atbalsts nepārsniedz EUR 240 000;

| c) | attiecībā uz mutes un nagu sērgu; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 400 000. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz mutes un nagu sērgu; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 400 000.

20. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals (Aarhus, Dānija) darbam ar zivju slimībām.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 310 000.

21. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu l’Institut français de recherche pour l'exploitation de la mer (Ifremer) (La Tremblade, Francija) darbam ar divvāku gliemju slimībām.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 170 000.

22. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover (Hannover, Vācija) darbam ar klasisko cūku mēri.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 333 000.

23. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Centro de Investigación en Sanidad Animal (Valdeolmos, Madrid, Spānija) darbam ar Āfrikas cūku mēri.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 236 000.

24. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics (SLU), Swedish University of Agricultural Sciences (Uppsala, Zviedrija) sadarbībai tīršķirnes vaislas liellopu testēšanas metožu un rezultātu novērtējuma unificēšanā.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 150 000.

25. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu ANSES, Laboratoire de santé animale (Maisons-Alfort, Francija) darbam ar brucelozi.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 285 000.

26. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu ANSES, Laboratoire de santé animale (Maisons Alfort)/Laboratoire de pathologie équine (Dozulé, Francija) darbam ar zirgu slimībām, izņemot Āfrikas zirgu mēri.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 555 000.

27. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu ANSES Laboratoire de la rage et de la faune sauvage (Nancy, Francija) darbam ar trakumsērgu.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 282 000.

28. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, laboratorijai Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET) (Madrid, Spānija) darbam ar tuberkulozi.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 248 000.

29. pants

Eiropas Savienība piešķir finansiālu atbalstu ANSES, Laboratoire de Sophia-Antipolis (Francija) darbam bišu veselības jomā.

Laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim minētais finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 384 000.

30. pants

Eiropas Savienība laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir finansiālu atbalstu Eiropas Komisijas Kopīgajam pētniecības centram (Geel, Beļģija) šādu darbību veikšanai:

| a) | darbībām, kas saistītas ar smagajiem metāliem barībā un pārtikā; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 261 000; |
| --- | --- |

a)

darbībām, kas saistītas ar smagajiem metāliem barībā un pārtikā; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 261 000;

| b) | darbībām, kas saistītas ar mikotoksīniem; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 271 000; |
| --- | --- |

b)

darbībām, kas saistītas ar mikotoksīniem; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 271 000;

| c) | darbībām, kas saistītas ar policikliskajiem aromātiskajiem ogļūdeņražiem (PAO); šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 269 000; |
| --- | --- |

c)

darbībām, kas saistītas ar policikliskajiem aromātiskajiem ogļūdeņražiem (PAO); šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 269 000;

| d) | darbībām, kas saistītas ar dzīvnieku barības piedevām; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 71 000. |
| --- | --- |

d)

darbībām, kas saistītas ar dzīvnieku barības piedevām; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 71 000.

31. pants

Eiropas Savienība laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim piešķir finansiālu atbalstu Eiropas Komisijas Kopīgajam pētniecības centram Itālijā (Ispra) šādu darbību veikšanai:

| a) | darbībām, kas saistītas ar materiālu, kas nonāk saskarē ar pārtiku; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 341 000; |
| --- | --- |

a)

darbībām, kas saistītas ar materiālu, kas nonāk saskarē ar pārtiku; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 341 000;

| b) | darbības, kas saistītas ar ĢMO; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 472 000. |
| --- | --- |

b)

darbības, kas saistītas ar ĢMO; šis finansiālais atbalsts nepārsniedz EUR 472 000.

32. pants

Šā lēmuma 1. līdz 31. pantā minēto Savienības finansiālo atbalstu piešķir 100 % apmērā no attaisnotajām izmaksām, kas definētas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 926/2011.

33. pants

Šis lēmums ir adresēts pielikumā uzskaitītajām laboratorijām.

Briselē, 2013. gada 22. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 241, 17.9.2011., 2. lpp.

3

(4)  OV L 46, 19.2.2013., 8. lpp.

4

(5)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

5

(6)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp.

6

---

PIELIKUMS

| — | Laboratoire de sécurité des aliments (LSA), of the Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), 23 avenue du Général de Gaulle, 94700 Maisons-Alfort, France, |
| --- | --- |

—

Laboratoire de sécurité des aliments (LSA), of the Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), 23 avenue du Général de Gaulle, 94700 Maisons-Alfort, France,

| — | Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Anthony van Leeuwenhoeklaan 9, Postbus 1, 3720 BA Bilthoven, The Netherlands, |
| --- | --- |

—

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Anthony van Leeuwenhoeklaan 9, Postbus 1, 3720 BA Bilthoven, The Netherlands,

| — | Laboratorio de Biotoxinas Marinas, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (Ministerio de Sanidad y Política Social), Estación Marítima, s/n, 36200 Vigo, Spain, |
| --- | --- |

—

Laboratorio de Biotoxinas Marinas, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (Ministerio de Sanidad y Política Social), Estación Marítima, s/n, 36200 Vigo, Spain,

| — | Laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth laboratory, Barrack Road, The Nothe, Weymouth, Dorset, DT4 8UB, United Kingdom, |
| --- | --- |

—

Laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth laboratory, Barrack Road, The Nothe, Weymouth, Dorset, DT4 8UB, United Kingdom,

| — | Istituto Superiore di Sanità (ISS), Viale Regina Elena 299, 00161 Roma, Italy, |
| --- | --- |

—

Istituto Superiore di Sanità (ISS), Viale Regina Elena 299, 00161 Roma, Italy,

| — | Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA), Ulls väg 2 B, 751 89 Uppsala, Sweden, |
| --- | --- |

