# Euroopa Liidu L 175/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.175.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 175 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide27. juuni 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.175.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 175

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide27. juuni 2013

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/37/EL, 26. juuni 2013, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/37/EL, 26. juuni 2013, millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 615/2013, 24. juuni 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 616/2013, 24. juuni 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 617/2013, 26. juuni 2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuete osas (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 618/2013, 26. juuni 2013, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 619/2013, 26. juuni 2013, millega keelatakse Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Malta või Hispaania lipu all sõitvatel või neis riikides registreeritud seineritel hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres | 43 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 620/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 45 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/323/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 21. juuni 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta | 47 |
| | | 2013/324/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega muudetakse otsust 98/481/EÜ Euroopa Keskpanga välisaudiitori kinnitamise kohta | 54 |
| | | 2013/325/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega muudetakse seoses Suomen Pankki välisaudiitoritega otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta | 55 |
| | | 2013/326/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega muudetakse seoses Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitoritega otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta | 56 |
| | | 2013/327/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 25. juuni 2013, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule toitu, mis koosneb geneetiliselt muundatud rapsist Ms8, Rf3 või MS8 × RF3 või sisaldab neid, ning toitu ja sööta, mis on toodetud nendest geneetiliselt muundatud organismidest
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 3873 all)

   (
  1
  ) | 57 |
| | | 2013/328/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 25. juuni 2013, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursa-, merilesta ja merikeele püügiga Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis, La Manche’i idaosas, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri meres | 61 |
| | | 2013/329/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 26. juuni 2013, milles sätestatakse eeskirjad tervisetehnoloogiate hindamise eest vastutavate riiklike asutuste või organite võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja läbipaistvaks toimimiseks | 71 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2013/330/EL |
| | * | ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2013, 6. juuni 2013, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid) I ja II lisa | 73 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 615/2013, 24. juuni 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 616/2013, 24. juuni 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

11

*

Komisjoni määrus (EL) nr 617/2013, 26. juuni 2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuete osas (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 618/2013, 26. juuni 2013, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  )

1

34

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 619/2013, 26. juuni 2013, millega keelatakse Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Malta või Hispaania lipu all sõitvatel või neis riikides registreeritud seineritel hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

43

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 620/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

45

OTSUSED

2013/323/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 21. juuni 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

47

2013/324/EL

*

Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega muudetakse otsust 98/481/EÜ Euroopa Keskpanga välisaudiitori kinnitamise kohta

54

2013/325/EL

*

Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega muudetakse seoses Suomen Pankki välisaudiitoritega otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta

55

2013/326/EL

*

Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega muudetakse seoses Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitoritega otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta

56

2013/327/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 25. juuni 2013, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule toitu, mis koosneb geneetiliselt muundatud rapsist Ms8, Rf3 või MS8 × RF3 või sisaldab neid, ning toitu ja sööta, mis on toodetud nendest geneetiliselt muundatud organismidest
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 3873 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 3873 all)

1

57

2013/328/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 25. juuni 2013, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursa-, merilesta ja merikeele püügiga Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis, La Manche’i idaosas, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri meres

61

2013/329/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 26. juuni 2013, milles sätestatakse eeskirjad tervisetehnoloogiate hindamise eest vastutavate riiklike asutuste või organite võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja läbipaistvaks toimimiseks

71

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2013/330/EL

*

ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2013, 6. juuni 2013, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid) I ja II lisa

73

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 131/13/COL, 18. märts 2013, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 339/12/COL | 76 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 131/13/COL, 18. märts 2013, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 339/12/COL

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/37/EL,

26. juuni 2013,

millega muudetakse direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide avaliku sektori asutuste koostatud dokumendid on hiiglaslik, mitmekesine ja väärtuslik varamu, mis võib teadmistepõhisele majandusele kasu tuua. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide avaliku sektori asutuste koostatud dokumendid on hiiglaslik, mitmekesine ja väärtuslik varamu, mis võib teadmistepõhisele majandusele kasu tuua.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (3) kehtestatakse miinimumeeskirjad, mis reguleerivad liikmesriikide avaliku sektori asutuste valduses olevate olemasolevate dokumentide taaskasutamist ja nende taaskasutamist soodustavaid praktilisi abinõusid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (3) kehtestatakse miinimumeeskirjad, mis reguleerivad liikmesriikide avaliku sektori asutuste valduses olevate olemasolevate dokumentide taaskasutamist ja nende taaskasutamist soodustavaid praktilisi abinõusid.

| (3) | Avatud andmepoliitika, mis soodustab minimaalsete või puuduvate õiguslike, tehniliste või rahaliste piirangutega avaliku sektori teabe laialdast kättesaadavust ja taaskasutamist ärilisel või mitteärilisel eesmärgil ning edendab teabe liikumist mitte ainult majanduselus osalejate, vaid ka kodanike huvides, võib täita olulist rolli uute teenuste käivitamisel, mis põhinevad kõnealuse teabe uuenduslikel kombineerimis- ja kasutamisviisidel, stimuleerida majanduskasvu ning edendada sotsiaalset kaasatust. See eeldab aga, et dokumentide taaskasutamist lubatakse liidu tasandil samadel tingimustel, kuid seda ei ole võimalik saavutada, kohaldades liikmesriikide või asjaomaste avaliku sektori asutuste erinevaid eeskirju ja tavasid. |
| --- | --- |

(3)

Avatud andmepoliitika, mis soodustab minimaalsete või puuduvate õiguslike, tehniliste või rahaliste piirangutega avaliku sektori teabe laialdast kättesaadavust ja taaskasutamist ärilisel või mitteärilisel eesmärgil ning edendab teabe liikumist mitte ainult majanduselus osalejate, vaid ka kodanike huvides, võib täita olulist rolli uute teenuste käivitamisel, mis põhinevad kõnealuse teabe uuenduslikel kombineerimis- ja kasutamisviisidel, stimuleerida majanduskasvu ning edendada sotsiaalset kaasatust. See eeldab aga, et dokumentide taaskasutamist lubatakse liidu tasandil samadel tingimustel, kuid seda ei ole võimalik saavutada, kohaldades liikmesriikide või asjaomaste avaliku sektori asutuste erinevaid eeskirju ja tavasid.

| (4) | Avaliku sektori asutuse valduses olevate dokumentide taaskasutamise lubamine annab lisaväärtust taaskasutajatele, lõppkasutajatele ja ühiskonnale tervikuna ning sageli ka asjaomasele avaliku sektori asutusele endale, sest sellega edendatakse läbipaistvust ja vastutust ning saadakse taaskasutajatelt ja lõppkasutajatelt tagasisidet, mille abil saab asjaomane avaliku sektori asutus parandada kogutud teabe kvaliteeti. |
| --- | --- |

(4)

Avaliku sektori asutuse valduses olevate dokumentide taaskasutamise lubamine annab lisaväärtust taaskasutajatele, lõppkasutajatele ja ühiskonnale tervikuna ning sageli ka asjaomasele avaliku sektori asutusele endale, sest sellega edendatakse läbipaistvust ja vastutust ning saadakse taaskasutajatelt ja lõppkasutajatelt tagasisidet, mille abil saab asjaomane avaliku sektori asutus parandada kogutud teabe kvaliteeti.

| (5) | Pärast seda, kui 2003. aastal võeti vastu esimesed avaliku sektori teabe taaskasutamist käsitlevad eeskirjad, on maailmas eksisteerivate andmete, sealhulgas avalike andmete hulk hüppeliselt suurenenud ning on hakatud looma ja koguma uusi andmeliike. Samal ajal oleme tunnistajaks andmete analüüsimise, kasutamise ja töötlemise tehnoloogiate pidevale arengule. Kiire tehnoloogiline areng võimaldab luua uusi teenuseid ja rakendusi, mis põhinevad andmete kasutamisel, koondamisel ja kombineerimisel. 2003. aastal vastu võetud eeskirjad ei ole suutnud nende kiirete muudatustega sammu pidada, mistõttu eksisteerib oht, et ei kasutata ära avalike andmete taaskasutamise pakutavaid majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi. |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui 2003. aastal võeti vastu esimesed avaliku sektori teabe taaskasutamist käsitlevad eeskirjad, on maailmas eksisteerivate andmete, sealhulgas avalike andmete hulk hüppeliselt suurenenud ning on hakatud looma ja koguma uusi andmeliike. Samal ajal oleme tunnistajaks andmete analüüsimise, kasutamise ja töötlemise tehnoloogiate pidevale arengule. Kiire tehnoloogiline areng võimaldab luua uusi teenuseid ja rakendusi, mis põhinevad andmete kasutamisel, koondamisel ja kombineerimisel. 2003. aastal vastu võetud eeskirjad ei ole suutnud nende kiirete muudatustega sammu pidada, mistõttu eksisteerib oht, et ei kasutata ära avalike andmete taaskasutamise pakutavaid majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi.

| (6) | Samal ajal on liikmesriigid nüüdseks kehtestanud direktiivi 2003/98/EÜ alusel taaskasutamise poliitika ning osa liikmesriike on selleks, et teha kättesaadavate avalike andmete taaskasutamine kodanikele ja ettevõtjatele lihtsamaks, võtnud vastu ambitsioonikad avatud andmete strateegiad, mis lähevad kaugemale kõnealuses direktiivis sätestatud miinimumtasemest. Et liikmesriigiti erinevad eeskirjad ei takistaks toodete ja teenuste piiriülest pakkumist ning võimaldamaks võrreldavate avalike andmekogumite taaskasutamist nendel põhinevates üleeuroopalistes rakendustes, on vaja miinimumnõudeid, mis määravad kooskõlas asjaomase juurdepääsukorraga, milline avalik teave on liidusisesel teabeturul taaskasutamiseks kättesaadav. |
| --- | --- |

(6)

Samal ajal on liikmesriigid nüüdseks kehtestanud direktiivi 2003/98/EÜ alusel taaskasutamise poliitika ning osa liikmesriike on selleks, et teha kättesaadavate avalike andmete taaskasutamine kodanikele ja ettevõtjatele lihtsamaks, võtnud vastu ambitsioonikad avatud andmete strateegiad, mis lähevad kaugemale kõnealuses direktiivis sätestatud miinimumtasemest. Et liikmesriigiti erinevad eeskirjad ei takistaks toodete ja teenuste piiriülest pakkumist ning võimaldamaks võrreldavate avalike andmekogumite taaskasutamist nendel põhinevates üleeuroopalistes rakendustes, on vaja miinimumnõudeid, mis määravad kooskõlas asjaomase juurdepääsukorraga, milline avalik teave on liidusisesel teabeturul taaskasutamiseks kättesaadav.

| (7) | Direktiiviga 2003/98/EÜ ei ole ette nähtud dokumentidele juurdepääsu andmise ega nende taaskasutamise lubamise kohustust. Taaskasutamise lubamise või mittelubamise üle otsustamine jääb liikmesriikide või asjaomase avaliku sektori asutuse pädevusse. Samas tugineb direktiiv 2003/98/EÜ dokumentidele juurdepääsu käsitlevatele siseriiklikele eeskirjadele, mistõttu dokumentide taaskasutamise lubamine ei ole kõnealuse direktiivi kohaselt nõutav, kui juurdepääs dokumentidele on piiratud (nt siseriiklike eeskirjadega piiratakse juurdepääsu kodanike või ettevõtjate jaoks, kes peavad tõendama oma konkreetset huvi juurdepääsuks dokumentidele) või välistatud (nt siseriiklike eeskirjadega välistatakse juurdepääs dokumentidele, mis on muu hulgas riigi julgeoleku, riigikaitse või avaliku korra seisukohast tundliku loomuga). Mõned liikmesriigid on taaskasutamise õiguse sidunud otseselt juurdepääsuõigusega, nii et kõik üldiselt kättesaadavad dokumendid on taaskasutatavad. Teistes liikmesriikides on kahe eeskirjade kogumi vaheline seos ebaselgem ning see tekitab õiguslikku ebakindlust. |
| --- | --- |

(7)

Direktiiviga 2003/98/EÜ ei ole ette nähtud dokumentidele juurdepääsu andmise ega nende taaskasutamise lubamise kohustust. Taaskasutamise lubamise või mittelubamise üle otsustamine jääb liikmesriikide või asjaomase avaliku sektori asutuse pädevusse. Samas tugineb direktiiv 2003/98/EÜ dokumentidele juurdepääsu käsitlevatele siseriiklikele eeskirjadele, mistõttu dokumentide taaskasutamise lubamine ei ole kõnealuse direktiivi kohaselt nõutav, kui juurdepääs dokumentidele on piiratud (nt siseriiklike eeskirjadega piiratakse juurdepääsu kodanike või ettevõtjate jaoks, kes peavad tõendama oma konkreetset huvi juurdepääsuks dokumentidele) või välistatud (nt siseriiklike eeskirjadega välistatakse juurdepääs dokumentidele, mis on muu hulgas riigi julgeoleku, riigikaitse või avaliku korra seisukohast tundliku loomuga). Mõned liikmesriigid on taaskasutamise õiguse sidunud otseselt juurdepääsuõigusega, nii et kõik üldiselt kättesaadavad dokumendid on taaskasutatavad. Teistes liikmesriikides on kahe eeskirjade kogumi vaheline seos ebaselgem ning see tekitab õiguslikku ebakindlust.

| (8) | Direktiivi 2003/98/EÜ tuleks seetõttu muuta, et kehtestada liikmesriikidele selge kohustus lubada kõikide dokumentide taaskasutamist, välja arvatud juhul, kui juurdepääs on piiratud või välistatud siseriiklike juurdepääsu reguleerivate eeskirjade alusel või kuulub muude käesoleva direktiiviga kehtestatud erandite alla. Käesoleva direktiiviga tehtavate muudatuste eesmärk ei ole kindlaks määrata liikmesriikides kehtiv juurdepääsukord ega seda muuta, see on jätkuvalt liikmesriikide ülesanne. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2003/98/EÜ tuleks seetõttu muuta, et kehtestada liikmesriikidele selge kohustus lubada kõikide dokumentide taaskasutamist, välja arvatud juhul, kui juurdepääs on piiratud või välistatud siseriiklike juurdepääsu reguleerivate eeskirjade alusel või kuulub muude käesoleva direktiiviga kehtestatud erandite alla. Käesoleva direktiiviga tehtavate muudatuste eesmärk ei ole kindlaks määrata liikmesriikides kehtiv juurdepääsukord ega seda muuta, see on jätkuvalt liikmesriikide ülesanne.

| (9) | Võttes arvesse liidu õigust ning liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige neid, mis tulenevad Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioonist ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingust, tuleks direktiivi 2003/98/EÜ reguleerimisalast välja jätta dokumendid, mille suhtes on kolmandatel isikutel intellektuaalomandi õigused. Kui raamatukogude, sh ülikoolide raamatukogude, muuseumide või arhiivide valduses oleva dokumendi intellektuaalomandi õigused kuulusid algselt kolmandale isikule ja kõnealuste õiguste kaitsetähtaeg ei ole lõppenud, tuleks seda dokumenti käesoleva direktiivi rakendamisel pidada dokumendiks, mille intellektuaalomandi õigused kuuluvad kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse liidu õigust ning liidu ja liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige neid, mis tulenevad Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioonist ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingust, tuleks direktiivi 2003/98/EÜ reguleerimisalast välja jätta dokumendid, mille suhtes on kolmandatel isikutel intellektuaalomandi õigused. Kui raamatukogude, sh ülikoolide raamatukogude, muuseumide või arhiivide valduses oleva dokumendi intellektuaalomandi õigused kuulusid algselt kolmandale isikule ja kõnealuste õiguste kaitsetähtaeg ei ole lõppenud, tuleks seda dokumenti käesoleva direktiivi rakendamisel pidada dokumendiks, mille intellektuaalomandi õigused kuuluvad kolmandatele isikutele.

| (10) | Direktiivi 2003/98/EÜ tuleks kohaldada dokumentide suhtes, mille väljastamine kuulub asjaomaste avaliku sektori asutuste avalik-õiguslike ülesannete hulka, mis on ette nähtud liikmesriigi seaduste või muude siduvate eeskirjadega. Selliste eeskirjade puudumise korral tuleks avalik-õiguslikud ülesanded kindlaks määrata vastavalt liikmesriigis kehtivale haldustavale tingimusel, et avalik-õiguslike ülesannete ulatus on läbipaistev ja see vaadatakse läbi. Avalik-õiguslikud ülesanded võib kindlaks määrata üldiselt või iga avaliku sektori asutuse jaoks eraldi. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 2003/98/EÜ tuleks kohaldada dokumentide suhtes, mille väljastamine kuulub asjaomaste avaliku sektori asutuste avalik-õiguslike ülesannete hulka, mis on ette nähtud liikmesriigi seaduste või muude siduvate eeskirjadega. Selliste eeskirjade puudumise korral tuleks avalik-õiguslikud ülesanded kindlaks määrata vastavalt liikmesriigis kehtivale haldustavale tingimusel, et avalik-õiguslike ülesannete ulatus on läbipaistev ja see vaadatakse läbi. Avalik-õiguslikud ülesanded võib kindlaks määrata üldiselt või iga avaliku sektori asutuse jaoks eraldi.

| (11) | Käesolevat direktiivi tuleks rakendada ja kohaldada täielikus vastavuses isikuandmete kaitse põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4). Eriti väärib märkimist, et direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid kindlaks määrama isikuandmete seadusliku töötlemise tingimused. Lisaks on üks direktiivi põhimõtteid see, et isikuandmeid ei tohiks kogumise järgselt töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas kõnealuste andmete kogumisel kindlaks määratud täpse, selge ja õiguspärase eesmärgiga. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat direktiivi tuleks rakendada ja kohaldada täielikus vastavuses isikuandmete kaitse põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4). Eriti väärib märkimist, et direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid kindlaks määrama isikuandmete seadusliku töötlemise tingimused. Lisaks on üks direktiivi põhimõtteid see, et isikuandmeid ei tohiks kogumise järgselt töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas kõnealuste andmete kogumisel kindlaks määratud täpse, selge ja õiguspärase eesmärgiga.

| (12) | Direktiiv 2003/98/EÜ ei tohiks piirata siseriiklikest eeskirjadest tulenevaid avaliku sektori asutuste töötajate võimalikke õigusi, sealhulgas majanduslikke ja mittevaralisi intellektuaalomandi õigusi. |
| --- | --- |

(12)

Direktiiv 2003/98/EÜ ei tohiks piirata siseriiklikest eeskirjadest tulenevaid avaliku sektori asutuste töötajate võimalikke õigusi, sealhulgas majanduslikke ja mittevaralisi intellektuaalomandi õigusi.

| (13) | Lisaks, kui dokument tehakse taaskasutamiseks kättesaadavaks, peaks asjaomasele avaliku sektori asutusele jääma õigus dokumenti kasutada. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks, kui dokument tehakse taaskasutamiseks kättesaadavaks, peaks asjaomasele avaliku sektori asutusele jääma õigus dokumenti kasutada.

| (14) | Direktiivi 2003/98/EÜ reguleerimisala tuleks laiendada raamatukogudele, sh ülikoolide raamatukogudele, muuseumidele ja arhiividele. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2003/98/EÜ reguleerimisala tuleks laiendada raamatukogudele, sh ülikoolide raamatukogudele, muuseumidele ja arhiividele.

| (15) | Siseturu loomise üks peamisi eesmärke on kogu liitu hõlmavate teenuste arengut soodustavate tingimuste loomine. Raamatukogudes, muuseumides ja arhiivides on märkimisväärne kogus väärtuslikke avaliku sektori teaberessursse, eelkõige seetõttu, et digiteerimisprojektid on mitmekordistanud digitaalse avaliku teabe hulka. Kultuuripärandi kogud ja nendega seotud metaandmed võivad olla digitaalse sisuga toodete ja teenuste algmaterjaliks ja neil on suur potentsiaal innovatiivseks taaskasutuseks sellistes valdkondades nagu õpe ja turism. Avaliku sektori valduses oleva kultuurimaterjali laiem taaskasutatavus võimaldab muu hulgas liidu ettevõtetel ära kasutada selle teabe potentsiaali ning toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist. |
| --- | --- |

(15)

Siseturu loomise üks peamisi eesmärke on kogu liitu hõlmavate teenuste arengut soodustavate tingimuste loomine. Raamatukogudes, muuseumides ja arhiivides on märkimisväärne kogus väärtuslikke avaliku sektori teaberessursse, eelkõige seetõttu, et digiteerimisprojektid on mitmekordistanud digitaalse avaliku teabe hulka. Kultuuripärandi kogud ja nendega seotud metaandmed võivad olla digitaalse sisuga toodete ja teenuste algmaterjaliks ja neil on suur potentsiaal innovatiivseks taaskasutuseks sellistes valdkondades nagu õpe ja turism. Avaliku sektori valduses oleva kultuurimaterjali laiem taaskasutatavus võimaldab muu hulgas liidu ettevõtetel ära kasutada selle teabe potentsiaali ning toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist.

| (16) | Avaliku sektori valduses olevate kultuurivarade kasutamisega seotud õigusnormid ja tavad on liikmesriikides märkimisväärselt erinevad, mistõttu nende varade kogu majandusliku potentsiaali kasutuselevõtmine on takistatud. Et raamatukogud, muuseumid ja arhiivid jätkavad investeerimist digiteerimisse, teevad paljud neist oma üldkasutatava infosisu juba praegu taaskasutamiseks kättesaadavaks ja paljud neist otsivad aktiivselt võimalusi oma infosisu taaskasutamiseks. Kuna kultuuriasutused tegutsevad siiski regulatiivselt ja kultuuriliselt erinevates keskkondades, on nende infosisu kasutamise tavad kujunenud välja eri viisidel. |
| --- | --- |

(16)

Avaliku sektori valduses olevate kultuurivarade kasutamisega seotud õigusnormid ja tavad on liikmesriikides märkimisväärselt erinevad, mistõttu nende varade kogu majandusliku potentsiaali kasutuselevõtmine on takistatud. Et raamatukogud, muuseumid ja arhiivid jätkavad investeerimist digiteerimisse, teevad paljud neist oma üldkasutatava infosisu juba praegu taaskasutamiseks kättesaadavaks ja paljud neist otsivad aktiivselt võimalusi oma infosisu taaskasutamiseks. Kuna kultuuriasutused tegutsevad siiski regulatiivselt ja kultuuriliselt erinevates keskkondades, on nende infosisu kasutamise tavad kujunenud välja eri viisidel.

| (17) | Kuna siseriiklike eeskirjade ja tavade erinevused või ebaselgus takistavad siseturu sujuvat toimimist ja infoühiskonna nõuetekohast arengut liidus, tuleks läbi viia raamatukogude, muuseumide ja arhiivide valduses olevate kultuurimaterjalide taaskasutamisega seotud siseriiklike eeskirjade ja tavade minimaalne ühtlustamine. |
| --- | --- |

(17)

Kuna siseriiklike eeskirjade ja tavade erinevused või ebaselgus takistavad siseturu sujuvat toimimist ja infoühiskonna nõuetekohast arengut liidus, tuleks läbi viia raamatukogude, muuseumide ja arhiivide valduses olevate kultuurimaterjalide taaskasutamisega seotud siseriiklike eeskirjade ja tavade minimaalne ühtlustamine.

| (18) | Direktiivi 2003/98/EÜ reguleerimisala laiendamine peaks piirduma kolme liiki kultuuriasutustega: raamatukogud, sealhulgas ülikoolide raamatukogud, muuseumid ja arhiivid, sest nende kogud on ja muutuvad järjest rohkem paljudes toodetes, näiteks mobiilsetes rakendustes, taaskasutatavaks väärtuslikuks materjaliks. Muud liiki kultuuriasutused (näiteks orkestrid, ooperi- ja balletiteatrid ning teatrid), kaasa arvatud nende asutuste alla kuuluvad arhiivid, peaksid lavakunstialase olemuse tõttu jääma reguleerimisalast välja. Kuna peaaegu kogu nende materjal on kaitstud kolmandate isikute intellektuaalomandi õigustega ja jääks seetõttu direktiivi reguleerimisalast välja, oleks nende lisamisel reguleerimisalasse vähene mõju. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivi 2003/98/EÜ reguleerimisala laiendamine peaks piirduma kolme liiki kultuuriasutustega: raamatukogud, sealhulgas ülikoolide raamatukogud, muuseumid ja arhiivid, sest nende kogud on ja muutuvad järjest rohkem paljudes toodetes, näiteks mobiilsetes rakendustes, taaskasutatavaks väärtuslikuks materjaliks. Muud liiki kultuuriasutused (näiteks orkestrid, ooperi- ja balletiteatrid ning teatrid), kaasa arvatud nende asutuste alla kuuluvad arhiivid, peaksid lavakunstialase olemuse tõttu jääma reguleerimisalast välja. Kuna peaaegu kogu nende materjal on kaitstud kolmandate isikute intellektuaalomandi õigustega ja jääks seetõttu direktiivi reguleerimisalast välja, oleks nende lisamisel reguleerimisalasse vähene mõju.

| (19) | Digiteerimine on oluline vahend, et tagada parem juurdepääs kultuurivaradele ja nende kasutamine hariduses, töös ja vaba aja veetmises. Samuti pakub see olulisi majanduslikke võimalusi, hõlbustades kultuurimaterjalide integreerimist digitaalsetesse teenustesse ja toodetesse, mis toetab töökohtade loomist ja majanduskasvu. Neid aspekte rõhutati muu hulgas Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioonis teatise „Europeana – järgmised sammud” (5) kohta, komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovituses 2011/711/EL kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (6) ning nõukogu 10. mai 2012. aasta järeldustes kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (7). Eelnimetatud dokumentides määratakse kindlaks edasised sammud tegelemiseks Euroopa kultuuripärandi digiteerimise ja selle internetis kättesaadavaks tegemise õiguslike, finants- ja organisatsiooniliste aspektidega. |
| --- | --- |

(19)

Digiteerimine on oluline vahend, et tagada parem juurdepääs kultuurivaradele ja nende kasutamine hariduses, töös ja vaba aja veetmises. Samuti pakub see olulisi majanduslikke võimalusi, hõlbustades kultuurimaterjalide integreerimist digitaalsetesse teenustesse ja toodetesse, mis toetab töökohtade loomist ja majanduskasvu. Neid aspekte rõhutati muu hulgas Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioonis teatise „Europeana – järgmised sammud” (5) kohta, komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovituses 2011/711/EL kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (6) ning nõukogu 10. mai 2012. aasta järeldustes kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta (7). Eelnimetatud dokumentides määratakse kindlaks edasised sammud tegelemiseks Euroopa kultuuripärandi digiteerimise ja selle internetis kättesaadavaks tegemise õiguslike, finants- ja organisatsiooniliste aspektidega.

| (20) | Kui see on võimalik ja asjakohane, peaksid avaliku sektori asutused tegema taaskasutamise soodustamiseks dokumendid võimalikult täpselt ja detailselt kättesaadavaks avatud ja masinloetavas vormingus koos metaandmetega, ning sellises vormingus, mis tagab koostalitlusvõime, näiteks töödeldes neid viisil, mis on kooskõlas ruumiandmete kokkusobivuse ja kasutatavuse nõudeid reguleerivate põhimõtetega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivile 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (8). |
| --- | --- |

(20)

Kui see on võimalik ja asjakohane, peaksid avaliku sektori asutused tegema taaskasutamise soodustamiseks dokumendid võimalikult täpselt ja detailselt kättesaadavaks avatud ja masinloetavas vormingus koos metaandmetega, ning sellises vormingus, mis tagab koostalitlusvõime, näiteks töödeldes neid viisil, mis on kooskõlas ruumiandmete kokkusobivuse ja kasutatavuse nõudeid reguleerivate põhimõtetega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivile 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (8).

| (21) | Dokumenti tuleks pidada masinloetavas vormingus olevaks, kui tegemist on sellises failivormingus struktureeritud dokumendiga, mida tarkvararakendused suudavad kergesti tuvastada, ära tunda ja sellest vajalikku teavet välja lugeda. Masinloetavas vormingus struktureeritud failides sisalduvad andmed on masinloetavad andmed. Masinloetavad vormingud võivad olla avatud või litsentsitud; nad võivad, kuid ei pruugi olla ametlikud standardid. Dokumente, mis on sellises automaatset töötlemist piiravas failivormingus, et andmeid kas ei saa või ei saa kergesti dokumendist kätte, ei tuleks pidada masinloetavas vormingus dokumentideks. Liikmesriigid peaksid soodustama masinloetavate avatud vormingute kasutamist, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(21)

Dokumenti tuleks pidada masinloetavas vormingus olevaks, kui tegemist on sellises failivormingus struktureeritud dokumendiga, mida tarkvararakendused suudavad kergesti tuvastada, ära tunda ja sellest vajalikku teavet välja lugeda. Masinloetavas vormingus struktureeritud failides sisalduvad andmed on masinloetavad andmed. Masinloetavad vormingud võivad olla avatud või litsentsitud; nad võivad, kuid ei pruugi olla ametlikud standardid. Dokumente, mis on sellises automaatset töötlemist piiravas failivormingus, et andmeid kas ei saa või ei saa kergesti dokumendist kätte, ei tuleks pidada masinloetavas vormingus dokumentideks. Liikmesriigid peaksid soodustama masinloetavate avatud vormingute kasutamist, kui see on asjakohane.

| (22) | Kui avaliku sektori asutused võtavad dokumentide taaskasutamise lubamise eest tasu, peaksid kõnealused tasud põhimõtteliselt piirduma piirkuludega. Samas tuleks arvesse võtta vajadust mitte takistada selliste avaliku sektori asutuste normaalset toimimist, kes peavad teenima tulu, et katta oluline osa oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisega seotud kuludest või kuludest, mis on seotud teatavate taaskasutamiseks kättesaadavaks tehtavate dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamisega. Sellistel juhtudel peaks avaliku sektori asutustel olema õigus küsida piirkulusid ületavat tasu. Kõnealuse tasu suurus tuleks määrata objektiivsete, läbipaistvate ja kontrollitavate kriteeriumide alusel ning dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest saadav kogutulu ei tohiks ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu. Nõue tulu teenimiseks, et katta oluline osa avaliku sektori asutuse avalik-õiguslike ülesannete täitmisega seotud kuludest või kuludest, mis on seotud teatavate taaskasutamiseks kättesaadavaks tehtavate dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamisega, ei pea olema õiguslik nõue ja võib tuleneda näiteks liikmesriikide haldustavadest. Liikmesriigid peaksid kõnealuse nõude korrapäraselt läbi vaatama. |
| --- | --- |

(22)

Kui avaliku sektori asutused võtavad dokumentide taaskasutamise lubamise eest tasu, peaksid kõnealused tasud põhimõtteliselt piirduma piirkuludega. Samas tuleks arvesse võtta vajadust mitte takistada selliste avaliku sektori asutuste normaalset toimimist, kes peavad teenima tulu, et katta oluline osa oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisega seotud kuludest või kuludest, mis on seotud teatavate taaskasutamiseks kättesaadavaks tehtavate dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamisega. Sellistel juhtudel peaks avaliku sektori asutustel olema õigus küsida piirkulusid ületavat tasu. Kõnealuse tasu suurus tuleks määrata objektiivsete, läbipaistvate ja kontrollitavate kriteeriumide alusel ning dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest saadav kogutulu ei tohiks ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu. Nõue tulu teenimiseks, et katta oluline osa avaliku sektori asutuse avalik-õiguslike ülesannete täitmisega seotud kuludest või kuludest, mis on seotud teatavate taaskasutamiseks kättesaadavaks tehtavate dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamisega, ei pea olema õiguslik nõue ja võib tuleneda näiteks liikmesriikide haldustavadest. Liikmesriigid peaksid kõnealuse nõude korrapäraselt läbi vaatama.

| (23) | Raamatukogudel, muuseumidel ja arhiividel peaks olema võimalik küsida piirkulusid ületavat tasu, et nende tavapärane toimimine ei oleks takistatud. Kõnealuste avaliku sektori asutuste puhul ei tohiks dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest vastaval arvestamisperioodil saadav kogutulu ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise, levitamise, säilitamise ja õiguste kindlakstegemise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu. Raamatukogude, muuseumite ja arhiivide puhul tuleks nende eripära silmas pidades võtta mõistliku investeeringutulu arvutamisel arvesse erasektori poolt identsete või samalaadsete dokumentide taaskasutamise eest võetavat tasu. |
| --- | --- |

(23)

Raamatukogudel, muuseumidel ja arhiividel peaks olema võimalik küsida piirkulusid ületavat tasu, et nende tavapärane toimimine ei oleks takistatud. Kõnealuste avaliku sektori asutuste puhul ei tohiks dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest vastaval arvestamisperioodil saadav kogutulu ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise, levitamise, säilitamise ja õiguste kindlakstegemise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu. Raamatukogude, muuseumite ja arhiivide puhul tuleks nende eripära silmas pidades võtta mõistliku investeeringutulu arvutamisel arvesse erasektori poolt identsete või samalaadsete dokumentide taaskasutamise eest võetavat tasu.

| (24) | Käesolevas direktiivis sätestatud tasude ülemmäär ei mõjuta liikmesriikide õigust kohaldada madalamaid tasusid või tasu mitte võtta. |
| --- | --- |

(24)

Käesolevas direktiivis sätestatud tasude ülemmäär ei mõjuta liikmesriikide õigust kohaldada madalamaid tasusid või tasu mitte võtta.

| (25) | Liikmesriigid peaksid kehtestama piirkulusid ületava tasu võtmise kriteeriumid. Selleks võivad liikmesriigid näiteks kehtestada need kriteeriumid siseriiklike eeskirjadega või nimetada avaliku sektori asutusest erineva(d) asjaomase(d) asutuse(d), kes on pädev(ad) kõnealuseid kriteeriume kehtestama. Sellise asutuse tegevus tuleks korraldada liikmesriikide põhiseaduslike ja õigussüsteemide alusel. See võiks olla tegutsev asutus, kellel on eelarve täitmise volitused ja kes kannab poliitilist vastutust. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid kehtestama piirkulusid ületava tasu võtmise kriteeriumid. Selleks võivad liikmesriigid näiteks kehtestada need kriteeriumid siseriiklike eeskirjadega või nimetada avaliku sektori asutusest erineva(d) asjaomase(d) asutuse(d), kes on pädev(ad) kõnealuseid kriteeriume kehtestama. Sellise asutuse tegevus tuleks korraldada liikmesriikide põhiseaduslike ja õigussüsteemide alusel. See võiks olla tegutsev asutus, kellel on eelarve täitmise volitused ja kes kannab poliitilist vastutust.

| (26) | Dokumendi taaskasutamisele võivad avaliku sektori asutused seada tingimusi, asjakohasel juhul litsentsi kaudu, näiteks nõuda allika äramärkimist ja märget selle kohta, kas dokumendi taaskasutaja on dokumenti mingil viisil muutnud. Avaliku sektori teabe taaskasutamise litsentsidega tuleks igal juhul kehtestada taaskasutamisele võimalikult vähe piiranguid, piirdudes eelistatavalt allikale viitamisega. Siin peaks olema oluline roll ka veebis kättesaadavatel avatud litsentsidel, mis annavad suuremad taaskasutamise õigused ilma tehnoloogiliste, rahaliste ja geograafiliste piiranguteta ning põhinevad avatud andmevormingutel. Seetõttu peaksid liikmesriigid soodustama avatud litsentside kasutamist, mis peaks aja jooksul saama üldiseks tavaks kogu liidus. |
| --- | --- |

(26)

Dokumendi taaskasutamisele võivad avaliku sektori asutused seada tingimusi, asjakohasel juhul litsentsi kaudu, näiteks nõuda allika äramärkimist ja märget selle kohta, kas dokumendi taaskasutaja on dokumenti mingil viisil muutnud. Avaliku sektori teabe taaskasutamise litsentsidega tuleks igal juhul kehtestada taaskasutamisele võimalikult vähe piiranguid, piirdudes eelistatavalt allikale viitamisega. Siin peaks olema oluline roll ka veebis kättesaadavatel avatud litsentsidel, mis annavad suuremad taaskasutamise õigused ilma tehnoloogiliste, rahaliste ja geograafiliste piiranguteta ning põhinevad avatud andmevormingutel. Seetõttu peaksid liikmesriigid soodustama avatud litsentside kasutamist, mis peaks aja jooksul saama üldiseks tavaks kogu liidus.

| (27) | Komisjon toetas veebipõhise avaliku sektori teabe tulemustabeli koostamist, mis hõlmab asjakohaseid näitajaid avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta kõikides liikmesriikides. Kõnealuse tulemustabeli korrapärane ajakohastamine aitab parandada liidus rakendatavate poliitikate ja tavade alase teabe vahetamist liikmesriikide vahel ja sellise teabe kättesaadavust. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon toetas veebipõhise avaliku sektori teabe tulemustabeli koostamist, mis hõlmab asjakohaseid näitajaid avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta kõikides liikmesriikides. Kõnealuse tulemustabeli korrapärane ajakohastamine aitab parandada liidus rakendatavate poliitikate ja tavade alase teabe vahetamist liikmesriikide vahel ja sellise teabe kättesaadavust.

| (28) | Õiguskaitsevahendid peaksid hõlmama erapooletu asutuse poolse läbivaatamise võimalust. Selline asutus võiks olla juba olemasolev riigiasutus, näiteks liikmesriigi konkurentsiamet, dokumentidele juurdepääsu eest vastutav liikmesriigi asutus või liikmesriigi kohtuasutus. Sellise asutuse tegevus tuleks korraldada liikmesriikide põhiseaduslike ja õigussüsteemide alusel ning see ei tohiks piirata taaskasutamise taotleja täiendavaid õiguskaitsevahendeid. See peaks siiski olema selgelt eraldatud liikmesriigi mehhanismist, millega kehtestatakse piirikulusid ületava tasu võtmise kriteeriumid. Õiguskaitsevahendid peaksid hõlmama võimalust vaadata läbi nii keeldumise otsused kui ka otsused, mis küll lubavad taaskasutamist, kuid võivad siiski mõjutada taotlejaid muudel põhjustel, eelkõige seoses tasu võtmise eeskirjade kohaldamisega. Läbivaatamisprotsess peaks toimuma kiiresti vastavalt kiiresti muutuva turu vajadustele. |
| --- | --- |

(28)

Õiguskaitsevahendid peaksid hõlmama erapooletu asutuse poolse läbivaatamise võimalust. Selline asutus võiks olla juba olemasolev riigiasutus, näiteks liikmesriigi konkurentsiamet, dokumentidele juurdepääsu eest vastutav liikmesriigi asutus või liikmesriigi kohtuasutus. Sellise asutuse tegevus tuleks korraldada liikmesriikide põhiseaduslike ja õigussüsteemide alusel ning see ei tohiks piirata taaskasutamise taotleja täiendavaid õiguskaitsevahendeid. See peaks siiski olema selgelt eraldatud liikmesriigi mehhanismist, millega kehtestatakse piirikulusid ületava tasu võtmise kriteeriumid. Õiguskaitsevahendid peaksid hõlmama võimalust vaadata läbi nii keeldumise otsused kui ka otsused, mis küll lubavad taaskasutamist, kuid võivad siiski mõjutada taotlejaid muudel põhjustel, eelkõige seoses tasu võtmise eeskirjade kohaldamisega. Läbivaatamisprotsess peaks toimuma kiiresti vastavalt kiiresti muutuva turu vajadustele.

| (29) | Dokumentide taaskasutamise tingimuste kehtestamisel tuleks järgida konkurentsireegleid, vältides niivõrd, kui see on võimalik, avaliku sektori asutuste ja erasektori partneritega sõlmitavaid ainuõiguste kokkuleppeid. Siiski võib spetsiifiliste avaliku sektori dokumentide taaskasutamise ainuõigus olla vahel vajalik teatavate üldhuviteenuste pakkumiseks. Selline olukord võib muu hulgas tekkida, kui ükski kaubanduslikel eesmärkidel tegutsev avaldaja ainuõiguse puudumise korral kõnealust teavet ei avaldaks. Selle probleemi lahendamiseks on direktiivis 2003/98/EÜ sätestatud korrapäraselt läbi vaadatavate ainuõiguste kokkulepete sõlmimine, juhul kui ainuõigus on üldhuviteenuste osutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(29)

Dokumentide taaskasutamise tingimuste kehtestamisel tuleks järgida konkurentsireegleid, vältides niivõrd, kui see on võimalik, avaliku sektori asutuste ja erasektori partneritega sõlmitavaid ainuõiguste kokkuleppeid. Siiski võib spetsiifiliste avaliku sektori dokumentide taaskasutamise ainuõigus olla vahel vajalik teatavate üldhuviteenuste pakkumiseks. Selline olukord võib muu hulgas tekkida, kui ükski kaubanduslikel eesmärkidel tegutsev avaldaja ainuõiguse puudumise korral kõnealust teavet ei avaldaks. Selle probleemi lahendamiseks on direktiivis 2003/98/EÜ sätestatud korrapäraselt läbi vaadatavate ainuõiguste kokkulepete sõlmimine, juhul kui ainuõigus on üldhuviteenuste osutamiseks vajalik.

| (30) | Kuna direktiivi 2003/98/EÜ reguleerimisala laiendatakse raamatukogudele, sealhulgas ülikoolide raamatukogudele, muuseumidele ja arhiividele, on asjakohane võtta arvesse erinevusi, mis eksisteerivad liikmesriikides kultuurivarade digiteerimise puhul, mida ei ole võimalik kõnealuse direktiivi ainuõiguste kokkuleppeid käsitlevate sätetega tulemuslikult reguleerida. Raamatukogud, sealhulgas ülikoolide raamatukogud, muuseumid, arhiivid ja erasektori partnerid teevad sageli koostööd, mis hõlmab kultuurivarade digiteerimist, mille puhul antakse erasektori partneritele ainuõigused. Kogemused on näidanud, et kõnealused avaliku ja erasektori partnerlused võivad hõlbustada kultuurikogude otstarbekat kasutamist ja kiirendada samas üldsuse juurdepääsu kultuuripärandile. |
| --- | --- |

(30)

Kuna direktiivi 2003/98/EÜ reguleerimisala laiendatakse raamatukogudele, sealhulgas ülikoolide raamatukogudele, muuseumidele ja arhiividele, on asjakohane võtta arvesse erinevusi, mis eksisteerivad liikmesriikides kultuurivarade digiteerimise puhul, mida ei ole võimalik kõnealuse direktiivi ainuõiguste kokkuleppeid käsitlevate sätetega tulemuslikult reguleerida. Raamatukogud, sealhulgas ülikoolide raamatukogud, muuseumid, arhiivid ja erasektori partnerid teevad sageli koostööd, mis hõlmab kultuurivarade digiteerimist, mille puhul antakse erasektori partneritele ainuõigused. Kogemused on näidanud, et kõnealused avaliku ja erasektori partnerlused võivad hõlbustada kultuurikogude otstarbekat kasutamist ja kiirendada samas üldsuse juurdepääsu kultuuripärandile.

