# Euroopan unionin L 41/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 41 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta17. helmikuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 41

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta17. helmikuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 10 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta [2017/260] | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 10 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta [2017/260]

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 17.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 41/1

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 10 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta [2017/260]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 01 muutossarjaan 05 – voimaantulopäivä: 8. lokakuuta 2016

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Merkinnät |
| --- | --- |

5.

| 6. | Muita konfiguraatioita kuin REESS-järjestelmän lataustilaa kytkettynä sähköverkkoon koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konfiguraatiota ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat lisävaatimukset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ajoneuvon tyyppihyväksynnän muutos tai laajennus SE-asennelman lisäämisen tai korvaamisen seurauksena |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ajoneuvon tai SE-asennelman tyyppihyväksynnän muutos ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

| Lisäys 1 – | Luettelo standardeista, joihin tässä säännössä viitataan |
| --- | --- |

Lisäys 1 –

| Lisäys 2 – | Laajakaistaisen säteilyn viiterajat ajoneuvolle – Ajoneuvon ja antennin etäisyys 10 m |
| --- | --- |

Lisäys 2 –

| Lisäys 3 – | Laajakaistaisen säteilyn viiterajat ajoneuvolle – Ajoneuvon ja antennin etäisyys 3 m |
| --- | --- |

Lisäys 3 –

| Lisäys 4 – | Kapeakaistaisen säteilyn viiterajat ajoneuvolle – Ajoneuvon ja antennin etäisyys 10 m |
| --- | --- |

Lisäys 4 –

| Lisäys 5 – | Kapeakaistaisen säteilyn viiterajat ajoneuvolle – Ajoneuvon ja antennin etäisyys 3 m |
| --- | --- |

Lisäys 5 –

| Lisäys 6 – | SE-asennelma – Laajakaistaisen säteilyn viiterajat |
| --- | --- |

Lisäys 6 –

| Lisäys 7 – | SE-asennelma – Kapeakaistaisen säteilyn viiterajat |
| --- | --- |

Lisäys 7 –

| Lisäys 8 – | Korkeajännitteinen keinoverkko |
| --- | --- |

Lisäys 8 –

Liitteet

| 1 | Esimerkkejä hyväksyntämerkeistä |
| --- | --- |

1

| 2 A | Ajoneuvon sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevassa tyyppihyväksynnässä käytettävä ilmoituslomake |
| --- | --- |

2 A

| 2 B | SE-asennelman sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevassa tyyppihyväksynnässä käytettävä ilmoituslomake |
| --- | --- |

2 B

| 3 A | Ilmoitus ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön tyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta säännön nro 10 mukaisesti |
| --- | --- |

3 A

| 3 B | Ilmoitus SE-asennelman tyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta säännön nro 10 mukaisesti. |
| --- | --- |

3 B

| 4 | Ajoneuvojen laajakaistaisten sähkömagneettisten säteilypäästöjen mittausmenetelmä |
| --- | --- |

4

| 5 | Ajoneuvojen kapeakaistaisen sähkömagneettisen säteilyn mittausmenetelmä |
| --- | --- |

5

| 6 | Ajoneuvojen sähkömagneettisten häiriöiden siedon testausmenetelmä |
| --- | --- |

6

| 7 | SE-asennelmien laajakaistaisten sähkömagneettisten säteilypäästöjen mittausmenetelmä |
| --- | --- |

7

| 8 | SE-asennelmien kapeakaistaisten sähkömagneettisten säteilypäästöjen mittausmenetelmä |
| --- | --- |

8

| 9 | SE-asennelmien sähkömagneettisten häiriöiden siedon testausmenetelmät |
| --- | --- |

9

| 10 | SE-asennelmien sähkömagneettisten häiriöiden siedon ja niiden transienttipäästöjen testausmenetelmät |
| --- | --- |

10

| 11 | Ajoneuvon vaihtovirtajohtimissa syntyvien yliaaltojen testausmenetelmät |
| --- | --- |

11

| 12 | Ajoneuvon vaihtovirtajohtimissa syntyvien jännitteenvaihteluiden ja välkynnän testausmenetelmät |
| --- | --- |

12

| 13 | Ajoneuvojen vaihto- tai tasavirtajohtimista lähtevien radiotaajuusvälitteisten häiriöiden testausmenetelmät |
| --- | --- |

13

| 14 | Ajoneuvojen verkko- ja teleliitännöistä lähtevien radiotaajuusvälitteisten häiriöiden testausmenetelmät |
| --- | --- |

14

| 15 | Menetelmä ajoneuvojen testaamiseksi vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuvien transienttipurskehäiriöiden siedon osalta |
| --- | --- |

15

| 16 | Menetelmä ajoneuvojen testaamiseksi vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuvien syöksyjännitteiden siedon osalta |
| --- | --- |

16

| 17 | SE-asennelmalta tulevissa vaihtovirtajohtimissa syntyvien yliaaltojen testausmenetelmät |
| --- | --- |