—

Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA), Ulls väg 2 B, 751 89 Uppsala, Sweden,

| — | Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Bülowsvej 27, 1790 Copenhagen V, Denmark, |
| --- | --- |

—

Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Bülowsvej 27, 1790 Copenhagen V, Denmark,

| — | Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA); Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB United Kingdom, |
| --- | --- |

—

Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA); Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB United Kingdom,

| — | Centre Wallon de Recherches agronomiques (CRA-W), Chaussée de Namur 24, 5030 Gembloux, Belgium, |
| --- | --- |

—

Centre Wallon de Recherches agronomiques (CRA-W), Chaussée de Namur 24, 5030 Gembloux, Belgium,

| — | Laboratoire de Fougères de L’Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de Fougères, 10B rue Claude Bourgelat, Javené, CS40608, 35306 Fougères, France, |
| --- | --- |

—

Laboratoire de Fougères de L’Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de Fougères, 10B rue Claude Bourgelat, Javené, CS40608, 35306 Fougères, France,

| — | Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL), Mauerstrasse 39-42, 10117 Berlin, Germany, |
| --- | --- |

—

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL), Mauerstrasse 39-42, 10117 Berlin, Germany,

| — | RIKILT – Institute for Food Safety, part of Wageningen University & Research Centre, Akkermaalsbos 2, Building No 123, 6708 WB Wageningen, the Netherlands, |
| --- | --- |

—

RIKILT – Institute for Food Safety, part of Wageningen University & Research Centre, Akkermaalsbos 2, Building No 123, 6708 WB Wageningen, the Netherlands,

| — | Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Postfach 100462, Bissierstrasse 5, 79114 Freiburg, Germany, |
| --- | --- |

—

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Postfach 100462, Bissierstrasse 5, 79114 Freiburg, Germany,

| — | Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Department of Food Chemistry, Moerkhoej Bygade 19, 2860 Soeborg, Denmark, |
| --- | --- |

—

Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Department of Food Chemistry, Moerkhoej Bygade 19, 2860 Soeborg, Denmark,

| — | Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG), Ctra. Sacramento s/n, La Canada de San Urbano, 04120 Almeria, Spain, |
| --- | --- |

—

Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG), Ctra. Sacramento s/n, La Canada de San Urbano, 04120 Almeria, Spain,

| — | Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Schaflandstrasse 3/2, 70736 Stuttgart, Germany, |
| --- | --- |

—

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Schaflandstrasse 3/2, 70736 Stuttgart, Germany,

| — | Laboratorio Central de Sanidad Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, Ctra. De Algete km. 8, Valdeolmos, 28110, Algete (Madrid), Spain, |
| --- | --- |

—

Laboratorio Central de Sanidad Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, Ctra. De Algete km. 8, Valdeolmos, 28110, Algete (Madrid), Spain,

| — | Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA) Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB United Kingdom, |
| --- | --- |

—

Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA) Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB United Kingdom,

| — | The Pirbright Institute, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, United Kingdom, |
| --- | --- |

—

The Pirbright Institute, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, United Kingdom,

| — | The Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Hangøvej 2, 8200-Århus Denmark, |
| --- | --- |

—

The Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Hangøvej 2, 8200-Århus Denmark,

| — | IFREMER, Avenue Mus de Loup, Ronce les Bains, 17390 La Tremblade, France, |
| --- | --- |

—

IFREMER, Avenue Mus de Loup, Ronce les Bains, 17390 La Tremblade, France,

| — | Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Bischofsholer Damm 15, D-3000 Hannover, Germany, |
| --- | --- |

—

Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Bischofsholer Damm 15, D-3000 Hannover, Germany,

| — | Centro de Investigación en Sanidad Animal, Ctra. De Algete a El Casar, Valdeolmos 28130, Madrid, Spain, |
| --- | --- |

—

Centro de Investigación en Sanidad Animal, Ctra. De Algete a El Casar, Valdeolmos 28130, Madrid, Spain,

| — | INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics SLU, Swedish University of Agricultural Sciences - SLU, Undervisningsplan E1-27; S-750 07 Uppsala Sweden, |
| --- | --- |

—

INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics SLU, Swedish University of Agricultural Sciences - SLU, Undervisningsplan E1-27; S-750 07 Uppsala Sweden,

| — | ANSES, Laboratoire de santé animale, 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort, Cedex France, |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de santé animale, 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort, Cedex France,

| — | ANSES, Laboratoire de santé animale/Laboratoire de pathologie équine, 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort, Cedex France, |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de santé animale/Laboratoire de pathologie équine, 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort, Cedex France,

| — | ANSES, Laboratoire de la rage et de la faune sauvage de Nancy, Domaine de Pixérécourt, F-54220 Malzéville, France, |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de la rage et de la faune sauvage de Nancy, Domaine de Pixérécourt, F-54220 Malzéville, France,

| — | VISAVET - Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria, 28040. Madrid, Spain, |
| --- | --- |

—

VISAVET - Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria, 28040. Madrid, Spain,

| — | ANSES, Laboratoire de Sophia-Antipolis, 105 Route des Chappes, les Templiers, 06902 Sophia-Antipolis, France, |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de Sophia-Antipolis, 105 Route des Chappes, les Templiers, 06902 Sophia-Antipolis, France,

| — | Joint Research Centre, Institute for Reference Materials and Measurements, Retieseweg 111, 2440 Geel (Belgium), |
| --- | --- |

—

Joint Research Centre, Institute for Reference Materials and Measurements, Retieseweg 111, 2440 Geel (Belgium),

| — | Joint Research Centre, Institute for Health and Consumer Protection, Via E. Fermi, 1, 21027 Ispra (Italy). |
| --- | --- |

—

Joint Research Centre, Institute for Health and Consumer Protection, Via E. Fermi, 1, 21027 Ispra (Italy).

---