| (31) | Kui ainuõigus on seotud kultuurivarade digiteerimisega, on ainuõiguse jaoks vajalik teatav ajavahemik, et anda erasektori partneritele võimalus oma investeeringud tasa teenida. Kõnealuse ajavahemiku pikkus tuleks piiritleda ja see peaks olema võimalikult lühike, et kinni pidada põhimõttest, mille kohaselt peaks avaliku sektori teave jääma pärast digiteerimist avaliku sektori valdusesse. Kultuurivarade digiteerimise ainuõiguse kestus ei tohiks üldiselt ületada kümmet aastat. Ainuõiguste kestus, mis on pikem kui kümme aastat, tuleks läbi vaadata, võttes arvesse pärast lepingu sõlmimist keskkonnas toimunud tehnoloogilisi, finantsilisi ja halduslikke muutusi. Lisaks sellele peaks kõik avaliku ja erasektori kultuurivarade digiteerimise alased partnerlused andma partneritest kultuuriasutustele kõik õigused, mis on seotud digiteeritud kultuurivarade kasutamisega pärast ainuõiguste kestuse lõppemist. |
| --- | --- |

(31)

Kui ainuõigus on seotud kultuurivarade digiteerimisega, on ainuõiguse jaoks vajalik teatav ajavahemik, et anda erasektori partneritele võimalus oma investeeringud tasa teenida. Kõnealuse ajavahemiku pikkus tuleks piiritleda ja see peaks olema võimalikult lühike, et kinni pidada põhimõttest, mille kohaselt peaks avaliku sektori teave jääma pärast digiteerimist avaliku sektori valdusesse. Kultuurivarade digiteerimise ainuõiguse kestus ei tohiks üldiselt ületada kümmet aastat. Ainuõiguste kestus, mis on pikem kui kümme aastat, tuleks läbi vaadata, võttes arvesse pärast lepingu sõlmimist keskkonnas toimunud tehnoloogilisi, finantsilisi ja halduslikke muutusi. Lisaks sellele peaks kõik avaliku ja erasektori kultuurivarade digiteerimise alased partnerlused andma partneritest kultuuriasutustele kõik õigused, mis on seotud digiteeritud kultuurivarade kasutamisega pärast ainuõiguste kestuse lõppemist.

| (32) | Et võtta nõuetekohaselt arvesse lepinguid ja muid kokkuleppeid, millega antakse ainuõigused ja mis sõlmiti enne käesoleva direktiivi jõustumist, tuleks kehtestada asjakohased üleminekumeetmed, et kaitsta lepinguosaliste huve juhul, kui nende ainuõigused ei kuulu käesolevas direktiivis toodud erandite hulka. Üleminekumeetmed peaksid võimaldama lepinguosaliste ainuõiguste kehtimist lepingu lõpuni või tähtajatute või väga pika kehtimisajaga lepingute puhul ainuõiguste kehtimise jätkumist piisavalt kaua, et osalised saavad võtta asjakohaseid meetmeid. Üleminekumeetmeid ei tohiks kohaldada lepingute ja muude eeskirjade suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi jõustumist, kuid enne käesoleva direktiivi ülevõtmise siseriiklike meetmete kohaldamist, et vältida olukordi, mil käesoleva direktiiviga vastuolus olevaid lepinguid või muid pikaajalisi kokkuleppeid sõlmitakse, et hiilida kõrvale tulevastest siseriiklikest ülevõtmismeetmetest. Lepingud ja muud kokkulepped, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi jõustumist, kuid enne käesoleva direktiivi ülevõtmise meetmete kohaldamist, peavad seepärast olema alates käesoleva direktiivi ülevõtmise siseriiklike meetmete kohaldamise kuupäevast käesoleva direktiiviga kooskõlas. |
| --- | --- |

(32)

Et võtta nõuetekohaselt arvesse lepinguid ja muid kokkuleppeid, millega antakse ainuõigused ja mis sõlmiti enne käesoleva direktiivi jõustumist, tuleks kehtestada asjakohased üleminekumeetmed, et kaitsta lepinguosaliste huve juhul, kui nende ainuõigused ei kuulu käesolevas direktiivis toodud erandite hulka. Üleminekumeetmed peaksid võimaldama lepinguosaliste ainuõiguste kehtimist lepingu lõpuni või tähtajatute või väga pika kehtimisajaga lepingute puhul ainuõiguste kehtimise jätkumist piisavalt kaua, et osalised saavad võtta asjakohaseid meetmeid. Üleminekumeetmeid ei tohiks kohaldada lepingute ja muude eeskirjade suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi jõustumist, kuid enne käesoleva direktiivi ülevõtmise siseriiklike meetmete kohaldamist, et vältida olukordi, mil käesoleva direktiiviga vastuolus olevaid lepinguid või muid pikaajalisi kokkuleppeid sõlmitakse, et hiilida kõrvale tulevastest siseriiklikest ülevõtmismeetmetest. Lepingud ja muud kokkulepped, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi jõustumist, kuid enne käesoleva direktiivi ülevõtmise meetmete kohaldamist, peavad seepärast olema alates käesoleva direktiivi ülevõtmise siseriiklike meetmete kohaldamise kuupäevast käesoleva direktiiviga kooskõlas.

| (33) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt soodustada kogu liitu hõlmavate avaliku sektori dokumentidel põhinevate teabetoodete ja -teenuste väljaarendamist ning tagada avaliku sektori dokumentide tõhus ja piiriülene kasutamine ühelt poolt eraettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt lisandväärtusega teabetoodete ja -teenuste puhul ja teiselt poolt kodanike poolt teabe vaba liikumise ning kommunikatsiooni hõlbustamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava meetme üleeuroopalist ulatust silmas pidades on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(33)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt soodustada kogu liitu hõlmavate avaliku sektori dokumentidel põhinevate teabetoodete ja -teenuste väljaarendamist ning tagada avaliku sektori dokumentide tõhus ja piiriülene kasutamine ühelt poolt eraettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt lisandväärtusega teabetoodete ja -teenuste puhul ja teiselt poolt kodanike poolt teabe vaba liikumise ning kommunikatsiooni hõlbustamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava meetme üleeuroopalist ulatust silmas pidades on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (34) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, sealhulgas õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ja õigust omandile (artikkel 17). Direktiivi ei tohi tõlgendada ega rakendada viisil, mis läheb vastuollu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, sealhulgas õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ja õigust omandile (artikkel 17). Direktiivi ei tohi tõlgendada ega rakendada viisil, mis läheb vastuollu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga.

| (35) | On vaja tagada, et liikmesriigid esitavad komisjonile aruande avaliku sektori teabe taaskasutamise ulatuse, kõnealuse teabe kättesaadavaks tegemise tingimuste ja õiguskaitsetavade kohta. |
| --- | --- |

(35)

On vaja tagada, et liikmesriigid esitavad komisjonile aruande avaliku sektori teabe taaskasutamise ulatuse, kõnealuse teabe kättesaadavaks tegemise tingimuste ja õiguskaitsetavade kohta.

| (36) | Komisjon peaks abistama liikmesriike käesoleva direktiivi järjekindlal rakendamisel, andes pärast konsulteerimist huvitatud isikutega suuniseid, eelkõige soovituslike standardlitsentside, andmekogude ja dokumentide taaskasutamise eest tasu võtmise kohta. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon peaks abistama liikmesriike käesoleva direktiivi järjekindlal rakendamisel, andes pärast konsulteerimist huvitatud isikutega suuniseid, eelkõige soovituslike standardlitsentside, andmekogude ja dokumentide taaskasutamise eest tasu võtmise kohta.

| (37) | Seetõttu tuleks direktiivi 2003/98/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(37)

Seetõttu tuleks direktiivi 2003/98/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/98/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | selliste dokumentide suhtes, mille väljastamine ei kuulu asjaomaste avaliku sektori asutuste avalik-õiguslike ülesannete alla, nagu need on ette nähtud liikmesriigi seaduste või muude siduvate eeskirjadega või, kui selliseid norme ei ole, kõnealuse liikmesriigi üldise haldustavaga tingimusel, et avalik-õiguslike ülesannete ulatus on läbipaistev ja see vaadatakse läbi;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

selliste dokumentide suhtes, mille väljastamine ei kuulu asjaomaste avaliku sektori asutuste avalik-õiguslike ülesannete alla, nagu need on ette nähtud liikmesriigi seaduste või muude siduvate eeskirjadega või, kui selliseid norme ei ole, kõnealuse liikmesriigi üldise haldustavaga tingimusel, et avalik-õiguslike ülesannete ulatus on läbipaistev ja see vaadatakse läbi;”;

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | selliste dokumentide suhtes, millele juurdepääs on liikmesriikide juurdepääsukorra kohaselt keelatud, sealhulgas järgmistel põhjustel:






  — | riikliku julgeoleku (st riigi julgeoleku) kaitse, riigikaitse või avaliku julgeoleku kaitse, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

selliste dokumentide suhtes, millele juurdepääs on liikmesriikide juurdepääsukorra kohaselt keelatud, sealhulgas järgmistel põhjustel:

—

riikliku julgeoleku (st riigi julgeoleku) kaitse, riigikaitse või avaliku julgeoleku kaitse,

| — | statistiliste andmete konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

—

statistiliste andmete konfidentsiaalsus;

| — | ärisaladus (nt äri-, kutseala- ja ettevõtte saladused);”; |
| --- | --- |

—

ärisaladus (nt äri-, kutseala- ja ettevõtte saladused);”;

| iii) | lisatakse järgmised punktid:






  „ca) | dokumendid, millele juurdepääs on piiratud liikmesriikide juurdepääsukorraga, sealhulgas juhud, mil kodanikud ja ettevõtjad peavad tõendama oma konkreetset huvi juurdepääsuks dokumentidele; |
| --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised punktid:

„ca)

dokumendid, millele juurdepääs on piiratud liikmesriikide juurdepääsukorraga, sealhulgas juhud, mil kodanikud ja ettevõtjad peavad tõendama oma konkreetset huvi juurdepääsuks dokumentidele;

| cb) | dokumentide osad, mis sisaldavad ainult logosid, vappe ja sümboleid; |
| --- | --- |

cb)

dokumentide osad, mis sisaldavad ainult logosid, vappe ja sümboleid;

| cc) | dokumendid, millele juurdepääs on välistatud või piiratud juurdepääsukorraga isikuandmete kaitse tõttu, ning dokumentide osad, mis on selle korra alusel juurdepääsetavad ning sisaldavad isikuandmeid, mille taaskasutamine on õiguslikult määratletud sellise õigusakti rikkumisena, millega reguleeritakse üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel;”; |
| --- | --- |

cc)

dokumendid, millele juurdepääs on välistatud või piiratud juurdepääsukorraga isikuandmete kaitse tõttu, ning dokumentide osad, mis on selle korra alusel juurdepääsetavad ning sisaldavad isikuandmeid, mille taaskasutamine on õiguslikult määratletud sellise õigusakti rikkumisena, millega reguleeritakse üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel;”;

| iv) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | selliste dokumentide suhtes, mis on haridus- ja teadusasutuste, sealhulgas teadusuuringute tulemuste edastamiseks loodud organisatsioonide, koolide ja ülikoolide, välja arvatud ülikoolide raamatukogude valduses, ning”; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

selliste dokumentide suhtes, mis on haridus- ja teadusasutuste, sealhulgas teadusuuringute tulemuste edastamiseks loodud organisatsioonide, koolide ja ülikoolide, välja arvatud ülikoolide raamatukogude valduses, ning”;

| v) | punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | selliste dokumentide suhtes, mis on muude kultuuriasutuste kui raamatukogude, muuseumide ja arhiivide valduses.”; |
| --- | --- | --- |

v)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

selliste dokumentide suhtes, mis on muude kultuuriasutuste kui raamatukogude, muuseumide ja arhiivide valduses.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolev direktiiv rajaneb liikmesriikide juurdepääsukordadel ega mõjuta nende kohaldamist.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolev direktiiv rajaneb liikmesriikide juurdepääsukordadel ega mõjuta nende kohaldamist.”;

| c) | lõikes 4 asendatakse sõna „ühenduse” sõnaga „liidu”. |
| --- | --- |

c)

lõikes 4 asendatakse sõna „ühenduse” sõnaga „liidu”.

| 2) | Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:
  „6.   „masinloetav vorming”– failivorming, mis on struktureeritud selliselt, et tarkvararakendused suudavad spetsiifilisi andmeid, sealhulgas üksikuid faktiväiteid, ja nende sisemist struktuuri kergelt tuvastada, ära tunda ja välja lugeda;
  7.   „avatud vorming”– platvormist sõltumatu failivorming, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks ilma dokumendi taaskasutamise piiranguteta;
  8.   „ametlik avatud standard”– kirjalikult kehtestatud standard, mis sisaldab üksikasjalikke nõudeid selle kohta, kuidas tagada andmehaldustarkvara koostalitlusvõimelisus;
  9.   „ülikool”– kõik avaliku sektori organisatsioonid, mis pakuvad akadeemilise kraadi omandamiseni viivaid keskharidusjärgseid kõrgharidusprogramme.” |
| --- | --- |

2)

Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:

„6.   „masinloetav vorming”– failivorming, mis on struktureeritud selliselt, et tarkvararakendused suudavad spetsiifilisi andmeid, sealhulgas üksikuid faktiväiteid, ja nende sisemist struktuuri kergelt tuvastada, ära tunda ja välja lugeda;

7.   „avatud vorming”– platvormist sõltumatu failivorming, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks ilma dokumendi taaskasutamise piiranguteta;

8.   „ametlik avatud standard”– kirjalikult kehtestatud standard, mis sisaldab üksikasjalikke nõudeid selle kohta, kuidas tagada andmehaldustarkvara koostalitlusvõimelisus;

9.   „ülikool”– kõik avaliku sektori organisatsioonid, mis pakuvad akadeemilise kraadi omandamiseni viivaid keskharidusjärgseid kõrgharidusprogramme.”

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Üldpõhimõte
  1.   Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, tagavad liikmesriigid, et dokumendid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi vastavalt artiklile 1, on ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel taaskasutatavad III ja IV peatükis sätestatud tingimustel.
  2.   Kui tegemist on dokumentidega, mille intellektuaalomandi õigused kuuluvad raamatukogudele, sh ülikoolide raamatukogudele, muuseumidele ja arhiividele, tagavad liikmesriigid, et kui dokumentide taaskasutamine on lubatud, on need dokumendid ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel taaskasutatavad III ja IV peatükis sätestatud tingimustel.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Üldpõhimõte

1.   Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, tagavad liikmesriigid, et dokumendid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi vastavalt artiklile 1, on ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel taaskasutatavad III ja IV peatükis sätestatud tingimustel.

2.   Kui tegemist on dokumentidega, mille intellektuaalomandi õigused kuuluvad raamatukogudele, sh ülikoolide raamatukogudele, muuseumidele ja arhiividele, tagavad liikmesriigid, et kui dokumentide taaskasutamine on lubatud, on need dokumendid ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel taaskasutatavad III ja IV peatükis sätestatud tingimustel.”

| 4) | Artikli 4 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   Eitava otsuse korral teatavad avaliku sektori asutused taotlejale keeldumise põhjused vastavalt liikmesriigis kehtivale juurdepääsukorrale või käesoleva direktiivi, eriti selle artikli 1 lõike 2 punktide a–cc või artikli 3 alusel vastu võetud siseriiklikele sätetele. Kui eitava otsuse aluseks on artikli 1 lõike 2 punkt b, lisab avaliku sektori asutus viite õiguse füüsilisest või juriidilisest isikust omanikule, kui see on teada, või viite litsentsiandjale, kellelt avaliku sektori asutus on vastava materjali saanud. Raamatukogud, sh ülikoolide raamatukogud, muuseumid ja arhiivid ei ole kohustatud viidet lisama.
  4.   Taaskasutamisalane otsus peab sisaldama viidet õiguskaitsevahenditele juhuks, kui taotleja soovib otsuse edasi kaevata. Õiguskaitsevahendid hõlmavad võimalust sellise sõltumatu asutuse poolseks läbivaatamiseks, kellel on asjakohased teadmised; kõnealusteks asutusteks võivad olla liikmesriigi konkurentsiamet, dokumentidele juurdepääsu eest vastutav liikmesriigi asutus või liikmesriigi kohtuasutus, kelle otsused on asjaomasele avaliku sektori asutusele siduvad.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 4 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Eitava otsuse korral teatavad avaliku sektori asutused taotlejale keeldumise põhjused vastavalt liikmesriigis kehtivale juurdepääsukorrale või käesoleva direktiivi, eriti selle artikli 1 lõike 2 punktide a–cc või artikli 3 alusel vastu võetud siseriiklikele sätetele. Kui eitava otsuse aluseks on artikli 1 lõike 2 punkt b, lisab avaliku sektori asutus viite õiguse füüsilisest või juriidilisest isikust omanikule, kui see on teada, või viite litsentsiandjale, kellelt avaliku sektori asutus on vastava materjali saanud. Raamatukogud, sh ülikoolide raamatukogud, muuseumid ja arhiivid ei ole kohustatud viidet lisama.

4.   Taaskasutamisalane otsus peab sisaldama viidet õiguskaitsevahenditele juhuks, kui taotleja soovib otsuse edasi kaevata. Õiguskaitsevahendid hõlmavad võimalust sellise sõltumatu asutuse poolseks läbivaatamiseks, kellel on asjakohased teadmised; kõnealusteks asutusteks võivad olla liikmesriigi konkurentsiamet, dokumentidele juurdepääsu eest vastutav liikmesriigi asutus või liikmesriigi kohtuasutus, kelle otsused on asjaomasele avaliku sektori asutusele siduvad.”

| 5) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Pakutavad vormid
  1.   Avaliku sektori asutused teevad dokumendid kättesaadavaks mis tahes olemasolevas vormis või keeles ning, kui see on võimalik ja asjakohane, avatud ja masinloetavas vormingus koos metaandmetega. Nii vorming kui ka metaandmed peaksid olema võimalikult suures ulatuses kooskõlas ametlike avatud standarditega.
  2.   Lõikest 1 ei tulene avaliku sektori asutustele kohustust luua või mugandada dokumente või anda dokumentidest väljavõtteid, et järgida kõnealust lõiget, kui see nõuaks ebaproportsionaalseid jõupingutusi, mis ei ole pelgalt lihtsad toimingud.
  3.   Käesoleva direktiivi alusel ei või avaliku sektori asutustelt nõuda teatavat liiki dokumentide koostamise ja säilitamise jätkamist selleks, et mõni era- või avaliku sektori organisatsioon saaks neid taaskasutada.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Pakutavad vormid

1.   Avaliku sektori asutused teevad dokumendid kättesaadavaks mis tahes olemasolevas vormis või keeles ning, kui see on võimalik ja asjakohane, avatud ja masinloetavas vormingus koos metaandmetega. Nii vorming kui ka metaandmed peaksid olema võimalikult suures ulatuses kooskõlas ametlike avatud standarditega.

2.   Lõikest 1 ei tulene avaliku sektori asutustele kohustust luua või mugandada dokumente või anda dokumentidest väljavõtteid, et järgida kõnealust lõiget, kui see nõuaks ebaproportsionaalseid jõupingutusi, mis ei ole pelgalt lihtsad toimingud.

3.   Käesoleva direktiivi alusel ei või avaliku sektori asutustelt nõuda teatavat liiki dokumentide koostamise ja säilitamise jätkamist selleks, et mõni era- või avaliku sektori organisatsioon saaks neid taaskasutada.”

| 6) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Tasu võtmise põhimõtted
  1.   Kui dokumentide taaskasutamise eest võetakse tasu, piirduvad kõnealused tasud dokumentide paljundamisest, esitamisest ja levitamisest tulenevate piirkuludega.
  2.   Lõiget 1 ei kohaldata:






  a) | avaliku sektori asutuste suhtes, kes peavad teenima tulu, et katta oluline osa oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisest tulenevatest kuludest; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Tasu võtmise põhimõtted

1.   Kui dokumentide taaskasutamise eest võetakse tasu, piirduvad kõnealused tasud dokumentide paljundamisest, esitamisest ja levitamisest tulenevate piirkuludega.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata:

a)

avaliku sektori asutuste suhtes, kes peavad teenima tulu, et katta oluline osa oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisest tulenevatest kuludest;

| b) | erandina dokumentide suhtes, mille eest peavad asjaomased avaliku sektori asutused teenima piisavalt tulu, et katta oluline osa kõnealuste dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kuludest. Nimetatud nõuded kehtestatakse liikmesriigi õigusega või muude siduvate eeskirjadega. Selliste eeskirjade puudumise korral määratakse nõuded kindlaks vastavalt liikmesriigi üldisele haldustavale; |
| --- | --- |

b)

erandina dokumentide suhtes, mille eest peavad asjaomased avaliku sektori asutused teenima piisavalt tulu, et katta oluline osa kõnealuste dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kuludest. Nimetatud nõuded kehtestatakse liikmesriigi õigusega või muude siduvate eeskirjadega. Selliste eeskirjade puudumise korral määratakse nõuded kindlaks vastavalt liikmesriigi üldisele haldustavale;

| c) | raamatukogude, sh ülikoolide raamatukogude, muuseumide ja arhiivide suhtes. |
| --- | --- |

c)

raamatukogude, sh ülikoolide raamatukogude, muuseumide ja arhiivide suhtes.

3.   Lõike 2 punktides a ja b osutatud juhtudel arvutavad asjaomased avaliku sektori asutused tasu välja liikmesriikide kehtestatud objektiivsete, läbipaistvate ja kontrollitavate kriteeriumide alusel. Dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest vastaval arvestusperioodil kõnealuste asutuste saadav kogutulu ei tohi ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu. Tasu arvutatakse vastavalt asjaomaste avaliku sektori asutuste suhtes kohaldatavatele arvestuspõhimõtetele.

4.   Kui tasu võtavad lõike 2 punktis c osutatud avaliku sektori asutused, ei tohi dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest vastaval arvestamisperioodil saadav kogutulu ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise, levitamise, säilitamise ja õiguste väljaselgitamise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu. Tasu arvutatakse vastavalt asjaomaste avaliku sektori asutuste suhtes kohaldatavatele arvestuspõhimõtetele.”

| 7) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Läbipaistvus
  1.   Avaliku sektori asutuse valduses olevate dokumentide taaskasutamise standardtasude puhul määratakse eelnevalt kindlaks ja avaldatakse, kui see on võimalik ja asjakohane, siis elektrooniliselt, tasu kohaldamise tingimused ja tasu tegelik summa, sealhulgas tasu arvutamise alus.
  2.   Kui tegemist on muude taaskasutamise tasudega kui lõikes 1 osutatud tasud, teatab asjaomane avaliku sektori asutus eelnevalt, milliseid tegureid võetakse nende tasude arvutamisel arvesse. Taotluse korral näitab kõnealune avaliku sektori asutus samuti seda, kuidas need tasud arvutati konkreetse taaskasutamistaotluse puhul.
  3.   Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud nõuded määratakse eelnevalt kindlaks. Nad avalikustatakse võimaluse ja vajaduse korral elektroonilises vormis.
  4.   Avaliku sektori asutused tagavad, et dokumentide taaskasutamise taotlejaid teavitatakse olemasolevatest õiguskaitsevahenditest seoses neid mõjutavate otsuste või tavadega.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Läbipaistvus

1.   Avaliku sektori asutuse valduses olevate dokumentide taaskasutamise standardtasude puhul määratakse eelnevalt kindlaks ja avaldatakse, kui see on võimalik ja asjakohane, siis elektrooniliselt, tasu kohaldamise tingimused ja tasu tegelik summa, sealhulgas tasu arvutamise alus.

2.   Kui tegemist on muude taaskasutamise tasudega kui lõikes 1 osutatud tasud, teatab asjaomane avaliku sektori asutus eelnevalt, milliseid tegureid võetakse nende tasude arvutamisel arvesse. Taotluse korral näitab kõnealune avaliku sektori asutus samuti seda, kuidas need tasud arvutati konkreetse taaskasutamistaotluse puhul.

3.   Artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud nõuded määratakse eelnevalt kindlaks. Nad avalikustatakse võimaluse ja vajaduse korral elektroonilises vormis.

4.   Avaliku sektori asutused tagavad, et dokumentide taaskasutamise taotlejaid teavitatakse olemasolevatest õiguskaitsevahenditest seoses neid mõjutavate otsuste või tavadega.”

| 8) | Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Avaliku sektori asutused võivad taaskasutamist lubada tingimusteta või kehtestada tingimusi, vajaduse korral litsentside abil. Need tingimused ei tohi taaskasutamist põhjendamatult piirata ning neid ei tohi kasutada konkurentsi piiramiseks.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Avaliku sektori asutused võivad taaskasutamist lubada tingimusteta või kehtestada tingimusi, vajaduse korral litsentside abil. Need tingimused ei tohi taaskasutamist põhjendamatult piirata ning neid ei tohi kasutada konkurentsi piiramiseks.”

| 9) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Praktilised vahendid
  Liikmesriigid rakendavad praktilisi vahendeid taaskasutamiseks kättesaadavate dokumentide otsingu hõlbustamiseks, näiteks veebis ja masinloetavas vormingus, kui see on võimalik ja asjakohane, kättesaadavad sisuloetelud põhidokumentidest koos asjaomaste metaandmetega, ning portaalid, mis on seotud sisuloeteluga. Võimaluse korral hõlbustavad liikmesriigid dokumentide keeltevahelist otsingut.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Praktilised vahendid

Liikmesriigid rakendavad praktilisi vahendeid taaskasutamiseks kättesaadavate dokumentide otsingu hõlbustamiseks, näiteks veebis ja masinloetavas vormingus, kui see on võimalik ja asjakohane, kättesaadavad sisuloetelud põhidokumentidest koos asjaomaste metaandmetega, ning portaalid, mis on seotud sisuloeteluga. Võimaluse korral hõlbustavad liikmesriigid dokumentide keeltevahelist otsingut.”

| 10) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolevat lõiget ei kohaldata kultuurivarade digiteerimise suhtes.”; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevat lõiget ei kohaldata kultuurivarade digiteerimise suhtes.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   Erandina lõikest 1 ei ületa kultuurivarade digiteerimisega seotud ainuõiguste kestus üldiselt kümmet aastat. Juhul kui see ajavahemik ületab kümmet aastat, vaadatakse selle kestus 11. aastal ja vajaduse korral pärast seda igal seitsmendal aastal läbi.
  Esimeses lõigus osutatud ainuõiguste kokkulepped peavad olema läbipaistvad ja need avalikustatakse.
  Kui kultuurivarade digiteerimiseks on antud esimeses lõigus osutatud ainuõigus, antakse asjaomasele avaliku sektori asutusele kokkuleppe osana digiteeritud kultuurivarade tasuta koopia. Kõnealune koopia tehakse ainuõiguste kestuse lõppemisel taaskasutamiseks kättesaadavaks.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Erandina lõikest 1 ei ületa kultuurivarade digiteerimisega seotud ainuõiguste kestus üldiselt kümmet aastat. Juhul kui see ajavahemik ületab kümmet aastat, vaadatakse selle kestus 11. aastal ja vajaduse korral pärast seda igal seitsmendal aastal läbi.

Esimeses lõigus osutatud ainuõiguste kokkulepped peavad olema läbipaistvad ja need avalikustatakse.

Kui kultuurivarade digiteerimiseks on antud esimeses lõigus osutatud ainuõigus, antakse asjaomasele avaliku sektori asutusele kokkuleppe osana digiteeritud kultuurivarade tasuta koopia. Kõnealune koopia tehakse ainuõiguste kestuse lõppemisel taaskasutamiseks kättesaadavaks.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Ainuõiguste kokkulepped, mis on olemas 1. juulil 2005 ja mis ei kvalifitseeru lõikes 2 sätestatud erandiks, tuleb lõpetada lepingu kehtivuse lõppemisel või igal juhul hiljemalt 31. detsembril 2008.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ainuõiguste kokkulepped, mis on olemas 1. juulil 2005 ja mis ei kvalifitseeru lõikes 2 sätestatud erandiks, tuleb lõpetada lepingu kehtivuse lõppemisel või igal juhul hiljemalt 31. detsembril 2008.”;

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, lõpetatakse 17. juulil 2013 olemas olevad ainuõiguste kokkulepped, mis ei kvalifitseeru lõikes 2 või 2a sätestatud erandiks, lepingu lõppemisel või igal juhul hiljemalt 18. juulil 2043.” |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, lõpetatakse 17. juulil 2013 olemas olevad ainuõiguste kokkulepped, mis ei kvalifitseeru lõikes 2 või 2a sätestatud erandiks, lepingu lõppemisel või igal juhul hiljemalt 18. juulil 2043.”

| 11) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Läbivaatamine
  1.   Komisjon viib enne 18. juulit 2018 läbi käesoleva direktiivi kohaldamise läbivaatamise ning esitab selle tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos võimalike direktiivi muutmise ettepanekutega.
  2.   Liikmesriigid esitavad iga kolme aasta järel komisjonile aruande avaliku sektori valduses oleva taaskasutatava teabe kättesaadavuse, kõnealuse teabe kättesaadavaks tegemise tingimuste ja õiguskaitsetavade kohta. Aruanne avalikustatakse ja liikmesriigid viivad selle põhjal läbi artikli 6 rakendamise läbivaatamise, eriti piirkulusid ületava tasu võtmise osas.
  3.   Lõikes 1 osutatud läbivaatamise objekt on eelkõige direktiivi reguleerimisala ja mõju, sealhulgas avaliku sektori dokumentide taaskasutamise suurenemise ulatus, tasu võtmise põhimõtete ja ametlike õigusloomeliste ja haldusdokumentide taaskasutamise mõju, andmekaitse-eeskirjade ja taaskasutusvõimaluste koostoime ning täiendavad võimalused siseturu nõuetekohase toimimise ja Euroopa infosisutööstuse arengu parandamiseks.” |
| --- | --- |

11)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Läbivaatamine

1.   Komisjon viib enne 18. juulit 2018 läbi käesoleva direktiivi kohaldamise läbivaatamise ning esitab selle tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos võimalike direktiivi muutmise ettepanekutega.

2.   Liikmesriigid esitavad iga kolme aasta järel komisjonile aruande avaliku sektori valduses oleva taaskasutatava teabe kättesaadavuse, kõnealuse teabe kättesaadavaks tegemise tingimuste ja õiguskaitsetavade kohta. Aruanne avalikustatakse ja liikmesriigid viivad selle põhjal läbi artikli 6 rakendamise läbivaatamise, eriti piirkulusid ületava tasu võtmise osas.

3.   Lõikes 1 osutatud läbivaatamise objekt on eelkõige direktiivi reguleerimisala ja mõju, sealhulgas avaliku sektori dokumentide taaskasutamise suurenemise ulatus, tasu võtmise põhimõtete ja ametlike õigusloomeliste ja haldusdokumentide taaskasutamise mõju, andmekaitse-eeskirjade ja taaskasutusvõimaluste koostoime ning täiendavad võimalused siseturu nõuetekohase toimimise ja Euroopa infosisutööstuse arengu parandamiseks.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18. juuliks 2015. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates 18. juulist 2015.

2.   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuni 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. SHATTER

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 129.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. juuni 2013. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

4

(5)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 16.

5

(6)  ELT L 283, 29.10.2011, lk 39.

6

(7)  ELT C 169, 15.6.2012, lk 5.

7

(8)  ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.

8

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 615/2013,

24. juuni 2013,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2013

Komisjoni nimel
  presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Silindriline, avade ja süvenditega alumiiniumisulamist toode, mille pikkus on umbes 8 cm ja läbimõõt umbes 4 cm.
  Toode on turvavöö inertsrulli osa, mida kasutatakse näiteks mootorsõidukite, kiirpaatide ja treppide isteliftide turvavöödes.

   (1) Vt pilt. | 7616 99 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 7616, 7616 99 ja 7616 99 90 sõnastusega.
  Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8708, sest see rubriik hõlmab üksnes rubriikide 8701–8705 sõidukite turvavöid, kuid mitte nende osi.
  Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8302 mitteväärismetallist kinnitusdetaili, furnituuri jms tootena autokere jaoks, sest toode ei ole mitte autokere osa, vaid turvavöö inertsrulli osa.
  Seega tuleb toode vastavalt selle koostismaterjalile klassifitseerida muu alumiiniumtootena CN-koodi 7616 99 90 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Silindriline, avade ja süvenditega alumiiniumisulamist toode, mille pikkus on umbes 8 cm ja läbimõõt umbes 4 cm.

Toode on turvavöö inertsrulli osa, mida kasutatakse näiteks mootorsõidukite, kiirpaatide ja treppide isteliftide turvavöödes.

(1) Vt pilt.

7616 99 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 7616, 7616 99 ja 7616 99 90 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8708, sest see rubriik hõlmab üksnes rubriikide 8701–8705 sõidukite turvavöid, kuid mitte nende osi.

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 8302 mitteväärismetallist kinnitusdetaili, furnituuri jms tootena autokere jaoks, sest toode ei ole mitte autokere osa, vaid turvavöö inertsrulli osa.

Seega tuleb toode vastavalt selle koostismaterjalile klassifitseerida muu alumiiniumtootena CN-koodi 7616 99 90 alla.

Image

---

(1)  Pilt on üksnes illustratsiooniks.

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 616/2013,

24. juuni 2013,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Jäigast vormitud plastist toode, millel on kolm või neli haru.
  Tootel ei ole liikuvaid osi (nt rattaid, kuule ega rulle), pehmeid mügerikke ega muid painddetaile.
  Toode on kavandatud käsivahendiks, millega masseeritakse keha, hõõrudes toote ühte või mitut haru vastaval kehaosal. Masseeriv toime tuleneb masseerija tekitatud survest.

   (1) Vt pildid. | 9019 10 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9019, 9019 10 ja 9019 10 90 sõnastusega.
  Oma erilise kuju tõttu on toode ette nähtud käsivahendiks, millega masseeritakse keha.
  Toode toimib hõõrumise kaudu. Liikuvate osade puudumine ei takista toote klassifitseerimist massaažiaparaadiks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9019, II osa, teine lõik, kus on nimetatud lihtsaid kummirulle ja samalaadseid massaaživahendeid).
  Seega tuleb toode klassifitseerida muu massaažiaparaadina CN-koodi 9019 10 90 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Jäigast vormitud plastist toode, millel on kolm või neli haru.

Tootel ei ole liikuvaid osi (nt rattaid, kuule ega rulle), pehmeid mügerikke ega muid painddetaile.

Toode on kavandatud käsivahendiks, millega masseeritakse keha, hõõrudes toote ühte või mitut haru vastaval kehaosal. Masseeriv toime tuleneb masseerija tekitatud survest.

(1) Vt pildid.

9019 10 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9019, 9019 10 ja 9019 10 90 sõnastusega.

Oma erilise kuju tõttu on toode ette nähtud käsivahendiks, millega masseeritakse keha.

Toode toimib hõõrumise kaudu. Liikuvate osade puudumine ei takista toote klassifitseerimist massaažiaparaadiks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9019, II osa, teine lõik, kus on nimetatud lihtsaid kummirulle ja samalaadseid massaaživahendeid).

Seega tuleb toode klassifitseerida muu massaažiaparaadina CN-koodi 9019 10 90 alla.

| | | |
| --- | --- | --- |

Image

Image

Image

---

(1)  Joonised on üksnes illustreerivad.

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 617/2013,

26. juuni 2013,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

olles konsulteerinud direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 18 osutatud nõuandefoorumiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon ökodisaininõuded energiamõjuga toodetele, mida müüakse ja turustatakse märkimisväärses mahus ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju ja head võimalused keskkonnamõju vähendamiseks ilma liigsete kuludeta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon ökodisaininõuded energiamõjuga toodetele, mida müüakse ja turustatakse märkimisväärses mahus ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju ja head võimalused keskkonnamõju vähendamiseks ilma liigsete kuludeta.

| (2) | Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis a on sätestatud, et komisjon peab artikli 19 lõikes 3 osutatud korras, täites artiklis 15 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu võtma rakendusmeetme kontoriseadmete kohta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis a on sätestatud, et komisjon peab artikli 19 lõikes 3 osutatud korras, täites artiklis 15 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu võtma rakendusmeetme kontoriseadmete kohta.

| (3) | Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles analüüsiti arvutite tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte. Uuringusse kaasati sidusrühmad ning liidu ja kolmandate riikide huvitatud isikud ja selle tulemused on avaldatud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles analüüsiti arvutite tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte. Uuringusse kaasati sidusrühmad ning liidu ja kolmandate riikide huvitatud isikud ja selle tulemused on avaldatud.

| (4) | Ettevalmistavas uuringus tehtud prognooside kohaselt saaks arvutite elektritarbimist aastatel 2011–2020 kulutõhusalt vähendada umbes 93 TWh, mis tähendaks CO2-heite vähenemist 43 Mt võrra, ning 2020. aastal 12,5–16,3 TWh, mis tähendaks CO2-heite vähenemist 5–6,5 Mt võrra. Järelikult on arvutid tooterühm, mille suhtes tuleks kehtestada ökodisaininõuded. |
| --- | --- |

(4)

Ettevalmistavas uuringus tehtud prognooside kohaselt saaks arvutite elektritarbimist aastatel 2011–2020 kulutõhusalt vähendada umbes 93 TWh, mis tähendaks CO2-heite vähenemist 43 Mt võrra, ning 2020. aastal 12,5–16,3 TWh, mis tähendaks CO2-heite vähenemist 5–6,5 Mt võrra. Järelikult on arvutid tooterühm, mille suhtes tuleks kehtestada ökodisaininõuded.

| (5) | Käesoleva määruse sätteid sisemise toiteallika tõhususe kohta tuleks kohaldada ka kõhnklient-lauaarvutite, tööjaamade, väikeserverite ja serverarvutite suhtes, sest nende energiasäästupotentsiaal on suuresti seotud nende sisemise toiteallika tõhususega ning nende toodete sisemise toiteallika tehnilised spetsifikatsioonid on lauaarvutite ja integreeritud lauaarvutite omade sarnased. Kõhnklient-lauaarvutite, tööjaamade, väikeserverite ja serverarvutite muid keskkonnatoime aspekte võiks käsitleda konkreetsemas direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise meetmes. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse sätteid sisemise toiteallika tõhususe kohta tuleks kohaldada ka kõhnklient-lauaarvutite, tööjaamade, väikeserverite ja serverarvutite suhtes, sest nende energiasäästupotentsiaal on suuresti seotud nende sisemise toiteallika tõhususega ning nende toodete sisemise toiteallika tehnilised spetsifikatsioonid on lauaarvutite ja integreeritud lauaarvutite omade sarnased. Kõhnklient-lauaarvutite, tööjaamade, väikeserverite ja serverarvutite muid keskkonnatoime aspekte võiks käsitleda konkreetsemas direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise meetmes.

| (6) | Kuvarite eriliste tunnuste tõttu tuleks need seadmed käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta. Arvestades aga nende seadmete märkimisväärset keskkonnamõju ja häid keskkonnamõju vähendamise võimalusi, võiks neid käsitleda eraldiseisvas meetmes, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (2). |
| --- | --- |

(6)

Kuvarite eriliste tunnuste tõttu tuleks need seadmed käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta. Arvestades aga nende seadmete märkimisväärset keskkonnamõju ja häid keskkonnamõju vähendamise võimalusi, võiks neid käsitleda eraldiseisvas meetmes, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (2).

| (7) | Ökodisaininõuetel ei tohiks olla suurt negatiivset mõju toote kasutusomadustele ega tarbijatele ning eelkõige hinna vastuvõetavusele, olelusringi kuludele ja tööstusharu konkurentsivõimele. Lisaks ei tohiks nõuded tootjatele kaasa tuua ühe kindla tootja tehnoloogia kasutamist ja ülemäärast halduskoormust ega negatiivselt mõjutada tervist, ohutust ja keskkonda. |
| --- | --- |

(7)

Ökodisaininõuetel ei tohiks olla suurt negatiivset mõju toote kasutusomadustele ega tarbijatele ning eelkõige hinna vastuvõetavusele, olelusringi kuludele ja tööstusharu konkurentsivõimele. Lisaks ei tohiks nõuded tootjatele kaasa tuua ühe kindla tootja tehnoloogia kasutamist ja ülemäärast halduskoormust ega negatiivselt mõjutada tervist, ohutust ja keskkonda.

| (8) | Arvutid tuleks muuta energiatõhusamaks selliste olemasolevate kulutõhusate, omandiõigusega kaitsmata tehniliste lahenduste abil, millega on võimalik vähendada nimetatud toodete ostmise ja kasutamise kogukulu. |
| --- | --- |

(8)

Arvutid tuleks muuta energiatõhusamaks selliste olemasolevate kulutõhusate, omandiõigusega kaitsmata tehniliste lahenduste abil, millega on võimalik vähendada nimetatud toodete ostmise ja kasutamise kogukulu.

| (9) | Ökodisaininõuded tuleks kehtestada järk-järgult, et jätta tootjatele piisav ajavaru käesoleva määrusega reguleeritavate toodete ümberdisainimiseks. Ajastus peaks olema selline, et välditaks negatiivset mõju arvutite pakkumisele ja võetaks arvesse tootjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kulusid, tagades samal ajal käesoleva määruse eesmärkide õigeaegse saavutamise. |
| --- | --- |

(9)

Ökodisaininõuded tuleks kehtestada järk-järgult, et jätta tootjatele piisav ajavaru käesoleva määrusega reguleeritavate toodete ümberdisainimiseks. Ajastus peaks olema selline, et välditaks negatiivset mõju arvutite pakkumisele ja võetaks arvesse tootjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kulusid, tagades samal ajal käesoleva määruse eesmärkide õigeaegse saavutamise.

| (10) | Käesolev määrus tuleks läbi vaadata hiljemalt kolm ja pool aastat pärast selle jõustumist. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus tuleks läbi vaadata hiljemalt kolm ja pool aastat pärast selle jõustumist.

| (11) | Arvutite energiatõhusus tuleks kindlaks teha usaldusväärsete, täpsete ja korratavate mõõtmismeetoditega, milles on võetud arvesse tänapäevast üldtunnustatud tehnika taset ja (kui need on olemas) ühtlustatud standardeid, mis on kehtestatud kooskõlas kohaldatavate Euroopa standardimisõigusaktidega (3). |
| --- | --- |

(11)

Arvutite energiatõhusus tuleks kindlaks teha usaldusväärsete, täpsete ja korratavate mõõtmismeetoditega, milles on võetud arvesse tänapäevast üldtunnustatud tehnika taset ja (kui need on olemas) ühtlustatud standardeid, mis on kehtestatud kooskõlas kohaldatavate Euroopa standardimisõigusaktidega (3).

| (12) | Kuna ökodisaininõuded elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektritarbimisele oote- ja väljalülitatud olekus ei ole arvutite tunnuste jaoks täiesti asjakohased, ei tuleks arvutite suhtes kohaldada komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1275/2008 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis) (4) nõudeid. Seega tuleks sätestada arvutite toitehalduse ning nende puhkeoleku, väljalülitatud oleku ja väikseima energiatarbega oleku elektritarbimise erinõuded käesolevas määruses ja määrust (EÜ) nr 1275/2008 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Kuna ökodisaininõuded elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektritarbimisele oote- ja väljalülitatud olekus ei ole arvutite tunnuste jaoks täiesti asjakohased, ei tuleks arvutite suhtes kohaldada komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1275/2008 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis) (4) nõudeid. Seega tuleks sätestada arvutite toitehalduse ning nende puhkeoleku, väljalülitatud oleku ja väikseima energiatarbega oleku elektritarbimise erinõuded käesolevas määruses ja määrust (EÜ) nr 1275/2008 tuleks vastavalt muuta.

| (13) | Vaatamata sellele, et arvutid jäetakse määruse (EÜ) nr 1275/2008 reguleerimisalast välja, kohaldatakse arvutitega koos turule lastavate väliste toiteallikate suhtes komisjoni 6. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 278/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaininõuetega välistoiteallikate elektrienergiatarbimisele koormamata seisundis ja tööseisundi keskmisele kasutegurile (5). |
| --- | --- |

(13)

Vaatamata sellele, et arvutid jäetakse määruse (EÜ) nr 1275/2008 reguleerimisalast välja, kohaldatakse arvutitega koos turule lastavate väliste toiteallikate suhtes komisjoni 6. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 278/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaininõuetega välistoiteallikate elektrienergiatarbimisele koormamata seisundis ja tööseisundi keskmisele kasutegurile (5).

| (14) | Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 kohaselt tuleks käesolevas määruses täpsustada kohaldatavad vastavushindamise menetlused. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 kohaselt tuleks käesolevas määruses täpsustada kohaldatavad vastavushindamise menetlused.

| (15) | Vastavuskontrolli hõlbustamiseks tuleks tootjatelt nõuda direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilistes dokumentides sisalduva teabe esitamist sellises ulatuses, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(15)

Vastavuskontrolli hõlbustamiseks tuleks tootjatelt nõuda direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilistes dokumentides sisalduva teabe esitamist sellises ulatuses, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.

| (16) | Ausa konkurentsi tagamiseks, võimaliku energiasäästu saavutamiseks ja tarbijatele toote energiatarbimise kohta täpse teabe andmiseks tuleks käesolevas määruses täpsustada, et lubatud kõrvalekaldeid, mis on ette nähtud riiklikele turujärelevalveasutustele, kui nad kontrollivad katseliselt energiamõjuga toote mudeli vastavust käesolevale määrusele, ei tohiks kasutada tootjad, et esitada kõnealuse mudeli näitajaid paremana, kui oleks õigustatud toote tehnilistes dokumentides avaldatud mõõtmiste ja arvutuste põhjal. |
| --- | --- |

(16)

Ausa konkurentsi tagamiseks, võimaliku energiasäästu saavutamiseks ja tarbijatele toote energiatarbimise kohta täpse teabe andmiseks tuleks käesolevas määruses täpsustada, et lubatud kõrvalekaldeid, mis on ette nähtud riiklikele turujärelevalveasutustele, kui nad kontrollivad katseliselt energiamõjuga toote mudeli vastavust käesolevale määrusele, ei tohiks kasutada tootjad, et esitada kõnealuse mudeli näitajaid paremana, kui oleks õigustatud toote tehnilistes dokumentides avaldatud mõõtmiste ja arvutuste põhjal.

| (17) | Tuleks kindlaks määrata praegu saadaval olevate väga energiatõhusate toodete võrdlusalused. See aitab tagada, et teave on eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele hästi kättesaadav ja juurdepääsetav, ning hõlbustab veelgi parimate disainimisviiside kasutuselevõtmist ja tõhusamate toodete väljatöötamist energiatarbimise vähendamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Tuleks kindlaks määrata praegu saadaval olevate väga energiatõhusate toodete võrdlusalused. See aitab tagada, et teave on eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele hästi kättesaadav ja juurdepääsetav, ning hõlbustab veelgi parimate disainimisviiside kasutuselevõtmist ja tõhusamate toodete väljatöötamist energiatarbimise vähendamiseks.

| (18) | Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded arvutite ja serverarvutite turule laskmiseks.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste toodete suhtes, mis võivad saada oma toite vahelduvvooluna otse vooluvõrgust, sh välise või sisemise toiteallika kaudu:

| a) | lauaarvutid; |
| --- | --- |

a)

lauaarvutid;

| b) | integreeritud lauaarvutid; |
| --- | --- |

b)

integreeritud lauaarvutid;

| c) | sülearvutid (sh klaviatuuriga ja klaviatuurita tahvelarvutid ning mobiilsed kõhnklientarvutid); |
| --- | --- |

c)

sülearvutid (sh klaviatuuriga ja klaviatuurita tahvelarvutid ning mobiilsed kõhnklientarvutid);

| d) | kõhnklient-lauaarvutid; |
| --- | --- |

d)

kõhnklient-lauaarvutid;

| e) | tööjaamad; |
| --- | --- |

e)

tööjaamad;

| f) | mobiilsed tööjaamad; |
| --- | --- |

f)

mobiilsed tööjaamad;

| g) | väikeserverid; |
| --- | --- |

g)

väikeserverid;

| h) | serverarvutid. |
| --- | --- |

h)

serverarvutid.