17

| 18 | SE-asennelmalta tulevissa vaihtovirtajohtimissa syntyvien jännitteenvaihteluiden ja välkynnän testausmenetelmät |
| --- | --- |

18

| 19 | SE-asennelmalta tulevissa tasa- tai vaihtovirtajohtimista lähtevien radiotaajuusvälitteisten häiriöiden testausmenetelmät |
| --- | --- |

19

| 20 | SE-asennelman verkko- ja teleliitännöistä lähtevien radiotaajuusvälitteisten häiriöiden testausmenetelmät |
| --- | --- |

20

| 21 | Menetelmä SE-asennelman testaamiseksi vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuvien transienttipurskehäiriöiden siedon osalta |
| --- | --- |

21

| 22 | Ajoneuvojen testaamisessa vaihto- ja tasavirtajohtoja pitkin johtuvien syöksyjännitteiden siedon osalta käytettävät menetelmät |
| --- | --- |

22

1.   SOVELTAMISALA

Tämän säännön soveltamisalaan kuuluvat

| 1.1 | luokkien L, M, N ja O (1) ajoneuvot sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta; |
| --- | --- |

1.1

luokkien L, M, N ja O (1) ajoneuvot sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta;

1

| 1.2 | näihin ajoneuvoihin asennettaviksi tarkoitetut komponentit ja erilliset tekniset yksiköt (kohdassa 3.2.1 mainituin rajoituksin) sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta. |
| --- | --- |

1.2

näihin ajoneuvoihin asennettaviksi tarkoitetut komponentit ja erilliset tekniset yksiköt (kohdassa 3.2.1 mainituin rajoituksin) sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta.

| 1.3 | Säännön piiriin kuuluvat






  a) | vaatimukset, jotka koskevat säteilevien ja johtuvien häiriöiden sietoa toiminnoissa, jotka liittyvät ajoneuvon välittömään hallintaan, kuljettajan, matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuuteen, sellaisiin häiriöihin, jotka aiheuttaisivat sekaannusta kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille, ajoneuvon dataväylän toimintaan sekä sellaisiin häiriöihin, jotka vaikuttavat ajoneuvon lakisääteisiin tietoihin; |
| --- | --- | --- |

1.3

Säännön piiriin kuuluvat

a)

vaatimukset, jotka koskevat säteilevien ja johtuvien häiriöiden sietoa toiminnoissa, jotka liittyvät ajoneuvon välittömään hallintaan, kuljettajan, matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuuteen, sellaisiin häiriöihin, jotka aiheuttaisivat sekaannusta kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille, ajoneuvon dataväylän toimintaan sekä sellaisiin häiriöihin, jotka vaikuttavat ajoneuvon lakisääteisiin tietoihin;

| b) | vaatimukset, joilla rajoitetaan ei-toivottuja säteileviä ja johtuvia häiriöitä sähköisen ja elektronisen laitteiston suojaamiseksi sille tarkoitettua käyttöä varten omassa ja viereisissä tai läheisissä ajoneuvoissa sekä rajoitetaan ajoneuvoon mahdollisesti myöhemmin asennettavista apulaitteista peräisin olevia häiriöitä; |
| --- | --- |

b)

vaatimukset, joilla rajoitetaan ei-toivottuja säteileviä ja johtuvia häiriöitä sähköisen ja elektronisen laitteiston suojaamiseksi sille tarkoitettua käyttöä varten omassa ja viereisissä tai läheisissä ajoneuvoissa sekä rajoitetaan ajoneuvoon mahdollisesti myöhemmin asennettavista apulaitteista peräisin olevia häiriöitä;

| c) | lisävaatimukset ajoneuvoille ja SE-asennelmille, joissa on REESS-järjestelmän lataamiseen tarkoitettuja kytkentäjärjestelmiä, siltä osin kuin asia koskee päästöjen valvontaa ja ajoneuvon ja sähköverkon välisen kytkennän häiriönsietoa. |
| --- | --- |

c)

lisävaatimukset ajoneuvoille ja SE-asennelmille, joissa on REESS-järjestelmän lataamiseen tarkoitettuja kytkentäjärjestelmiä, siltä osin kuin asia koskee päästöjen valvontaa ja ajoneuvon ja sähköverkon välisen kytkennän häiriönsietoa.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Sähkömagneettisella yhteensopivuudella’ tarkoitetaan ajoneuvon, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden kykyä toimia asianmukaisesti sähkömagneettisessa ympäristössään aiheuttamatta ympäristölleen kohtuuttomia sähkömagneettisia häiriöitä. |
| --- | --- |

2.1

’Sähkömagneettisella yhteensopivuudella’ tarkoitetaan ajoneuvon, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden kykyä toimia asianmukaisesti sähkömagneettisessa ympäristössään aiheuttamatta ympäristölleen kohtuuttomia sähkömagneettisia häiriöitä.