3.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste tooterühmade suhtes:

| a) | plaatsüsteem ja selle komponendid; |
| --- | --- |

a)

plaatsüsteem ja selle komponendid;

| b) | serverseadmed; |
| --- | --- |

b)

serverseadmed;

| c) | mitmesõlmelised serverid; |
| --- | --- |

c)

mitmesõlmelised serverid;

| d) | rohkem kui nelja protsessoripesaga serverarvutid; |
| --- | --- |

d)

rohkem kui nelja protsessoripesaga serverarvutid;

| e) | mängukonsoolid; |
| --- | --- |

e)

mängukonsoolid;

| f) | dokid. |
| --- | --- |

f)

dokid.

Artikkel 2

Mõisted

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „arvuti”– seade, mis teeb loogikatehteid ja töötleb andmeid, on võimeline kasutama sisendseadmeid ja väljastama teavet kuvarile ning sisaldab tavaliselt protsessorit (CPU) operatsioonide tegemiseks. Ilma protsessorita seade peab toimima kliendi lüüsina serverarvutisse, mis täidab protsessori rolli;

2)   „serverarvuti”– infotehnoloogiatoode, mis pakub klientseadmetele, nagu lauaarvutid, sülearvutid, kõhnklient-lauaarvutid, IP-telefonid, või teistele serverarvutitele teenuseid ja haldab nende võrguressursse. Turule lastakse tavaliselt serverarvuteid, mis on mõeldud kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetute sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu.

Serverarvutil on järgmised tunnused:

3)   „väline toiteallikas”– järgmiste tunnustega seade:

4)   „sisemine toiteallikas”– komponent, mis muundab vooluvõrgust saadava vahelduvvoolu alalisvooluks, et tagada arvuti või serverarvuti toide, ja millel on järgmised tunnused:

Sisemisi alalispinge muundureid, mida kasutatakse ühe välisest toiteallikast pärineva alalispinge muundamiseks erinevateks arvutis või serverarvutis kasutatavateks sisendpingeteks, ei käsitata sisemise toiteallikana;

5)   „lauaarvuti”– arvuti, mille põhiüksus on ette nähtud alalises asukohas kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks, ja mis on mõeldud kasutamiseks välise kuvariga ja välisseadmetega, nagu klaviatuur ja hiir.

Käesolevas määruses on määratletud järgmised lauaarvutite kategooriad:

a)   A-kategooria– lauaarvuti, mis ei vasta B-, C- ega D-kategooria lauaarvuti määratlusele;

b)   B-kategooria– lauaarvuti, mille

c)   C-kategooria– lauaarvuti, mille

| — | süsteemimälu maht on vähemalt kaks gigabaiti ja/või |
| --- | --- |

—

süsteemimälu maht on vähemalt kaks gigabaiti ja/või

| — | kasutatakse eraldi graafikakaarti (dGfx); |
| --- | --- |

—

kasutatakse eraldi graafikakaarti (dGfx);

d)   D-kategooria– lauaarvuti, mille

| — | süsteemimälu maht on vähemalt neli gigabaiti ja/või |
| --- | --- |

—

süsteemimälu maht on vähemalt neli gigabaiti ja/või

| — | kasutatakse eraldi klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius > 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat graafikakaarti (dGfx). |
| --- | --- |

—

kasutatakse eraldi klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius > 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat graafikakaarti (dGfx).

6)   „integreeritud lauaarvuti”– lauaarvuti, milles arvuti ja kuvar toimivad ühe üksusena, mis saab vahelduvvoolutoite ühe kaabli kaudu. Integreeritud lauaarvuteid on kaht tüüpi: 1) süsteem, mille puhul kuvar ja arvuti on füüsiliselt ühes seadmes, ja 2) toode, mille kuvar asetseb eraldi, kuid on ühendatud põhikorpusega alalisvoolu toitekaabli kaudu. Integreeritud lauaarvuti on ette nähtud alalises asukohas kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks. Integreeritud lauaarvutite põhieesmärk ei ole kuvada ja vastu võtta audiovisuaalsignaale.

Käesolevas määruses on määratletud järgmised integreeritud lauaarvutite kategooriad:

a)   A-kategooria– integreeritud lauaarvuti, mis ei vasta B-, C- ega D-kategooria integreeritud lauaarvuti määratlusele;

b)   B-kategooria– integreeritud lauaarvuti, mille

c)   C-kategooria– integreeritud lauaarvuti, mille

| — | süsteemimälu maht on vähemalt kaks gigabaiti ja/või |
| --- | --- |

—

süsteemimälu maht on vähemalt kaks gigabaiti ja/või

| — | kasutatakse eraldi graafikakaarti (dGfx); |
| --- | --- |

—

kasutatakse eraldi graafikakaarti (dGfx);

d)   D-kategooria– integreeritud lauaarvuti, mille

| — | süsteemimälu maht on vähemalt neli gigabaiti ja/või |
| --- | --- |

—

süsteemimälu maht on vähemalt neli gigabaiti ja/või

| — | kasutatakse eraldi klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius > 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat graafikakaarti (dGfx). |
| --- | --- |

—

kasutatakse eraldi klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius > 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat graafikakaarti (dGfx).

7)   „sülearvuti”– arvuti, mis on ette nähtud kaasaskandmiseks ning mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Sülearvutitel on integreeritud kuvar, mille ekraani nähtava osa diagonaal on vähemalt 22,86 cm (9 tolli), ning nad võivad töötada integreeritud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel.

Sülearvutite alaliigid on järgmised:

a)   „klaviatuuriga tahvelarvuti”– teatavat liiki sülearvuti, millel on nii puutetundlik kuvar kui ka füüsiline klaviatuur;

b)   „klaviatuurita tahvelarvuti”– teatavat liiki sülearvuti, millel on integreeritud puutetundlik kuvar, kuid millel ei ole alaliselt ühendatud füüsilist klaviatuuri;

c)   „mobiilne kõhnklientarvuti”– teatavat liiki sülearvuti, mis on oma põhifunktsioonide täitmiseks ühendatud kaugarvutisüsteemidega (nt serverarvuti, kaugtööjaam) ja milles ei ole arvutisse sisseehitatud, pöörlevate osadega andmekandjat.

Käesolevas määruses on määratletud järgmised sülearvutite kategooriad:

a)   A-kategooria– sülearvuti, mis ei vasta B- ega C-kategooria sülearvuti määratlusele;

b)   B-kategooria– sülearvuti, millel on vähemalt üks eraldi graafikakaart (dGfx);

c)   C-kategooria– sülearvuti, millel on vähemalt järgmised tunnused:

Käesoleva määruse kohaldamisel ei käsitata sülearvutina toodet, mis vastab muude tunnuste poolest sülearvuti määratlusele, kuid mis tarbib jõudeolekus vähem kui 6 W elektrit;

8)   „kõhnklient-lauaarvuti”– arvuti, mis on oma põhifunktsioonide täitmiseks ühendatud kaugarvutisüsteemidega (nt serverarvuti, kaugtööjaam) ja milles ei ole arvutisse sisseehitatud, pöörlevate osadega andmekandjat. Kõhnklient-lauaarvuti põhiüksus peab olema ette nähtud alalises asukohas (nt laual) kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks. Kõhnklient-lauaarvuti saab teavet väljastada välisel või, kui tootel see on, sisseehitatud kuvaril;

9)   „tööjaam”– kõrgjõudlusega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafika, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning millel on järgmised tunnused:

| 1) | sellel on täiendav toitetugi võimsama graafika toetamiseks (st 12-voldine lisatoide kuuekontaktilisele välisseadmeühendusele); |
| --- | --- |

1)

sellel on täiendav toitetugi võimsama graafika toetamiseks (st 12-voldine lisatoide kuuekontaktilisele välisseadmeühendusele);

| 2) | süsteemi emaplaadil on lisaks graafika jaoks ette nähtud pesadele ja/või PCI-X toele kõrgem kui x4 PCI-E siin; |
| --- | --- |

2)

süsteemi emaplaadil on lisaks graafika jaoks ette nähtud pesadele ja/või PCI-X toele kõrgem kui x4 PCI-E siin;

| 3) | see ei toeta ühendatud mälu poole pöördumise (UMA) graafikat; |
| --- | --- |

3)

see ei toeta ühendatud mälu poole pöördumise (UMA) graafikat;

| 4) | sellel on vähemalt viis PCI, PCI-E või PCI-X pesa; |
| --- | --- |

4)

sellel on vähemalt viis PCI, PCI-E või PCI-X pesa;

| 5) | see on võimeline toetama vähemalt kahte protsessorit (peab füüsiliselt toetama eraldiseisvaid protsessori pakette/pesi, st neid, mida ei toeta ühe mitme tuumaga protsessori tugi); |
| --- | --- |

5)

see on võimeline toetama vähemalt kahte protsessorit (peab füüsiliselt toetama eraldiseisvaid protsessori pakette/pesi, st neid, mida ei toeta ühe mitme tuumaga protsessori tugi);

10)   „mobiilne tööjaam”– kõrgjõudlusega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafika, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning mis on ette nähtud kaasaskandmiseks ja mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Mobiilsetel tööjaamadel on integreeritud kuvar ja nad on võimelised toimima sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel. Enamikul mobiilsetel tööjaamadel on väline toiteallikas ning sisseehitatud klaviatuur ja osutusseade.

Mobiilsel tööjaamal on järgmised tunnused:

11)   „väikeserver”– arvuti, mis tavaliselt sisaldab lauaarvuti komponente lauaarvuti korpuses, kuid on eelkõige ette nähtud teiste arvutite andmete haldamiseks ja täitma selliseid funktsioone nagu võrguinfrastruktuuriteenuste osutamine ja andmete/andmekandjate haldamine, ning millel on järgmised tunnused:

12)   „plaatsüsteem ja selle komponendid”– korpusest (plaadipüstik) koosnev süsteem, millesse paigaldatakse eri liiki mäluplaate ja serverplaate. Korpuses on ühisressursid, millest serverid ja andmekandjad sõltuvad. Plaatsüsteemide näol on tegemist skaleeritava lahendusega, mis võimaldab kasutada mitut serverarvutit või andmekandjat ühes korpuses, et tehniline personal saaks hõlpsasti kohapeal plaate lisada või asendada (käigultvahetus);

13)   „serverseade”– serverarvuti, mis on komplektis eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi ja rakendustarkvaraga ning mida kasutatakse kindla funktsiooni või omavahel tihedalt seotud funktsioonide teostamiseks. Serverseade pakub teenuseid vähemalt ühe võrgu kaudu ja seda juhitakse tavaliselt veebi- või käsurealiidese kaudu. Müüja kohandab serveriseadme riist- ja tarkvara konfiguratsiooni konkreetse ülesande jaoks (sh võrguühendus või salvestamine); server ei ole ette nähtud kasutama kasutaja paigaldatavat tarkvara;

14)   „mitmesõlmeline server”– süsteem, mis koosneb korpusest ja vähemalt kahest sellesse paigaldatud sõltumatust serverist (ehk sõlmest), mis kasutavad ühiselt vähemalt üht toiteallikat. Kõigi sõlmede toidet jaotatakse ühe või mitme ühise toiteallika kaudu. Mitmesõlmeline server projekteeritakse ja ehitatakse ühe korpusega ja see ei võimalda käigultvahetust;

15)   „kahesõlmeline server”– tavalise mitmesõlmelise serveri selline konfiguratsioon, mis koosneb kahest serverisõlmest;

16)   „rohkem kui nelja protsessoripesaga serverarvuti”– serverarvuti, millel on protsessori paigaldamiseks rohkem kui neli liidest;

17)   „mängukonsool”– vooluvõrgust toidet saav autonoomne seade, mille põhifunktsioon on võimaldada videomängude mängimist. Mängukonsoolid on tavaliselt projekteeritud nii, et väljund kuvatakse väliskuvarile, mis on mängimisel põhikuvar. Tavaliselt sisaldab mängukonsool protsessorit, süsteemimälu ja ühte või mitut graafikaprotsessorit (GPU) ning võib sisaldada ka kõvaketast või muid sisemisi andmekandjaid ja optilist kettaseadet. Mängukonsooli sisendseadmena kasutatakse tavaliselt pihushoitavaid kontrollereid või muid interaktiivseid kontrollereid, mitte välist klaviatuuri või hiirt. Tavaliselt ei ole mängukonsoolil personaalarvutile iseloomulikku operatsioonisüsteemi, vaid neis kasutatakse konsoolispetsiifilisi operatsioonisüsteeme. Pihushoitavaid mänguseadmeid, millel on mängimiseks sisseehitatud kuvar ja mis töötavad eelkõige sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel, ilma et oleksid otse vahelduvvoolu allikaga ühendatud, käsitatakse mängukonsooli liigina;

18)   „dokk”– arvutiga ühendatav toode, mis võimaldab lisada ühenduvust või kindlustada ühendusi välisseadmetega. Ühtlasi võib olla võimalik doki kaudu laadida ühendatud arvuti akusid;

19)   „protsessor (CPU)”– arvuti komponent, mis kontrollib käskude tõlgendamist ja täitmist. Protsessorites võib olla üks või mitu füüsilist protsessorit ehk täitevtuuma. Täitevtuum on füüsiliselt olemasolev protsessor. Ühe või mitme tuuma virtuaalsed või loogilised lisaprotsessorid ei ole füüsilised tuumad. Ühe füüsilise pesa küljes oleva protsessori korpuses või olla mitu täitevtuuma. Protsessori tuumade koguarv on kõigi füüsiliste protsessoripesadega ühendatud seadmete tuumade arv;

20)   „eraldi graafikakaart”– (dGfx), eraldiolev sisemine komponent, mis sisaldab vähemalt ühte graafikaprotsessorit (GPU), millel on lokaalse mälu kontrolleri liides ja spetsiaalselt graafika jaoks ette nähtud lokaalne mälu ning mis kuulub ühte järgmistest kategooriatest:

„kaadripuhvri ribalaius” – (FB_BW ühes sekundis kõigi eraldioleval graafikakaardil asuvate graafikaprotsessorite poolt töödeldav andmemaht, mis arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| a) | kaadripuhvri ribalaiust väljendatakse gigabaitides sekundi kohta (GB/s); |
| --- | --- |

a)

kaadripuhvri ribalaiust väljendatakse gigabaitides sekundi kohta (GB/s);

| b) | andmekiirus on mälu tegelik andmesagedus megahertsides (MHz); |
| --- | --- |

b)

andmekiirus on mälu tegelik andmesagedus megahertsides (MHz);

| c) | andmelaius on mälu kaadripuhvri (FB) andmelaius bittides (b); |
| --- | --- |

c)

andmelaius on mälu kaadripuhvri (FB) andmelaius bittides (b);

| d) | kaheksaga korrutamisel saadakse tulemused baitides; |
| --- | --- |

d)

kaheksaga korrutamisel saadakse tulemused baitides;

| e) | tuhandega jagamise kaudu arvutatakse megabaidid ümber gigabaitideks; |
| --- | --- |

e)

tuhandega jagamise kaudu arvutatakse megabaidid ümber gigabaitideks;

21)   „sisemine andmekandja”– arvutis asuv komponent, mis tagab andmete säilimise ka siis, kui toide katkeb;

22)   „tooteliik”– lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti, sülearvuti, kõhnklient-lauaarvuti, tööjaam, mobiilne tööjaam, väikeserver, serverarvuti, plaatsüsteem ja selle komponendid, mitmesõlmeline server, serverseade, mängukonsool, dokk või sisemine või väline toiteallikas;

23)   „kuvari puhkeolek”– energiatarbe olek, millesse kuvar lülitub, kui saab signaali ühendatud seadmest või tootesisese impulsi (näiteks taimerilt või kasutaja kohaloleku andurilt). Kuvar võib lülituda sellesse olekusse ka kasutaja sisestatud signaali peale. Toode peab sellest seisundist ärkama, kui saab signaali ühendatud seadmest, võrgust, kaugjuhtimispuldilt ja/või tootesisese impulsi. Puhkeolekus toode ei kuva nähtavat pilti; võimaliku erandi moodustavad kasutajale suunatud või kaitseotstarbelised funktsioonid (nt tooteinfo või olekukuva) või sensoripõhised funktsioonid.

Täiendavad lisades kasutatud mõisted on määratletud I lisas.

Artikkel 3

Ökodisaini nõuded

Arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuded on sätestatud II lisas.

Arvutite ja serverarvutite vastavust kohaldatavatele ökodisaininõuetele hinnatakse III lisas sätestatud meetodite kohaselt.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 1275/2008 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1275/2008 I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:

| „2. | Infotehnoloogiaseadmed, mis on ette nähtud kasutamiseks eelkõige kodukeskkonnas, v.a lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid, mis on määratletud komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 (6). |
| --- | --- |

„2.

Infotehnoloogiaseadmed, mis on ette nähtud kasutamiseks eelkõige kodukeskkonnas, v.a lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid, mis on määratletud komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 (6).

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 278/2009 kohaldamine

Määruse (EÜ) nr 278/2009 artikli 2 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega.

| „g) | see on mõeldud kasutamiseks koos määruse (EÜ) nr 1275/2008 artikli 2 lõike 1 kohaste elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmetega või komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 (7) määratletud arvutitega. |
| --- | --- |

„g)

see on mõeldud kasutamiseks koos määruse (EÜ) nr 1275/2008 artikli 2 lõike 1 kohaste elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmetega või komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 (7) määratletud arvutitega.

Artikkel 6

Vastavushindamine

Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamismenetlus on kõnealuse direktiivi IV lisa kohane sisemine projekti või kavandi kontrolli süsteem või V lisa kohane vastavushindamise juhtimise süsteem.

Artikkel 7

Turujärelevalve ja kontrollimenetlus

Turujärelevalvet tehakse direktiivis 2009/125/EÜ sätestatud eeskirjade kohaselt.

Arvutite ja serverarvutite vastavust kohaldatavatele ökodisaininõuetele kontrollitakse käesoleva määruse III lisa punktis 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.

Artikkel 8

Soovituslikud võrdlusandmed

Käesoleva määruse jõustumise ajal turul olnud parimate toodete ja tehnoloogia soovituslikud võrdlusalused on esitatud IV lisas.

Artikkel 9

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva määruse tehnika arengut arvestades läbi ja esitab läbivaatamise tulemused ökodisaini nõuandefoorumile hiljemalt kolm ja pool aastat pärast määruse jõustumist.

Tehnika kiiret arengut arvesse võttes vaadeldakse läbivaatamise käigus programmi „Energy Star” raames toimunut ning ökodisaininõuete rangemaks muutmise võimalusi, energiatarbimise varude vähendamise või kasutamise lõpetamise võimalusi eelkõige eraldi graafikakaartide (dGfx) puhul, mõistete/reguleerimisala ajakohastamise võimalusi ja integreeritud kuvarite energiatarbimise vähendamise võimalust.

Peale selle uuritakse läbivaatamise käigus eriti olelusringi etappe, seda, kas on otstarbekas kehtestada ja kohaldada ökodisaininõudeid muude oluliste keskkonnaaspektide kohta, nt müra ja materjalikasutuse tõhusus, sh nõuded vastupidavuse, lammutuskõlblikkuse, ringlussevõetavuse ja laadijate standardliideste kohta, ning teatavate kriitilise tähtsusega toorainete sisaldust käsitleva teabe esitamise nõudeid ning laadimistsüklite miinimumarvu ja akude asendamise küsimusi.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

II lisa punkte 3 ja 6.1 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumisest.

II lisa punkte 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 ja 7.3 kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

II lisa punkte 1.2 ja 1.4 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 153, 18.6.2010, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/34/EÜ, 22. juuni 1998, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37).

3

(4)  ELT L 339, 18.12.2008, lk 45.

4

(5)  ELT L 93, 7.4.2009, lk 3.

5

(6)  ELT L 175, 27.6.2013, lk 13.”

6

(7)  ELT L 175, 27.6.2013, lk 13.”

7

---

I LISA

Lisades kasutatud mõisted

1.   „Aastane energia kogutarbimine (ETEC)”– toote elektritarbimine teatavatel ajavahemikel kõigis määratletud energiatarbe olekutes;

2.   „väljalülitatud olek”– elektritarbimise tase vähese energiatarbega olekus, mida kasutaja ei saa välja lülitada (mõjutada), v.a mehaanilise lüliti abil, ja mis võib püsida piiramata aja, kui seade on ühendatud elektrivõrku ja kui seda kasutatakse tootja juhendite kohaselt. Kui kohaldatakse progressiivseid konfiguratsiooni- ja toiteliidese (Advanced Configuration and Power Interface, ACPI) standardeid, vastab väljalülitatud olek tavaliselt ACPI süsteemi tasandi G2/S5 (väljalülitatud) olekule;

„Pväljas” on väljalülitatud oleku elektritarbimise võimsus vattides, mõõdetuna II lisas sätestatud eeskirjade kohaselt;

3.   „väikseima energiatarbega olek”– olek, mille puhul on arvuti energiavajadus kõige väiksem. Sellesse olekusse ja sealt välja lülitutakse kas mehaaniliselt (st lülitades arvuti toite välja mehaanilisest lülitist) või automaatselt;

4.   „puhkeolek”– vähese energiatarbe olek, millesse arvuti on võimeline automaatselt lülituma pärast jõudeoleku perioodi või käsitsi valiku tegemist. Selles olekus arvuti reageerib äratussündmusele. Kui kohaldatakse progressiivseid konfiguratsiooni- ja toiteliidese (Advanced Configuration and Power Interface, ACPI) standardeid, vastab puhkeolek tavaliselt ACPI süsteemi tasandi G1/S3 (seiskamine RAM-mälusse) olekule;

„Ppuhke” on puhkeoleku elektritarbimise võimsus vattides, mõõdetuna II lisas sätestatud eeskirjade kohaselt;

5.   „jõudeolek”– arvuti olek, milles operatsioonisüsteem ja muu tarkvara on laadimise lõpetanud, kasutajaprofiil on loodud, arvuti ei ole puhkeolekus ning tegevus piirdub vaid nende põhiliste rakendustega, mille operatsioonisüsteem käivitab vaikimisi;

„Pjõude” on jõudeoleku elektritarbimise võimsus vattides, mõõdetuna II lisas sätestatud eeskirjade kohaselt;

6.   „täiendav sisemine andmekandja”– kõik sisemised andmekandjad, sh sisemised kõvakettad (HDD), pooljuhtkettad (SSD) ja hübriidkõvakettad (HHD), mis on arvutisse paigaldatud lisaks esimesele sisemisele andmekandjale;

7.   „TV-tuuner”– eraldiolev sisemine komponent, mille abil võtab arvuti vastu telesignaali;

8.   „audiokaart”– (ehk helikaart), eraldiolev sisemine komponent, mis töötleb arvutisse sisse tulevaid ja sellest väljuvaid audiosignaale;

9.   „äratussündmus”– kasutajapoolne, programmeeritud või väline sündmus või ajend, mis kutsub esile arvuti ülemineku puhkeolekust või väljalülitatud olekust aktiivsesse tööolekusse. Äratussündmus hõlmab muu hulgas järgmisi sündmusi:

10.   „aktiivne olek”– olek, milles arvuti teeb kasulikke toiminguid a) enne kasutaja poolt andmete sisestamist või samal ajal või b) enne juhiste edastamist võrgu kaudu või samal ajal. See olek hõlmab aktiivset töötlemist, salvestatud andmete otsimist andmekandjast, mälust või vahemälust, hõlmates jõudeolekut, mil arvuti ootab uute andmete sisestamist kasutaja poolt, enne kui lülitub vähese energiatarbe olekusse;

11.   „Wake On LAN (WOL)”– funktsioon, mis võimaldab arvuti äratada puhkeolekust või väljalülitatud olekust (või mõnest muust samalaadsest vähese energiatarbe olekust) Etherneti kaudu edastatava võrgusignaaliga;

12.   „UMA”– ühendatud mälu poole pöördumine (Uniform Memory Access);

13.   „teabe või oleku kuvamine”– pidev funktsioon, mis annab teavet või kuvab arvuti olekut, sh kella.

---

II LISA

Ökodisaininõuded ja ajakava

| 1.   ETEC |
| --- |
| Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid | 1.1.   Alates 1. juulist 2014







  1.1.1. | Aastane energia kogutarbimine (ETEC, arvutatuna kilovatt-tundides aasta kohta (kWh aastas)) ei ületa järgmist:






  a) | A-kategooria arvuti: 133,00; |

1.   ETEC

Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid

1.1.   Alates 1. juulist 2014

1.1.1.

Aastane energia kogutarbimine (ETEC, arvutatuna kilovatt-tundides aasta kohta (kWh aastas)) ei ületa järgmist:

a)

A-kategooria arvuti: 133,00;

| b) | B-kategooria arvuti: 158,00; |
| --- | --- |

b)

B-kategooria arvuti: 158,00;

| c) | C-kategooria arvuti: 188,00; |
| --- | --- |

c)

C-kategooria arvuti: 188,00;

| d) | D-kategooria arvuti: 211,00. |
| --- | --- |

d)

D-kategooria arvuti: 211,00.

ETEC arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

Selliste arvutite puhul, millel puudub eraldi puhkeolek, kuid mis tarbivad jõudeolekus elektrit võimsusega kuni 10,00 vatti, võib eespool toodud valemis puhkeoleku elektritarbimise (Ppuhke) asemel kasutada jõudeoleku elektritarbimist (Pjõude). Sel juhul on valem järgmine:

Formula.

Kõik Px väärtused väljendavad P juurde märgitud oleku elektritarbimise võimsust vastavalt mõistete osas esitatud määratlusele ning neid mõõdetakse vattides III lisas sätestatud eeskirjade kohaselt.

| 1.1.2. | Lubatud on järgmine energiatarbimise varu:






  a) | mälu: 1 kWh aastas iga põhimälu ületava GB kohta, kui põhimälu on 2 GB (A-, B- ja C-kategooria arvutid) ja 4 GB (D-kategooria arvutid); |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Lubatud on järgmine energiatarbimise varu:

a)

mälu: 1 kWh aastas iga põhimälu ületava GB kohta, kui põhimälu on 2 GB (A-, B- ja C-kategooria arvutid) ja 4 GB (D-kategooria arvutid);

| b) | täiendavad sisemised andmekandjad: 25 kWh aastas; |
| --- | --- |

b)

täiendavad sisemised andmekandjad: 25 kWh aastas;

| c) | eraldi TV-tuuner: 15 kWh aastas; |
| --- | --- |

c)

eraldi TV-tuuner: 15 kWh aastas;

| d) | eraldi audiokaart: 15 kWh aastas; |
| --- | --- |

d)

eraldi audiokaart: 15 kWh aastas;

| e) | eraldi graafikakaart (dGfx) (esimese ja iga täiendava eraldi graafikakaardi (dGfx) puhul): |
| --- | --- |

e)

eraldi graafikakaart (dGfx) (esimese ja iga täiendava eraldi graafikakaardi (dGfx) puhul):

| | Graafikakaardi kategooria | Tüüpilise energiatarbimise varu
  (kWh aastas) |
| --- | --- | --- |
| Esimene eraldi graafikakaart (dGfx) | G1 | 34 |
| G2 | 54 |
| G3 | 69 |
| G4 | 100 |
| G5 | 133 |
| G6 | 166 |
| G7 | 225 |
| Iga täiendav eraldi graafikakaart (dGfx) | G1 | 20 |
| G2 | 32 |
| G3 | 41 |
| G4 | 59 |
| G5 | 78 |
| G6 | 98 |
| G7 | 133 |

Graafikakaardi kategooria

Tüüpilise energiatarbimise varu

(kWh aastas)

Esimene eraldi graafikakaart (dGfx)

G1

34

G2

54

G3

69

G4

100

G5

133

G6

166

G7

225

Iga täiendav eraldi graafikakaart (dGfx)

G1

20

G2

32

G3

41

G4

59

G5

78

G6

98

G7

133

| 1.1.3. | Punkti 1.1.2 ja punkti 1.2.2 kohast energiatarbimise varu lubatakse üksnes selliste eraldi graafikakaartide (dGfx), eraldi TV-tuunerite ja eraldi audiokaartide puhul, mis on lauaarvutite või integreeritud arvutite testimise ajal aktiveeritud. |
| --- | --- |

1.1.3.

Punkti 1.1.2 ja punkti 1.2.2 kohast energiatarbimise varu lubatakse üksnes selliste eraldi graafikakaartide (dGfx), eraldi TV-tuunerite ja eraldi audiokaartide puhul, mis on lauaarvutite või integreeritud arvutite testimise ajal aktiveeritud.

| 1.1.4. | Punkte 1.1.1 ja 1.1.2 ning nende muudatusi vastavalt punktile 1.2 ei kohaldata selliste D-kategooria lauaarvutite ja integreeritud lauaarvutite suhtes, millel on kõik järgmised tehnilised näitajad:






  a) | protsessoris on vähemalt kuus tuuma ning |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

Punkte 1.1.1 ja 1.1.2 ning nende muudatusi vastavalt punktile 1.2 ei kohaldata selliste D-kategooria lauaarvutite ja integreeritud lauaarvutite suhtes, millel on kõik järgmised tehnilised näitajad:

a)

protsessoris on vähemalt kuus tuuma ning

| b) | eraldi graafikakaardi/-kaartide (dGfx) kaadripuhvri ribalaius on kokku üle 320 GB sekundis ning |
| --- | --- |

b)

eraldi graafikakaardi/-kaartide (dGfx) kaadripuhvri ribalaius on kokku üle 320 GB sekundis ning

| c) | süsteemimälu on vähemalt 16 GB ning |
| --- | --- |

c)

süsteemimälu on vähemalt 16 GB ning

| d) | toiteploki nimi-väljundvõimsus on vähemalt 1 000 vatti. |
| --- | --- |

d)

toiteploki nimi-väljundvõimsus on vähemalt 1 000 vatti.

1.2.   Alates 1. jaanuarist 2016

| 1.2.1. | Punkti 1.1.1 kohast aastast energia kogutarbimist muudetakse järgmiselt.
  Aastane energia kogutarbimine (ETEC, arvutatuna kilovatt-tundides aasta kohta (kWh aastas)) ei ületa järgmist:






  a) | A-kategooria arvuti: 94,00; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Punkti 1.1.1 kohast aastast energia kogutarbimist muudetakse järgmiselt.

Aastane energia kogutarbimine (ETEC, arvutatuna kilovatt-tundides aasta kohta (kWh aastas)) ei ületa järgmist:

a)

A-kategooria arvuti: 94,00;

| b) | B-kategooria arvuti: 112,00; |
| --- | --- |

b)

B-kategooria arvuti: 112,00;

| c) | C-kategooria arvuti: 134,00; |
| --- | --- |

c)

C-kategooria arvuti: 134,00;

| d) | D-kategooria arvuti: 150,00. |
| --- | --- |

d)

D-kategooria arvuti: 150,00.

| 1.2.2. | Punkti 1.1.2 alapunkti e kohaseid eraldi graafikakaartide (dGfx) energiatarbimise varusid muudetakse järgmiselt: | Graafikakaardi kategooria | Tüüpilise energiatarbimise varu
  (kWh aastas) |
| --- | --- | --- | --- |
| Esimene eraldi graafikakaart (dGfx) | G1 | 18 |
| G2 | 30 |
| G3 | 38 |
| G4 | 54 |
| G5 | 72 |
| G6 | 90 |
| G7 | 122 |
| Iga täiendav eraldi graafikakaart (dGfx) | G1 | 11 |
| G2 | 17 |
| G3 | 22 |
| G4 | 32 |
| G5 | 42 |
| G6 | 53 |
| G7 | 72 |

1.2.2.

Punkti 1.1.2 alapunkti e kohaseid eraldi graafikakaartide (dGfx) energiatarbimise varusid muudetakse järgmiselt:

Graafikakaardi kategooria

Tüüpilise energiatarbimise varu

(kWh aastas)

Esimene eraldi graafikakaart (dGfx)

G1

18

G2

30

G3

38

G4

54

G5

72

G6

90

G7

122

Iga täiendav eraldi graafikakaart (dGfx)

G1

11

G2

17

G3

22

G4

32

G5

42

G6

53

G7

72

Sülearvutid

1.3.   Alates 1. juulist 2014

| 1.3.1. | Aastane energia kogutarbimine (ETEC, arvutatuna kilovatt-tundides aasta kohta (kWh aastas)) ei ületa järgmist:






  a) | A-kategooria arvuti: 36,00 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

Aastane energia kogutarbimine (ETEC, arvutatuna kilovatt-tundides aasta kohta (kWh aastas)) ei ületa järgmist:

a)

A-kategooria arvuti: 36,00

| b) | B-kategooria arvuti: 48,00; |
| --- | --- |

b)

B-kategooria arvuti: 48,00;

| c) | C-kategooria arvuti: 80,50. |
| --- | --- |

c)

C-kategooria arvuti: 80,50.

ETEC arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula, kus kõik Px väärtused väljendavad P juurde märgitud oleku elektritarbimise võimsust vastavalt mõistete osas esitatud määratlusele ning neid mõõdetakse vattides III lisas sätestatud eeskirjade kohaselt.

| 1.3.2. | Lubatud on järgmine energiatarbimise varu:






  a) | mälu: 0,4 kWh aastas iga põhimälu ületava GB kohta, kui põhimälu on 4 GB; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Lubatud on järgmine energiatarbimise varu:

a)

mälu: 0,4 kWh aastas iga põhimälu ületava GB kohta, kui põhimälu on 4 GB;

| b) | täiendavad sisemised mälukandjad: 3 kWh aastas; |
| --- | --- |

b)

täiendavad sisemised mälukandjad: 3 kWh aastas;

| c) | eraldi TV-tuuner: 2,1 kWh aastas; |
| --- | --- |

c)

eraldi TV-tuuner: 2,1 kWh aastas;

| d) | eraldi graafikakaart (dGfx) (esimese ja iga täiendava eraldi graafikakaardi (dGfx) puhul): |
| --- | --- |

d)

eraldi graafikakaart (dGfx) (esimese ja iga täiendava eraldi graafikakaardi (dGfx) puhul):

| | Graafikakaardi kategooria | Tüüpilise energiatarbimise varu
  (kWh aastas) |
| --- | --- | --- |
| Esimene eraldi graafikakaart (dGfx) | G1 | 12 |
| G2 | 20 |
| G3 | 26 |
| G4 | 37 |
| G5 | 49 |
| G6 | 61 |
| G7 | 113 |
| Iga täiendav eraldi graafikakaart (dGfx) | G1 | 7 |
| G2 | 12 |
| G3 | 15 |
| G4 | 22 |
| G5 | 29 |
| G6 | 36 |
| G7 | 66 |

Graafikakaardi kategooria

Tüüpilise energiatarbimise varu

(kWh aastas)

Esimene eraldi graafikakaart (dGfx)

G1

12

G2

20

G3

26

G4

37

G5

49

G6

61

G7

113

Iga täiendav eraldi graafikakaart (dGfx)

G1

7

G2

12

G3

15

G4

22

G5

29

G6

36

G7

66

| 1.3.3. | Punkti 1.3.2 ja punkti 1.4.2 kohast energiatarbimise varu lubatakse üksnes selliste eraldi graafikakaartide (dGfx) ja eraldi TV-tuunerite puhul, mis on sülearvutite testimise ajal aktiveeritud. |
| --- | --- |

1.3.3.

Punkti 1.3.2 ja punkti 1.4.2 kohast energiatarbimise varu lubatakse üksnes selliste eraldi graafikakaartide (dGfx) ja eraldi TV-tuunerite puhul, mis on sülearvutite testimise ajal aktiveeritud.

| 1.3.4. | Punkte 1.3.1 ja 1.3.2 ning nende muudatusi vastavalt punktile 1.4 ei kohaldata selliste C-kategooria sülearvutite suhtes, millel on kõik järgmised tehnilised näitajad:






  a) | protsessoris on vähemalt neli tuuma ning |
| --- | --- | --- |

1.3.4.

Punkte 1.3.1 ja 1.3.2 ning nende muudatusi vastavalt punktile 1.4 ei kohaldata selliste C-kategooria sülearvutite suhtes, millel on kõik järgmised tehnilised näitajad:

a)

protsessoris on vähemalt neli tuuma ning

| b) | eraldi graafikakaardi/-kaartide (dGfx) kaadripuhvri ribalaius on kokku üle 225 GB sekundis ning |
| --- | --- |

b)

eraldi graafikakaardi/-kaartide (dGfx) kaadripuhvri ribalaius on kokku üle 225 GB sekundis ning

| c) | süsteemimälu on vähemalt 16 GB. |
| --- | --- |

c)

süsteemimälu on vähemalt 16 GB.

1.4.   Alates 1. jaanuarist 2016

| 1.4.1. | Punkti 1.3.1 kohast aastast energia kogutarbimist muudetakse järgmiselt.
  Aastane energia kogutarbimine (ETEC, arvutatuna kilovatt-tundides aasta kohta (kWh aastas)) ei ületa järgmist:






  a) | A-kategooria arvuti: 27,00; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

Punkti 1.3.1 kohast aastast energia kogutarbimist muudetakse järgmiselt.

Aastane energia kogutarbimine (ETEC, arvutatuna kilovatt-tundides aasta kohta (kWh aastas)) ei ületa järgmist:

a)

A-kategooria arvuti: 27,00;

| b) | B-kategooria arvuti: 36,00; |
| --- | --- |

b)

B-kategooria arvuti: 36,00;

| c) | C-kategooria arvuti: 60,50. |
| --- | --- |

c)

C-kategooria arvuti: 60,50.

| 1.4.2. | Punkti 1.3.2 alapunkti d kohaseid eraldi graafikakaartide (dGfx) energiatarbimise varusid muudetakse järgmiselt: | Graafikakaardi kategooria | Tüüpilise energiatarbimise varu
  (kWh aastas) |
| --- | --- | --- | --- |
| Esimene eraldi graafikakaart (dGfx) | G1 | 7 |
| G2 | 11 |
| G3 | 13 |
| G4 | 20 |
| G5 | 27 |
| G6 | 33 |
| G7 | 61 |
| Iga täiendav eraldi graafikakaart (dGfx) | G1 | 4 |
| G2 | 6 |
| G3 | 8 |
| G4 | 12 |
| G5 | 16 |
| G6 | 20 |
| G7 | 36 |

1.4.2.

Punkti 1.3.2 alapunkti d kohaseid eraldi graafikakaartide (dGfx) energiatarbimise varusid muudetakse järgmiselt:

Graafikakaardi kategooria

Tüüpilise energiatarbimise varu

(kWh aastas)

Esimene eraldi graafikakaart (dGfx)

G1

7

G2

11

G3

13

G4

20

G5

27

G6

33

G7

61

Iga täiendav eraldi graafikakaart (dGfx)

G1

4

G2

6

G3

8

G4

12

G5

16

G6

20

G7

36

2.   PUHKEOLEK

Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid

2.   Alates 1. juulist 2014

| 2.1. | Tootel peab olema puhkeoleku funktsioon ja/või muu olek, mis täidab puhkeoleku otstarvet ja mille elektritarbimine ei ületa kohaldatavaid puhkeoleku elektritarbimise nõudeid. |
| --- | --- |

2.1.

Tootel peab olema puhkeoleku funktsioon ja/või muu olek, mis täidab puhkeoleku otstarvet ja mille elektritarbimine ei ületa kohaldatavaid puhkeoleku elektritarbimise nõudeid.

| 2.2. | Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid tarbivad puhkeolekus elektrit kõige rohkem võimsusega 5,00 vatti ning sülearvutid kõige rohkem võimsusega 3,00 vatti. |
| --- | --- |

2.2.

Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid tarbivad puhkeolekus elektrit kõige rohkem võimsusega 5,00 vatti ning sülearvutid kõige rohkem võimsusega 3,00 vatti.

| 2.3. | Sellistel lauaarvutitel ja integreeritud lauaarvutitel, mis tarbivad jõudeolekus elektrit võimsusega kuni 10,00 vatti, ei pea olema eraldi puhkeolekut. |
| --- | --- |

2.3.

Sellistel lauaarvutitel ja integreeritud lauaarvutitel, mis tarbivad jõudeolekus elektrit võimsusega kuni 10,00 vatti, ei pea olema eraldi puhkeolekut.

| 2.4. | Turule lastavatele toodetele, millel on puhkeolekus aktiveeritud WOL-funktsioon, kehtivad järgmised tingimused:






  a) | neile lubatakse 0,70 vatti lisavaru; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Turule lastavatele toodetele, millel on puhkeolekus aktiveeritud WOL-funktsioon, kehtivad järgmised tingimused:

a)

neile lubatakse 0,70 vatti lisavaru;

| b) | neid tuleb testida nii siis, kui WOL-funktsioon on aktiveeritud, kui ka siis, kui see on deaktiveeritud, ning nad peavad vastama mõlematele nõuetele. |
| --- | --- |

b)

neid tuleb testida nii siis, kui WOL-funktsioon on aktiveeritud, kui ka siis, kui see on deaktiveeritud, ning nad peavad vastama mõlematele nõuetele.

| 2.5. | Etherneti funktsioonita turule lastavat toodet testitakse ilma WOL-funktsiooni aktiveerimata. |
| --- | --- |

2.5.

Etherneti funktsioonita turule lastavat toodet testitakse ilma WOL-funktsiooni aktiveerimata.

3.   VÄIKSEIMA ENERGIATARBEGA OLEK

Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid

3.   Alates määruse jõustumisest

| 3.1. | Seadmed tarbivad väikseima energiatarbimisega olekus elektrit kõige rohkem võimsusega 0,50 vatti. |
| --- | --- |

3.1.

Seadmed tarbivad väikseima energiatarbimisega olekus elektrit kõige rohkem võimsusega 0,50 vatti.

| 3.2. | Seadmel peab olema energiatarbimise olek, mille elektritarbimine ei ületa kohaldatavaid väikseima elektritarbimise nõudeid, kui seade on ühendatud vooluvõrku. |
| --- | --- |

3.2.

Seadmel peab olema energiatarbimise olek, mille elektritarbimine ei ületa kohaldatavaid väikseima elektritarbimise nõudeid, kui seade on ühendatud vooluvõrku.

| 3.3. | Tootele, millel on turule laskmise ajal teabe või oleku kuvamise funktsioon, lubatakse 0,50 vatti lisavaru. |
| --- | --- |

3.3.

Tootele, millel on turule laskmise ajal teabe või oleku kuvamise funktsioon, lubatakse 0,50 vatti lisavaru.

4.   VÄLJALÜLITATUD OLEK

Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid

4.   Alates 1. juulist 2014

| 4.1. | Seadmed tarbivad väljalülitatud olekus elektrit kõige rohkem võimsusega 1,00 vatti. |
| --- | --- |

4.1.

Seadmed tarbivad väljalülitatud olekus elektrit kõige rohkem võimsusega 1,00 vatti.

| 4.2. | Seadmel peab olema väljalülitatud oleku funktsioon ja/või muu olek, mille elektritarbimine ei ületa kohaldatavaid väljalülitatud oleku elektritarbimise nõudeid, kui seade on ühendatud vooluvõrku. |
| --- | --- |

4.2.

Seadmel peab olema väljalülitatud oleku funktsioon ja/või muu olek, mille elektritarbimine ei ületa kohaldatavaid väljalülitatud oleku elektritarbimise nõudeid, kui seade on ühendatud vooluvõrku.

| 4.3. | Turule lastavatele toodetele, millel on väljalülitatud olekus aktiveeritud WOL-funktsioon, kehtivad järgmised tingimused:






  a) | neile lubatakse 0,70 vatti lisavaru; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Turule lastavatele toodetele, millel on väljalülitatud olekus aktiveeritud WOL-funktsioon, kehtivad järgmised tingimused:

a)

neile lubatakse 0,70 vatti lisavaru;

| b) | neid tuleb testida nii siis, kui WOL-funktsioon on aktiveeritud, kui ka siis, kui see on deaktiveeritud, ning nad peavad vastama mõlematele nõuetele. |
| --- | --- |

b)

neid tuleb testida nii siis, kui WOL-funktsioon on aktiveeritud, kui ka siis, kui see on deaktiveeritud, ning nad peavad vastama mõlematele nõuetele.

| 4.4. | Etherneti funktsioonita turule lastavat toodet testitakse ilma WOL-funktsiooni aktiveerimata. |
| --- | --- |

4.4.

Etherneti funktsioonita turule lastavat toodet testitakse ilma WOL-funktsiooni aktiveerimata.

5.   SISEMISE TOITEALLIKA TÕHUSUS

Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid, kõhnklient-lauaarvutid, tööjaamad ja väikeserverid

5.1.   Alates 1. juulist 2014

Kõik arvuti sisemised toiteallikad vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

| a) | tõhusus on 85 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

a)

tõhusus on 85 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | tõhusus on 82 %, kui koormus on 20 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

tõhusus on 82 %, kui koormus on 20 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest;

| c) | võimsustegur = 0,9, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

c)

võimsustegur = 0,9, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest.

Võimsusteguri nõuet ei kohaldata selliste sisemiste toiteallikate suhtes, mille suurim nimi-väljundvõimsus on alla 75 vati.

Serverarvutid

5.2.   Alates 1. juulist 2014

| 5.2.1. | Kõik mitme väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | tõhusus on 85 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Kõik mitme väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

tõhusus on 85 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | tõhusus on 82 %, kui koormus on 20 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

b)

tõhusus on 82 %, kui koormus on 20 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest.

| 5.2.2. | Kõik mitme väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | võimsustegur = 0,8, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

Kõik mitme väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

võimsustegur = 0,8, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | võimsustegur = 0,9, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

võimsustegur = 0,9, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest;

| c) | võimsustegur = 0,95, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

c)

võimsustegur = 0,95, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest.

| 5.2.3. | Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on kuni 500 vatti, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | tõhusus on 70 %, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on kuni 500 vatti, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

tõhusus on 70 %, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | tõhusus on 82 %, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

tõhusus on 82 %, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest;

| c) | tõhusus on 89 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

c)

tõhusus on 89 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest;

| d) | tõhusus on 85 %, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

d)

tõhusus on 85 %, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest.

| 5.2.4. | Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on kuni 500 vatti, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | võimsustegur = 0,8, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on kuni 500 vatti, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

võimsustegur = 0,8, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | võimsustegur = 0,9, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

võimsustegur = 0,9, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest;

| c) | võimsustegur = 0,95, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

c)

võimsustegur = 0,95, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest.

| 5.2.5. | Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on üle 500, kuid mitte üle 1 000 vati, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | tõhusus on 75 %, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on üle 500, kuid mitte üle 1 000 vati, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

tõhusus on 75 %, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | tõhusus on 85 %, kui koormus on 20 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

tõhusus on 85 %, kui koormus on 20 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest;

| c) | tõhusus on 89 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

c)

tõhusus on 89 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest.

| 5.2.6. | Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on üle 500, kuid mitte üle 1 000 vati, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | võimsustegur = 0,65, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.6.

Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on üle 500, kuid mitte üle 1 000 vati, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

võimsustegur = 0,65, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | võimsustegur = 0,8, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

võimsustegur = 0,8, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest;

| c) | võimsustegur = 0,9, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

c)

võimsustegur = 0,9, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest;

| d) | võimsustegur = 0,95, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

d)

võimsustegur = 0,95, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest.

| 5.2.7. | Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on üle 1 000 vati, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | tõhusus on 80 %, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.7.

Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on üle 1 000 vati, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

tõhusus on 80 %, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | tõhusus on 88 %, kui koormus on 20 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

tõhusus on 88 %, kui koormus on 20 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest;

| c) | tõhusus on 92 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

c)

tõhusus on 92 %, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest.

| 5.2.8. | Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on üle 1 000 vati, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | võimsustegur = 0,8, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- | --- |

5.2.8.

Kõik ühe väljundiga (vahelduvvoolu-alalisvoolu) toiteallikad, mille nimi-väljundvõimsus on üle 1 000 vati, vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

võimsustegur = 0,8, kui koormus on 10 % nimi-väljundvõimsusest;

| b) | võimsustegur = 0,9, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

võimsustegur = 0,9, kui koormus on 20 % nimi-väljundvõimsusest;

| c) | võimsustegur = 0,9, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

c)

võimsustegur = 0,9, kui koormus on 50 % nimi-väljundvõimsusest;

| d) | võimsustegur = 0,95, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest. |
| --- | --- |

d)

võimsustegur = 0,95, kui koormus on 100 % nimi-väljundvõimsusest.

6.   TOITEHALDUSE AKTIVEERIMINE

Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid

6.1.   Alates määruse jõustumisest

Arvutil on toitehaldusfunktsioon või sellega samaväärne funktsioon, mis lülitab arvuti siis, kui see ei täida põhifunktsiooni või kui selle funktsioonidest ei sõltu muud energiat tarbivad tooted, automaatselt sellisesse energiatarbe olekusse, mille elektritarbimine on väiksem kui kohaldatav puhkeoleku elektritarbimise nõue.

6.2.   Alates 1. juulist 2014

| 6.2.1. | Arvuti vähendab puhkeolekusse või WOL-funktsiooniga väljalülitatud olekusse üleminekul kõigi aktiivsete 1 Gb/s Etherneti võrguühenduste kiirust. |
| --- | --- |

6.2.1.

Arvuti vähendab puhkeolekusse või WOL-funktsiooniga väljalülitatud olekusse üleminekul kõigi aktiivsete 1 Gb/s Etherneti võrguühenduste kiirust.

| 6.2.2. | Puhkeolekus arvuti peaks reageerima nt võrguühenduste või kasutajaliidese seadmete kaudu toimuvatele äratussündmustele ≤ 5 sekundiga alates äratussündmuse käivitumisest kuni hetkeni, kui süsteem, sealhulgas kuvar, on täielikult kasutusvalmis. |
| --- | --- |

6.2.2.

Puhkeolekus arvuti peaks reageerima nt võrguühenduste või kasutajaliidese seadmete kaudu toimuvatele äratussündmustele ≤ 5 sekundiga alates äratussündmuse käivitumisest kuni hetkeni, kui süsteem, sealhulgas kuvar, on täielikult kasutusvalmis.

| 6.2.3. | Turule lastav arvuti peab olema seadistatud nii, et kuvari puhkeolek aktiveerub siis, kui seda ei ole kasutatud 10 minuti jooksul. |
| --- | --- |

6.2.3.

Turule lastav arvuti peab olema seadistatud nii, et kuvari puhkeolek aktiveerub siis, kui seda ei ole kasutatud 10 minuti jooksul.

| 6.2.4. | Kui Etherneti funktsiooniga arvutil on WOL-funktsioon, peab olema võimalik seda puhkeoleku jaoks aktiveerida ja deaktiveerida. Kui Etherneti funktsiooniga arvuti toetab väljalülitatud olekus WOL-funktsiooni kasutamist, peab olema võimalik seda väljalülitatud oleku jaoks aktiveerida ja deaktiveerida. |
| --- | --- |

6.2.4.

Kui Etherneti funktsiooniga arvutil on WOL-funktsioon, peab olema võimalik seda puhkeoleku jaoks aktiveerida ja deaktiveerida. Kui Etherneti funktsiooniga arvuti toetab väljalülitatud olekus WOL-funktsiooni kasutamist, peab olema võimalik seda väljalülitatud oleku jaoks aktiveerida ja deaktiveerida.

| 6.2.5. | Arvuti, millel on eraldi puhkeoleku funktsioon või muu olek, mis täidab puhkeoleku otstarvet, peab olema seadistatud nii, et see olek aktiveerub siis, kui arvutit ei ole kasutatud 30 minuti jooksul. See toitehaldusfunktsioon aktiveeritakse enne toote turule laskmist. |
| --- | --- |

6.2.5.

Arvuti, millel on eraldi puhkeoleku funktsioon või muu olek, mis täidab puhkeoleku otstarvet, peab olema seadistatud nii, et see olek aktiveerub siis, kui arvutit ei ole kasutatud 30 minuti jooksul. See toitehaldusfunktsioon aktiveeritakse enne toote turule laskmist.

| 6.2.6. | Kasutajad peavad saama hõlpsasti aktiveerida ja deaktiveerida kõiki traadita võrguühendusi ning neile peab olema sümboli, tule või muu võrdväärse märguandega selgelt näidatud, kas traadita võrguühendused on aktiveeritud või deaktiveeritud. |
| --- | --- |

6.2.6.

Kasutajad peavad saama hõlpsasti aktiveerida ja deaktiveerida kõiki traadita võrguühendusi ning neile peab olema sümboli, tule või muu võrdväärse märguandega selgelt näidatud, kas traadita võrguühendused on aktiveeritud või deaktiveeritud.

7.   TOOTJATE ESITATAV TEAVE

Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid

7.1.   Alates 1. juulist 2014

| 7.1.1. | Tootjad esitavad tehnilistes dokumentides ja teevad üldsusele kättesaadavaks vaba juurdepääsuga veebisaitidel järgmise teabe:






  a) | artiklis 2 määratletud tooteliik ja -kategooria (rangelt ainult üks kategooria); |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

Tootjad esitavad tehnilistes dokumentides ja teevad üldsusele kättesaadavaks vaba juurdepääsuga veebisaitidel järgmise teabe:

a)

artiklis 2 määratletud tooteliik ja -kategooria (rangelt ainult üks kategooria);

| b) | tootja nimi, registreeritud kaubanimetus või registreeritud kaubamärk ning kontaktaadress; |
| --- | --- |

b)

tootja nimi, registreeritud kaubanimetus või registreeritud kaubamärk ning kontaktaadress;

| c) | tootemudeli number; |
| --- | --- |

c)

tootemudeli number;

| d) | valmistamise aasta; |
| --- | --- |

d)

valmistamise aasta;

| e) | ETEC väärtus (kWh) ja kasutatud energiatarbimise varud, kui kõik eraldi graafikakaardid (dGfx) on deaktiveeritud, ning teave selle kohta, kas süsteemi on testitud ümberlülitatava graafikaolekuga ja kuvariga, mis töötab ühendatud mälu poole pöördumisega (UMA); |
| --- | --- |

e)

ETEC väärtus (kWh) ja kasutatud energiatarbimise varud, kui kõik eraldi graafikakaardid (dGfx) on deaktiveeritud, ning teave selle kohta, kas süsteemi on testitud ümberlülitatava graafikaolekuga ja kuvariga, mis töötab ühendatud mälu poole pöördumisega (UMA);

| f) | ETEC väärtus (kWh) ja kasutatud energiatarbimise varud, kui kõik eraldi graafikakaardid (dGfx) on aktiveeritud; |
| --- | --- |

f)

ETEC väärtus (kWh) ja kasutatud energiatarbimise varud, kui kõik eraldi graafikakaardid (dGfx) on aktiveeritud;

| g) | jõudeoleku elektritarbimise võimsus (vattides); |
| --- | --- |

g)

jõudeoleku elektritarbimise võimsus (vattides);

| h) | puhkeoleku elektritarbimise võimsus (vattides); |
| --- | --- |

h)

puhkeoleku elektritarbimise võimsus (vattides);

| i) | aktiveeritud WOL-funktsiooniga puhkeoleku elektritarbimise võimsus (vattides) (kui see on olemas); |
| --- | --- |

i)

aktiveeritud WOL-funktsiooniga puhkeoleku elektritarbimise võimsus (vattides) (kui see on olemas);

| j) | väljalülitatud oleku elektritarbimise võimsus (vattides); |
| --- | --- |

j)

väljalülitatud oleku elektritarbimise võimsus (vattides);

| k) | aktiveeritud WOL-funktsiooniga väljalülitatud oleku elektritarbimise võimsus (vattides) (kui see on olemas); |
| --- | --- |

k)

aktiveeritud WOL-funktsiooniga väljalülitatud oleku elektritarbimise võimsus (vattides) (kui see on olemas);

| l) | sisemise toiteallika tõhusus koormusel 10 %, 20 %, 50 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest; |
| --- | --- |

l)

sisemise toiteallika tõhusus koormusel 10 %, 20 %, 50 % ja 100 % nimi-väljundvõimsusest;

| m) | välise toiteallika tõhusus; |
| --- | --- |

m)

välise toiteallika tõhusus;

| n) | arvuti müratase (A-filtriga korrigeeritud deklareeritud helivõimsuse tase); |
| --- | --- |

n)

arvuti müratase (A-filtriga korrigeeritud deklareeritud helivõimsuse tase);

| o) | laadimistsüklite miinimumarv, millele akud vastu peavad (ainult sülearvutite puhul); |
| --- | --- |

o)

laadimistsüklite miinimumarv, millele akud vastu peavad (ainult sülearvutite puhul);

| p) | punktide e–o kohase teabe väljaselgitamiseks kasutatud mõõtmismetoodika; |
| --- | --- |

p)

punktide e–o kohase teabe väljaselgitamiseks kasutatud mõõtmismetoodika;

| q) | stabiilse elektritarbimise saavutamiseks vajalikud etapid; |
| --- | --- |

q)

stabiilse elektritarbimise saavutamiseks vajalikud etapid;

| r) | puhkeoleku ja/või väljalülitatud oleku valimise või programmeerimise viisi kirjeldus; |
| --- | --- |

r)

puhkeoleku ja/või väljalülitatud oleku valimise või programmeerimise viisi kirjeldus;

| s) | sellise oleku saavutamiseks vajalikud etapid, millel seade lülitub automaatselt puhkeolekusse ja/või väljalülitatud olekusse; |
| --- | --- |

s)

sellise oleku saavutamiseks vajalikud etapid, millel seade lülitub automaatselt puhkeolekusse ja/või väljalülitatud olekusse;

| t) | jõudeoleku kestus, enne kui arvuti lülitub automaatselt puhkeolekusse või muusse olekusse, mille elektritarbimine ei ületa kohaldatavaid puhkeoleku elektritarbimise nõudeid; |
| --- | --- |

t)

jõudeoleku kestus, enne kui arvuti lülitub automaatselt puhkeolekusse või muusse olekusse, mille elektritarbimine ei ületa kohaldatavaid puhkeoleku elektritarbimise nõudeid;

| u) | ajavahemik, mille jooksul lülitub arvuti pärast kasutaja jõudeolekut automaatselt energiatarbe olekusse, millelt nõutakse väiksemat elektritarbimist kui puhkeolekult; |
| --- | --- |

u)

ajavahemik, mille jooksul lülitub arvuti pärast kasutaja jõudeolekut automaatselt energiatarbe olekusse, millelt nõutakse väiksemat elektritarbimist kui puhkeolekult;

| v) | ajavahemik, mille järel on kuvari puhkeolek seadistatud aktiveeruma, kui arvutit ei ole kasutatud; |
| --- | --- |

v)

ajavahemik, mille järel on kuvari puhkeolek seadistatud aktiveeruma, kui arvutit ei ole kasutatud;

| w) | kasutajateave toitehaldusfunktsiooni energiasäästupotentsiaali kohta; |
| --- | --- |

w)

kasutajateave toitehaldusfunktsiooni energiasäästupotentsiaali kohta;

| x) | kasutajateave selle kohta, kuidas aktiveerida toitehaldusfunktsiooni; |
| --- | --- |

x)

kasutajateave selle kohta, kuidas aktiveerida toitehaldusfunktsiooni;

| y) | toodete puhul, millel on elavhõbedat sisaldav integreeritud kuvar, elavhõbeda kogusisaldus (X,X mg); |
| --- | --- |

y)

toodete puhul, millel on elavhõbedat sisaldav integreeritud kuvar, elavhõbeda kogusisaldus (X,X mg);

| z) | kontrollnäitajad mõõtmiseks:






  — | katsepinge (V) ja sagedus (Hz); |
| --- | --- | --- |

z)

kontrollnäitajad mõõtmiseks:

—

katsepinge (V) ja sagedus (Hz);

| — | elektrivarustussüsteemi harmooniline summaarne moonutustegur; |
| --- | --- |

—

elektrivarustussüsteemi harmooniline summaarne moonutustegur;

| — | teave ja dokumendid elektrilisteks testideks kasutatud riistade, seadmete ja vooluahelate kohta. |
| --- | --- |

—

teave ja dokumendid elektrilisteks testideks kasutatud riistade, seadmete ja vooluahelate kohta.

| 7.1.2. | Kui tootemudelit lastakse turule eri konfiguratsioonides, võib punkti 7.1.1 kohaselt nõutava teabe esitada artiklis 2 määratletud tootekategooria kohta ühe korra ja sellise konfiguratsiooni kohta, millel on selle tootekategooria kõige suurem elektritarbimine. Esitatavale teabele tuleb lisada loetelu kõigist tootemudeli konfiguratsioonidest, mida esindab mudel, mille kohta teave esitatakse. |
| --- | --- |

7.1.2.

Kui tootemudelit lastakse turule eri konfiguratsioonides, võib punkti 7.1.1 kohaselt nõutava teabe esitada artiklis 2 määratletud tootekategooria kohta ühe korra ja sellise konfiguratsiooni kohta, millel on selle tootekategooria kõige suurem elektritarbimine. Esitatavale teabele tuleb lisada loetelu kõigist tootemudeli konfiguratsioonidest, mida esindab mudel, mille kohta teave esitatakse.

Sülearvutid

7.2.   Alates 1. juulist 2014

Kui sülearvuti töötab sellis(t)e aku(de)ga, millele ei pääse ligi ja mida ei saa vahetada mittekutseline kasutaja, märgib tootja lisaks punkti 7.1 kohasele teabele tehnilistesse dokumentidesse, vaba juurdepääsuga veebisaitidele ja sülearvuti välispakendile järgmise teabe: „Kasutajad ei saa selle toote akut/akusid ise hõlpsasti asendada.”

Sülearvuti välispakendile märgitud teave peab olema selgelt nähtav ja loetav ning esitatud kõigis selle riigi ametlikes keeltes, kus toodet turustatakse.

Tööjaamad, mobiilsed tööjaamad, kõhnklient-lauaarvutid, väikeserverid ja serverarvutid

7.3.   Alates 1. juulist 2014

| 7.3.1. | Tootjad esitavad tehnilistes dokumentides ja teevad üldsusele kättesaadavaks vaba juurdepääsuga veebisaitidel järgmise teabe:






  a) | artiklis 2 määratletud tooteliik (rangelt ainult üks kategooria); |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

Tootjad esitavad tehnilistes dokumentides ja teevad üldsusele kättesaadavaks vaba juurdepääsuga veebisaitidel järgmise teabe:

a)

artiklis 2 määratletud tooteliik (rangelt ainult üks kategooria);

| b) | tootja nimi, registreeritud kaubanimetus või registreeritud kaubamärk ning kontaktaadress; |
| --- | --- |

b)

tootja nimi, registreeritud kaubanimetus või registreeritud kaubamärk ning kontaktaadress;

| c) | tootemudeli number; |
| --- | --- |

c)

tootemudeli number;

| d) | valmistamise aasta; |
| --- | --- |

d)

valmistamise aasta;

| e) | sisemise/välise toiteallika tõhusus; |
| --- | --- |

e)

sisemise/välise toiteallika tõhusus;

| f) | kontrollnäitajad mõõtmiseks:






  — | katsepinge (V) ja sagedus (Hz); |
| --- | --- | --- |

f)

kontrollnäitajad mõõtmiseks:

—

katsepinge (V) ja sagedus (Hz);

| — | elektrivarustussüsteemi harmooniline summaarne moonutustegur; |
| --- | --- |

—

elektrivarustussüsteemi harmooniline summaarne moonutustegur;

| — | teave ja dokumendid elektrilisteks testideks kasutatud riistade, seadmete ja vooluahelate kohta; |
| --- | --- |

—

teave ja dokumendid elektrilisteks testideks kasutatud riistade, seadmete ja vooluahelate kohta;

| g) | suurim elektritarbimise võimsus (vattides); |
| --- | --- |

g)

suurim elektritarbimise võimsus (vattides);

| h) | jõudeoleku elektritarbimise võimsus (vattides); |
| --- | --- |

h)

jõudeoleku elektritarbimise võimsus (vattides);

| i) | puhkeoleku elektritarbimise võimsus (vattides); |
| --- | --- |

i)

puhkeoleku elektritarbimise võimsus (vattides);

| j) | väljalülitatud oleku elektritarbimise võimsus (vattides); |
| --- | --- |

j)

väljalülitatud oleku elektritarbimise võimsus (vattides);

| k) | arvuti müratase (A-filtriga korrigeeritud deklareeritud helivõimsuse tase); |
| --- | --- |

k)

arvuti müratase (A-filtriga korrigeeritud deklareeritud helivõimsuse tase);

| l) | punktide e–k kohase teabe väljaselgitamiseks kasutatud mõõtmismetoodika. |
| --- | --- |

l)

punktide e–k kohase teabe väljaselgitamiseks kasutatud mõõtmismetoodika.

| 7.3.2. | Kui tootemudelit lastakse turule eri konfiguratsioonides, võib punkti 7.3.1 kohaselt nõutava teabe esitada artiklis 2 määratletud tootekategooria kohta ühe korra ja sellise konfiguratsiooni kohta, millel on selle tootekategooria kõige suurem elektritarbimine. Esitatavale teabele tuleb lisada loetelu kõigist tootemudeli konfiguratsioonidest, mida esindab mudel, mille kohta teave esitatakse. |
| --- | --- |

7.3.2.

Kui tootemudelit lastakse turule eri konfiguratsioonides, võib punkti 7.3.1 kohaselt nõutava teabe esitada artiklis 2 määratletud tootekategooria kohta ühe korra ja sellise konfiguratsiooni kohta, millel on selle tootekategooria kõige suurem elektritarbimine. Esitatavale teabele tuleb lisada loetelu kõigist tootemudeli konfiguratsioonidest, mida esindab mudel, mille kohta teave esitatakse.

---

III LISA

Turujärelevalve eesmärgil tehtavad mõõtmised ja kontroll

1.   MÕÕTMISED

Käesoleva määruse nõuete täitmiseks ja nende nõuete täitmise kontrollimiseks vajalikud mõõtmised ja arvutused tehakse vastavalt ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muu usaldusväärse, täpse ja korratava, tänapäeva tasemele vastava üldtunnustatud meetodiga, mille mõõtmisviga peetakse väikseks.

Arvuteid, mille operatsioonisüsteem ei toeta turule laskmise ajal progressiivset konfiguratsiooni- ja toiteliidest (ACPI) või samaväärset liidest, testitakse ACPI-d (või samaväärset liidest) toetava süsteemiga.

2.   KONTROLLIMENETLUS

Liikmesriikide asutused järgivad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohase turukontrolli tegemisel järgmist menetlust, et kontrollida käesoleva määruse II lisas sätestatud ökodisaininõuete täitmist.

Aastane energia kogutarbimine, puhkeolek, väljalülitatud olek ja väikseima energiatarbimisega olek

| 2.1. | Kui nõuded näevad ette üle 1,00-vatist elektritarbimise võimsust või kui tüüpilise energiatarbimise kindlaksmääramiseks sätestatud energiatarbimisnõuetega nähakse ette üle 1,00-vatine elektritarbimise võimsus vähemalt ühes energiatarbe olekus, testivad liikmesriigid vaid ühte seadet järgmiselt.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse II lisa punktides 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 2.3 sätestatud kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui tulemused, mis saadakse kehtivate piirnormide suhtes testimisel, ei ületa neid piirnorme rohkem kui 7 %.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse II lisa punkti 2.2 kohastele kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui tulemused, mis saadakse kehtivate piirnormide suhtes testimisel, ei ületa neid piirnorme rohkem kui 7 %. Testi tulemustele võib lisada II lisa punktis 2.4 sätestatud lisavaru, kui mudelikonfiguratsioonil on turule laskmise ajal puhkeolekus aktiveeritud WOL-funktsioon. Mudelikonfiguratsiooni tuleks testida nii siis, kui WOL-funktsioon on aktiveeritud, kui ka siis, kui see on deaktiveeritud, ning see peab vastama mõlematele nõuetele. Etherneti funktsioonita turule lastavat toodet testitakse ilma WOL-funktsiooni aktiveerimata.
  Kui eespool osutatud testitulemusi ei saavutata, testitakse sama mudelikonfiguratsiooni kolme täiendavat eksemplari.
  Pärast sama mudeli ja sama konfiguratsiooni kolme täiendava eksemplari testimist loetakse mudelikonfiguratsioon II lisa punktide 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 ja 2.3 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui kohaldatavate piirnormide testimisel nende kolme eksemplari kohta saadud keskmised tulemused ei ületa kõnealuseid piirnorme rohkem kui 7 %.
  Kui testimisel ei saavutata eespool osutatud tulemusi, tähendab see, et mudelikonfiguratsioon ega ükski mudel, mille kohta esitati sama teave (vt II lisa punktid 7.1.2 ja 7.3.2), ei vasta II lisa punktides 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 ja 2.3 sätestatud kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.

Kui nõuded näevad ette üle 1,00-vatist elektritarbimise võimsust või kui tüüpilise energiatarbimise kindlaksmääramiseks sätestatud energiatarbimisnõuetega nähakse ette üle 1,00-vatine elektritarbimise võimsus vähemalt ühes energiatarbe olekus, testivad liikmesriigid vaid ühte seadet järgmiselt.

Mudelikonfiguratsioon loetakse II lisa punktides 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 2.3 sätestatud kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui tulemused, mis saadakse kehtivate piirnormide suhtes testimisel, ei ületa neid piirnorme rohkem kui 7 %.

Mudelikonfiguratsioon loetakse II lisa punkti 2.2 kohastele kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui tulemused, mis saadakse kehtivate piirnormide suhtes testimisel, ei ületa neid piirnorme rohkem kui 7 %. Testi tulemustele võib lisada II lisa punktis 2.4 sätestatud lisavaru, kui mudelikonfiguratsioonil on turule laskmise ajal puhkeolekus aktiveeritud WOL-funktsioon. Mudelikonfiguratsiooni tuleks testida nii siis, kui WOL-funktsioon on aktiveeritud, kui ka siis, kui see on deaktiveeritud, ning see peab vastama mõlematele nõuetele. Etherneti funktsioonita turule lastavat toodet testitakse ilma WOL-funktsiooni aktiveerimata.

Kui eespool osutatud testitulemusi ei saavutata, testitakse sama mudelikonfiguratsiooni kolme täiendavat eksemplari.

Pärast sama mudeli ja sama konfiguratsiooni kolme täiendava eksemplari testimist loetakse mudelikonfiguratsioon II lisa punktide 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 ja 2.3 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui kohaldatavate piirnormide testimisel nende kolme eksemplari kohta saadud keskmised tulemused ei ületa kõnealuseid piirnorme rohkem kui 7 %.

Kui testimisel ei saavutata eespool osutatud tulemusi, tähendab see, et mudelikonfiguratsioon ega ükski mudel, mille kohta esitati sama teave (vt II lisa punktid 7.1.2 ja 7.3.2), ei vasta II lisa punktides 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 2.2 ja 2.3 sätestatud kohaldatavatele nõuetele.

| 2.2. | Kui nõuded näevad ette elektritarbimise võimsust kuni 1,00 vatti, testivad liikmesriigid vaid ühte seadet järgmiselt.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse II lisa punkti 3.1 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui tulemused, mis saadakse kehtivate piirnormide suhtes testimisel, ei ületa neid piirnorme rohkem kui 0,10 vatti. Testi tulemustele võib lisada II lisa punktis 3.3 sätestatud lisavaru, kui mudelikonfiguratsioonil on turule laskmise ajal teabe või oleku kuvamise funktsioon.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse II lisa punkti 4.1 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui tulemused, mis saadakse kehtivate piirnormide suhtes testimisel, ei ületa neid piirnorme rohkem kui 0,10 vatti. Testi tulemustele võib lisada II lisa punktis 4.3 sätestatud lisavaru, kui mudelikonfiguratsioonil on turule laskmise ajal väljalülitatud olekus aktiveeritud WOL-funktsioon. Mudelikonfiguratsiooni tuleks testida nii siis, kui WOL-funktsioon on aktiveeritud, kui ka siis, kui see on deaktiveeritud, ning see peab vastama mõlematele nõuetele. Etherneti funktsioonita turule lastavat toodet testitakse ilma WOL-funktsiooni aktiveerimata.
  Kui eespool osutatud testitulemusi ei saavutata, testitakse sama mudelikonfiguratsiooni kolme täiendavat eksemplari.
  Pärast sama mudeli ja konfiguratsiooni kolme täiendava eksemplari testimist loetakse mudelikonfiguratsioon II lisa punktide 3.1 ja 4.1 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui kohaldatavate piirnormide testimisel nende kolme eksemplari kohta saadud keskmised tulemused ei ületa kõnealuseid piirnorme rohkem kui 0,10 vatti.
  Kui testimisel ei saavutata eespool osutatud tulemusi, tähendab see, et mudelikonfiguratsioon ega ükski mudel, mille kohta esitati sama teave (vt II lisa punktid 7.1.2 ja 7.3.2), ei vasta II lisa punktides 3.1 ja 4.1 sätestatud kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

2.2.

Kui nõuded näevad ette elektritarbimise võimsust kuni 1,00 vatti, testivad liikmesriigid vaid ühte seadet järgmiselt.

Mudelikonfiguratsioon loetakse II lisa punkti 3.1 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui tulemused, mis saadakse kehtivate piirnormide suhtes testimisel, ei ületa neid piirnorme rohkem kui 0,10 vatti. Testi tulemustele võib lisada II lisa punktis 3.3 sätestatud lisavaru, kui mudelikonfiguratsioonil on turule laskmise ajal teabe või oleku kuvamise funktsioon.

Mudelikonfiguratsioon loetakse II lisa punkti 4.1 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui tulemused, mis saadakse kehtivate piirnormide suhtes testimisel, ei ületa neid piirnorme rohkem kui 0,10 vatti. Testi tulemustele võib lisada II lisa punktis 4.3 sätestatud lisavaru, kui mudelikonfiguratsioonil on turule laskmise ajal väljalülitatud olekus aktiveeritud WOL-funktsioon. Mudelikonfiguratsiooni tuleks testida nii siis, kui WOL-funktsioon on aktiveeritud, kui ka siis, kui see on deaktiveeritud, ning see peab vastama mõlematele nõuetele. Etherneti funktsioonita turule lastavat toodet testitakse ilma WOL-funktsiooni aktiveerimata.

Kui eespool osutatud testitulemusi ei saavutata, testitakse sama mudelikonfiguratsiooni kolme täiendavat eksemplari.

Pärast sama mudeli ja konfiguratsiooni kolme täiendava eksemplari testimist loetakse mudelikonfiguratsioon II lisa punktide 3.1 ja 4.1 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui kohaldatavate piirnormide testimisel nende kolme eksemplari kohta saadud keskmised tulemused ei ületa kõnealuseid piirnorme rohkem kui 0,10 vatti.

Kui testimisel ei saavutata eespool osutatud tulemusi, tähendab see, et mudelikonfiguratsioon ega ükski mudel, mille kohta esitati sama teave (vt II lisa punktid 7.1.2 ja 7.3.2), ei vasta II lisa punktides 3.1 ja 4.1 sätestatud kohaldatavatele nõuetele.

Sisemise toiteallika tõhusus

| 2.3. | Liikmesriigi asutus testib ühte tooteeksemplari.
  Mudel loetakse II lisa punktile 5 vastavaks, kui






  a) | II lisas määratletud koormustingimustel mõõdetud kasutegurite aritmeetiline keskmine ei ole kohaldatavast tööoleku keskmise kasuteguri piirnormist üle 2 % väiksem ning |
| --- | --- | --- |

2.3.

Liikmesriigi asutus testib ühte tooteeksemplari.

Mudel loetakse II lisa punktile 5 vastavaks, kui

a)

II lisas määratletud koormustingimustel mõõdetud kasutegurite aritmeetiline keskmine ei ole kohaldatavast tööoleku keskmise kasuteguri piirnormist üle 2 % väiksem ning

| b) | kui II lisas määratletud võimsusteguri aritmeetiline keskmine ei ole kohaldatavast võimsusteguri piirväärtusest üle 10 % väiksem. |
| --- | --- |

b)

kui II lisas määratletud võimsusteguri aritmeetiline keskmine ei ole kohaldatavast võimsusteguri piirväärtusest üle 10 % väiksem.

Kui eespool osutatud tulemusi ei saavutata, testitakse sama mudeli kolme täiendavat eksemplari.

Pärast sama mudeli kolme täiendava eksemplari testimist loetakse mudel II lisa punktile 5 vastavaks, kui

| a) | II lisas määratletud koormustingimustel mõõdetud kasutegurite aritmeetiliste keskmiste keskmine ei ole kohaldatavast tööoleku keskmise kasuteguri piirväärtusest üle 2 % väiksem ning |
| --- | --- |

a)

II lisas määratletud koormustingimustel mõõdetud kasutegurite aritmeetiliste keskmiste keskmine ei ole kohaldatavast tööoleku keskmise kasuteguri piirväärtusest üle 2 % väiksem ning

| b) | kui II lisas määratletud võimsusteguri aritmeetiline keskmine ei ole kohaldatavast võimsusteguri piirväärtusest üle 10 % väiksem. |
| --- | --- |

b)

kui II lisas määratletud võimsusteguri aritmeetiline keskmine ei ole kohaldatavast võimsusteguri piirväärtusest üle 10 % väiksem.

Kui testimisel ei saavutata eespool osutatud tulemusi, tähendab see, et mudelikonfiguratsioon ega ükski mudel, mille kohta esitati sama teave (vt II lisa punktid 7.1.2 ja 7.3.2), ei vasta II lisa punktis 5 sätestatud kohaldatavatele nõuetele.

Toitehalduse aktiveerimine

| 2.4. | II lisa punkti 6.1 nõuete täitmise kontrollimiseks mõõdavad liikmesriikide pädevad asutused kohaldatava menetluse kohaselt elektritarbimist pärast seda, kui toitehaldusfunktsioon või samaväärne funktsioon on lülitanud seadme vastavasse energiatarbe olekusse. |
| --- | --- |

2.4.

II lisa punkti 6.1 nõuete täitmise kontrollimiseks mõõdavad liikmesriikide pädevad asutused kohaldatava menetluse kohaselt elektritarbimist pärast seda, kui toitehaldusfunktsioon või samaväärne funktsioon on lülitanud seadme vastavasse energiatarbe olekusse.

| 2.5. | II lisa punktide 6.2.1–6.2.6 nõuete täitmise kontrollimiseks testivad liikmesriigid vaid ühte seadet järgmiselt.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.1 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui mis tahes aktiivse 1 Gb/s Etherneti võrguühenduse kiirus väheneb, kui lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti või sülearvuti lülitub puhkeolekusse või WOL-funktsiooniga väljalülitatud olekusse.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.2 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti või sülearvuti muutub täiesti kasutusvalmiks, sh mis tahes ühendatud kuvar alustab visualiseerimist, viie sekundiga alates äratussündmuse käivitumisest puhkeoleku ajal.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.3 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti või sülearvutiga ühendatud kuvar lülitub puhkeolekusse siis, kui arvutit ei ole kasutatud 10 minuti jooksul.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.4 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui on võimalik aktiveerida ja desaktiveerida WOL-funktsioon puhkeoleku ja väljalülitatud oleku jaoks.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.5 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti või sülearvuti lülitub puhkeolekusse siis, kui arvutit ei ole kasutatud 30 minuti jooksul.
  Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.6 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui kasutajad saavad hõlpsasti aktiveerida ja deaktiveerida kõiki traadita võrguühendusi ning neile on sümboli, tule või muu võrdväärse märguandega selgelt näidatud, kas traadita võrguühendused on aktiveeritud või deaktiveeritud.
  Kui eespool osutatud testitulemusi ei saavutata, tuleks testida sama mudelikonfiguratsiooni kolme täiendavat eksemplari.
  Pärast sama mudeli ja konfiguratsiooni kolme täiendava eksemplari testimist loetakse mudelikonfiguratsioon II lisa punktide 6.2.1–6.2.6 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nõuetele vastavad kõik kolm eksemplari.
  Kui testimisel ei saavutata eespool osutatud tulemusi, tähendab see, et mudelikonfiguratsioon ega ükski mudel, mille kohta esitati sama teave (vt II lisa punktid 7.1.2 ja 7.3.2), ei vasta II lisa punktides 6.2.1–6.2.6 sätestatud kohaldatavatele nõuetele.
  Käesolevas lisas määratletud lubatavad kõrvalekalded kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi asutus; tootja ei tohi neid kasutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtuste lubatava kõrvalekaldena, et saavutada vastavus toote nõuetele. Avaldatud väärtused ei tohi olla tootja jaoks soodsamad kui tehnilistes dokumentides esitatud väärtused. |
| --- | --- |

2.5.

II lisa punktide 6.2.1–6.2.6 nõuete täitmise kontrollimiseks testivad liikmesriigid vaid ühte seadet järgmiselt.

Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.1 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui mis tahes aktiivse 1 Gb/s Etherneti võrguühenduse kiirus väheneb, kui lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti või sülearvuti lülitub puhkeolekusse või WOL-funktsiooniga väljalülitatud olekusse.

Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.2 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti või sülearvuti muutub täiesti kasutusvalmiks, sh mis tahes ühendatud kuvar alustab visualiseerimist, viie sekundiga alates äratussündmuse käivitumisest puhkeoleku ajal.

Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.3 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti või sülearvutiga ühendatud kuvar lülitub puhkeolekusse siis, kui arvutit ei ole kasutatud 10 minuti jooksul.

Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.4 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui on võimalik aktiveerida ja desaktiveerida WOL-funktsioon puhkeoleku ja väljalülitatud oleku jaoks.

Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.5 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti või sülearvuti lülitub puhkeolekusse siis, kui arvutit ei ole kasutatud 30 minuti jooksul.

Mudelikonfiguratsioon loetakse punkti 6.2.6 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui kasutajad saavad hõlpsasti aktiveerida ja deaktiveerida kõiki traadita võrguühendusi ning neile on sümboli, tule või muu võrdväärse märguandega selgelt näidatud, kas traadita võrguühendused on aktiveeritud või deaktiveeritud.

Kui eespool osutatud testitulemusi ei saavutata, tuleks testida sama mudelikonfiguratsiooni kolme täiendavat eksemplari.

Pärast sama mudeli ja konfiguratsiooni kolme täiendava eksemplari testimist loetakse mudelikonfiguratsioon II lisa punktide 6.2.1–6.2.6 kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nõuetele vastavad kõik kolm eksemplari.

Kui testimisel ei saavutata eespool osutatud tulemusi, tähendab see, et mudelikonfiguratsioon ega ükski mudel, mille kohta esitati sama teave (vt II lisa punktid 7.1.2 ja 7.3.2), ei vasta II lisa punktides 6.2.1–6.2.6 sätestatud kohaldatavatele nõuetele.

Käesolevas lisas määratletud lubatavad kõrvalekalded kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi asutus; tootja ei tohi neid kasutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtuste lubatava kõrvalekaldena, et saavutada vastavus toote nõuetele. Avaldatud väärtused ei tohi olla tootja jaoks soodsamad kui tehnilistes dokumentides esitatud väärtused.

---

IV LISA

Soovituslikud võrdlusalused

Direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 3. osa punkti 2 kohaldamiseks määratakse kindlaks järgmised soovituslikud võrdlusalused.

Need viitavad parimatele käesoleva määruse väljatöötamise ajal olemas olevatele tehnilistele lahendustele.

Praegu on turul olevate arvutite parimad näitajad järgmised:

| — | ETEC varieerub vastavalt tootekategooriale – vt allpool esitatud tabel; |
| --- | --- |

—

ETEC varieerub vastavalt tootekategooriale – vt allpool esitatud tabel;

| — | puhkeolek 0,4 W; |
| --- | --- |

—

puhkeolek 0,4 W;

| — | väljalülitatud olek 0,0 W. |
| --- | --- |

—

väljalülitatud olek 0,0 W.

Tabel

Parimad praegused ETEC näitajad

| | ETEC (kWh aastas) (1) |
| --- | --- |
| Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid | A-kategooria | 33,4 |
| B-kategooria | 28,7 |
| C-kategooria | 75,8 |
| D-kategooria | 63,5 |
| Sülearvutid | A-kategooria | 10,9 |
| B-kategooria | 18,1 |
| C-kategooria | 26,3 |

ETEC (kWh aastas) (1)

Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid

A-kategooria

33,4

B-kategooria

28,7

C-kategooria

75,8

D-kategooria

63,5

Sülearvutid

A-kategooria

10,9

B-kategooria

18,1

C-kategooria

26,3

---

(1)  Uusimad andmed 20. märtsi 2012. aasta seisuga.

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 618/2013,

26. juuni 2013,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas nimetatud mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine impordil (edaspidi „nimekiri”) määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas loetletud territooriumidele sisenemise kohtades. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud selle I lisas nimetatud mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine impordil (edaspidi „nimekiri”) määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas loetletud territooriumidele sisenemise kohtades.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid.

| (3) | Toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja asjakohasus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta. |
| --- | --- |

(3)

Toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja asjakohasus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta.

| (4) | Eelkõige osutavad asjakohased teabeallikad, et Nigeeriast pärit kuivatatud ubade puhul on tekkinud uued ohud, mistõttu tuleks rakendada kõrgendatud rangusastmega ametlikke kontrolle. Seega tuleks nimekirja lisada kanne kõnealuste saadetiste kohta. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige osutavad asjakohased teabeallikad, et Nigeeriast pärit kuivatatud ubade puhul on tekkinud uued ohud, mistõttu tuleks rakendada kõrgendatud rangusastmega ametlikke kontrolle. Seega tuleks nimekirja lisada kanne kõnealuste saadetiste kohta.

| (5) | Samuti tuleks nimekirja muuta, et suurendada selliste toodete ametlike kontrollide sagedust, mille puhul jäetakse samade teabeallikate kohaselt sagedamini täitmata asjakohased liidu õigusaktid, ning mille tõttu on õigustatud ametlike kontrollide rangusastme kõrgendamine. Seetõttu tuleks nimekirjas vastavalt muuta kannet Hiinast pärit Brassica oleracea kohta. |
| --- | --- |

(5)

Samuti tuleks nimekirja muuta, et suurendada selliste toodete ametlike kontrollide sagedust, mille puhul jäetakse samade teabeallikate kohaselt sagedamini täitmata asjakohased liidu õigusaktid, ning mille tõttu on õigustatud ametlike kontrollide rangusastme kõrgendamine. Seetõttu tuleks nimekirjas vastavalt muuta kannet Hiinast pärit Brassica oleracea kohta.

| (6) | Lisaks tuleks nimekirja muuta, et vähendada ametlike kontrollide sagedust nende toodete puhul, mille puhul asjaomaste liidu õigusaktide nõuetele vastavuse tase on kättesaadava teabe kohaselt üldiselt paranenud ning mille puhul puudub seega vajadus jätkata praeguse rangusastmega kontrollimist. Seetõttu tuleks nimekirjas vastavalt muuta kannet Taist pärit kapsasköögiviljade kohta. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks tuleks nimekirja muuta, et vähendada ametlike kontrollide sagedust nende toodete puhul, mille puhul asjaomaste liidu õigusaktide nõuetele vastavuse tase on kättesaadava teabe kohaselt üldiselt paranenud ning mille puhul puudub seega vajadus jätkata praeguse rangusastmega kontrollimist. Seetõttu tuleks nimekirjas vastavalt muuta kannet Taist pärit kapsasköögiviljade kohta.

| (7) | Lisaks tuleks nimekirjast kustutada need tooted, mis kättesaadava teabe kohaselt vastavad üldjoontes rahuldavalt liidu õigusaktidega ette nähtud asjaomastele ohutusnõuetele ja mille puhul puudub seega vajadus jätkata kõrgendatud rangusastmega ametlikku kontrollimist. Seetõttu tuleks nimekirjas muuta kandeid Lõuna-Aafrikast pärit maapähklite ning Egiptusest pärit granaatõunte osas. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks tuleks nimekirjast kustutada need tooted, mis kättesaadava teabe kohaselt vastavad üldjoontes rahuldavalt liidu õigusaktidega ette nähtud asjaomastele ohutusnõuetele ja mille puhul puudub seega vajadus jätkata kõrgendatud rangusastmega ametlikku kontrollimist. Seetõttu tuleks nimekirjas muuta kandeid Lõuna-Aafrikast pärit maapähklite ning Egiptusest pärit granaatõunte osas.

| (8) | Selguse huvides on vaja muuta pestitsiidijääkide loetelu määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisas sätestatud lõpumärkustes, et tagada nende kooskõla määratlusega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (3). |
| --- | --- |

(8)

Selguse huvides on vaja muuta pestitsiidijääkide loetelu määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisas sätestatud lõpumärkustes, et tagada nende kooskõla määratlusega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (3).

| (9) | Järjepidevuse ja selguse tagamiseks on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

(9)

Järjepidevuse ja selguse tagamiseks on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga.

| (10) | Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 194, 25.7.2009, lk 11.

2

(3)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

3

---

LISA

„I LISA

Mitteloomne sööt ja toit, mille suhtes nähakse ette kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine määratud sisenemiskohtades

| Sööt ja toit
  (kavandatud kasutusotstarve) | CN-kood (1) | TARICi alamrubriik | Päritoluriik | Oht | Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rosinad | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Ohratoksiin A | 50 |
| (toit) | | | | | |
| Sarapuupähklid


  (koorimata või kooritud) | 0802 21 00;
  0802 22 00 | | Aserbaidžaan (AZ) | Aflatoksiinid | 10 |
| (sööt ja toit) | | | | | |
| Arbuus | 0807 11 00 | | Brasiilia (BR) | Salmonella | 10 |
| (toit) | | | | | |
| — | Koorimata maapähklid |

Sööt ja toit

(kavandatud kasutusotstarve)

CN-kood (1)

TARICi alamrubriik

Päritoluriik

Oht

Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus

(%)

Rosinad

0806 20

Afganistan (AF)

Ohratoksiin A

50

(toit)

Sarapuupähklid

(koorimata või kooritud)

0802 21 00;

0802 22 00

Aserbaidžaan (AZ)

Aflatoksiinid

10

(sööt ja toit)

Arbuus

0807 11 00

Brasiilia (BR)

Salmonella

10

(toit)

—

Koorimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasiilia (BR)

Aflatoksiinid

10

| — | Kooritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Kooritud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(sööt ja toit)

Maasikad (külmutatud)

0811 10

Hiina (CN)

Noroviirus ja A-hepatiit

5

(toit)

Brassica oleracea

(muu söödav kapsas perekonnast Brassica, Hiina spargelkapsas) (2)

ex 0704 90 90

40

Hiina (CN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (3)

20

(toit – värske või jahutatud)

Kuivatatud nuudlid

ex 1902 11 00;

ex 1902 19 10;

ex 1902 19 90;

ex 1902 20 10;

ex 1902 20 30;

ex 1902 20 91;

ex 1902 20 99;

ex 1902 30 10;

ex 1902 30 10

10

10

10

10

10

10

10

10

91

Hiina (CN)

Alumiinium

10

(Toit)

Pomelid

ex 0805 40 00

31; 39

Hiina (CN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (4)

20

(toit – värske)

Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma

0902

Hiina (CN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (5)

10

(toit)

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (6)

10

| — | Karella-kibekurk
  (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Karella-kibekurk

(Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (6)

20

| — | Piprad (paprikad ja muud)
  (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Piprad (paprikad ja muud)

(Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Apelsinid (värsked või kuivatatud) |
| --- | --- |

—

Apelsinid (värsked või kuivatatud)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egiptus (EG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (7)

10

| — | Maasikad |
| --- | --- |

—

Maasikad

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(toit – värske puuvili)

Piprad (paprikad ja muud)

(Capsicum spp.)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egiptus (EG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (8)

10

(toit – värske, jahutatud või külmutatud)

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Capsicum annuum, terve |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, terve

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

India (IN)

Aflatoksiinid

10

| — | Capsicum annuum,
  purustatud või jahvatatud |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum,

purustatud või jahvatatud

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved viljad, v.a paprikad
  (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved viljad, v.a paprikad

(Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Karri (vürtspaprikatooted) |
| --- | --- |

—

Karri (vürtspaprikatooted)

| — | 0910 91 05 |
| --- | --- |

—

| — | Muskaatpähkel
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkel

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

| — | Muskaatõis
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatõis

(Myristica fragrans)

| — | 0908 21 00;
  0908 22 00 |
| --- | --- |

—

0908 21 00;

0908 22 00

| — | Ingver
  (Zingiber officinale) |
| --- | --- |

—

Ingver

(Zingiber officinale)

| — | 0910 11 00;
  0910 12 00 |
| --- | --- |

—

0910 11 00;

0910 12 00

| — | Curcuma longa
  (kurkum) |
| --- | --- |

—

(kurkum)

| — | 0910 30 00 |
| --- | --- |

—

(toit – kuivatatud vürtsid)

| — | Muskaatpähkel
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkel

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indoneesia (ID)

Aflatoksiinid

20

| — | Muskaatõis
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatõis

(Myristica fragrans)

| — | 0908 21 00;
  0908 22 00 |
| --- | --- |

—

0908 21 00;

0908 22 00

(toit – kuivatatud vürtsid)

| — | Herned (kaunadega)
  (poetamata) |
| --- | --- |

—

Herned (kaunadega)

(poetamata)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenya (KE)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (9)

10

| — | Oad (kaunadega)
  (poetamata) |
| --- | --- |

—

Oad (kaunadega)

(poetamata)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(toit – värske ja jahutatud)

Münt

ex 1211 90 86

30

Maroko (MA)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (10)

10

(toit – värsked ürdid)

Kuivatatud oad

0713 39 00

Nigeeria (NG)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (11)

50

(toit)

Arbuusi (Egusi, Citrullus lanatus) seemned ja nendest saadud tooted

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiinid

50

(toit)

Piprad (v.a paprika)

(Capsicum spp.)

ex 0709 60 99

20

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (12)

10

(toit – värske)

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tai (TH)

Salmonella (13)

10

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Münt |
| --- | --- |

—

Münt

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(toit – värsked ürdid)

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (14)

10

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(toit – värsked ürdid)

Kapsasköögiviljad

0704;

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (14)

10

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

ex 0710 80 95

76

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Tai (TH)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (14)

20

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | Paprikad
  (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Paprikad

(Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Türgi (TR)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (15)

10

| — | Tomatid |
| --- | --- |

—

Tomatid

| — | 0702 00 00;
  0710 80 70 |
| --- | --- |

—

0702 00 00;

0710 80 70

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

Rosinad

0806 20

Usbekistan (UZ)

Ohratoksiin A

50

(toit)

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (16)

20

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Münt |
| --- | --- |

—

Münt

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Petersell |
| --- | --- |

—

Petersell

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(toit – värsked ürdid)

| — | Söödav muskushibisk |
| --- | --- |

—

Söödav muskushibisk

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

Pestitsiidide jääke on analüüsitud meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil või ühe jäägi meetodil (16)

20

| — | Piprad (v.a paprika)
  (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Piprad (v.a paprika)

(Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(toit – värske)

---

(1)  Kui mingi CN-koodi alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kaupade nomenklatuuris puudub kõnealuse koodi all konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „ex”.

1

(2)  Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef var. italica Plenck, cultivar alboglabra. Tuntakse ka nimede „Kai Lan”, „Gai Lan”, „Gailan”, „Kailan”, „Chinese bare Jielan” all.

2

Brassica oleracea

botrytis

italica

alboglabra

(3)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: kloorfenapüür, fiproniil (fiproniili ja sulfooni metaboliitide (MB46136) summa, väljendatud fiproniilina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), atseetamipriid, dimetomorf ja propikonasool.

3

(4)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: triasofoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), metüülparatioon (metüülparatiooni ja metüülparaoksooni summa, väljendatud metüülparatioonina), fentoaat, metidatioon.

4

(5)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: buprofesiin; imidaklopriid; fenvaleraat ja esfenvaleraat (RS & SR isomeeride summa); profenofoss; trifluraliin; triasofoss; triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), tsüpermetriin (tsüpermetriin, kaasa arvatud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)).

5

(6)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: amitraas (amitraas, sealhulgas 2,4-dimetüülaniliiniosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud amitraasina), atsefaat, aldikarbi (aldikarbi, selle sulfoksiidi ja selle sulfooni summa, väljendatud aldikarbina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), klorofenapüür, kloropürifoss, ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), diafentiuroon, diasinoon, diklorofoss, dikofool (p, p' ja o,p' isomeeride summa), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), fenamidoon, imidaklopriid, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), metamidofoss, metiokarb (metiokarbi ja metiokarbsulfoksiidi ja sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), monokrotofoss, oksamüül, profenofoss, propikonasool, tiabendasool, tiaklopriid.

6

(7)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), tsüflutriin (tsüflutriin, sealhulgas komponentisomeeride segud (isomeeride summa)) tsüprodiniil, diasinoon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), etioon, fenitrotioon, fenpropatriin, fludioksoniil, heksaflumuroon, lambda-tsühalotriin, metiokarb (metiokarbi ja metiokarbsulfoksiidi ja sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), oksamüül, fentoaat, metüültiofanaat.

7

(8)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani segu, väljendatud karbofuraanina), kloropürifoss, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)) tsüprokonasool, dikofool (p, p' ja o,p' isomeeride summa), difenokonasool, dinotefuraan, etioon, flusilasool, folpeet, prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenoolosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud prokloraasina), profenofoss, propikonasool, metüültiofanaat ja triforiin.

8

(9)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), kloropürifoss, atsefaat, metamidofoss, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), diafentiuroon, indoksakarb S ja R isomeeride summana.

9

(10)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: kloropürifoss, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina), heksakonasool, metüülparatioon (metüülparatiooni ja metüülparaoksooni summa, väljendatud metüülparatioonina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), flutriafool, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), flubeendiamiid, müklobutaniil, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina).

10

(11)  Eelkõige diklorofossi jäägid.

11

(12)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa väljendatud karbofuraanina), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), triasofoss, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), profenofoss, protiofoss, etioon, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), triforiin, protsümidoon, formetanaat: formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat(vesinikkloriidina).

12

(13)  Standardmeetod EN/ISO 6579 või sertifitseeritud meetod, mis on valideeritud nimetatud standardmeetodi alusel, kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1) artikliga 5.

13

(14)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: atsefaat, karbarüül, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), kloropürifoss, metüülkloropürifoss, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), etioon, malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), metalaksüül ja metalaksüül-M (kaasa arvatud muud komponentisomeeride segud, sealhulgas metalaksüül-M (isomeeride summa)), metamidofoss, metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), monokrotofoss, profenofoss, protiofoss, kvinalfoss, triadimefoon ja triadimenool (triadimefooni ja triadimenooli summa), triasofoss, dikrotofoss, EPN, triforiin.

14

(15)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), oksamüül, karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), klofentesiin, diafentiuroon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), formetanaat: formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat(vesinikkloriidina), malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina), protsümidoon, tetradifoon, metüültiofanaat.

15

(16)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina), karbendasiim ja benomüül (benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina), kloropürifoss, profenofoss, permetriin (isomeeride summa), heksakonasool, difenokonasool, propikonasool, fiproniil (fiproniili ja sulfoonmetaboliidi (MB46136) summa, väljendatud fiproniilina), propargiit, flusilasool, fentoaat, tsüpermetriin (tsüpermetriin, sealhulgas muud komponentisomeeride segud (isomeeride summa)), metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa, väljendatud metomüülina), kvinalfoss, pentsükuroon metidatioon, dimetoaat (dimetoaadi ja ometoaadi summa, väljendatud dimetoaadina), fenbukonasool.”

16

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 619/2013,

26. juuni 2013,

millega keelatakse Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Malta või Hispaania lipu all sõitvatel või neis riikides registreeritud seineritel hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013 (millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse) (2) on kindlaks määratud hariliku tuuni kogus, mida tohib Euroopa Liidu kalalaevade ja mõrdadega 2013. aastal püüda Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013 (millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse) (2) on kindlaks määratud hariliku tuuni kogus, mida tohib Euroopa Liidu kalalaevade ja mõrdadega 2013. aastal püüda Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres.

| (2) | Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007, (3) on ette nähtud, et liikmesriigid teatavad komisjonile üle 24 meetri pikkustele laevadele eraldatud individuaalsed kvoodid. Kui tegemist on alla 24 meetri pikkuste kalapüügilaevade ja mõrdadega, peavad liikmesriigid komisjonile teatama vähemalt tootjaorganisatsioonidele või samalaadse püügivahendiga kala püüdvate kalapüügilaevade rühmale eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007, (3) on ette nähtud, et liikmesriigid teatavad komisjonile üle 24 meetri pikkustele laevadele eraldatud individuaalsed kvoodid. Kui tegemist on alla 24 meetri pikkuste kalapüügilaevade ja mõrdadega, peavad liikmesriigid komisjonile teatama vähemalt tootjaorganisatsioonidele või samalaadse püügivahendiga kala püüdvate kalapüügilaevade rühmale eraldatud kvoodi.

| (3) | Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada kalandussektori pikaajaline elujõulisus vee-elusressursside säästva kasutamise kaudu, tuginedes ettevaatusprintsiibile. |
| --- | --- |

(3)

Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada kalandussektori pikaajaline elujõulisus vee-elusressursside säästva kasutamise kaudu, tuginedes ettevaatusprintsiibile.

| (4) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 36 lõike 2 kohaselt teavitab komisjon asjaomaseid liikmesriike, kui ta leiab liikmesriikide esitatud teabe või tema enda käsutuses oleva muu teabe põhjal, et ELile, liikmesriigile või liikmesriikide rühmale kättesaadavad kalapüügivõimalused loetakse ammendatuks ühe või enama püügivahendi või laeva jaoks, ning keelustab vastava kalavaru või kalavarude rühma püügi vastavas piirkonnas ja vastavate püügivahendite kasutamise sellise püügitegevusega seotud laevadele. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 36 lõike 2 kohaselt teavitab komisjon asjaomaseid liikmesriike, kui ta leiab liikmesriikide esitatud teabe või tema enda käsutuses oleva muu teabe põhjal, et ELile, liikmesriigile või liikmesriikide rühmale kättesaadavad kalapüügivõimalused loetakse ammendatuks ühe või enama püügivahendi või laeva jaoks, ning keelustab vastava kalavaru või kalavarude rühma püügi vastavas piirkonnas ja vastavate püügivahendite kasutamise sellise püügitegevusega seotud laevadele.

| (5) | Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal loetakse Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Malta ja Hispaania lipu all sõitvatele või neis riikides registreeritud seineritele eraldatud hariliku tuuni püügivõimalused Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres ammendatuks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal loetakse Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Malta ja Hispaania lipu all sõitvatele või neis riikides registreeritud seineritele eraldatud hariliku tuuni püügivõimalused Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres ammendatuks.

| (6) | Prantsusmaa teatas komisjonile 3., 5., 8. ja 17. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud 17 seineri püügitegevuse järgmiselt: 10 laeval alates 3. juunist, 4 laeval alates 5. juunist, 2 laeval alates 8. juunist ja viimasel laeval alates 17. juunist; selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 17. juunist 2013 kell 17.22. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa teatas komisjonile 3., 5., 8. ja 17. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud 17 seineri püügitegevuse järgmiselt: 10 laeval alates 3. juunist, 4 laeval alates 5. juunist, 2 laeval alates 8. juunist ja viimasel laeval alates 17. juunist; selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 17. juunist 2013 kell 17.22.

| (7) | Kreeka teatas komisjonile 3. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud seineri püügitegevuse alates 3. juunist 2013 kell 8.00. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka teatas komisjonile 3. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud seineri püügitegevuse alates 3. juunist 2013 kell 8.00.

| (8) | Itaalia teatas komisjonile 13. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud 12 seineri püügitegevuse järgmiselt: 4 laeval alates 5. juunist, 4 laeval alates 6. juunist, 3 laeval alates 9. juunist ja viimasel laeval alates 13. juunist; selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 13. juunist 2013 kell 15.27. |
| --- | --- |

(8)

Itaalia teatas komisjonile 13. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud 12 seineri püügitegevuse järgmiselt: 4 laeval alates 5. juunist, 4 laeval alates 6. juunist, 3 laeval alates 9. juunist ja viimasel laeval alates 13. juunist; selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 13. juunist 2013 kell 15.27.

| (9) | Malta teatas komisjonile 8. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud seineri püügitegevuse alates 8. juunist 2013 kell 21.56. |
| --- | --- |

(9)

Malta teatas komisjonile 8. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud seineri püügitegevuse alates 8. juunist 2013 kell 21.56.

| (10) | Hispaania teatas komisjonile 3. ja 17. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud 6 seineri püügitegevuse järgmiselt: 5 laeval alates 3. juunist ja viimasel laeval alates 17. juunist; selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 17. juunist 2013 kell 00.00. |
| --- | --- |

(10)

Hispaania teatas komisjonile 3. ja 17. juunil, et ta peatas oma 2013. aastal tuunipüügiga tegelenud 6 seineri püügitegevuse järgmiselt: 5 laeval alates 3. juunist ja viimasel laeval alates 17. juunist; selle tulemusena on igasugune püügitegevus keelatud alates 17. juunist 2013 kell 00.00.

| (11) | Ilma et see piiraks Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Malta ja Hispaania poolt võetud eespool nimetatud meetmeid, peaks komisjon kinnitama Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres hariliku tuuni püügi keelamise seineritel, mis sõidavad asjaomaste ELi liikmesriikide lipu all või on seal registreeritud, järgmiselt: Prantsusmaa puhul alates 17. juunist 2013 hiljemalt kell 17.22, Kreeka puhul alates 3. juunist 2013 kell 8.00, Itaalia puhul alates 13. juunist 2013 hiljemalt kell 15.27, Malta puhul alates 8. juunist 2013 kell 21.56 ja Hispaania puhul alates 17. juunist 2013 hiljemalt kell 00.00, |
| --- | --- |

(11)

Ilma et see piiraks Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Malta ja Hispaania poolt võetud eespool nimetatud meetmeid, peaks komisjon kinnitama Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres hariliku tuuni püügi keelamise seineritel, mis sõidavad asjaomaste ELi liikmesriikide lipu all või on seal registreeritud, järgmiselt: Prantsusmaa puhul alates 17. juunist 2013 hiljemalt kell 17.22, Kreeka puhul alates 3. juunist 2013 kell 8.00, Itaalia puhul alates 13. juunist 2013 hiljemalt kell 15.27, Malta puhul alates 8. juunist 2013 kell 21.56 ja Hispaania puhul alates 17. juunist 2013 hiljemalt kell 00.00,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaa lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 17. juunist 2013 hiljemalt kell 17.22.

Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.

Artikkel 2

Kreeka lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 3. juunist 2013 kell 08.00.

Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.

Artikkel 3

Itaalia lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 13. juunist 2013 hiljemalt kell 15.27.

Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.

Artikkel 4

Malta lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 8. juunist 2013 kell 21.56.

Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.

Artikkel 5

Hispaania lipu all sõitvatel või selles riigis registreeritud seineritel keelatakse hariliku tuuni püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres alates 17. juunist 2013 hiljemalt kell 00.00.

Kõnealuste laevade poolt alates nimetatud kuupäevast püütud hariliku tuuni pardal hoidmine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, ümberlaadimine, üleviimine või lossimine on keelatud.

Artikkel 6

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 1.

2

(3)  ELT L 96, 15.4.2009, lk 1.

3

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 620/2013,

26. juuni 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 49,2 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 74,0 |
| 0707 00 05 | MK | 29,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 72,8 |
| 0709 93 10 | MA | 102,6 |
| TR | 127,4 |
| ZZ | 115,0 |
| 0805 50 10 | AR | 86,5 |
| BR | 96,4 |
| TR | 78,7 |
| ZA | 99,9 |
| ZZ | 90,4 |
| 0808 10 80 | AR | 167,5 |
| BR | 116,6 |
| CL | 130,8 |
| CN | 105,7 |
| NZ | 144,4 |
| US | 156,1 |
| ZA | 128,3 |
| ZZ | 135,6 |
| 0809 10 00 | IL | 342,4 |
| TR | 218,5 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 29 00 | TR | 335,5 |
| ZZ | 335,5 |
| 0809 30 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0809 40 05 | CL | 216,9 |
| IL | 308,9 |
| ZA | 377,9 |
| ZZ | 301,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

49,2

TR

98,7

ZZ

74,0

0707 00 05

MK

29,3

TR

116,3

ZZ

72,8

0709 93 10

MA

102,6

TR

127,4

ZZ

115,0

0805 50 10

AR

86,5

BR

96,4

TR

78,7

ZA

99,9

ZZ

90,4

0808 10 80

AR

167,5

BR

116,6

CL

130,8

CN

105,7

NZ

144,4

US

156,1

ZA

128,3

ZZ

135,6

0809 10 00

IL

342,4

TR

218,5

ZZ

280,5

0809 29 00

TR

335,5

ZZ

335,5

0809 30

TR

179,1

ZZ

179,1

0809 40 05

CL

216,9

IL

308,9

ZA

377,9

ZZ

301,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/47

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

21. juuni 2013,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

(2013/323/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (1), eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011 Portugalile finantsabi (nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL (2)), et toetada jõulist majandus- ja rahandusreformi programmi („programm”), mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011 Portugalile finantsabi (nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL (2)), et toetada jõulist majandus- ja rahandusreformi programmi („programm”), mille eesmärk on taastada usaldus, võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 vaatas komisjon ajavahemikul 25. veebruarist kuni 14. märtsini koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpangaga (EKP) seitsmendat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on programmis kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud. Lisaks hinnati 14.–17. aprillil 2013 ja 8.–11. mail 2013 täiendavalt mõnda eelarvemeedet. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 10 vaatas komisjon ajavahemikul 25. veebruarist kuni 14. märtsini koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Euroopa Keskpangaga (EKP) seitsmendat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on programmis kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud. Lisaks hinnati 14.–17. aprillil 2013 ja 8.–11. mail 2013 täiendavalt mõnda eelarvemeedet.

| (3) | Liidu laenude maksimaalse keskmise tagasimaksetähtaja pikendamine oleks kasulik, sest see toetaks Portugali püüdlusi taastada täielik juurdepääs turule ning edukalt programmist väljuda. Selleks et saada täielikult kasu liidu laenu maksimaalse keskmise tagasimaksetähtaja pikendamisest, peaks komisjonil olema õigus pikendada osamaksete ja nende osade tagasimaksetähtaega. |
| --- | --- |

(3)

Liidu laenude maksimaalse keskmise tagasimaksetähtaja pikendamine oleks kasulik, sest see toetaks Portugali püüdlusi taastada täielik juurdepääs turule ning edukalt programmist väljuda. Selleks et saada täielikult kasu liidu laenu maksimaalse keskmise tagasimaksetähtaja pikendamisest, peaks komisjonil olema õigus pikendada osamaksete ja nende osade tagasimaksetähtaega.

| (4) | Reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) vähenes 2012. aastal 3,2 % pärast ootamatult suurt majandustegevuse ja tööhõive langust aasta viimases kvartalis. Need suundumused nõudsid majandusväljavaate korrigeerimist allapoole: uute prognooside kohaselt väheneb reaalne SKP 2013. aastal 2,3 %, põhjuseks 2012. aastast ülekanduv oodatust negatiivsem mõju, sisetarbimise suurem vähenemine tulenevalt varem oodatust suuremast töötuse määrast ning välisnõudluse kehvem väljavaade. Prognooside kohaselt saab ka majanduse elavnemine olema tagasihoidlikum kui varem eeldati: reaalne SKP kasv peaks olema madalaim aasta teisel poolel ning kasvama 2014. aastal keskmiselt 0,6 %, kusjuures SKP reaalkasv peaks 2015. aastal olema 1,5 %. Eeldatavalt saavutab töötuse määr tipu 181⁄2 protsenti tööjõust 2014. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) vähenes 2012. aastal 3,2 % pärast ootamatult suurt majandustegevuse ja tööhõive langust aasta viimases kvartalis. Need suundumused nõudsid majandusväljavaate korrigeerimist allapoole: uute prognooside kohaselt väheneb reaalne SKP 2013. aastal 2,3 %, põhjuseks 2012. aastast ülekanduv oodatust negatiivsem mõju, sisetarbimise suurem vähenemine tulenevalt varem oodatust suuremast töötuse määrast ning välisnõudluse kehvem väljavaade. Prognooside kohaselt saab ka majanduse elavnemine olema tagasihoidlikum kui varem eeldati: reaalne SKP kasv peaks olema madalaim aasta teisel poolel ning kasvama 2014. aastal keskmiselt 0,6 %, kusjuures SKP reaalkasv peaks 2015. aastal olema 1,5 %. Eeldatavalt saavutab töötuse määr tipu 181⁄2 protsenti tööjõust 2014. aastal.

| (5) | Valitsemissektori eelarve puudujääk oli 2012. aastal 6,4 % SKPst, mis on rohkem kui programmis sisalduv eesmärk 5 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujäägile avaldasid mõju mitmed suured ühekordsed tehingud, mille mõju eelarvele ei olnud eelmise läbivaatamise ajal teada. Nende tehingute hulka kuuluvad kapitalisüstid riigiosalusega panka CGD (0,5 % SKPst), valitsuse kaudu Parpúblicalt aktsionärilaenude konverteerimine SAGESTAMO omakapitaliks (kaks väljapoole valitsemissektorit jäävat äriühingut; 0,5 % SKPst) ja BPNist vara ülekandmisega seotud väärtuse langus (0,1 % SKPst). Lisaks käsitati pärast Eurostati antud nõuandeid Portugali peamiste lennujaamade käitamise kontsessiooni müügist saadud tulu kapitali vähendamisena ja seega ei mõjutanud see valitsemissektori eelarve positsiooni; vastupidiselt sellele, mida valitsus oli eelarves ette näinud (0,7 % SKPst). Kui jätta arvesse võtmata nende ühekordsete tegurite mõju valitsemissektori eelarve positsioonile, oleks valitsemissektori eelarve puudujääk olnud 4,7 % SKPst, mis jääb allapoole eesmärki. Eelarvepuudujäägi hoidmine sellel tasemel oli keeruline, sest makromajanduslikust olukorrast põhjustatud tulude alalaekumist tuli korvata eelarves kavandatust suuremate kärbetega, eelkõige avaliku sektori palgakulude, vahetarbimise ja uutele investeerimisprojektidele eraldatud summade puhul. |
| --- | --- |

(5)

Valitsemissektori eelarve puudujääk oli 2012. aastal 6,4 % SKPst, mis on rohkem kui programmis sisalduv eesmärk 5 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujäägile avaldasid mõju mitmed suured ühekordsed tehingud, mille mõju eelarvele ei olnud eelmise läbivaatamise ajal teada. Nende tehingute hulka kuuluvad kapitalisüstid riigiosalusega panka CGD (0,5 % SKPst), valitsuse kaudu Parpúblicalt aktsionärilaenude konverteerimine SAGESTAMO omakapitaliks (kaks väljapoole valitsemissektorit jäävat äriühingut; 0,5 % SKPst) ja BPNist vara ülekandmisega seotud väärtuse langus (0,1 % SKPst). Lisaks käsitati pärast Eurostati antud nõuandeid Portugali peamiste lennujaamade käitamise kontsessiooni müügist saadud tulu kapitali vähendamisena ja seega ei mõjutanud see valitsemissektori eelarve positsiooni; vastupidiselt sellele, mida valitsus oli eelarves ette näinud (0,7 % SKPst). Kui jätta arvesse võtmata nende ühekordsete tegurite mõju valitsemissektori eelarve positsioonile, oleks valitsemissektori eelarve puudujääk olnud 4,7 % SKPst, mis jääb allapoole eesmärki. Eelarvepuudujäägi hoidmine sellel tasemel oli keeruline, sest makromajanduslikust olukorrast põhjustatud tulude alalaekumist tuli korvata eelarves kavandatust suuremate kärbetega, eelkõige avaliku sektori palgakulude, vahetarbimise ja uutele investeerimisprojektidele eraldatud summade puhul.

| (6) | Kokkuvõttes oli eelarve konsolideerimine 2012. aastal 2,4 % SKPst (mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega), mis on kooskõlas nõukogu 9. oktoobri 2012. aasta soovitusega valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Portugalis. Struktuurse esmase eelarvepositsiooni paranemine oli veelgi suurem: 2,7 % SKPst. |
| --- | --- |

(6)

Kokkuvõttes oli eelarve konsolideerimine 2012. aastal 2,4 % SKPst (mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega), mis on kooskõlas nõukogu 9. oktoobri 2012. aasta soovitusega valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Portugalis. Struktuurse esmase eelarvepositsiooni paranemine oli veelgi suurem: 2,7 % SKPst.

| (7) | Pärast 2012. aasta suundumusi eeldatakse uues 2013. aasta eelarve lähtestsenaariumis, et tulude alalaekumine ja suurenenud mitterahalised sotsiaalsed siirded jätkuvad, kusjuures suurt osa 2012. aasta viimase kvartali kulude kokkuhoiust käsitatakse ajutisena, mistõttu on negatiivne ülekanduv mõju 2013. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst. Lisaks halvendas makromajanduse väljavaate oluline halvenemine 2013. aastal kavandatud eelarvepositsiooni veel 0,5 % SKPst. Neid suundumusi arvesse võttes ei ole programmi viiendal läbivaatamisel seatud eelarve-eesmärgid (4,5 % SKPst 2013. aastal ja 2,5 % SKPst 2014. aastal) enam saavutatavad. Kuna kõrvalekallete põhjused on hinnangute kohaselt peamiselt väljaspool valitsuse kontrolli, näib eelarve kohandamise läbivaatamine olevat asjakohane. |
| --- | --- |

(7)

Pärast 2012. aasta suundumusi eeldatakse uues 2013. aasta eelarve lähtestsenaariumis, et tulude alalaekumine ja suurenenud mitterahalised sotsiaalsed siirded jätkuvad, kusjuures suurt osa 2012. aasta viimase kvartali kulude kokkuhoiust käsitatakse ajutisena, mistõttu on negatiivne ülekanduv mõju 2013. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst. Lisaks halvendas makromajanduse väljavaate oluline halvenemine 2013. aastal kavandatud eelarvepositsiooni veel 0,5 % SKPst. Neid suundumusi arvesse võttes ei ole programmi viiendal läbivaatamisel seatud eelarve-eesmärgid (4,5 % SKPst 2013. aastal ja 2,5 % SKPst 2014. aastal) enam saavutatavad. Kuna kõrvalekallete põhjused on hinnangute kohaselt peamiselt väljaspool valitsuse kontrolli, näib eelarve kohandamise läbivaatamine olevat asjakohane.

| (8) | Seepärast on puudujäägieesmärke kohandatud 5,5 %-le SKPst 2013. aastaks, 4,0 %-le SKPst 2014. aastaks ning 2,5 %-le SKPst 2015. aastaks. Eelarvestrateegiat on kohandatud, et säilitada ajavahemikul 2011–2015 struktuurne esmane kohandamine ligikaudu 9 %, võimaldades samal ajal toimida automaatsetel stabilisaatoritel ning võttes arvesse nii rahastamise ja võla piiranguid kui ka kohandamise sotsiaalseid kulusid. Isegi läbivaadatud eesmärkide kohaselt on vaja võtta märkimisväärses mahus konsolideerimismeetmeid – 3,5 % SKPst 2013. aastal ja 2 % SKPst 2014. aastal. Programmiperioodil kavandatud kohandamist toetatakse eri struktuursete kulu- ja tulumeetmetega. Konsolideerimine peaks eeldatavalt jätkuma ka pärast programmiperioodi lõppu, et vähendada eelarvepuudujääk 2015. aastaks kindlalt allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on puudujäägieesmärke kohandatud 5,5 %-le SKPst 2013. aastaks, 4,0 %-le SKPst 2014. aastaks ning 2,5 %-le SKPst 2015. aastaks. Eelarvestrateegiat on kohandatud, et säilitada ajavahemikul 2011–2015 struktuurne esmane kohandamine ligikaudu 9 %, võimaldades samal ajal toimida automaatsetel stabilisaatoritel ning võttes arvesse nii rahastamise ja võla piiranguid kui ka kohandamise sotsiaalseid kulusid. Isegi läbivaadatud eesmärkide kohaselt on vaja võtta märkimisväärses mahus konsolideerimismeetmeid – 3,5 % SKPst 2013. aastal ja 2 % SKPst 2014. aastal. Programmiperioodil kavandatud kohandamist toetatakse eri struktuursete kulu- ja tulumeetmetega. Konsolideerimine peaks eeldatavalt jätkuma ka pärast programmiperioodi lõppu, et vähendada eelarvepuudujääk 2015. aastaks kindlalt allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst.

| (9) | 2013. aasta eelarveseadus sisaldas kaalutlusõigusel põhinevaid struktuurseid meetmeid mahus veidi rohkem kui 3 % SKPst pärast seda, kui on arvesse võetud avaliku sektori töötajate kahest lisatasust ühe taaskehtestamist ning pensionäride kahest lisamaksest 1,1 kordse lisamakse taaskehtestamist, mida oli kärbitud 2012. aastal. Konstitutsioonikohus tegi 5. aprillil 2013 siiski otsuse, et mõni 2013. aasta eelarve säte on põhiseadusega vastuolus, sealhulgas avaliku sektori töötajate ühe lisatasu jätkuv kärpimine, pensionäride lisatasu vähendamine (jättes kahest lisatasust alles ühe mahus 90 %), ning uus lisamaks töötus- ja haigushüvitistele ning seega tekitas otsus eelarvelõhe mahus 0,8 % SKPst. Et kõrvaldada see lõhe ja toetada eelarve nõutud kohandamist 2014. ja 2015. aastal, võttis valitsus aprilli ja mai jooksul vastu kulusid vähendavate alaliste meetmete paketi, mis tervikuna peaks aitama kokku hoida 4,7 miljardit eurot või 2,8 % SKPst aastatel 2013–2014 ning millest meetmeid mahus 0,8 % SKPst rakendatakse 2013. aastal. 2014. aastal tulu- ja kulupõhise konsolideerimise tasakaal taastatakse. |
| --- | --- |

(9)

2013. aasta eelarveseadus sisaldas kaalutlusõigusel põhinevaid struktuurseid meetmeid mahus veidi rohkem kui 3 % SKPst pärast seda, kui on arvesse võetud avaliku sektori töötajate kahest lisatasust ühe taaskehtestamist ning pensionäride kahest lisamaksest 1,1 kordse lisamakse taaskehtestamist, mida oli kärbitud 2012. aastal. Konstitutsioonikohus tegi 5. aprillil 2013 siiski otsuse, et mõni 2013. aasta eelarve säte on põhiseadusega vastuolus, sealhulgas avaliku sektori töötajate ühe lisatasu jätkuv kärpimine, pensionäride lisatasu vähendamine (jättes kahest lisatasust alles ühe mahus 90 %), ning uus lisamaks töötus- ja haigushüvitistele ning seega tekitas otsus eelarvelõhe mahus 0,8 % SKPst. Et kõrvaldada see lõhe ja toetada eelarve nõutud kohandamist 2014. ja 2015. aastal, võttis valitsus aprilli ja mai jooksul vastu kulusid vähendavate alaliste meetmete paketi, mis tervikuna peaks aitama kokku hoida 4,7 miljardit eurot või 2,8 % SKPst aastatel 2013–2014 ning millest meetmeid mahus 0,8 % SKPst rakendatakse 2013. aastal. 2014. aastal tulu- ja kulupõhise konsolideerimise tasakaal taastatakse.

| (10) | Avaliku sektori töötajate ja pensionäride kahe lisatasu täieliku taastamise tõttu moodustab tulude suurenemine rohkem kui kaks kolmandikku eelarve konsolideerimisest 2013. aastal, samas kulude kärped moodustavad vähem kui kolmandiku, mis on vastuolus esialgsete kavatsustega keskenduda konsolideerimisel kuludele. |
| --- | --- |

(10)

Avaliku sektori töötajate ja pensionäride kahe lisatasu täieliku taastamise tõttu moodustab tulude suurenemine rohkem kui kaks kolmandikku eelarve konsolideerimisest 2013. aastal, samas kulude kärped moodustavad vähem kui kolmandiku, mis on vastuolus esialgsete kavatsustega keskenduda konsolideerimisel kuludele.

| (11) | 2013. aastal hõlmavad tulude poole meetmed muu hulgas järgmist: füüsilise isiku tulumaksu restruktureerimine; miinimumpalka ületava maksustatava tulu lisamaks 3,5 %; solidaarsusmaks kõrgemate astmete tulule; maksubaasi laiendamine ja muud tulusid suurendavad muudatused äriühingute maksustamisel; tubaka, alkoholi ja maagaasi aktsiisimaksu tõus; omandimaksu baasi laiendamine pärast kinnisvara ümberhindamist ning erakorraline solidaarsusmaks pensionidele, et tulla toime elanikkonna vananemisega seotud jätkusuutlikkuse probleemidega. Kulude poolel nähakse meetmetega ette avaliku sektori palgakulude märkimisväärne vähendamine, optimeerides vahendite eraldamist ning vähendades avaliku sektori töötajate arvu ja vähendades ületunnitasusid, lisasoodustusi ja hüvitisi erakorralise puhkuse ajal. Muud kulude kokkuhoiu meetmed hõlmavad muu hulgas järgmist: ratsionaliseerimise jätkamine tervishoiusektoris; sotsiaalhüvitiste süsteemi tõhustamine ja sotsiaalabi parem suunamine; haruministeeriumide vahetarbimise vähendamine; kokkuhoid avaliku ja erasektori partnerluse lepingute üle uuesti läbirääkimisest ja riigi osalusega ettevõtete täiendavast restruktureerimisest. Osa kavandatud kokkuhoiust tuleneb avaliku sektori kulude läbivaatamise raames kavandatud meetmete võtmisest peamiselt perioodi alguses. |
| --- | --- |

(11)

2013. aastal hõlmavad tulude poole meetmed muu hulgas järgmist: füüsilise isiku tulumaksu restruktureerimine; miinimumpalka ületava maksustatava tulu lisamaks 3,5 %; solidaarsusmaks kõrgemate astmete tulule; maksubaasi laiendamine ja muud tulusid suurendavad muudatused äriühingute maksustamisel; tubaka, alkoholi ja maagaasi aktsiisimaksu tõus; omandimaksu baasi laiendamine pärast kinnisvara ümberhindamist ning erakorraline solidaarsusmaks pensionidele, et tulla toime elanikkonna vananemisega seotud jätkusuutlikkuse probleemidega. Kulude poolel nähakse meetmetega ette avaliku sektori palgakulude märkimisväärne vähendamine, optimeerides vahendite eraldamist ning vähendades avaliku sektori töötajate arvu ja vähendades ületunnitasusid, lisasoodustusi ja hüvitisi erakorralise puhkuse ajal. Muud kulude kokkuhoiu meetmed hõlmavad muu hulgas järgmist: ratsionaliseerimise jätkamine tervishoiusektoris; sotsiaalhüvitiste süsteemi tõhustamine ja sotsiaalabi parem suunamine; haruministeeriumide vahetarbimise vähendamine; kokkuhoid avaliku ja erasektori partnerluse lepingute üle uuesti läbirääkimisest ja riigi osalusega ettevõtete täiendavast restruktureerimisest. Osa kavandatud kokkuhoiust tuleneb avaliku sektori kulude läbivaatamise raames kavandatud meetmete võtmisest peamiselt perioodi alguses.

| (12) | Kuna ülalnimetatud meetmed on alalised, võtab valitsus ka ajutisi meetmeid, sealhulgas kandes Ühtekuuluvusfondi vahendid rakendamise algjärgus projektidelt rakendamises kaugemale jõudnud projektidele, ning veelgi vähendades kapitalikulusid (programm Polis). |
| --- | --- |

(12)

Kuna ülalnimetatud meetmed on alalised, võtab valitsus ka ajutisi meetmeid, sealhulgas kandes Ühtekuuluvusfondi vahendid rakendamise algjärgus projektidelt rakendamises kaugemale jõudnud projektidele, ning veelgi vähendades kapitalikulusid (programm Polis).

| (13) | Lisaks lisaeelarves sisalduvatele konsolideerimismeetmetele võtab valitsus vastu või esitab parlamendile istungite perioodi lõpuks juuli keskel 2013 avaliku sektori kulude läbivaatamisega seotud reformide elluviimiseks vajalikud muud õigusaktide muudatused või ettepanekud. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks lisaeelarves sisalduvatele konsolideerimismeetmetele võtab valitsus vastu või esitab parlamendile istungite perioodi lõpuks juuli keskel 2013 avaliku sektori kulude läbivaatamisega seotud reformide elluviimiseks vajalikud muud õigusaktide muudatused või ettepanekud.

| (14) | 2014. aasta puhul jätkub eelarve kohandamine avaliku sektori kulude läbivaatamise alusel, mille valitsus on eelnevatel kuudel teostanud, ning sisaldab 2014. aastal kulusid vähendavaid alalisi meetmeid mahus 2 % SKPst. Avaliku sektori kulude läbivaatamise meetmete põhimõju avaldub kolmel suunal: 1) avaliku sektori palgakulude vähendamine; 2) pensionihüvitiste vähendamine ja 3) valdkondlikud kulude kärped eri haruministeeriumide ja programmide puhul. Avaliku sektori kulude läbivaatamisega seotud meetmed on osa suuremast püüdlusest riiki reformida, et suurendada sotsiaalsete siirete ja avalike teenuste osutamise puhul võrdsust ja tõhusust. Palgakulude vähendamise eesmärk 2014. aastal on vähendada avaliku sektori töötajate arvu ja samal ajal suurendada kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate osakaalu, viia avaliku sektori tööeeskirjad kooskõlla erasektori eeskirjadega ning muuta tasustamispoliitika läbipaistvamaks ja tulemuspõhisemaks. Konkreetsete reformide hulka kuuluvad liikuvuse erikava muutmine ümberõppe programmiks, avaliku sektori töötundide kooskõlla viimine erasektori töötundidega (st töötundide arvu suurenemine 35-lt tunnilt 40-le tunnile nädalas), paindliku tööaja süsteemi kasutuselevõtt, puhkuseõiguste vähendamine, vabatahtliku koondamiskava rakendamine (mis hinnanguliselt tekitab ühekordset algset kulu umbes 0,3 % SKPst) ning palga ja lisatasu ühtse skaala kehtestamine. Ulatuslik pensionireform annab veel ühe olulise osa kokkuhoiust ning põhineb võrdsuse põhimõttel ja tulu progressiivsusel, seega kaitstes madalaima pensioni saajaid. Eelkõige on reformide eesmärk vähendada praeguseid erinevusi avalike teenistujate süsteemi (CGA) ja üldise süsteemi vahel, tõsta ametlikku pensioniiga, muutes demograafilise jätkusuutlikkuse tegurit ning kehtestades äärmise vajaduse korral astmelise jätkusuutlikkuse makse. Lisaks intensiivistatakse vahetarbimise ja kulutuste programmidega seotud kokkuhoidu kõigis haruministeeriumides. |
| --- | --- |

(14)

2014. aasta puhul jätkub eelarve kohandamine avaliku sektori kulude läbivaatamise alusel, mille valitsus on eelnevatel kuudel teostanud, ning sisaldab 2014. aastal kulusid vähendavaid alalisi meetmeid mahus 2 % SKPst. Avaliku sektori kulude läbivaatamise meetmete põhimõju avaldub kolmel suunal: 1) avaliku sektori palgakulude vähendamine; 2) pensionihüvitiste vähendamine ja 3) valdkondlikud kulude kärped eri haruministeeriumide ja programmide puhul. Avaliku sektori kulude läbivaatamisega seotud meetmed on osa suuremast püüdlusest riiki reformida, et suurendada sotsiaalsete siirete ja avalike teenuste osutamise puhul võrdsust ja tõhusust. Palgakulude vähendamise eesmärk 2014. aastal on vähendada avaliku sektori töötajate arvu ja samal ajal suurendada kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate osakaalu, viia avaliku sektori tööeeskirjad kooskõlla erasektori eeskirjadega ning muuta tasustamispoliitika läbipaistvamaks ja tulemuspõhisemaks. Konkreetsete reformide hulka kuuluvad liikuvuse erikava muutmine ümberõppe programmiks, avaliku sektori töötundide kooskõlla viimine erasektori töötundidega (st töötundide arvu suurenemine 35-lt tunnilt 40-le tunnile nädalas), paindliku tööaja süsteemi kasutuselevõtt, puhkuseõiguste vähendamine, vabatahtliku koondamiskava rakendamine (mis hinnanguliselt tekitab ühekordset algset kulu umbes 0,3 % SKPst) ning palga ja lisatasu ühtse skaala kehtestamine. Ulatuslik pensionireform annab veel ühe olulise osa kokkuhoiust ning põhineb võrdsuse põhimõttel ja tulu progressiivsusel, seega kaitstes madalaima pensioni saajaid. Eelkõige on reformide eesmärk vähendada praeguseid erinevusi avalike teenistujate süsteemi (CGA) ja üldise süsteemi vahel, tõsta ametlikku pensioniiga, muutes demograafilise jätkusuutlikkuse tegurit ning kehtestades äärmise vajaduse korral astmelise jätkusuutlikkuse makse. Lisaks intensiivistatakse vahetarbimise ja kulutuste programmidega seotud kokkuhoidu kõigis haruministeeriumides.

| (15) | Silmas pidades rakendamisprotsessiga seotud poliitilisi ja õiguslikke riske, võib sotsiaal- ja poliitiliste partneritega käimasoleva konsultatsiooni protsessi käigus asendada mõne avaliku sektori kulude läbivaatamise meetme muude samaväärse mahu ja kvaliteediga meetmetega. |
| --- | --- |

(15)

Silmas pidades rakendamisprotsessiga seotud poliitilisi ja õiguslikke riske, võib sotsiaal- ja poliitiliste partneritega käimasoleva konsultatsiooni protsessi käigus asendada mõne avaliku sektori kulude läbivaatamise meetme muude samaväärse mahu ja kvaliteediga meetmetega.

| (16) | Eelarve kohandamist toetavad mitmed fiskaalsed struktuurimeetmed, millega parandatakse kontrolli valitsemissektori kulutuste üle ja tulude laekumist. Eelkõige aitab eelarveraamistiku põhjalik reform, sealhulgas keskvalitsuse ning piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandil, viia selle vastavusse eelarvemenetluste ja -juhtimise parima tavaga. Eelarveraamistiku seadust muudeti, et inkorporeerida sellesse liidu eelarvejuhtimise tugevdatud raamistik, võttes üle majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus ning majanduse juhtimist käsitlevas kuue seadusandliku akti paketis sätestatud nõuded. Uus kohustuste kontrollimise süsteem annab tulemusi, kuid selle rakendamist tuleb hoolega jälgida, et tagada kohustuste ja rahastamise kooskõla. Avaliku halduse reformid jätkuvad avaliku sektori tööhõive ja avaliku sektori üksuste olulise ratsionaliseerimisega. Tulude haldamise reformiga tehakse edusamme ning ametiasutused tugevdavad järelevalvet ja maksukuulekust. Avaliku ja erasektori partnerluste üle on alustatud uusi läbirääkimisi ning alates 2013. aastast prognoositakse märkimisväärset kokkuhoidu. Riigi osalusega ettevõtete tegevus jõudis keskmiselt tasakaalu 2012. aasta lõpuks ning tulemusi peaks veelgi parandama täiendavad tõhusust suurendavad reformid. Tervishoiusektori reformid annavad märkimisväärset kokkuhoidu ja nende rakendamine jätkub üldiselt kooskõlas eesmärkidega. |
| --- | --- |

(16)

Eelarve kohandamist toetavad mitmed fiskaalsed struktuurimeetmed, millega parandatakse kontrolli valitsemissektori kulutuste üle ja tulude laekumist. Eelkõige aitab eelarveraamistiku põhjalik reform, sealhulgas keskvalitsuse ning piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandil, viia selle vastavusse eelarvemenetluste ja -juhtimise parima tavaga. Eelarveraamistiku seadust muudeti, et inkorporeerida sellesse liidu eelarvejuhtimise tugevdatud raamistik, võttes üle majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingus ning majanduse juhtimist käsitlevas kuue seadusandliku akti paketis sätestatud nõuded. Uus kohustuste kontrollimise süsteem annab tulemusi, kuid selle rakendamist tuleb hoolega jälgida, et tagada kohustuste ja rahastamise kooskõla. Avaliku halduse reformid jätkuvad avaliku sektori tööhõive ja avaliku sektori üksuste olulise ratsionaliseerimisega. Tulude haldamise reformiga tehakse edusamme ning ametiasutused tugevdavad järelevalvet ja maksukuulekust. Avaliku ja erasektori partnerluste üle on alustatud uusi läbirääkimisi ning alates 2013. aastast prognoositakse märkimisväärset kokkuhoidu. Riigi osalusega ettevõtete tegevus jõudis keskmiselt tasakaalu 2012. aasta lõpuks ning tulemusi peaks veelgi parandama täiendavad tõhusust suurendavad reformid. Tervishoiusektori reformid annavad märkimisväärset kokkuhoidu ja nende rakendamine jätkub üldiselt kooskõlas eesmärkidega.

| (17) | Võttes arvesse komisjoni praegusi prognoose SKP nominaalkasvu kohta (-1,0 % 2013. aastal, 1,6 % 2014. aastal ja 3,3 % 2015. aastal) ning valitsemissektori eelarve puudujäägi kohta (5,5 % SKPst 2013. aastal, 4,0 % SKPst 2014. aastal ja 2,5 % SKPst 2015. aastal), kujuneb valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavalt järgmiseks: 122,9 % SKPst 2013. aastal, 124,2 % SKPst 2014. aastal ja 123,1 % SKPst 2015. aastal. Seega hakkaks võla suhe SKPsse vähenema alates 2014. aastast, eeldusel et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmesugused eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvara omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigile kuuluvate ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekke- ja kassapõhiste intressimaksete vahel. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse komisjoni praegusi prognoose SKP nominaalkasvu kohta (-1,0 % 2013. aastal, 1,6 % 2014. aastal ja 3,3 % 2015. aastal) ning valitsemissektori eelarve puudujäägi kohta (5,5 % SKPst 2013. aastal, 4,0 % SKPst 2014. aastal ja 2,5 % SKPst 2015. aastal), kujuneb valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavalt järgmiseks: 122,9 % SKPst 2013. aastal, 124,2 % SKPst 2014. aastal ja 123,1 % SKPst 2015. aastal. Seega hakkaks võla suhe SKPsse vähenema alates 2014. aastast, eeldusel et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmesugused eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvara omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigile kuuluvate ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekke- ja kassapõhiste intressimaksete vahel.

| (18) | 2012. aastal viidi lõpule pankade kapitali suurendamine ja see võimaldas osalevatel pankadel täita Euroopa Pangandusjärelevalve kehtestatud kapitalipuhvri nõuet ning samuti saavutada 2012. aasta keskel 2012. aasta lõpuks seatud eesmärk suurendada esimese taseme põhiomavahendite määra 10 %ni. Tõenäoliselt täidetakse eesmärk viia 2014. aastaks soovituslik laenude ja hoiuste suhe 120 %ni, kuna mõnel pangal oli see näitaja alla künnisväärtuse juba 2012. aasta keskel. Tugevdatakse ka jõupingutusi ettevõttesektoris rahastamisallikate mitmekesistamiseks. Käimas on olemasolevate valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide tulemuslikkuse ja valitsemise parandamise võimaluste hindamine. Analüüsitakse pankade maksevõime taastamise kavasid ja koostatakse solveerimiskavasid. |
| --- | --- |

(18)

2012. aastal viidi lõpule pankade kapitali suurendamine ja see võimaldas osalevatel pankadel täita Euroopa Pangandusjärelevalve kehtestatud kapitalipuhvri nõuet ning samuti saavutada 2012. aasta keskel 2012. aasta lõpuks seatud eesmärk suurendada esimese taseme põhiomavahendite määra 10 %ni. Tõenäoliselt täidetakse eesmärk viia 2014. aastaks soovituslik laenude ja hoiuste suhe 120 %ni, kuna mõnel pangal oli see näitaja alla künnisväärtuse juba 2012. aasta keskel. Tugevdatakse ka jõupingutusi ettevõttesektoris rahastamisallikate mitmekesistamiseks. Käimas on olemasolevate valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide tulemuslikkuse ja valitsemise parandamise võimaluste hindamine. Analüüsitakse pankade maksevõime taastamise kavasid ja koostatakse solveerimiskavasid.

| (19) | Täiendavaid edusamme on tehtud majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide rakendamisel. Lisaks aktiivse tööturupoliitika tugevdamisele on ametiasutused vastu võtnud ulatusliku tööturureformi. Silmas pidades tööturu paindlikkuse ja töökohtade loomise soodustamist, vähendatakse uue õigusraamistikuga töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid, lihtsustatakse õiglase vallandamise tingimusi, suurendatakse tööaja paindlikkust, suurendatakse läbirääkimiste võimalusi asutuse tasandil ning vaadatakse läbi töötuskindlustushüvitiste süsteem, et suurendada stiimuleid kiireks tööle naasmiseks, tagades samal ajal kaitse piisava taseme. Kesk- ja kutsehariduse tegevuskava rakendamine kulgeb üldiselt plaanide kohaselt. |
| --- | --- |

(19)

Täiendavaid edusamme on tehtud majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate struktuurireformide rakendamisel. Lisaks aktiivse tööturupoliitika tugevdamisele on ametiasutused vastu võtnud ulatusliku tööturureformi. Silmas pidades tööturu paindlikkuse ja töökohtade loomise soodustamist, vähendatakse uue õigusraamistikuga töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid, lihtsustatakse õiglase vallandamise tingimusi, suurendatakse tööaja paindlikkust, suurendatakse läbirääkimiste võimalusi asutuse tasandil ning vaadatakse läbi töötuskindlustushüvitiste süsteem, et suurendada stiimuleid kiireks tööle naasmiseks, tagades samal ajal kaitse piisava taseme. Kesk- ja kutsehariduse tegevuskava rakendamine kulgeb üldiselt plaanide kohaselt.

| (20) | Heas tempos edeneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (3) rakendamine, mille eesmärk on vähendada tõkkeid turule sisenemisel ning elavdada konkurentsi ja majandustegevust, muutes eri riikide turule esmase sisenemise lihtsamaks. Parlamendile esitatakse varsti raamseadus, milles sätestatakse kõige olulisemate riiklike reguleerivate asutuste toimimise põhimõtted, sealhulgas nende suur sõltumatus ja autonoomia. Olulisi edusamme on tehtud kolmanda energiapaketi ülevõtmisel ning käimas on elektrienergia tariifi võla vähendamine, et tagada süsteemi jätkusuutlikkus. Lihtsustatakse litsentsimismenetlusi ja vähendatakse muud halduskoormust majanduse eri sektorites, nt keskkonna, territoriaalse planeerimise, põllumajanduse, maaelu arengu, tööstuse, turismi ja geoloogia valdkonnas. |
| --- | --- |

(20)

Heas tempos edeneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (3) rakendamine, mille eesmärk on vähendada tõkkeid turule sisenemisel ning elavdada konkurentsi ja majandustegevust, muutes eri riikide turule esmase sisenemise lihtsamaks. Parlamendile esitatakse varsti raamseadus, milles sätestatakse kõige olulisemate riiklike reguleerivate asutuste toimimise põhimõtted, sealhulgas nende suur sõltumatus ja autonoomia. Olulisi edusamme on tehtud kolmanda energiapaketi ülevõtmisel ning käimas on elektrienergia tariifi võla vähendamine, et tagada süsteemi jätkusuutlikkus. Lihtsustatakse litsentsimismenetlusi ja vähendatakse muud halduskoormust majanduse eri sektorites, nt keskkonna, territoriaalse planeerimise, põllumajanduse, maaelu arengu, tööstuse, turismi ja geoloogia valdkonnas.

| (21) | 2012. aasta novembris jõustus eluaseme üürituru ulatuslik reform, mis peaks muutma eluasemeturu dünaamilisemaks. Kohtusüsteemi reformid edenevad vastavalt kokkulepitud ajakavale. Kuhjunud kohtuasjade vähendamisel on tehtud edusamme ning läbi on viidud laiemaid reforme, nt kohtupiirkondade geograafiline reorganiseerimine ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku reform. |
| --- | --- |

(21)

2012. aasta novembris jõustus eluaseme üürituru ulatuslik reform, mis peaks muutma eluasemeturu dünaamilisemaks. Kohtusüsteemi reformid edenevad vastavalt kokkulepitud ajakavale. Kuhjunud kohtuasjade vähendamisel on tehtud edusamme ning läbi on viidud laiemaid reforme, nt kohtupiirkondade geograafiline reorganiseerimine ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku reform.

| (22) | Seda arengut arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta, |
| --- | --- |

(22)

Seda arengut arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2011/344/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liit annab Portugalile laenu kuni 26 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 19,5 aastat. Laenu üksikute osade tagasimaksetähtaeg võib olla kuni 30 aastat.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit annab Portugalile laenu kuni 26 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga 19,5 aastat. Laenu üksikute osade tagasimaksetähtaeg võib olla kuni 30 aastat.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „9.   Portugali taotluse korral võib komisjon pikendada osamakse või selle osa tagasimaksetähtaega, tingimusel et järgitakse lõikes 1 sätestatud maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega. Selleks võib komisjon oma laenu täielikult või osaliselt refinantseerida. Kõiki eelnevalt laenatud summasid hoitakse EKPs oleval kontol, mille komisjon on avanud finantsabi haldamiseks.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„9.   Portugali taotluse korral võib komisjon pikendada osamakse või selle osa tagasimaksetähtaega, tingimusel et järgitakse lõikes 1 sätestatud maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega. Selleks võib komisjon oma laenu täielikult või osaliselt refinantseerida. Kõiki eelnevalt laenatud summasid hoitakse EKPs oleval kontol, mille komisjon on avanud finantsabi haldamiseks.”

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega.
  „3.   Valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 2011. aastal 5,9 % SKPst, 2012. aastal 5,0 % SKPst, 2013. aastal 5,5 % SKPst ja 2014. aastal 4 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. Eelarve konsolideerimine tagatakse kvaliteetsete alaliste meetmetega, vähendades konsolideerimise mõju haavatavamatele elanikkonnarühmadele.
  4.   Portugal võtab lõigetes 5–8 esitatud meetmed vastu enne osutatud aasta lõppu, kusjuures täpsed tähtajad aastateks 2011–2014 määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis. Portugal peab olema valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et saavutada eelarve-eesmärgid kogu programmiperioodil.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega.

„3.   Valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 2011. aastal 5,9 % SKPst, 2012. aastal 5,0 % SKPst, 2013. aastal 5,5 % SKPst ja 2014. aastal 4 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. Eelarve konsolideerimine tagatakse kvaliteetsete alaliste meetmetega, vähendades konsolideerimise mõju haavatavamatele elanikkonnarühmadele.

4.   Portugal võtab lõigetes 5–8 esitatud meetmed vastu enne osutatud aasta lõppu, kusjuures täpsed tähtajad aastateks 2011–2014 määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis. Portugal peab olema valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et saavutada eelarve-eesmärgid kogu programmiperioodil.”;

| b) | lõiked 7–9 asendatakse järgmisega.
  „7.   Portugal võtab 2013. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:






  a) | valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2013. aastal 5,5 % SKPst. 2013. aasta eelarves sisalduvate, sealhulgas mai lõpus parlamendile esitatud lisaeelarves sisalduvaid konsolideerimismeetmeid rakendatakse kogu aasta jooksul. Tulu suurendavad meetmed hõlmavad füüsilise isiku tulumaksu reformi, millega lihtsustatakse maksustruktuuri, laiendatakse maksubaasi teatavate maksusoodustuste kaotamise abil ja tõstetakse keskmist maksumäära, samas säilitades astmelisuse; ettevõtte tulumaksubaasi laiendamist; aktsiisimaksude ja omandi korduva maksustamise suurendamist ning pensionide maksustamist erakorralise solidaarsusmaksuga. Kulude kärpimise meetmeid hõlmavad avaliku halduse, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalhüvitiste ratsionaliseerimist; palgakulude kärpimist alaliste ja ajutiste töötajate arvu ja ületunnitasu vähendamise kaudu; riigiettevõtete madalamaid tegevus- ja kapitalikulusid; avaliku ja erasektori partnerluse lepingute üle uuesti läbirääkimist; ning haruministeeriumide vahetarbimise kärpeid; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 7–9 asendatakse järgmisega.

„7.   Portugal võtab 2013. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:

a)

valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2013. aastal 5,5 % SKPst. 2013. aasta eelarves sisalduvate, sealhulgas mai lõpus parlamendile esitatud lisaeelarves sisalduvaid konsolideerimismeetmeid rakendatakse kogu aasta jooksul. Tulu suurendavad meetmed hõlmavad füüsilise isiku tulumaksu reformi, millega lihtsustatakse maksustruktuuri, laiendatakse maksubaasi teatavate maksusoodustuste kaotamise abil ja tõstetakse keskmist maksumäära, samas säilitades astmelisuse; ettevõtte tulumaksubaasi laiendamist; aktsiisimaksude ja omandi korduva maksustamise suurendamist ning pensionide maksustamist erakorralise solidaarsusmaksuga. Kulude kärpimise meetmeid hõlmavad avaliku halduse, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalhüvitiste ratsionaliseerimist; palgakulude kärpimist alaliste ja ajutiste töötajate arvu ja ületunnitasu vähendamise kaudu; riigiettevõtete madalamaid tegevus- ja kapitalikulusid; avaliku ja erasektori partnerluse lepingute üle uuesti läbirääkimist; ning haruministeeriumide vahetarbimise kärpeid;

| b) | mõnda avaliku sektori kulude läbivaatamisest tulenevat meedet rakendatakse eelkõige 2013. aastal. Need meetmed on peamiselt avaliku sektori töötajate arvu täiendav vähendamine, muutes liikuvuse erikava ümberõppe programmiks, avaliku ja erasektori tööeeskirjade lähendamine, eelkõige suurendades avalikus sektoris töötundide arvu 35-lt 40-le tunnile nädalas, avaliku sektori töötajate sissemaksete suurendamine tervisekindlustuse erikavadesse ning lisasoodustuste vähendamine. Haruministeeriumides suurendatakse ratsionaliseerimise mahtu rohkem kui algsetes eelarvekavades kavandatud ning sotsiaalkulutusi tuleb täiendavalt tõhustada. Lisaks tuleb eespool kirjeldatud alalisi meetmeid täiendada ajutiste meetmetega, mis asendatakse 2014. aastal alalistega ja mis koosnevad eelkõige Ühtekuuluvusfondi vahendite ülekandmisest rakendamise algjärgus projektidelt rakendamises kaugemale jõudnud projektidele ja kapitalikulude täiendavast vähendamisest (programm Polis); |
| --- | --- |

b)

mõnda avaliku sektori kulude läbivaatamisest tulenevat meedet rakendatakse eelkõige 2013. aastal. Need meetmed on peamiselt avaliku sektori töötajate arvu täiendav vähendamine, muutes liikuvuse erikava ümberõppe programmiks, avaliku ja erasektori tööeeskirjade lähendamine, eelkõige suurendades avalikus sektoris töötundide arvu 35-lt 40-le tunnile nädalas, avaliku sektori töötajate sissemaksete suurendamine tervisekindlustuse erikavadesse ning lisasoodustuste vähendamine. Haruministeeriumides suurendatakse ratsionaliseerimise mahtu rohkem kui algsetes eelarvekavades kavandatud ning sotsiaalkulutusi tuleb täiendavalt tõhustada. Lisaks tuleb eespool kirjeldatud alalisi meetmeid täiendada ajutiste meetmetega, mis asendatakse 2014. aastal alalistega ja mis koosnevad eelkõige Ühtekuuluvusfondi vahendite ülekandmisest rakendamise algjärgus projektidelt rakendamises kaugemale jõudnud projektidele ja kapitalikulude täiendavast vähendamisest (programm Polis);

| c) | lisaks lisaeelarves sisalduvatele konsolideerimismeetmetele võtab valitsus vastu või esitab parlamendile istungite perioodi lõpuks juuli keskel 2013 avaliku sektori kulude läbivaatamisega seotud reformide elluviimiseks vajalikud muud õigusaktide muudatused või ettepanekud; |
| --- | --- |

c)

lisaks lisaeelarves sisalduvatele konsolideerimismeetmetele võtab valitsus vastu või esitab parlamendile istungite perioodi lõpuks juuli keskel 2013 avaliku sektori kulude läbivaatamisega seotud reformide elluviimiseks vajalikud muud õigusaktide muudatused või ettepanekud;

| d) | Portugal jätkab erastamiskava rakendamist; |
| --- | --- |

d)

Portugal jätkab erastamiskava rakendamist;

| e) | Portugal koordineerib teabevahetust valitsemise eri tasandite vahel, et hõlbustada autonoomsete piirkondade ja kohalike omavalitsuste 2014. aasta eelarvete tulude prognoosimist; |
| --- | --- |

e)

Portugal koordineerib teabevahetust valitsemise eri tasandite vahel, et hõlbustada autonoomsete piirkondade ja kohalike omavalitsuste 2014. aasta eelarvete tulude prognoosimist;

| f) | Portugal süvendab jagatud teenuste kasutamist avalikus halduses; |
| --- | --- |

f)

Portugal süvendab jagatud teenuste kasutamist avalikus halduses;

| g) | Portugal vähendab haruministeeriumide kohalike filiaalide arvu (nt maksude, sotsiaalkindlustuse, justiitsküsimuste valdkonnas), koondades need ametiasutuste ja avalike teenuste ühtsesse kontaktpunkti „Lojas do Cidadão” ja arendades programmi jooksul edasi e-haldust; |
| --- | --- |

g)

Portugal vähendab haruministeeriumide kohalike filiaalide arvu (nt maksude, sotsiaalkindlustuse, justiitsküsimuste valdkonnas), koondades need ametiasutuste ja avalike teenuste ühtsesse kontaktpunkti „Lojas do Cidadão” ja arendades programmi jooksul edasi e-haldust;

| h) | Portugal jätkab haiglavõrgustiku reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist, spetsialiseerides, koondades ja vähendades haiglateenuseid ning juhtides ja hallates haiglaid ühiselt, ning lõpetab tegevuskava rakendamise 2013. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

h)

Portugal jätkab haiglavõrgustiku reorganiseerimist ja ratsionaliseerimist, spetsialiseerides, koondades ja vähendades haiglateenuseid ning juhtides ja hallates haiglaid ühiselt, ning lõpetab tegevuskava rakendamise 2013. aasta lõpuks;

| i) | rahvusvahelise mainega ekspertide abil hindab Portugal pärast uue linnaalade üüriseaduse 6/2006 muudatuste ja renoveerimise haldusmenetlust lihtsustava dekreetseaduse vastuvõtmist põhjalikult eluasemeturu toimimist; |
| --- | --- |

i)

rahvusvahelise mainega ekspertide abil hindab Portugal pärast uue linnaalade üüriseaduse 6/2006 muudatuste ja renoveerimise haldusmenetlust lihtsustava dekreetseaduse vastuvõtmist põhjalikult eluasemeturu toimimist;

| j) | Portugal loob üleriigilise maa registreerimise süsteemi, et võimaldada linnaplaneerimisel jaotada kasu ja kulusid võrdsemalt; |
| --- | --- |

j)

Portugal loob üleriigilise maa registreerimise süsteemi, et võimaldada linnaplaneerimisel jaotada kasu ja kulusid võrdsemalt;

| k) | Portugal rakendab oma tegevuskavades kirjeldatud meetmeid, et parandada kesk- ja kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti, eelkõige võtab täielikult kasutusse juhtimisvahendi, et analüüsida, jälgida ja hinnata haridus- ja koolituspoliitika tulemusi ja mõju, ning määrab kindlaks võrdlusaluseks olevad kutsekoolid; |
| --- | --- |

k)

Portugal rakendab oma tegevuskavades kirjeldatud meetmeid, et parandada kesk- ja kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti, eelkõige võtab täielikult kasutusse juhtimisvahendi, et analüüsida, jälgida ja hinnata haridus- ja koolituspoliitika tulemusi ja mõju, ning määrab kindlaks võrdlusaluseks olevad kutsekoolid;

| l) | Portugal võtab vastu seni tegemata sektoripõhised muudatused, mida on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (4) täielikuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

l)

Portugal võtab vastu seni tegemata sektoripõhised muudatused, mida on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (4) täielikuks rakendamiseks;

| m) | Portugal rakendab sihipäraseid meetmeid, et järjest vähendada jõustamist käsitlevate pooleliolevate juhtumite arvu ning lahendada kuhjunud kohtuasjad; |
| --- | --- |

m)

Portugal rakendab sihipäraseid meetmeid, et järjest vähendada jõustamist käsitlevate pooleliolevate juhtumite arvu ning lahendada kuhjunud kohtuasjad;

| n) | valitsus esitab parlamendile raamseaduse peamiste riiklike reguleerivate asutuste kohta, et tagada nende täielik sõltumatus ja majanduslik-, halduslik- ja juhtimisalane autonoomia; |
| --- | --- |

n)

valitsus esitab parlamendile raamseaduse peamiste riiklike reguleerivate asutuste kohta, et tagada nende täielik sõltumatus ja majanduslik-, halduslik- ja juhtimisalane autonoomia;

| o) | Portugal parandab ärikeskkonda ja lõpetab selleks pooleliolevad halduskoormuse vähendamise reformid (direktiivis 2006/123/EÜ sätestatud ühtne kontaktpunkt ja projektid tegevusluba mittevajavate teenuste osutamise kohta toimivad täies mahus) ja lihtsustab veelgi kehtivaid litsentsimismenetlusi ja eeskirju ning vähendab majanduses halduskoormust, mis on majandustegevuse arengu peamiseks takistuseks; |
| --- | --- |

o)

Portugal parandab ärikeskkonda ja lõpetab selleks pooleliolevad halduskoormuse vähendamise reformid (direktiivis 2006/123/EÜ sätestatud ühtne kontaktpunkt ja projektid tegevusluba mittevajavate teenuste osutamise kohta toimivad täies mahus) ja lihtsustab veelgi kehtivaid litsentsimismenetlusi ja eeskirju ning vähendab majanduses halduskoormust, mis on majandustegevuse arengu peamiseks takistuseks;

| p) | Portugal viib lõpule sadamate juhtimissüsteemide reformi, sealhulgas vaatab läbi sadamate käitamise kontsessioonid; |
| --- | --- |

p)

Portugal viib lõpule sadamate juhtimissüsteemide reformi, sealhulgas vaatab läbi sadamate käitamise kontsessioonid;

| q) | Portugal rakendab meetmeid, mis parandavad transpordisüsteemi toimimist; |
| --- | --- |

q)

Portugal rakendab meetmeid, mis parandavad transpordisüsteemi toimimist;

| r) | Portugal rakendab meetmeid energiatariifi võla likvideerimiseks ja võtab täielikult üle ELi kolmanda energiapaketi; |
| --- | --- |

r)

Portugal rakendab meetmeid energiatariifi võla likvideerimiseks ja võtab täielikult üle ELi kolmanda energiapaketi;

| s) | Portugal tagab, et kohaldatakse uut avaliku ja erasektori partnerluse õiguslikku ja institutsionaalset raamistikku ning avaliku ja erasektori partnerluse maanteelepingute läbirääkimised jätkuvad vastavalt valitsuse esitatud strateegilisele kavale ja õigusraamistiku läbivaatamisele, et saavutada märkimisväärne kokkuhoid eelarves, eelkõige 2013. aastal; |
| --- | --- |

s)

Portugal tagab, et kohaldatakse uut avaliku ja erasektori partnerluse õiguslikku ja institutsionaalset raamistikku ning avaliku ja erasektori partnerluse maanteelepingute läbirääkimised jätkuvad vastavalt valitsuse esitatud strateegilisele kavale ja õigusraamistiku läbivaatamisele, et saavutada märkimisväärne kokkuhoid eelarves, eelkõige 2013. aastal;

| t) | Portugal jätkab keskendumist meetmetele, millega võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning tugevdatakse maksumaksjate seaduskuulekust; |
| --- | --- |

t)

Portugal jätkab keskendumist meetmetele, millega võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning tugevdatakse maksumaksjate seaduskuulekust;

| u) | Portugal kehtestab töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude korra kohandused vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumi sätetele; |
| --- | --- |

u)

Portugal kehtestab töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude korra kohandused vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumi sätetele;

| v) | Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega; |
| --- | --- |

v)

Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega;

| w) | Portugal jätkab oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamist vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist. |
| --- | --- |

w)

Portugal jätkab oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamist vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist.

8.   Valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2014. aastal 4,0 % SKPst. Selle eesmärgi saavutamiseks võtab Portugal kulude vähendamise meetmeid, mis töötati välja avaliku sektori kulude läbivaatamise raames. Kõnealuste meetmete kogumaht on 2014. aastal 2 % SKPst ning see sisaldab palgakulude vähendamist, et vähendada avaliku sektori töötajate arvu ja samal ajal suurendada kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate osakaalu; avaliku ja erasektori tööeeskirjade täiendavat lähendamist, st töötundide arvu suurendamine, paindliku tööaja süsteemi kasutuselevõtt, puhkuseõiguste kärpimine; vabatahtliku koondamiskava rakendamist ning palga ja lisatasu ühtse skaala kehtestamist; avalike teenistujate pensionikorra (CGA) ja üldise pensionisüsteemi praeguste erinevuste vähendamist; ametliku pensioniea tõstmist; ja äärmise vajaduse korral astmelise jätkusuutlikkuse makse kehtestamist pensionide puhul. Lisaks intensiivistatakse haruministeeriumide kokkuhoidu seoses vahetarbimise ja kulutuste programmidega. Mõne meetme võib osaliselt või täielikult asendada muude meetmetega, mis on samaväärse mahu ja kvaliteediga.

9.   Eesmärgiga taastada usaldus finantssektori vastu, püüab Portugal säilitada adekvaatse kapitalitaseme oma pangandussektoris ning tagab nõuetekohase finantsvõimenduse vähendamise protsessi vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tähtaegadele. Seoses sellega rakendab Portugal finantsstabiilsuse tagamiseks pangandussektori toimimise strateegiat, mis on kokku lepitud komisjoni, EKP ja IMFiga. Eelkõige teeb Portugal järgmist:

| a) | soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid; |
| --- | --- |

a)

soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid;

| b) | tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamise tasakaalustamatus ja vähendada sõltumist eurosüsteemi rahastamisest keskpikas perspektiivis. Pankade rahastamis- ja kapitalikavad vaadatakse läbi kord kvartalis; |
| --- | --- |

b)

tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamise tasakaalustamatus ja vähendada sõltumist eurosüsteemi rahastamisest keskpikas perspektiivis. Pankade rahastamis- ja kapitalikavad vaadatakse läbi kord kvartalis;

| c) | toetab erasektoris ja eelkõige VKEde hulgas rahastamisvõimaluste mitmekesistamist rea meetmetega, mille eesmärk on parandada nende juurdepääsu kapitaliturgudele ja ekspordikrediidi kindlustusele; |
| --- | --- |

c)

toetab erasektoris ja eelkõige VKEde hulgas rahastamisvõimaluste mitmekesistamist rea meetmetega, mille eesmärk on parandada nende juurdepääsu kapitaliturgudele ja ekspordikrediidi kindlustusele;

| d) | jätkab riigile kuuluva grupi Caixa Geral de Depósitos tõhustamist; |
| --- | --- |

d)

jätkab riigile kuuluva grupi Caixa Geral de Depósitos tõhustamist;

| e) | optimeerib BPNilt kolmele riigi osalusega eriotstarbelisele äriühingule ülekantud vara taastamist vara haldamise edasiandmisega kutselisele kolmandale isikule, kellel on volitus aja jooksul vara järk-järgult taastada; valib vara haldava isiku käimasoleva võistupakkumisega ning lisab volitusele sobivad stiimulid sissenõutud summade maksimeerimiseks ja tegevuskulude minimeerimiseks; tagab tütarettevõtjate ja vara õigeaegse võõrandamise kahes ülejäänud riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus; |
| --- | --- |

e)

optimeerib BPNilt kolmele riigi osalusega eriotstarbelisele äriühingule ülekantud vara taastamist vara haldamise edasiandmisega kutselisele kolmandale isikule, kellel on volitus aja jooksul vara järk-järgult taastada; valib vara haldava isiku käimasoleva võistupakkumisega ning lisab volitusele sobivad stiimulid sissenõutud summade maksimeerimiseks ja tegevuskulude minimeerimiseks; tagab tütarettevõtjate ja vara õigeaegse võõrandamise kahes ülejäänud riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus;

| f) | tuginedes esialgsetele ettepanekutele, millega ergutatakse ettevõtlussektori rahastamisvõimaluste mitmekesistamist, töötab välja ja rakendab võimalusi, mis pakuvad ettevõtlussektorile traditsioonilise pangakrediidi kõrval alternatiivseid rahastamisvõimalusi; hindab valitsemissektori rahastatavate ekspordikrediidi kindlustusskeemide tõhusust, et võtta asjakohased ekspordi edendamise meetmed, mis on kooskõlas liidu õigusega; |
| --- | --- |

f)

tuginedes esialgsetele ettepanekutele, millega ergutatakse ettevõtlussektori rahastamisvõimaluste mitmekesistamist, töötab välja ja rakendab võimalusi, mis pakuvad ettevõtlussektorile traditsioonilise pangakrediidi kõrval alternatiivseid rahastamisvõimalusi; hindab valitsemissektori rahastatavate ekspordikrediidi kindlustusskeemide tõhusust, et võtta asjakohased ekspordi edendamise meetmed, mis on kooskõlas liidu õigusega;

| g) | analüüsib pankade maksevõime taastamise kavu ning annab süsteemile suuniseid maksevõime taastamiskavade kohta ja koostab pankade esitatud aruannete alusel solveerimiskavad; tagab et solveerimisfondi esialgne ja iga-aastane rahastamine on kindlaks määratud; eelisjärjekorras rakendatakse süsteemse tähtsusega pankade maksevõime taastamise ja solveerimiskavasid; |
| --- | --- |

g)

analüüsib pankade maksevõime taastamise kavu ning annab süsteemile suuniseid maksevõime taastamiskavade kohta ja koostab pankade esitatud aruannete alusel solveerimiskavad; tagab et solveerimisfondi esialgne ja iga-aastane rahastamine on kindlaks määratud; eelisjärjekorras rakendatakse süsteemse tähtsusega pankade maksevõime taastamise ja solveerimiskavasid;

| h) | rakendab finantseerimisasutuste raamistiku kodumajapidamiste võla kohtuväliseks restruktureerimiseks, muudab ettevõtete võla restruktureerimise sujuvamaks ja rakendab tegevuskava üldsuse teadlikkuse tõstmiseks seoses restruktureerimisvahenditega; |
| --- | --- |

h)

rakendab finantseerimisasutuste raamistiku kodumajapidamiste võla kohtuväliseks restruktureerimiseks, muudab ettevõtete võla restruktureerimise sujuvamaks ja rakendab tegevuskava üldsuse teadlikkuse tõstmiseks seoses restruktureerimisvahenditega;

| i) | koostab igas kvartalis aruanded uute restruktureerimisvahendite rakendamise kohta ning teostab maksejõuetusmenetluse sidusrühmade uuringu, et küsida olemasolevate võla restruktureerimisvahendite asjakohasuse ning võimalike lünkade ja puuduste kohta, analüüsib alternatiive selliste äriühingute maksevõime eduka taastamise suurendamiseks, kes järgivad PER (elavdamise erimenetlus rängas finantsraskuses olevatele äriühingutele) ja SIREVE (äriühingute maksevõime taastamise süsteem kohtuväliste kokkulepete kaudu äriühingute puhul, kes on majanduslikult raskes olukorras või varsti või juba maksejõuetud) menetlusi; |
| --- | --- |

i)

koostab igas kvartalis aruanded uute restruktureerimisvahendite rakendamise kohta ning teostab maksejõuetusmenetluse sidusrühmade uuringu, et küsida olemasolevate võla restruktureerimisvahendite asjakohasuse ning võimalike lünkade ja puuduste kohta, analüüsib alternatiive selliste äriühingute maksevõime eduka taastamise suurendamiseks, kes järgivad PER (elavdamise erimenetlus rängas finantsraskuses olevatele äriühingutele) ja SIREVE (äriühingute maksevõime taastamise süsteem kohtuväliste kokkulepete kaudu äriühingute puhul, kes on majanduslikult raskes olukorras või varsti või juba maksejõuetud) menetlusi;

| j) | hindab olemasolevate valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide tulemuslikkuse ja valitsemise parandamise võimalusi, kehtestab kvartaalse jälgimis- ja aruandlusmehhanismi valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide eraldamise suhtes, mille eesmärk on lihtsustada VKEde rahastamisvõimalusi; teostab riikliku tagatiste süsteemi välisauditi. |
| --- | --- |

j)

hindab olemasolevate valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide tulemuslikkuse ja valitsemise parandamise võimalusi, kehtestab kvartaalse jälgimis- ja aruandlusmehhanismi valitsemissektori rahastatavate krediidiliinide eraldamise suhtes, mille eesmärk on lihtsustada VKEde rahastamisvõimalusi; teostab riikliku tagatiste süsteemi välisauditi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Luxembourg, 21. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

M. NOONAN

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

2

(3)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

3

(4)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.”

4

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/54

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. juuni 2013,

millega muudetakse otsust 98/481/EÜ Euroopa Keskpanga välisaudiitori kinnitamise kohta

(2013/324/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. aprilli 2013. aasta soovitust EKB/2013/9 Euroopa Liidu Nõukogule Euroopa Keskpanga välisaudiitorite kohta (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud välisaudiitorid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud välisaudiitorid.

| (2) | EKP välisaudiitorite volitused lõppesid pärast majandusaasta 2012 auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates majandusaastast 2013. |
| --- | --- |

(2)

EKP välisaudiitorite volitused lõppesid pärast majandusaasta 2012 auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates majandusaastast 2013.

| (3) | EKP on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2017 Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft’i. |
| --- | --- |

(3)

EKP on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2017 Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft’i.

| (4) | EKP nõukogu soovitas määrata EKP välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2017 Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft’i. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas määrata EKP välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2017 Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft’i.

| (5) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta vastavalt nõukogu otsust 98/481/EÜ (2), |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta vastavalt nõukogu otsust 98/481/EÜ (2),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 98/481/EÜ artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft kinnitatakse EKP välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2017.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud EKPle.

Luxembourg, 21. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

M. NOONAN

---

(1)  ELT C 122, 27.4.2013, lk 1.

1

(2)  EÜT L 216, 4.8.1998, lk 7.

2

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/55

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. juuni 2013,

millega muudetakse seoses Suomen Pankki välisaudiitoritega otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta

(2013/325/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 26. aprilli 2013. aasta soovitust EKP/2013/12 Euroopa Liidu Nõukogule Suomen Pankki välisaudiitorite kohta (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud välisaudiitorid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud välisaudiitorid.

| (2) | Suomen Pankki välisaudiitori volitused lõppesid pärast majandusaasta 2012 auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitor ametisse määrata alates majandusaastast 2013. |
| --- | --- |

(2)

Suomen Pankki välisaudiitori volitused lõppesid pärast majandusaasta 2012 auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitor ametisse määrata alates majandusaastast 2013.

| (3) | Suomen Pankki on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2019 PricewaterhouseCoopers Oy. |
| --- | --- |

(3)

Suomen Pankki on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2019 PricewaterhouseCoopers Oy.

| (4) | EKP nõukogu soovitas määrata Suomen Pankki välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2019 PricewaterhouseCoopers Oy. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas määrata Suomen Pankki välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2019 PricewaterhouseCoopers Oy.

| (5) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta vastavalt nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2), |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta vastavalt nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11.   PricewaterhouseCoopers Oy kinnitatakse Suomen Pankki välisaudiitoriks majandusaastateks 2013–2019.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud EKPle.

Luxembourg, 21. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

M. NOONAN

---

(1)  ELT C 126, 3.5.2013, lk 1.

1

(2)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69.

2

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/56

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. juuni 2013,

millega muudetakse seoses Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitoritega otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta

(2013/326/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. aprilli 2013. aasta soovitust EKP/2013/8 Euroopa Liidu Nõukogule Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitorite kohta (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud välisaudiitorid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud ja Euroopa Liidu Nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud välisaudiitorid.

| (2) | Pärast Oesterreichische Nationalbank’i seaduse muutmist sätestatakse selles, et Oesterreichische Nationalbank valib kahe välisaudiitori ja kahe asendusaudiitori asemel igal aastal ühe välisaudiitori ja ühe asendusaudiitori. Asendusaudiitori volitus kehtib ainult juhul, kui välisaudiitoril ei ole võimalik auditeerimist teha. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Oesterreichische Nationalbank’i seaduse muutmist sätestatakse selles, et Oesterreichische Nationalbank valib kahe välisaudiitori ja kahe asendusaudiitori asemel igal aastal ühe välisaudiitori ja ühe asendusaudiitori. Asendusaudiitori volitus kehtib ainult juhul, kui välisaudiitoril ei ole võimalik auditeerimist teha.

| (3) | Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitorite ja asendusaudiitorite volitused lõppesid pärast majandusaasta 2012 auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates majandusaastast 2013. |
| --- | --- |

(3)

Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitorite ja asendusaudiitorite volitused lõppesid pärast majandusaasta 2012 auditeerimist. Seetõttu tuleb välisaudiitorid ametisse määrata alates majandusaastast 2013.

| (4) | Oesterreichische Nationalbank on valinud majandusaastaks 2013 oma välisaudiitoriks KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG ja oma asendusaudiitoriks PwC Wirtschaftsprüfung GmbH. |
| --- | --- |

(4)

Oesterreichische Nationalbank on valinud majandusaastaks 2013 oma välisaudiitoriks KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG ja oma asendusaudiitoriks PwC Wirtschaftsprüfung GmbH.

| (5) | Välisaudiitori ja asendusaudiitori volitusi pikendatakse igal aastal, kuid kummalgi juhul ei ületa volituste kogutähtaeg viit aastat. |
| --- | --- |

(5)

Välisaudiitori ja asendusaudiitori volitusi pikendatakse igal aastal, kuid kummalgi juhul ei ületa volituste kogutähtaeg viit aastat.

| (6) | EKP nõukogu soovitas määrata majandusaastateks 2013–2017 Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitoriks KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG ja asendusaudiitoriks PwC Wirtschaftsprüfung GmbH. |
| --- | --- |

(6)

EKP nõukogu soovitas määrata majandusaastateks 2013–2017 Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitoriks KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG ja asendusaudiitoriks PwC Wirtschaftsprüfung GmbH.

| (7) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta vastavalt nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2), |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta vastavalt nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Majandusaastateks 2013–2017 kinnitatakse Oesterreichische Nationalbank’i välisaudiitoriks KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG ja asendusaudiitoriks PwC Wirtschaftsprüfung GmbH.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud EKPle.

Luxembourg, 21. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

M. NOONAN

---

(1)  ELT C 115, 23.4.2013, lk 1.

1

(2)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69.

2

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/57

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

25. juuni 2013,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule toitu, mis koosneb geneetiliselt muundatud rapsist Ms8, Rf3 või MS8 × RF3 või sisaldab neid, ning toitu ja sööta, mis on toodetud nendest geneetiliselt muundatud organismidest

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 3873 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/327/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 11 lõiget 3, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõikega 4 ja artikli 20 lõikega 4 esitas ettevõtja Bayer CropScience AG 17. aprillil 2007 komisjonile taotluse loa kehtivuse pikendamiseks olemasoleva toidu (töödeldud õli) ja sööda jaoks, mis on toodetud rapsist Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõikega 4 ja artikli 20 lõikega 4 esitas ettevõtja Bayer CropScience AG 17. aprillil 2007 komisjonile taotluse loa kehtivuse pikendamiseks olemasoleva toidu (töödeldud õli) ja sööda jaoks, mis on toodetud rapsist Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3.

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 22. septembril 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud rapsist Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 toodetud toidu ja sööda jätkuv turustamine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse sihtotstarbeliselt (2). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 22. septembril 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et on ebatõenäoline, et taotluses kirjeldatud rapsist Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 toodetud toidu ja sööda jätkuv turustamine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse sihtotstarbeliselt (2).

| (3) | Ettevõtja Bayer CropScience AG esitas 4. juunil 2010 Belgia pädevale asutusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 5 ja 17 taotluse sellise toidu või toidu koostisosade turule laskmiseks, mis sisaldavad rapsi Ms8, Rf3 või Ms8 × Rf3, koosnevad sellest või on sellest toodetud (v.a töödeldud õli). |
| --- | --- |

(3)

Ettevõtja Bayer CropScience AG esitas 4. juunil 2010 Belgia pädevale asutusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 5 ja 17 taotluse sellise toidu või toidu koostisosade turule laskmiseks, mis sisaldavad rapsi Ms8, Rf3 või Ms8 × Rf3, koosnevad sellest või on sellest toodetud (v.a töödeldud õli).

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 sisaldab taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (3) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seire kava. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 sisaldab taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (3) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seire kava.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 26. septembril 2012 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses jõuti järeldusele, et taotluses kirjeldatud raps Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata raps. Seega on arvamuses jõutud järeldusele, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu või toidu koostisosade jätkuv turustamine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse sihtotstarbeliselt (4). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 26. septembril 2012 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses jõuti järeldusele, et taotluses kirjeldatud raps Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata raps. Seega on arvamuses jõutud järeldusele, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu või toidu koostisosade jätkuv turustamine võiks mõjuda inimeste või loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult, kui neid tooteid kasutatakse sihtotstarbeliselt (4).

| (6) | Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis sisaldab üldist järelevalvekava, on kooskõlas toodete sihtotstarbega. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis sisaldab üldist järelevalvekava, on kooskõlas toodete sihtotstarbega.

| (7) | Toiduohutusamet võttis mõlema arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet võttis mõlema arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (8) | Rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 sisaldava või sellest koosneva sööda ning muude toodete (v.a toidu ja sööda) kasutamine, välja arvatud viljeluseks, on juba lubatud komisjoni otsusega 2007/232/EÜ (5). |
| --- | --- |

(8)

Rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 sisaldava või sellest koosneva sööda ning muude toodete (v.a toidu ja sööda) kasutamine, välja arvatud viljeluseks, on juba lubatud komisjoni otsusega 2007/232/EÜ (5).

| (9) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba lasta turule toitu ja toidu koostisosi, mis sisaldavad rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 või koosnevad sellest, ning toitu ja sööta, mis on toodetud rapsist Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3. |
| --- | --- |

(9)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba lasta turule toitu ja toidu koostisosi, mis sisaldavad rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 või koosnevad sellest, ning toitu ja sööta, mis on toodetud rapsist Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3.

| (10) | Igale geneetiliselt muundatud organismile (edaspidi ka „GMO”) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (6). |
| --- | --- |

(10)

Igale geneetiliselt muundatud organismile (edaspidi ka „GMO”) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (6).

| (11) | Toiduohutusameti mõlema arvamuse kohaselt ei ole rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade puhul ega sellisest rapsist toodetud toidu ja sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Toiduohutusameti mõlema arvamuse kohaselt ei ole rapsi Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3 sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosade puhul ega sellisest rapsist toodetud toidu ja sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (7) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (7) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul.

| (13) | Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seire tulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (8). Toiduohutusameti arvamuste kohaselt ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõikes 5 nimetatud turulelaskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ega kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise üle, ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(13)

Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seire tulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (8). Toiduohutusameti arvamuste kohaselt ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõikes 5 nimetatud turulelaskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ega kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise üle, ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (14) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(14)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (15) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (9) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (9) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c.

| (16) | Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud. |
| --- | --- |

(16)

Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.

| (17) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(17)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud rapsile (Brassica napus L.) Ms8, Rf3 ja Ms8 × Rf3, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt kordumatud tunnused vastavalt ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6.

Artikkel 2

Loa andmine

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | toit ja toidu koostisosad, mis sisaldavad rapsi ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, koosnevad sellest või on sellest toodetud; |
| --- | --- |

a)

toit ja toidu koostisosad, mis sisaldavad rapsi ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, koosnevad sellest või on sellest toodetud;

| b) | sööt, mis on toodetud rapsist ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6. |
| --- | --- |

b)

sööt, mis on toodetud rapsist ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6.

Artikkel 3

Märgistamine

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „raps”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loaomanik tagab lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seire kava koostamise ja rakendamise.

2.   Loaomanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 6

Loaomanik

Loaomanik on Bayer CropScience AG.

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, SAKSAMAA.

Brüssel, 25. juuni 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2009-00748

2

(3)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

3

(4)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00794

4

(5)  ELT L 100, 17.4.2007, lk 20.

5

(6)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

6

(7)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

7

(8)  ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.

8

(9)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

9

---

LISA

a)   Taotleja ja loaomanik

| Nimi | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, SAKSAMAA |

Nimi

:

Bayer CropScience AG

Aadress

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, 40789 Monheim am Rhein, SAKSAMAA

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | Toit ja toidu koostisosad, mis sisaldavad rapsi ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, koosnevad sellest või on sellest toodetud. |
| --- | --- |

1)

Toit ja toidu koostisosad, mis sisaldavad rapsi ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6, koosnevad sellest või on sellest toodetud.

| 2) | Sööt, mis on toodetud rapsist ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6. |
| --- | --- |

2)

Sööt, mis on toodetud rapsist ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud rapsis ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6 avalduvad fosfinotritsiinatsetüültransferaas (PAT) ehk ensüüm, mis annab vastupidavuse taimekaitsevahendi toimeaine glufosinaatammooniumi suhtes, ning isassteriilsust ja fertiilsuse taastamist mõjutavad barnase (ACS-BNØØ5-8) ja barstar (ACS-BNØØ3-6) proteiinid.

c)   Märgistus

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „raps”.

d)   Määramismeetod

| — | Rapsi ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil. |
| --- | --- |

—

Rapsi ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil.

| — | Meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlaboratoorium; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm. |
| --- | --- |

—

Meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlaboratoorium; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.

| — | Etalonaine: AOCS 0306-B, AOCS 0306-F ja AOCS 0306-G, kättesaadavad American Oil Chemists Society (AOCS) veebilehelt http://www.aocs.org/tech/crm. |
| --- | --- |

—

Etalonaine: AOCS 0306-B, AOCS 0306-F ja AOCS 0306-G, kättesaadavad American Oil Chemists Society (AOCS) veebilehelt http://www.aocs.org/tech/crm.

e)   Kordumatud tunnused

ACS-BNØØ5-8, ACS-BNØØ3-6 ja ACS-BNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

Bioohutuse teabevõrgustik [pärast teatavakstegemist kantakse teave ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse].

g)   Toodete turule laskmise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale vastav keskkonnamõjude seire kava [pärast teatavakstegemist kantakse teave ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse].

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/61

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

25. juuni 2013,

millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursa-, merilesta ja merikeele püügiga Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis, La Manche’i idaosas, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri meres

(2013/328/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artiklit 95,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EÜ) nr 1224/2009 kohaldatakse kõigi ühise kalanduspoliitika valdkonda kuuluvate tegevuste suhtes, mis viiakse läbi liikmesriikide territooriumil või liidu vetes või mille viivad läbi liidu kalalaevad või, lipuriigi esmavastutust piiramata, liikmesriikide kodanikud ning selles on eelkõige sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et kontroll, inspektsioon ja jõustamine toimub mittediskrimineerival viisil seoses sektorite, laevade või isikutega ja riskijuhtimise põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EÜ) nr 1224/2009 kohaldatakse kõigi ühise kalanduspoliitika valdkonda kuuluvate tegevuste suhtes, mis viiakse läbi liikmesriikide territooriumil või liidu vetes või mille viivad läbi liidu kalalaevad või, lipuriigi esmavastutust piiramata, liikmesriikide kodanikud ning selles on eelkõige sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et kontroll, inspektsioon ja jõustamine toimub mittediskrimineerival viisil seoses sektorite, laevade või isikutega ja riskijuhtimise põhjal.

| (2) | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004, (2) on ette nähtud tingimused tursa säästvaks kasutamiseks Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis, La Manche’i idaosas, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri meres. Nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 676/2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava, (3) on ette nähtud tingimused merilesta- ja merikeele säästvaks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004, (2) on ette nähtud tingimused tursa säästvaks kasutamiseks Kattegatis, Põhjameres, Skagerrakis, La Manche’i idaosas, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri meres. Nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 676/2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava, (3) on ette nähtud tingimused merilesta- ja merikeele säästvaks kasutamiseks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 95 on komisjonile ette nähtud võimalus määrata asjaomaste liikmesriikidega kooskõlastatult kindlaks, milliste püügipiirkondade suhtes kohaldatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi. Kõnealuses kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis tuleb sätestada inspektsioonitegevuse eesmärgid, prioriteedid ja kord ning kriteeriumid. Need kehtestatakse riskijuhtimise põhjal ja vaadatakse korrapäraselt läbi pärast saavutatud tulemuste analüüsi. Asjaomased liikmesriigid on kohustatud võtma vajalikke meetmeid, et tagada kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamine, eelkõige seoses nõutavate inimressursside ja materiaalsete vahenditega ning perioodide ja vöönditega, kus need kasutusele võetakse. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 95 on komisjonile ette nähtud võimalus määrata asjaomaste liikmesriikidega kooskõlastatult kindlaks, milliste püügipiirkondade suhtes kohaldatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi. Kõnealuses kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis tuleb sätestada inspektsioonitegevuse eesmärgid, prioriteedid ja kord ning kriteeriumid. Need kehtestatakse riskijuhtimise põhjal ja vaadatakse korrapäraselt läbi pärast saavutatud tulemuste analüüsi. Asjaomased liikmesriigid on kohustatud võtma vajalikke meetmeid, et tagada kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamine, eelkõige seoses nõutavate inimressursside ja materiaalsete vahenditega ning perioodide ja vöönditega, kus need kasutusele võetakse.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 95 lõikes 2 on sätestatud, et kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis sätestatakse kriteeriumid, mis kehtestatakse riskijuhtimise põhjal. Asjakohase kontrolli- ja inspekteerimisteabe õigeaegse riskianalüüsi ja üldise hindamise võimaldamiseks on seega asjakohane sätestada läbivaatamiste, inspekteerimiste ja kontrollimiste tegemiseks ühised riskihindamise ja -juhtimise kriteeriumid. Ühiste kriteeriumidega püütakse tagada ühtlustatud lähenemine inspekteerimisele ja kontrollimisele kõigis liikmesriikides ning luua kõigi ettevõtjate jaoks võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 95 lõikes 2 on sätestatud, et kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis sätestatakse kriteeriumid, mis kehtestatakse riskijuhtimise põhjal. Asjakohase kontrolli- ja inspekteerimisteabe õigeaegse riskianalüüsi ja üldise hindamise võimaldamiseks on seega asjakohane sätestada läbivaatamiste, inspekteerimiste ja kontrollimiste tegemiseks ühised riskihindamise ja -juhtimise kriteeriumid. Ühiste kriteeriumidega püütakse tagada ühtlustatud lähenemine inspekteerimisele ja kontrollimisele kõigis liikmesriikides ning luua kõigi ettevõtjate jaoks võrdsed võimalused.

| (5) | Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tuleks kehtestada ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2018 ning seda peaksid rakendama Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

(5)

Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tuleks kehtestada ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2018 ning seda peaksid rakendama Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik.

| (6) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (4) artikli 98 lõigetes 1 ja 3 on sätestatud, et piiramata mitmeaastaste kavade sätete kohaldamist, võtavad liikmesriikide pädevad asutused inspekteerimiseesmärkide valimiseks kasutusele riskipõhise lähenemisviisi, kasutades kogu kättesaadavat teavet ning teostavad vastavalt riskipõhisele kontrolli- ja jõustamisstrateegiale vajalikke inspekteerimistegevusi objektiivselt, et vältida ühise kalanduspoliitika eeskirjadele mittevastava tegevusega saadud kalandustoodete pardalejätmist, ümberlaadimist, lossimist, töötlemist, transporti, ladustamist, turustamist ja vesiviljelusrajatisse asustamist. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (4) artikli 98 lõigetes 1 ja 3 on sätestatud, et piiramata mitmeaastaste kavade sätete kohaldamist, võtavad liikmesriikide pädevad asutused inspekteerimiseesmärkide valimiseks kasutusele riskipõhise lähenemisviisi, kasutades kogu kättesaadavat teavet ning teostavad vastavalt riskipõhisele kontrolli- ja jõustamisstrateegiale vajalikke inspekteerimistegevusi objektiivselt, et vältida ühise kalanduspoliitika eeskirjadele mittevastava tegevusega saadud kalandustoodete pardalejätmist, ümberlaadimist, lossimist, töötlemist, transporti, ladustamist, turustamist ja vesiviljelusrajatisse asustamist.

| (7) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (5) asutatud Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „EFCA”) koordineerib kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamist ühiskasutuskava kaudu, millega jõustatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis sätestatud inspektsioonitegevuse eesmärgid, prioriteedid, kord ja kriteeriumid ning milles määratletakse kontrolli- ja inspekteerimisvahendid, mida asjaomased liikmesriigid võivad ühiselt kasutada. Seetõttu tuleks selgitada kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis ning ühiskasutuskavas määratletud menetluste vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (5) asutatud Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „EFCA”) koordineerib kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamist ühiskasutuskava kaudu, millega jõustatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis sätestatud inspektsioonitegevuse eesmärgid, prioriteedid, kord ja kriteeriumid ning milles määratletakse kontrolli- ja inspekteerimisvahendid, mida asjaomased liikmesriigid võivad ühiselt kasutada. Seetõttu tuleks selgitada kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammis ning ühiskasutuskavas määratletud menetluste vahelisi suhteid.

| (8) | Tursa-, merilesta ja merikeele püügi kontrolli- ja inspekteerimiskorra ühtlustamiseks ning kõnealuste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastase kava edukuse tagamiseks on asjakohane koostada ühiseeskirjad, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste teostatavat kontrolli ja inspekteerimist, sealhulgas vastastikust juurdepääsu asjaomastele andmetele. Sel eesmärgil tuleks sihtkriteeriumidega määrata kindlaks kontrolli ja inspekteerimise sagedus. |
| --- | --- |

(8)

Tursa-, merilesta ja merikeele püügi kontrolli- ja inspekteerimiskorra ühtlustamiseks ning kõnealuste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastase kava edukuse tagamiseks on asjakohane koostada ühiseeskirjad, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste teostatavat kontrolli ja inspekteerimist, sealhulgas vastastikust juurdepääsu asjaomastele andmetele. Sel eesmärgil tuleks sihtkriteeriumidega määrata kindlaks kontrolli ja inspekteerimise sagedus.

| (9) | Liikmesriigid peaksid teostama ühiseid inspekteerimis- ja järelevalvetoiminguid, vajaduse korral kooskõlas EFCA kehtestatud ühiskasutuskavadega, et suurendada kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve ühtsust ning arendada asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kontrolli-, inspekteerimise- ja järelevalvealast koostööd. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid teostama ühiseid inspekteerimis- ja järelevalvetoiminguid, vajaduse korral kooskõlas EFCA kehtestatud ühiskasutuskavadega, et suurendada kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve ühtsust ning arendada asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kontrolli-, inspekteerimise- ja järelevalvealast koostööd.

| (10) | Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldamise tulemusi tuleks hinnata iga-aastaste hindamisaruannetega, mille iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile ja EFCA-le. |
| --- | --- |

(10)

Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldamise tulemusi tuleks hinnata iga-aastaste hindamisaruannetega, mille iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile ja EFCA-le.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kehtestatud kooskõlas asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kehtestatud kooskõlas asjaomaste liikmesriikidega.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursapüügiga Kattegati, Põhjamere, Skagerraki, La Manche’i idaosa, Šotimaast läänes asuvates vetes ja Iiri mere geograafilises piirkonnas ning merilesta- ja merikeelepüügiga Põhjamere geograafilises piirkonnas. Geograafilisi piirkondi nimetatakse edaspidi asjaomasteks piirkondadeks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm hõlmab eelkõige järgmisi tegevusvaldkondi:

| a) | püügitegevus määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punkti 1 tähenduses asjaomastes piirkondades ning |
| --- | --- |

a)

püügitegevus määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punkti 1 tähenduses asjaomastes piirkondades ning

| b) | kalapüügiga seonduv tegevus, sealhulgas kalandustoodete kaalumine, töötlemine, turustamine, transport ja ladustamine. |
| --- | --- |

b)

kalapüügiga seonduv tegevus, sealhulgas kalandustoodete kaalumine, töötlemine, turustamine, transport ja ladustamine.

2.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2018.

3.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendavad Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”).

II   PEATÜKK

EESMÄRGID, PRIORITEEDID, MENETLUSED JA KRITEERIUMID

Artikkel 3

Eesmärgid

1.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tagab artiklis 1 osutatud varude suhtes kohaldatavate kaitse- ja kontrollimeetmete ühtse ja tulemusliku rakendamise.

2.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi raames teostatavate kontrolli- ja inspekteerimistoimingute eesmärk on eelkõige tagada järgmiste sätete järgimine:

| a) | kalapüügivõimaluste haldamine ja nendega seotud eritingimused, sealhulgas kvoodi täituvuse ja püügikoormuse reguleerimise korra järelevalve asjaomastes piirkondades; |
| --- | --- |

a)

kalapüügivõimaluste haldamine ja nendega seotud eritingimused, sealhulgas kvoodi täituvuse ja püügikoormuse reguleerimise korra järelevalve asjaomastes piirkondades;

| b) | püügitegevuse suhtes kohaldatav aruandluskohustus, eelkõige registreeritud ja edastatud teabe usaldusväärsus; |
| --- | --- |

b)

püügitegevuse suhtes kohaldatav aruandluskohustus, eelkõige registreeritud ja edastatud teabe usaldusväärsus;

| c) | valikulise püügi keeldu käsitlevad sätted ja kogu kvoodiga hõlmatud saagi lossimise kohustus. |
| --- | --- |

c)

valikulise püügi keeldu käsitlevad sätted ja kogu kvoodiga hõlmatud saagi lossimise kohustus.

Artikkel 4

Prioriteedid

1.   Liikmesriigid kontrollivad ja inspekteerivad kalalaevade püügitegevust ja muude ettevõtjate kalapüügiga seonduvat tegevust riskijuhtimisstrateegia põhjal vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktile 18 ja rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklile 98.

2.   Iga kalalaeva, kalalaevade rühma, püügivahendi kategooriat, ettevõtjat ja/või kalapüügiga seonduvat tegevust kontrollitakse ja inspekteeritakse iga artiklis 1 osutatud kalavaru puhul vastavalt lõike 3 kohaselt omistatud prioriteeditasemele.

3.   Asjaomased liikmesriigid omistavad prioriteeditaseme artiklis 5 sätestatud korra kohaselt läbiviidud riskianalüüsi tulemuste põhjal.

Artikkel 5

Riskianalüüsi menetlused

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide suhtes ning üksnes lõike 4 kohaldamisel kõigi teiste liikmesriikide suhtes.

2.   Liikmesriigid analüüsivad hõlmatud varude ja piirkonnaga (piirkondadega) seotud riske I lisas esitatud tabeli alusel.

3.   Liikmesriikide riskianalüüsi puhul hinnatakse varasemate kogemuste ning kogu kättesaadava ja asjakohase teabe põhjal nõuetele mittevastavuse tõenäosust ning selle võimalikke tagajärgi. Nimetatud elemente kombineerides hindavad liikmesriigid riskitaset („väga madal”, „madal”, „keskmine”, „kõrge” või „väga kõrge”) iga artikli 4 lõikes 2 osutatud inspekteeritava kategooria puhul.

4.   Kui artiklis 1 osutatud piirkonnas (piirkondades) tegutseb mõne muu liikmesriigi kui asjaomase liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev või kolmanda riigi kalalaev, omistatakse sellele riskitase lõike 3 kohaselt. Kõnealust kalalaeva peetakse „väga kõrge” riskitasemega kalalaevaks, kui puudub teave ning kui selle lipuriigi ametiasutused ei esita artikli 9 kohaselt vastavalt artikli 4 lõikele 2 ja käesoleva artikli lõikele 3 läbiviidud riskianalüüsi tulemusi, mis viitaksid teistsugusele riskitasemele.

Artikkel 6

Riskijuhtimisstrateegia

1.   Asjaomased liikmesriigid määravad oma riskianalüüsi põhjal kindlaks nõuetele vastavuse tagamisele suunatud riskijuhtimisstrateegia. Selline strateegia hõlmab asjakohaste kulutasuvate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite määratlust, kirjeldust ja jaotust vastavalt iga riski iseloomule ja hinnangulisele tasemele ning sihtkriteeriumide täitmist.

2.   Lõikes 1 osutatud riskijuhtimisstrateegiat koordineeritakse piirkondlikul tasandil määruse (EÜ) nr 768/2005 artikli 2 punktis c määratletud ühiskasutuskava kaudu.

Artikkel 7

Seos ühiskasutuskavade menetlusega

1.   Asjaomased liikmesriigid esitavad ühiskasutuskava raames EFCA-le vajaduse korral artikli 5 lõike 3 kohaselt läbiviidud riskianalüüsi tulemused ja eelkõige hinnanguliste riskitasemete ning vastavate inspekteerimiseesmärkide loetelu.

2.   Lõikes 1 osutatud riskitasemete ja eesmärkide loetelusid ajakohastatakse vajaduse korral, kasutades ühiste inspekteerimis- ja järelevalvetoimingute käigus kogutud teavet. EFCAt teavitatakse viivitamata pärast iga ajakohastuse lõpuleviimist.

3.   EFCA kasutab asjaomastelt liikmesriikidelt saadud teavet riskijuhtimisstrateegia koordineerimiseks piirkondlikul tasandil artikli 6 lõike 2 kohaselt.

Artikkel 8

Sihtkriteeriumid

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 I lisas ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (6) artikli 9 lõikes 1 määratletud sihtkriteeriumide kohaldamist, on liidu tasandi sihtkriteeriumid riskitasemega „kõrge” ja „väga kõrge” kalalaevade ja/või teiste ettevõtjate puhul määratletud II lisas.

2.   Riskitasemega „väga madal”, „madal” ja „keskmine” kalalaevade ja/või teiste ettevõtjate puhul määravad asjaomased liikmesriigid sihtkriteeriumid kindlaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 46 osutatud riiklike kontrollimeetmete programmide ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 95 lõikes 4 osutatud riiklike meetmete kaudu.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid kohaldada teistsuguseid sihtkriteeriume, mis on väljendatud parandatud nõuete täitmise tasemetena, tingimusel et:

| a) | parandatud nõuete täitmise tasemete vormis sihtkriteeriumide kehtestamise vajadus on põhjendatud püügitegevuse või kalapüügiga seonduva tegevuse üksikasjaliku analüüsi ja jõustamisega seotud küsimustega; |
| --- | --- |

a)

parandatud nõuete täitmise tasemete vormis sihtkriteeriumide kehtestamise vajadus on põhjendatud püügitegevuse või kalapüügiga seonduva tegevuse üksikasjaliku analüüsi ja jõustamisega seotud küsimustega;

| b) | parandatud nõuete täitmise tasemetena väljendatud kriteeriumidest teavitatakse komisjoni ning komisjon ei esita neile 90 päeva jooksul vastuväiteid; kriteeriumid ei ole diskrimineerivad ega mõjuta kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammiga määratletud eesmärke, prioriteete ega riskipõhiseid menetlusi. |
| --- | --- |

b)

parandatud nõuete täitmise tasemetena väljendatud kriteeriumidest teavitatakse komisjoni ning komisjon ei esita neile 90 päeva jooksul vastuväiteid; kriteeriumid ei ole diskrimineerivad ega mõjuta kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammiga määratletud eesmärke, prioriteete ega riskipõhiseid menetlusi.

4.   Kõiki sihtkriteeriumeid hinnatakse igal aastal artikli 13 lõikes 1 osutatud hindamisaruannete põhjal ning vajaduse korral vaadatakse need üle artikli 13 lõikes 4 osutatud hindamise käigus.

5.   Vajaduse korral jõustatakse käesolevas artiklis osutatud sihtkriteeriumid ühiskasutuskava kaudu.

III   PEATÜKK

RAKENDAMINE

Artikkel 9

Liikmesriikidevaheline ja kolmandate riikidega tehtav koostöö

1.   Asjaomased liikmesriigid teevad koostööd kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamiseks.

2.   Vajaduse korral teevad kõik muud liikmesriigid koostööd asjaomaste liikmesriikidega.

3.   Liikmesriigid võivad kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamiseks teha koostööd kolmandate riikide pädevate asutustega.

Artikkel 10

Ühine inspekteerimine ja järelevalve

1.   Riiklike kalanduskontrollisüsteemide tõhususe ja mõjususe suurendamiseks teostavad asjaomased liikmesriigid ühist inspekteerimist ja järelevalvet oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ja vajaduse korral oma territooriumil. Vajaduse korral viiakse kõnealused toimingud läbi määruse (EÜ) nr 768/2005 artikli 9 lõikes 1 osutatud ühiskasutuskavade raames.

2.   Ühise inspekteerimise ja järelevalve eesmärgil teevad asjaomased liikmesriigid järgmist:

| a) | tagavad, et ühises inspekteerimises ja järelevalves kutsutakse osalema teiste asjaomaste liikmesriikide ametnikud; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et ühises inspekteerimises ja järelevalves kutsutakse osalema teiste asjaomaste liikmesriikide ametnikud;

| b) | kehtestavad ühise tegevuskorra, mida kohaldatakse neile kuuluvate järelevalvet teostavate aluste suhtes; |
| --- | --- |

b)

kehtestavad ühise tegevuskorra, mida kohaldatakse neile kuuluvate järelevalvet teostavate aluste suhtes;

| c) | määravad vajaduse korral kindlaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 80 lõikes 5 osutatud kontaktasutused. |
| --- | --- |

c)

määravad vajaduse korral kindlaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 80 lõikes 5 osutatud kontaktasutused.

3.   Ametnikud ja liidu inspektorid võivad osaleda ühises inspekteerimises ja järelevalves.

Artikkel 11

Andmevahetus

1.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamiseks tagavad asjaomased liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 111 ja rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XII lisas osutatud andmete vahetu ja elektroonilise vahetuse teiste asjaomaste liikmesriikide ja EFCAga.

2.   Lõikes 1 osutatud andmed seonduvad kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammiga hõlmatud piirkonnas (piirkondades) toimuva püügitegevuse ja kalapüügiga seonduva tegevusega.

Artikkel 12

Teave

1.   Kuni määruse (EÜ) nr 1224/2009 XII jaotise III peatüki täies mahus rakendamiseni edastavad asjaomased liikmesriigid vastavalt käesoleva otsuse III lisas sätestatud vormile komisjonile ja EFCA-le igale kalendriaastale järgnevaks 31. jaanuariks elektrooniliselt järgmise teabe eelnenud aasta kohta:

| a) | eelnenud aasta jooksul teostatud kontrollide ja/või inspekteerimiste identifitseerimine, kuupäev ja liik; |
| --- | --- |

a)

eelnenud aasta jooksul teostatud kontrollide ja/või inspekteerimiste identifitseerimine, kuupäev ja liik;

| b) | iga kontrollitava ja/või inspekteeritava kalalaeva (liidu laevastikuregistri number), sõiduki ja/või ettevõtja (nimi) identifitseerimine; |
| --- | --- |

b)

iga kontrollitava ja/või inspekteeritava kalalaeva (liidu laevastikuregistri number), sõiduki ja/või ettevõtja (nimi) identifitseerimine;

| c) | vajaduse korral inspekteeritud püügivahendi liik ning |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral inspekteeritud püügivahendi liik ning

| d) | ühe või mitme tõsise rikkumise avastamisel:






  i) | tõsis(t)e rikkumis(t)e liik; |
| --- | --- | --- |

d)

ühe või mitme tõsise rikkumise avastamisel:

i)

tõsis(t)e rikkumis(t)e liik;

| ii) | tõsis(t)e rikkumis(t)e järelkontrolli hetkeolukord (nt juhtum on uurimisel, menetluses, edasikaebamisel) ning |
| --- | --- |

ii)

tõsis(t)e rikkumis(t)e järelkontrolli hetkeolukord (nt juhtum on uurimisel, menetluses, edasikaebamisel) ning

| iii) | tõsis(t)e rikkumis(t)e järelkontrollina määratud sanktsioon(id): trahvide suurus, konfiskeeritud kala ja/või püügivahendite väärtus, rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 126 lõike 1 kohaselt määratud karistuspunktid ja/või muud sanktsioonid. |
| --- | --- |

iii)

tõsis(t)e rikkumis(t)e järelkontrollina määratud sanktsioon(id): trahvide suurus, konfiskeeritud kala ja/või püügivahendite väärtus, rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 126 lõike 1 kohaselt määratud karistuspunktid ja/või muud sanktsioonid.

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse iga kontrolli ja/või inspekteerimise puhul ning kantakse igasse aruandesse ja seda ajakohastatakse kuni meetmete lõpetamiseni asjaomase liikmesriigi õigusnormide kohaselt. Kui pärast tõsise rikkumise avastamist ei ole meetmeid võetud, tuleb lisada selgitus.

Artikkel 13

Hindamine

1.   Asjaomased liikmesriigid saadavad komisjonile ja EFCA-le asjaomasele kalendriaastale järgneva aasta 31. märtsiks hindamisaruande kõnealuse kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi raames tehtud kontrolli- ja inspekteerimistoimingute tõhususe kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud hindamisaruanne hõlmab vähemalt IV lisas loetletud teavet. Asjaomased liikmesriigid võivad lisada oma hindamisaruandele ka muid meetmeid, nagu näiteks koolitus- või teabetunde, mille eesmärk on parandada eeskirjade järgimist kalalaevade ja muude ettevõtjate puhul.

3.   EFCA võtab määruse (EÜ) nr 768/2005 artiklis 14 osutatud ühiskasutuskavade tõhususe iga-aastase hindamise puhul arvesse lõikes 1 osutatud hindamisaruandeid.

4.   Komisjon kutsub kord aastas kokku kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee koosoleku, et hinnata lõikes 1 osutatud hindamisaruannete põhjal kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi sobivust, asjakohasust ja tõhusust ning seda, kuidas see üldiselt mõjutab eeskirjade järgimist kalalaevade ja muude ettevõtjate puhul. II lisas sätestatud sihtkriteeriumid võidakse sellest lähtuvalt läbi vaadata.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 157, 19.6.2007, lk 1.

3

(4)  ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

4

(5)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

5

(6)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

6

---

I LISA

RISKIANALÜÜSI MENETLUSED

Iga kalalaeva, kalalaevade rühma, püügivahendi kategooriat, ettevõtjat ja/või kalapüügiga seonduvat tegevust kontrollitakse ja inspekteeritakse artiklis 1 osutatud erinevate kalavarude ja piirkondade puhul vastavalt omistatud prioriteeditasemele. Prioriteeditase omistatakse asjaomaste liikmesriikide või mis tahes muu liikmesriigi poolt üksnes artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks läbiviidud riskianalüüsi tulemuste põhjal järgmise menetluse kohaselt.

| Riski kirjeldus
  (sõltuvalt riskist/püügipiirkonnast/piirkonnast ja olemasolevatest andmetest) | Näitaja
  (sõltuvalt riskist/püügipiirkonnast/piirkonnast ja olemasolevatest andmetest) | Püügi/turustusahela etapp
  (millal ja kus risk ilmneb) | Arvestatavad asjaolud
  (sõltuvalt riskist/püügipiirkonnast/piirkonnast ja olemasolevatest andmetest) | Esinemissagedus püügipiirkonnas (1) | Võimalikud tagajärjed (1) | Riskitase (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Märkus: liikmesriikide tuvastatud riskid peaksid olema kooskõlas artiklis 3 määratletud eesmärkidega) | | | Püügi/lossitud saagi tasemed kalalaevade, kalavarude ja püügivahendite kaupa.
  Kvoodi kättesaadavus kalalaevadele kalalaevade, kalavarude ja püügivahendite kaupa.
  Standardsete kastide kasutamine.
  Lossitud kalandustoodete turuhinna tase ja kõikumine (esmamüük).
  Varem teostatud inspekteerimiste arv ja tuvastatud rikkumiste arv asjaomase kalalaeva ja/või muu ettevõtja puhul.
  Taustteave ja/või võimalik pettuseoht seoses sadama/koha/piirkonnaga ja asjaomase püügitegevusega.
  Muu asjakohane teave või jälitusteave. | Sage/keskmine/harvad juhtumid/tähtsusetu | Tõsised/olulised/aktsepteeritavad/marginaalsed | Väga madal/madal/kõrge/väga kõrge |

Riski kirjeldus

(sõltuvalt riskist/püügipiirkonnast/piirkonnast ja olemasolevatest andmetest)

Näitaja

(sõltuvalt riskist/püügipiirkonnast/piirkonnast ja olemasolevatest andmetest)

Püügi/turustusahela etapp

(millal ja kus risk ilmneb)

Arvestatavad asjaolud

(sõltuvalt riskist/püügipiirkonnast/piirkonnast ja olemasolevatest andmetest)

Esinemissagedus püügipiirkonnas (1)

Võimalikud tagajärjed (1)

Riskitase (1)

(Märkus: liikmesriikide tuvastatud riskid peaksid olema kooskõlas artiklis 3 määratletud eesmärkidega)

Püügi/lossitud saagi tasemed kalalaevade, kalavarude ja püügivahendite kaupa.

Kvoodi kättesaadavus kalalaevadele kalalaevade, kalavarude ja püügivahendite kaupa.

Standardsete kastide kasutamine.

Lossitud kalandustoodete turuhinna tase ja kõikumine (esmamüük).

Varem teostatud inspekteerimiste arv ja tuvastatud rikkumiste arv asjaomase kalalaeva ja/või muu ettevõtja puhul.

Taustteave ja/või võimalik pettuseoht seoses sadama/koha/piirkonnaga ja asjaomase püügitegevusega.

Muu asjakohane teave või jälitusteave.

Sage/keskmine/harvad juhtumid/tähtsusetu

Tõsised/olulised/aktsepteeritavad/marginaalsed

Väga madal/madal/kõrge/väga kõrge

---

(1)

Märkus: hindavad liikmesriigid. Riskianalüüsi puhul hinnatakse varasemate kogemuste ning kogu kättesaadava teabe põhjal nõuetele mittevastavuse tõenäosust ning selle võimalikke tagajärgi.

---

II LISA

SIHTKRITEERIUMID

1.   Merel teostatava inspekteerimise tase (sh vajaduse korral õhuseire)

Asjaomases piirkonnas tursa-, merilesta ja merikeele püügiga tegelevate kalalaevade suhtes merel teostatava inspekteerimise puhul tuleb igal aastal täita järgmised sihtkriteeriumid, (1) kui merel teostatav inspekteerimine on püügiahela etapi puhul oluline ja osa riskijuhtimisstrateegiast:

| Kriteeriumid aasta kohta (2) | Kalalaevade hinnanguline riskitase kooskõlas artikli 5 lõikega 2 |
| --- | --- |
| kõrge | väga kõrge |
| Kalapüük | Merel teostatav inspekteerimine vähemalt 2,5 % ulatuses nende „kõrge riskitasemega” kalalaevade püügireiside puhul, mis tegelevad kõnealuse kalavaru sihtpüügiga | Merel teostatav inspekteerimine vähemalt 5 % ulatuses nende „väga kõrge riskitasemega” kalalaevade püügireiside puhul, mis tegelevad kõnealuse kalavaru sihtpüügiga |

Kriteeriumid aasta kohta (2)

Kalalaevade hinnanguline riskitase kooskõlas artikli 5 lõikega 2

kõrge

väga kõrge

Kalapüük

Merel teostatav inspekteerimine vähemalt 2,5 % ulatuses nende „kõrge riskitasemega” kalalaevade püügireiside puhul, mis tegelevad kõnealuse kalavaru sihtpüügiga

Merel teostatav inspekteerimine vähemalt 5 % ulatuses nende „väga kõrge riskitasemega” kalalaevade püügireiside puhul, mis tegelevad kõnealuse kalavaru sihtpüügiga

2.   Maal teostatava inspekteerimise tase (sh dokumendikontrollid ja inspekteerimine sadamates või esmamüügil)

Asjaomases piirkonnas tursa-, merilesta ja merikeele püügiga tegelevate kalalaevade ja muude ettevõtjate suhtes maal teostatava inspekteerimise (sh dokumendikontrollid ja inspekteerimised sadamates või esmamüügil) puhul tuleb igal aastal täita järgmised sihtkriteeriumid, (3) kui maal teostatav inspekteerimine on püügi/turustusahela etapi puhul oluline ja osa riskijuhtimisstrateegiast:

| Kriteeriumid aasta kohta (4) | Kalalaevade ja/või muude ettevõtjate (esmaostja) riskitase |
| --- | --- |
| kõrge | väga kõrge |
| Kalapüük | Inspekteerimine sadamas vähemalt 10 % ulatuses „kõrge riskitasemega” kalalaevade lossitud üldkoguste puhul | Inspekteerimine sadamas vähemalt 15 % ulatuses „väga kõrge riskitasemega” kalalaevade lossitud üldkoguste puhul |

Kriteeriumid aasta kohta (4)

Kalalaevade ja/või muude ettevõtjate (esmaostja) riskitase

kõrge

väga kõrge

Kalapüük

Inspekteerimine sadamas vähemalt 10 % ulatuses „kõrge riskitasemega” kalalaevade lossitud üldkoguste puhul

Inspekteerimine sadamas vähemalt 15 % ulatuses „väga kõrge riskitasemega” kalalaevade lossitud üldkoguste puhul

Inspekteerimist pärast lossimist või ümberlaadimist kasutatakse eelkõige täiendava ristkontrolli mehhanismina, et kontrollida saagi ja lossimise kohta registreeritud ja edastatud teabe usaldusväärsust.

---

(1)  Kui laevad veedavad merel alla 24 tunni ühe püügireisi kohta, võib sihtkriteeriume kooskõlas riskijuhtimisstrateegiaga vähendada poole võrra.

(2)  Väljendatakse protsendina püügireisidest, mida teevad kõrge/väga kõrge riskitasemega kalalaevad piirkonnas aasta kohta.

(3)  Kui laevad lossivad alla 10 tonni lossimise kohta, võib sihtkriteeriume kooskõlas riskijuhtimisstrateegiaga vähendada poole võrra.

(4)  Väljendatakse protsendina kõrge/väga kõrge riskitasemega kalalaevadel aastas lossitud kogustest.

---

III LISA

PERIOODILINE TEAVE KONTROLLI JA INSPEKTEERIMISE ERIPROGRAMMI RAKENDAMISE KOHTA

Artikli 12 kohaselt iga inspekteerimise kohta aruandele lisatava teabe esitamise vorm:

| Andmeelemendi nimi | Kood | Kirjeldus ja sisu |
| --- | --- | --- |
| Inspekteerimise identifitseerimine | II | ISO kahetäheline riigikood + 9 numbrit, nt DK201200000 |
| Inspekteerimise kuupäev | DA | AAAA-KK-PP |
| Inspekteerimise või kontrolli liik | IT | Merel, maal, transpordi, dokumendi (täpsustada) |
| Iga kalalaeva, sõiduki või ettevõtja identifitseerimine | ID | Kalalaeva liidu laevastikuregistri number, sõiduki tuvastamisandmed ja/või ettevõtja nimi |
| Kalapüügivahendi liik | GE | Püügivahendi kood vastavalt FAO rahvusvahelisele kalapüügivahendite statistilisele klassifikatsioonile |
| Tõsine rikkumine | SI | Y = jah, N = ei |
| Tuvastatud tõsise rikkumise liik | TS | Märkida tuvastatud tõsise rikkumise liik, osutades rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XXX lisas (vasak veerg) esitatud numbrile. Kontrollimääruse artikli 90 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud tõsised rikkumised tuleb lisaks vastavalt tähistada numbritega „13”, „14” ja „15”. |
| Järelkontrolli hetkeolukord | FU | Märkida ära hetkeolukord: PENDING (= menetluses), APPEAL (= edasikaebamisel) või CLOSED (= lõpetatud) |
| Trahv | SF | Trahv eurodes, nt 500 |
| Konfiskeerimine | SC | SAAGI/PÜÜGIVAHENDI füüsiline konfiskeerimine. Konfiskeeritud summa vastavalt saagi/püügivahendi väärtusele eurodes, nt 10 000 |
| Muud | SO | Litsentsi/loa tühistamise puhul märkida ära LI (litsents) või AU (luba) + päevade arv, nt AU30 |
| Punktid | SP | Määratud punktide arv, nt 12 |
| Märkused | RM | Kui pärast tõsise rikkumise avastamist ei ole meetmeid võetud, lisada vabas vormis selgitus. |

Andmeelemendi nimi

Kood

Kirjeldus ja sisu

Inspekteerimise identifitseerimine

II

ISO kahetäheline riigikood + 9 numbrit, nt DK201200000

Inspekteerimise kuupäev

DA

AAAA-KK-PP

Inspekteerimise või kontrolli liik

IT

Merel, maal, transpordi, dokumendi (täpsustada)

Iga kalalaeva, sõiduki või ettevõtja identifitseerimine

ID

Kalalaeva liidu laevastikuregistri number, sõiduki tuvastamisandmed ja/või ettevõtja nimi

Kalapüügivahendi liik

GE

Püügivahendi kood vastavalt FAO rahvusvahelisele kalapüügivahendite statistilisele klassifikatsioonile

Tõsine rikkumine

SI

Y = jah, N = ei

Tuvastatud tõsise rikkumise liik

TS

Märkida tuvastatud tõsise rikkumise liik, osutades rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XXX lisas (vasak veerg) esitatud numbrile. Kontrollimääruse artikli 90 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud tõsised rikkumised tuleb lisaks vastavalt tähistada numbritega „13”, „14” ja „15”.

Järelkontrolli hetkeolukord

FU

Märkida ära hetkeolukord: PENDING (= menetluses), APPEAL (= edasikaebamisel) või CLOSED (= lõpetatud)

Trahv

SF

Trahv eurodes, nt 500

Konfiskeerimine

SC

SAAGI/PÜÜGIVAHENDI füüsiline konfiskeerimine. Konfiskeeritud summa vastavalt saagi/püügivahendi väärtusele eurodes, nt 10 000

Muud

SO

Litsentsi/loa tühistamise puhul märkida ära LI (litsents) või AU (luba) + päevade arv, nt AU30

Punktid

SP

Määratud punktide arv, nt 12

Märkused

RM

Kui pärast tõsise rikkumise avastamist ei ole meetmeid võetud, lisada vabas vormis selgitus.

---

IV LISA

HINDAMISARUANNETE SISU

Hindamisaruanded peavad sisaldama vähemalt järgmist teavet.

I.   Teostatud kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise üldanalüüs (iga asjaomase liikmesriigi puhul)

| — | Asjaomase liikmesriigi tuvastatud riskide kirjeldus ja selle riskijuhtimisstrateegia üksikasjalik sisu, sealhulgas läbivaatamis- ja muutmismenetluse kirjeldus. |
| --- | --- |

—

Asjaomase liikmesriigi tuvastatud riskide kirjeldus ja selle riskijuhtimisstrateegia üksikasjalik sisu, sealhulgas läbivaatamis- ja muutmismenetluse kirjeldus.

| — | Kasutatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ning kasutusele võetud inspekteerimisvahendite arvu võrdlus kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi läbiviimiseks ettenähtud vahendite arvuga, sealhulgas kasutamise kestus ja kasutuspiirkonnad. |
| --- | --- |

—

Kasutatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ning kasutusele võetud inspekteerimisvahendite arvu võrdlus kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi läbiviimiseks ettenähtud vahendite arvuga, sealhulgas kasutamise kestus ja kasutuspiirkonnad.

| — | Kasutatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ning läbiviidud kontrollide ja inspekteerimiste arvu võrdlus (täita III lisa kohaselt esitatava teabe alusel) / tuvastatud rikkumiste arv ning võimaluse korral selliste rikkumiste motiivid. |
| --- | --- |

—

Kasutatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ning läbiviidud kontrollide ja inspekteerimiste arvu võrdlus (täita III lisa kohaselt esitatava teabe alusel) / tuvastatud rikkumiste arv ning võimaluse korral selliste rikkumiste motiivid.

| — | Tõsiste rikkumiste puhul kehtestatud sanktsioonid (täita III lisa kohaselt esitatava teabe alusel). |
| --- | --- |

—

Tõsiste rikkumiste puhul kehtestatud sanktsioonid (täita III lisa kohaselt esitatava teabe alusel).

| — | Muude selliste meetmete (kontrolli-, inspekteerimis- ja jõustamismeetmetest eristuvad meetmed, näiteks koolitus- või teabetunnid) analüüs, mille eesmärk on parandada eeskirjade järgimist kalalaevade ja/või muude ettevõtjate puhul (NÄITEKS: rakendatud selektiivsete püügivahendite paranduste arv, tursa/noorkalade proovide arv jne.) |
| --- | --- |

—

Muude selliste meetmete (kontrolli-, inspekteerimis- ja jõustamismeetmetest eristuvad meetmed, näiteks koolitus- või teabetunnid) analüüs, mille eesmärk on parandada eeskirjade järgimist kalalaevade ja/või muude ettevõtjate puhul (NÄITEKS: rakendatud selektiivsete püügivahendite paranduste arv, tursa/noorkalade proovide arv jne.)

II.   Teostatud kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise üksikasjalik analüüs (iga asjaomase liikmesriigi puhul)

| 1. | Merel teostatud inspekteerimise analüüs (sh vajaduse korral õhuseire), eelkõige:






  — | ette nähtud / kasutusele võetud patrull-laevade võrdlus; |
| --- | --- | --- |

1.

Merel teostatud inspekteerimise analüüs (sh vajaduse korral õhuseire), eelkõige:

—

ette nähtud / kasutusele võetud patrull-laevade võrdlus;

| — | tõsiste rikkumiste määr merel; |
| --- | --- |

—

tõsiste rikkumiste määr merel;

| — | merel teostatud inspekteerimise osakaal „väga madala”, „madala”, või „keskmise” riskitasemega kalalaevade puhul, mille tulemusena tuvastati üks või mitu tõsist rikkumist; |
| --- | --- |

—

merel teostatud inspekteerimise osakaal „väga madala”, „madala”, või „keskmise” riskitasemega kalalaevade puhul, mille tulemusena tuvastati üks või mitu tõsist rikkumist;

| — | merel teostatud inspekteerimise osakaal „kõrge” või „väga kõrge” riskitasemega kalalaevade puhul, mille tulemusena tuvastati üks või mitu tõsist rikkumist; |
| --- | --- |

—

merel teostatud inspekteerimise osakaal „kõrge” või „väga kõrge” riskitasemega kalalaevade puhul, mille tulemusena tuvastati üks või mitu tõsist rikkumist;

| — | sanktsioonide liik ja tase / tõkestava mõju hinnang. |
| --- | --- |

—

sanktsioonide liik ja tase / tõkestava mõju hinnang.

| 2. | Maal teostatud inspekteerimise analüüs (sh dokumendikontrollid ja inspekteerimine sadamates või esmamüügil või ümberlaadimisel), eelkõige:






  — | ettenähtud/rakendatud maapõhiste inspekteerimisüksuste võrdlus; |
| --- | --- | --- |

2.

Maal teostatud inspekteerimise analüüs (sh dokumendikontrollid ja inspekteerimine sadamates või esmamüügil või ümberlaadimisel), eelkõige:

—

ettenähtud/rakendatud maapõhiste inspekteerimisüksuste võrdlus;

| — | tõsiste rikkumiste määr maal; |
| --- | --- |

—

tõsiste rikkumiste määr maal;

| — | maal teostatud inspekteerimise osakaal „väga madala”, „madala”, või „keskmise” riskitasemega kalalaevade/või ettevõtjate puhul, mille tulemusena tuvastati üks või mitu tõsist rikkumist; |
| --- | --- |

—

maal teostatud inspekteerimise osakaal „väga madala”, „madala”, või „keskmise” riskitasemega kalalaevade/või ettevõtjate puhul, mille tulemusena tuvastati üks või mitu tõsist rikkumist;

| — | maal teostatud inspekteerimise osakaal „kõrge” või „väga kõrge” riskitasemega kalalaevade ja/või ettevõtjate puhul, mille tulemusena tuvastati üks või mitu tõsist rikkumist; |
| --- | --- |

—

maal teostatud inspekteerimise osakaal „kõrge” või „väga kõrge” riskitasemega kalalaevade ja/või ettevõtjate puhul, mille tulemusena tuvastati üks või mitu tõsist rikkumist;

| — | sanktsioonide liik ja tase / tõkestava mõju hinnang. |
| --- | --- |

—

sanktsioonide liik ja tase / tõkestava mõju hinnang.

| 3. | Nõuete täitmise tasemetena väljendatud sihtkriteeriumide analüüs (vajaduse korral), eelkõige:






  — | ettenähtud/rakendatud inspekteerimisvahendite võrdlus; |
| --- | --- | --- |

3.

Nõuete täitmise tasemetena väljendatud sihtkriteeriumide analüüs (vajaduse korral), eelkõige:

—

ettenähtud/rakendatud inspekteerimisvahendite võrdlus;

| — | tõsiste rikkumiste määr ja suundumus (võrreldes kahe eelneva aastaga); |
| --- | --- |

—

tõsiste rikkumiste määr ja suundumus (võrreldes kahe eelneva aastaga);

| — | kalalaevade/ettevõtjate inspekteerimise osakaal, mille puhul on tuvastatud üks või mitu tõsist rikkumist; |
| --- | --- |

—

kalalaevade/ettevõtjate inspekteerimise osakaal, mille puhul on tuvastatud üks või mitu tõsist rikkumist;

| — | sanktsioonide liik ja tase / tõkestava mõju hinnang. |
| --- | --- |

—

sanktsioonide liik ja tase / tõkestava mõju hinnang.

| 4. | Muude inspekteerimis- ja kontrollimeetmete analüüs: ümberlaadimine, õhuseire, import/eksport jne, ning muud meetmed, nagu näiteks koolitus- või teabetunnid, mille eesmärk on parandada eeskirjade järgimist kalalaevade ja muude ettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

4.

Muude inspekteerimis- ja kontrollimeetmete analüüs: ümberlaadimine, õhuseire, import/eksport jne, ning muud meetmed, nagu näiteks koolitus- või teabetunnid, mille eesmärk on parandada eeskirjade järgimist kalalaevade ja muude ettevõtjate puhul.

III.   Teostatud kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise tõhustamise ettepanekud (iga asjaomase liikmesriigi puhul)

---

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/71

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

26. juuni 2013,

milles sätestatakse eeskirjad tervisetehnoloogiate hindamise eest vastutavate riiklike asutuste või organite võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja läbipaistvaks toimimiseks

(2013/329/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/24/EL artikliga 15 on liidule antud ülesanne toetada ja soodustada koostööd ja teabe vahetamist liikmesriikide vahel vabatahtlikus võrgustikus, mis ühendab liikmesriikide määratud riiklikke asutusi, kes vastutavad tervisetehnoloogiate hindamise eest (edaspidi „tervisetehnoloogiate hindamise võrgustik”). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/24/EL artikliga 15 on liidule antud ülesanne toetada ja soodustada koostööd ja teabe vahetamist liikmesriikide vahel vabatahtlikus võrgustikus, mis ühendab liikmesriikide määratud riiklikke asutusi, kes vastutavad tervisetehnoloogiate hindamise eest (edaspidi „tervisetehnoloogiate hindamise võrgustik”).

| (2) | Vastavalt direktiivi 2011/24/EL artikli 15 lõikele 4 on komisjon kohustatud vastu võtma vajalikud eeskirjad tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja läbipaistvaks toimimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2011/24/EL artikli 15 lõikele 4 on komisjon kohustatud vastu võtma vajalikud eeskirjad tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja läbipaistvaks toimimiseks.

| (3) | Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustikus osalemine on vabatahtlik ja liikmesriikidel peaks olema võimalus võrgustikuga igal ajal liituda. Korralduslikel kaalutlustel peaksid tervisetehnoloogiate hindamise võrgustikus osaleda soovivad liikmesriigid komisjonile oma soovist teatama. |
| --- | --- |

(3)

Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustikus osalemine on vabatahtlik ja liikmesriikidel peaks olema võimalus võrgustikuga igal ajal liituda. Korralduslikel kaalutlustel peaksid tervisetehnoloogiate hindamise võrgustikus osaleda soovivad liikmesriigid komisjonile oma soovist teatama.

| (4) | Isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (4). |
| --- | --- |

(4)

Isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (4).

| (5) | Liit on tervisetehnoloogiate hindamise valdkonnas kaasrahastanud meetmeid rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi kaudu, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ, (5) ja tervisevaldkonna tegevusprogrammi kaudu, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1350/2007/EÜ, (6) toetades nii teadus- ja tehnikaalast koostööd riiklike ja piirkondlike organisatsioonide vahel, kes vastutavad tervisetehnoloogiate hindamise eest; sellist koostöövõrgustikku tuntakse lühendi EUnetHTA (7) all. Liit on rahastanud ka tervisetehnoloogiate hindamise alast metodoloogilist tööd teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi kaudu, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ, (8) ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kaudu, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ (9). |
| --- | --- |

(5)

Liit on tervisetehnoloogiate hindamise valdkonnas kaasrahastanud meetmeid rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi kaudu, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ, (5) ja tervisevaldkonna tegevusprogrammi kaudu, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1350/2007/EÜ, (6) toetades nii teadus- ja tehnikaalast koostööd riiklike ja piirkondlike organisatsioonide vahel, kes vastutavad tervisetehnoloogiate hindamise eest; sellist koostöövõrgustikku tuntakse lühendi EUnetHTA (7) all. Liit on rahastanud ka tervisetehnoloogiate hindamise alast metodoloogilist tööd teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi kaudu, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ, (8) ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kaudu, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ (9).

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2011/24/EL artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2011/24/EL artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse vastavalt direktiivi 2011/24/EL artikli 15 lõikele 1 eeskirjad tervisetehnoloogiate hindamise eest vastutavate riiklike asutuste või organite võrgustiku loomiseks, juhtimiseks ja läbipaistvaks toimimiseks.

Artikkel 2

Eesmärgid

Direktiivi 2011/24/EL artikli 15 lõikes 2 tervisetehnoloogia hindamise võrgustikule määratud eesmärkide täitmiseks toetub võrgustik kogemusele, mis on saadud seoses varasemate meetmetega liidu toetust saanud tervisetehnoloogiate hindamise valdkonnas, ja tagab asjakohase koostoime kõikide käimasolevate meetmetega.

Artikkel 3

Koosseis ja liikmete määramine

1.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku liikmed on riiklikud asutused või organid, mis vastutavad tervisetehnoloogiate hindamise eest ja mille on määranud osalev liikmesriik.

2.   Liikmesriigid, kes soovivad osaleda tervisetehnoloogiate hindamise võrgustikus, teatavad komisjonile kirjalikult oma soovist ning annavad teada, milline riiklik asutus või organ on määratud vastutama direktiivi 2011/24/EL artikli 15 lõike 1 kohaselt tervisetehnoloogiate hindamise eest. Liikmesriigid võivad määrata teise riikliku asutuse või organi asendusliikmeks.

3.   Kui liikmesriik peab seda vajalikuks, võib ta määrata koos võrgustiku liikmega osalema ka eksperdi.

4.   Liikmesriikide määratud asutuste või organite nimed võib avaldada komisjoni veebilehtedel.

5.   Isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja need avaldatakse vastavalt vajadusele direktiivide (EÜ) 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ ning määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt.

Artikkel 4

Kodukord

1.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustik võtab komisjoni ettepaneku alusel liikmete lihthäälteenamusega vastu oma kodukorra.

2.   Kodukorra alusel korraldatakse võrgu tööga seotud küsimustes asjakohaseid konsultatsioone sidusrühmadega ja koostööd liidu organite, teadlaste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Artikkel 5

Tegevus

1.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustik võtab vastu strateegilise mitmeaastase tegevuskava ning vahendi selle rakendamise hindamiseks.

2.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustikku toetatakse teadus- ja tehnikaalase koostööga ja võrgustik võib algatada tegevusi, mis hõlmab kõiki või mõnda selle liiget, või sellistes üritustes osaleda, kui see aitab kaasa võrgustiku eesmärkide saavutamisele.

3.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustik võib luua töörühmi, kes võrgustiku määratletud volituste alusel tegelevad teatavate konkreetsete küsimustega. Sellised töörühmad saadetakse laiali kohe, kui nende ülesanded on täidetud.

4.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku liikmed ja nende esindajad ning ka kutsutud eksperdid ja vaatlejad järgivad asutamislepingu artiklis 339 ja selle rakenduseeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust ning ka komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni töökorda) (10) lisas sätestatud komisjoni turvaeeskirju seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega. Kõnealuste nõuete rikkumise korral võib tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku eesistuja võtta asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 6

Koosolekud

1.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku eesistuja on komisjoni esindaja. Eesistuja ei hääleta.

2.   Muud komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad osaleda tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku või selle töörühmade koosolekutel.

3.   Komisjoni taotluse korral võib Euroopa Ravimiamet osaleda tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku või selle töörühmade koosolekutel.

4.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustik võib kutsuda koosolekutel vaatlejatena osalema Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid.

Artikkel 7

Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku sekretariaat

1.   Tervisetehnoloogiate hindamise võrgustikule tagab sekretariaaditeenuse komisjon ja sekretariaat koostab koosolekute protokollid.

2.   Komisjon avaldab oma veebisaidil asjaomase teabe tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku tegevuse kohta.

Artikkel 8

Kulud

1.   Komisjon ei maksa tervisetehnoloogia hindamise võrgustiku koosolekutel osalejatele nende osutatud teenuste eest tasu.

2.   Komisjon hüvitab komisjonis kehtiva korra kohaselt osalejate sõidu- ja elamiskulud, mis tekivad seoses tervisetehnoloogiate hindamise võrgustiku tegevuses osalemisega.

3.   Nimetatud kulud hüvitatakse nende summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

1

(2)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

2

(3)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

3

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

4

(5)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1.

5

(6)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

6

(7)  www.eunethta.eu; Commission Implementing Decision C2011/7195 on the awarding of grants for proposals for 2011 under the second Health Programme (2008-2013), (komisjoni rakendusotsus K(2011) 7195 teise terviseprogrammi raames toetuste andmise kohta 2011. aastaks (2008–2013))

7

(8)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

9

(10)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

10

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/73

---

ELi-ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2013,

6. juuni 2013,

millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid) I ja II lisa

(2013/330/EL)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 25. juunil 2009. aastal sõlmitud lepingut, mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid (edaspidi „leping”), (1) eriti selle artikli 21 lõiget 2,

arvestades, et lepingu sõlmimisega võtsid lepinguosalised kohustuse tagada oma territooriumil selline turvalisuse tase, mis vastab Euroopa Liidus kehtivate õigusaktidega kehtestatud tollimeetmetele, eelkõige sätetele, mis on kehtestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (2) ja komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93, (3) millega kehtestatakse kõnealuse tolliseadustiku rakendussätted,

arvestades, et pärast lepingu sõlmimist on kõnealusesse õigusakti tehtud tolli turvameetmeid hõlmavaid muudatusi, seda eelkõige komisjoni määrustega (EÜ) nr 312/2009, (4) (EL) nr 169/2010 (5) ja (EL) nr 430/2010 (6),

arvestades, et lepingusse tuleks teha ELi õigusaktide muudatused, mis on tehtud lepinguosaliste turvalisuse taseme samaväärsuse säilitamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon sisaldavad komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (7) (edaspidi „määrus (EMÜ) nr 2454/93”), mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 430/2010 (8)) lisas 30a sellise deklaratsiooni jaoks ette nähtud teavet. Deklaratsioon täidetakse vastavalt lisas 30a esitatud selgitustele. Väljumise ja sisenemise ülddeklaratsiooni kinnitab selle koostanud isik. |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon sisaldavad komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (7) (edaspidi „määrus (EMÜ) nr 2454/93”), mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 430/2010 (8)) lisas 30a sellise deklaratsiooni jaoks ette nähtud teavet. Deklaratsioon täidetakse vastavalt lisas 30a esitatud selgitustele. Väljumise ja sisenemise ülddeklaratsiooni kinnitab selle koostanud isik.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | kaup, mille puhul kooskõlas lepinguosaliste vahel kokku lepitud eeskirjadega on lubatud esitada suuline deklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, välja arvatud veolepingu alusel veetav järgmine kaup: majatarbed ja mööbel, samuti kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

kaup, mille puhul kooskõlas lepinguosaliste vahel kokku lepitud eeskirjadega on lubatud esitada suuline deklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, välja arvatud veolepingu alusel veetav järgmine kaup: majatarbed ja mööbel, samuti kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid;”;

| b) | lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | lepinguosalise tolliterritooriumile või -territooriumilt toodav kaup, mis on ette nähtud otse puur- või tootmisplatvormide või tuulegeneraatorite jaoks, mida käitab lepinguosalise tolliterritooriumil asutatud isik:






  — | kaup, mis on tarvilik kõnealuste platvormide või tuulegeneraatorite ehitamiseks, parandamiseks, hoolduseks või ümberehitamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

lepinguosalise tolliterritooriumile või -territooriumilt toodav kaup, mis on ette nähtud otse puur- või tootmisplatvormide või tuulegeneraatorite jaoks, mida käitab lepinguosalise tolliterritooriumil asutatud isik:

—

kaup, mis on tarvilik kõnealuste platvormide või tuulegeneraatorite ehitamiseks, parandamiseks, hoolduseks või ümberehitamiseks;

| — | kaup, mida kasutatakse kõnealuste platvormide või tuulegeneraatorite varustamiseks või seadmestamiseks; muu kõnealustel platvormidel või tuulegeneraatoritel kasutatav või tarbitav kaup ja kõnealustelt platvormidelt või tuulegeneraatoritelt pärinevad tavajäätmed;”; |
| --- | --- |

—

kaup, mida kasutatakse kõnealuste platvormide või tuulegeneraatorite varustamiseks või seadmestamiseks; muu kõnealustel platvormidel või tuulegeneraatoritel kasutatav või tarbitav kaup ja kõnealustelt platvormidelt või tuulegeneraatoritelt pärinevad tavajäätmed;”;

| c) | lõikesse 1 lisatakse uus punkt l:






  „l) | kaup, mis on lähetatud Helgolandilt, San Marinost ja Vatikanist ühe lepinguosalise territooriumile või mille üks lepinguosaline lähetab kõnealustele territooriumitele;”; |
| --- | --- | --- |

c)

lõikesse 1 lisatakse uus punkt l:

„l)

kaup, mis on lähetatud Helgolandilt, San Marinost ja Vatikanist ühe lepinguosalise territooriumile või mille üks lepinguosaline lähetab kõnealustele territooriumitele;”;

| d) | lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:
  „3.   Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta ühenduses määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 181c punktides i ja j ning artikli 592a punktides i ja j osutatud kauba puhul ning artikli 786 lõikes 2 ja artikli 842a lõike 4 punktides b ja f osutatud juhtudel;”; |
| --- | --- |

d)

lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:

„3.   Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta ühenduses määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 181c punktides i ja j ning artikli 592a punktides i ja j osutatud kauba puhul ning artikli 786 lõikes 2 ja artikli 842a lõike 4 punktides b ja f osutatud juhtudel;”;

| e) | lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:
  „4.   Väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta






  a) | järgmise kauba puhul:






  — | laeva või õhusõiduki varuosad ja remonditarvikud, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:

„4.   Väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta

a)

järgmise kauba puhul:

—

laeva või õhusõiduki varuosad ja remonditarvikud,

| — | laeva või õhusõiduki töötamiseks vajalik mootorikütus, määrdeõli ja gaas ning |
| --- | --- |

—

laeva või õhusõiduki töötamiseks vajalik mootorikütus, määrdeõli ja gaas ning

| — | laeva või õhusõiduki pardal tarbitavad ja müüdavad toiduained jm kaup; |
| --- | --- |

—

laeva või õhusõiduki pardal tarbitavad ja müüdavad toiduained jm kaup;

| b) | kaup, mille suhtes korraldatakse transiidiprotseduuri, kui elektrooniline transiidideklaratsioon sisaldab väljumise ülddeklaratsiooni andmeid ja kui sihttolliasutus on ka väljumistolliasutus; |
| --- | --- |

b)

kaup, mille suhtes korraldatakse transiidiprotseduuri, kui elektrooniline transiidideklaratsioon sisaldab väljumise ülddeklaratsiooni andmeid ja kui sihttolliasutus on ka väljumistolliasutus;

| c) | kui sadamas või lennujaamas ei laadita kaupa seda vastava lepinguosalise tolliterritooriumile vedavatelt ja kõnealuselt territooriumilt välja vedavatelt transpordivahenditelt maha; |
| --- | --- |

c)

kui sadamas või lennujaamas ei laadita kaupa seda vastava lepinguosalise tolliterritooriumile vedavatelt ja kõnealuselt territooriumilt välja vedavatelt transpordivahenditelt maha;

| d) | kui kaup laaditi peale eelmises, lepinguosalise tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas ja seda ei laadita maha transpordivahendilt, millega see kõnealuselt tolliterritooriumilt välja viiakse; |
| --- | --- |

d)

kui kaup laaditi peale eelmises, lepinguosalise tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas ja seda ei laadita maha transpordivahendilt, millega see kõnealuselt tolliterritooriumilt välja viiakse;

| e) | kui ajutise ladustamise rajatises või I kontrollitüübi vabatsoonis laaditakse kaup transpordivahendilt, millega see toodi ajutise ladustamise rajatisse või vabatsooni, mis on sama tolliasutuse järelevalve all, ümber laevale, õhusõidukile või rongile, millega see viiakse ajutise ladustamise rajatisest või vabatsoonist ära ja vastava lepinguosalise tolliterritooriumilt välja, eeldusel et






  i) | kauba ümberlaadimine või laadimine toimub 14 kalendripäeva jooksul sellest ajahetkest, kui kaup on esitatud ajutiseks ladustamiseks või sisenenud I kontrollitüübi vabatsooni; erandlikel asjaoludel võivad tolliasutused pikendada seda ajavahemikku selleks, et need erandlikud asjaolud kõrvaldada; |
| --- | --- | --- |

e)

kui ajutise ladustamise rajatises või I kontrollitüübi vabatsoonis laaditakse kaup transpordivahendilt, millega see toodi ajutise ladustamise rajatisse või vabatsooni, mis on sama tolliasutuse järelevalve all, ümber laevale, õhusõidukile või rongile, millega see viiakse ajutise ladustamise rajatisest või vabatsoonist ära ja vastava lepinguosalise tolliterritooriumilt välja, eeldusel et

i)

kauba ümberlaadimine või laadimine toimub 14 kalendripäeva jooksul sellest ajahetkest, kui kaup on esitatud ajutiseks ladustamiseks või sisenenud I kontrollitüübi vabatsooni; erandlikel asjaoludel võivad tolliasutused pikendada seda ajavahemikku selleks, et need erandlikud asjaolud kõrvaldada;

| ii) | teave kauba kohta on tolliasutustele kättesaadav ja |
| --- | --- |

ii)

teave kauba kohta on tolliasutustele kättesaadav ja

| iii) | vedaja teabe kohaselt ei ole muutunud kauba sihtkoht ega saaja.” |
| --- | --- |

iii)

vedaja teabe kohaselt ei ole muutunud kauba sihtkoht ega saaja.”

Artikkel 2

Lepingu II lisa artikli 6 teine taane asendatakse järgmisega:

| „— | volitatud ettevõtja võib esitada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (9) (viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 430/2010 (10))) lisas 30a ette nähtud piiratud teabenõuete alusel; siiski saab volitatud ettevõtja suhtes, kes on vedaja, ekspediitor või tolliagent, teabenõudeid piirata ainult siis, kui ta tegutseb kauba importimisel või eksportimisel teise volitatud ettevõtja nimel; |
| --- | --- |

„—

volitatud ettevõtja võib esitada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (9) (viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 430/2010 (10))) lisas 30a ette nähtud piiratud teabenõuete alusel; siiski saab volitatud ettevõtja suhtes, kes on vedaja, ekspediitor või tolliagent, teabenõudeid piirata ainult siis, kui ta tegutseb kauba importimisel või eksportimisel teise volitatud ettevõtja nimel;

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval.

Brüssel, 6. juuni 2013

Ühiskomitee nimel

president

Antonis KASTRISSIANAKIS

---

(1)  ELT L 199, 31.7.2009, lk 24.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

3

(4)  ELT L 98, 17.4.2009, lk 3.

4

(5)  ELT L 51, 2.3.2010, lk 2.

5

(6)  ELT L 125, 21.5.2010, lk 10.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

7

(8)  ELT L 125, 21.5.2010, lk 10.”

8

(9)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

9

(10)  ELT L 125, 21.5.2010, lk 10.”

10

---

Ühisdeklaratsioon

Vastavalt lepingu I lisa artikli 1 lõikele 2

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni jaoks ette nähtud andmete osas kinnitavad lepinguosalised, et

| — | EORI numbriga seotud sätted ning |
| --- | --- |

—

EORI numbriga seotud sätted ning

| — | nõuded marsruudi muutmise taotlustele (lisa 30a punkt 2.6 – tabel 6), |
| --- | --- |

—

nõuded marsruudi muutmise taotlustele (lisa 30a punkt 2.6 – tabel 6),

mis on ette nähtud komisjoni 16. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 312/2009, ei kuulu Šveitsi tolliasutustele esitatavate ülddeklaratsioonide puhul kohaldamisele.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 27.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 175/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 175/76

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 131/13/COL,

18. märts 2013,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 339/12/COL (1)

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki sissejuhatava osa punkti 4 alapunkti B lõikeid 1 ja 3 ja punkti 5 alapunkti b,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki osa 1.1 punktis 4 nimetatud õigusakti (nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (2), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga lepingu I lisas ja eelkõige selle artikli 6 lõikes 2 nimetatud valdkondlike kohandustega,

võttes arvesse järelevalveameti kolleegiumi otsust nr 89/13/COL, millega volitatakse kolleegiumi pädevat liiget käesolevat otsust vastu võtma,

ning arvestades järgmist:

Norra toiduohutusamet (edaspidi „NFSA”) teavitas järelevalveametit ajavahemikul 18. detsembrist 2012 kuni 15. jaanuarini 2013 mitmes järjestikuses kirjas järgmistest muudatustest Norra piiripunktide loetelus:

| — | 18. detsembril 2012 teatas NFSA järelevalveametile, et ta peatas Florø EWOS Havni piiripunkti (TRACESi kood NO FRO 1) heakskiitmise muuks kui inimtarbimiseks ettenähtud kalajahu impordiks; |
| --- | --- |

—

18. detsembril 2012 teatas NFSA järelevalveametile, et ta peatas Florø EWOS Havni piiripunkti (TRACESi kood NO FRO 1) heakskiitmise muuks kui inimtarbimiseks ettenähtud kalajahu impordiks;

| — | 18. detsembril 2012 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Vadsø Porti piiripunkti (TRACESi kood NO VOS 1) heakskiitmise piiripunktina ja palus järelevalveametil jätta Vadsø Porti piiripunkt välja kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelust; |
| --- | --- |

—

18. detsembril 2012 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Vadsø Porti piiripunkti (TRACESi kood NO VOS 1) heakskiitmise piiripunktina ja palus järelevalveametil jätta Vadsø Porti piiripunkt välja kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelust;

| — | 3. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Måløy piiripunkti (TRACESi kood NO MAY 1) juurde kuuluva Trollebø kontrollikeskuse heakskiitmise ja palus järelevalveametil Trollebø kontrollikeskus piiripunktide loetelust välja jätta; |
| --- | --- |

—

3. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Måløy piiripunkti (TRACESi kood NO MAY 1) juurde kuuluva Trollebø kontrollikeskuse heakskiitmise ja palus järelevalveametil Trollebø kontrollikeskus piiripunktide loetelust välja jätta;

| — | 11. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Sortland Porti piiripunkti (TRACESi kood NO SLX 1) juurde kuuluva Melbu kontrollikeskuse heakskiitmise ja palus järelevalveametil Melbu kontrollikeskus piiripunktide loetelust välja jätta; |
| --- | --- |

—

11. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Sortland Porti piiripunkti (TRACESi kood NO SLX 1) juurde kuuluva Melbu kontrollikeskuse heakskiitmise ja palus järelevalveametil Melbu kontrollikeskus piiripunktide loetelust välja jätta;

| — | 15. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Florø EWOS Havni piiripunkti (TRACESi kood NO FRO 1) heakskiitmise ja palus järelevalveametil Florø piiripunkt piiripunktide loetelust välja jätta; |
| --- | --- |

—

15. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Florø EWOS Havni piiripunkti (TRACESi kood NO FRO 1) heakskiitmise ja palus järelevalveametil Florø piiripunkt piiripunktide loetelust välja jätta;

| — | 15. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Honningsvåg Porti piiripunkti (TRACESi kood NO HVG 1) juurde kuuluva Gjesværi kontrollikeskuse heakskiitmise ja palus järelevalveametil Gjesværi kontrollikeskus piiripunktide loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

—

15. jaanuaril 2013 teatas NFSA järelevalveametile, et ta tühistas Honningsvåg Porti piiripunkti (TRACESi kood NO HVG 1) juurde kuuluva Gjesværi kontrollikeskuse heakskiitmise ja palus järelevalveametil Gjesværi kontrollikeskus piiripunktide loetelust välja jätta.

Seepärast on järelevalveametil kohustus muuta Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ja avaldada uus loetelu, mis kajastaks Vadsø Porti piiripunkti, Florø EWOS Havni piiripunkti, Trollebø kontrollikeskuse, Melbu kontrollikeskuse ja Gjesværi kontrollikeskuse kustutamist Norra piiripunktide loetelust (3).

Järelevalveamet suunas oma otsusega nr 89/13/COL küsimuse järelevalvekomiteed abistavale EFTA veterinaarkomiteele. Komitee kiitis loetelu muudatused ühehäälselt heaks. Käesolevas otsuses esitatud meetmed on seega kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee üksmeelse arvamusega ja meetmete sõnastust ei muudeta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vadsø Porti piiripunkt, Florø EWOS Havni piiripunkt, Trollebø kontrollikeskus, Melbu kontrollikeskus ja Gjesværi kontrollikeskus kustutatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelust.

Artikkel 2

Islandile ja Norrasse kolmandatest riikidest toodavate elusloomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolli korraldavad pädevad riigiasutused üksnes käesoleva otsuse lisas loetletud heakskiidetud piiripunktides.

Artikkel 3

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 20. septembri 2012. aasta otsus nr 339/12/COL.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle allakirjutamise päeval.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile ja Norra Kuningriigile.

Artikkel 6

Käesolev otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 18. märts 2013

EFTA järelevalveameti nimel

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

kolleegiumi liige

Xavier LEWIS

direktor

---

(1)  ELT L 350, 20.12.2012, lk 114 ja EMP kaasanne nr 71, 20.12.2012, lk 7.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

2

(3)  Kuna Florų EWOS Havni piiripunkt kustutatakse loetelust, ei ole vaja loetelus kajastada muuks kui inimtarbimiseks ettenähtud kalajahu impordi peatamist selles piiripunktis (18. detsembri 2012. aasta taotlus).

3

---

LISA

HEAKSKIIDETUD PIIRIPUNKTIDE LOETELU

| 1 | = | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACESi kood |
| 3 | = | Liik








  A | = | Lennujaam |
| F | = | Raudtee |
| P | = | Sadam |
| R | = | Tee |

1

=

Nimi

2

=

TRACESi kood

3

=

Liik

A

=

Lennujaam

F

=

Raudtee

P

=

Sadam

R

=

Tee

4

=

Kontrollikeskus

5

=

Tooted

| HC | = | Kõik inimtoiduks ettenähtud tooted |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Muud tooted |
| NT | = | Temperatuurinõuded puuduvad |
| T | = | Külmutatud/jahutatud tooted |
| T(FR) | = | Külmutatud tooted |
| T(CH) | = | Jahutatud tooted |

HC

=

Kõik inimtoiduks ettenähtud tooted

NHC

=

Muud tooted

NT

=

Temperatuurinõuded puuduvad

T

=

Külmutatud/jahutatud tooted

T(FR)

=

Külmutatud tooted

T(CH)

=

Jahutatud tooted

6

=

Elusloomad

| U | = | Kabiloomad: veised, sead, lambad, kitsed, kabjalised mets- ja koduloomad |
| --- | --- | --- |
| E | = | Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased |
| O | = | Muud loomad |

U

=

Kabiloomad: veised, sead, lambad, kitsed, kabjalised mets- ja koduloomad

E

=

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased

O

=

Muud loomad

5-6

=

Erimärkused

| (1) | = | Komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele vastav kontroll, mida teostatakse nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Ainult pakendatud tooted |
| (3) | = | Ainult kalatooted |
| (4) | = | Ainult loomsed valgud |
| (5) | = | Ainult villa või karusnahaga kaetud toornahad |
| (6) | = | Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid |
| (7) | = | Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini) |
| (8) | = | Ainult hobuslased |
| (9) | = | Ainult troopilised kalad |
| (10) | = | Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja muud linnud kui silerinnalised linnud |
| (11) | = | Ainult pakendamata loomasööt |
| (12) | = | Kabiloomade (U) puhul ainult loomaaeda saadetavad kabjalised; ning muude loomade (O) puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad |
| (13) | = | Nagylak HU: Tegemist on piirikontrollipunkti (toodete jaoks) ja piiriületuspunktiga (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, kus rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui ka elusloomade suhtes. Vaata komisjoni otsus 2003/630/EÜ |
| (14) | = | Mõeldud teatavate inimtarbimiseks mõeldud loomsete päritolu toodete partiide transiidiks läbi Euroopa Ühenduse Venemaalt ja Venemaale, mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi |
| (15) | = | Ainult vesiviljelusloomad |
| (16) | = | Ainult kalajahu |

(1)

=

Komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele vastav kontroll, mida teostatakse nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel

(2)

=

Ainult pakendatud tooted

(3)

=

Ainult kalatooted

(4)

=

Ainult loomsed valgud

(5)

=

Ainult villa või karusnahaga kaetud toornahad

(6)

=

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

(7)

=

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

(8)

=

Ainult hobuslased

(9)

=

Ainult troopilised kalad

(10)

=

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja muud linnud kui silerinnalised linnud

(11)

=

Ainult pakendamata loomasööt

(12)

=

Kabiloomade (U) puhul ainult loomaaeda saadetavad kabjalised; ning muude loomade (O) puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad

(13)

=

Nagylak HU: Tegemist on piirikontrollipunkti (toodete jaoks) ja piiriületuspunktiga (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, kus rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui ka elusloomade suhtes. Vaata komisjoni otsus 2003/630/EÜ

(14)

=

Mõeldud teatavate inimtarbimiseks mõeldud loomsete päritolu toodete partiide transiidiks läbi Euroopa Ühenduse Venemaalt ja Venemaale, mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi

(15)

=

Ainult vesiviljelusloomad

(16)

=

Ainult kalajahu

Riik: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík Airport | IS KEF 4 | A | | HC(2), NHC(2) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík Airport

IS KEF 4

A

HC(2), NHC(2)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(2), NHC(2)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Riik: Norra

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Larvik | NO LAR 1 | P | | HC(2) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U,E,O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR) (2)(3), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Larvik

NO LAR 1

P

HC(2)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U,E,O

Sortland

NO SLX 1

P

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Skutvik

HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR) (2)(3), NHC-NT(6)

---