| 2.2 | ’Sähkömagneettisella häiriöllä’ tarkoitetaan mitä hyvänsä sähkömagneettista ilmiötä, joka voi huonontaa ajoneuvon, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden taikka muun ajoneuvon läheisyydessä käytettävän laitteen, laiteyksikön tai järjestelmän toimintaa. Sähkömagneettinen häiriö voi olla sähkömagneettista kohinaa, ei-haluttu signaali tai etenemisväliaineen itsensä muutos. |
| --- | --- |

2.2

’Sähkömagneettisella häiriöllä’ tarkoitetaan mitä hyvänsä sähkömagneettista ilmiötä, joka voi huonontaa ajoneuvon, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden taikka muun ajoneuvon läheisyydessä käytettävän laitteen, laiteyksikön tai järjestelmän toimintaa. Sähkömagneettinen häiriö voi olla sähkömagneettista kohinaa, ei-haluttu signaali tai etenemisväliaineen itsensä muutos.

| 2.3 | ’Sähkömagneettisella häiriönsiedolla’ tarkoitetaan ajoneuvon, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden kykyä toimia tarkoitetulla tavalla (tiettyjen) sähkömagneettisten häiriöiden vaikutuksen alaisena. Tällaisiksi häiriöiksi katsotaan myös radiolähettimien hyötysignaalit tai ajoneuvon sisäisten ja ulkoisten ISM-laitteiden (teollisten, tieteellisten tai lääketieteellisten laitteiden) kaistansisäinen säteily. |
| --- | --- |

2.3

’Sähkömagneettisella häiriönsiedolla’ tarkoitetaan ajoneuvon, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden kykyä toimia tarkoitetulla tavalla (tiettyjen) sähkömagneettisten häiriöiden vaikutuksen alaisena. Tällaisiksi häiriöiksi katsotaan myös radiolähettimien hyötysignaalit tai ajoneuvon sisäisten ja ulkoisten ISM-laitteiden (teollisten, tieteellisten tai lääketieteellisten laitteiden) kaistansisäinen säteily.

| 2.4 | ’Sähkömagneettisella ympäristöllä’ tarkoitetaan kaikkia tietyssä paikassa vaikuttavia sähkömagneettisia ilmiöitä. |
| --- | --- |

2.4

’Sähkömagneettisella ympäristöllä’ tarkoitetaan kaikkia tietyssä paikassa vaikuttavia sähkömagneettisia ilmiöitä.

| 2.5 | ’Laajakaistaisella säteilyllä’ tarkoitetaan säteilyä, jonka kaistanleveys on suurempi kuin tietyn mittalaitteen tai vastaanottimen (radiohäiriöitä käsittelevän kansainvälisen erikoiskomitean standardi CISPR 25). |
| --- | --- |

2.5

’Laajakaistaisella säteilyllä’ tarkoitetaan säteilyä, jonka kaistanleveys on suurempi kuin tietyn mittalaitteen tai vastaanottimen (radiohäiriöitä käsittelevän kansainvälisen erikoiskomitean standardi CISPR 25).

| 2.6 | ’Kapeakaistaisella säteilyllä’ tarkoitetaan säteilyä, jonka kaistanleveys on pienempi kuin tietyn mittalaitteen tai vastaanottimen (CISPR 25). |
| --- | --- |

2.6

’Kapeakaistaisella säteilyllä’ tarkoitetaan säteilyä, jonka kaistanleveys on pienempi kuin tietyn mittalaitteen tai vastaanottimen (CISPR 25).

| 2.7 | ’Sähkö–elektroniikkajärjestelmällä’ (SE-järjestelmä) tarkoitetaan sellaista sähkölaitetta ja/tai elektronista laitetta tai laiteryhmää sähköliitäntöineen, joka muodostaa ajoneuvon osan, mutta jota ei ole tarkoitus tyyppihyväksyttää erillään ajoneuvosta. |
| --- | --- |

2.7

’Sähkö–elektroniikkajärjestelmällä’ (SE-järjestelmä) tarkoitetaan sellaista sähkölaitetta ja/tai elektronista laitetta tai laiteryhmää sähköliitäntöineen, joka muodostaa ajoneuvon osan, mutta jota ei ole tarkoitus tyyppihyväksyttää erillään ajoneuvosta.

| 2.8 | ’Sähkö–elektroniikka-asennelmalla’ (SE-asennelma, ESA) tarkoitetaan sellaista osaksi ajoneuvoa tarkoitettua sähkölaitetta tai elektronista laitetta tai laiteryhmää sähköliitäntöineen ja johdotuksineen, jolla on tietty tai tiettyjä erikoistoimintoja. SE-asennelma voidaan hyväksyä valmistajan tai valmistajan valtuuttaman edustajan pyynnöstä komponenttina tai erillisenä teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

2.8

’Sähkö–elektroniikka-asennelmalla’ (SE-asennelma, ESA) tarkoitetaan sellaista osaksi ajoneuvoa tarkoitettua sähkölaitetta tai elektronista laitetta tai laiteryhmää sähköliitäntöineen ja johdotuksineen, jolla on tietty tai tiettyjä erikoistoimintoja. SE-asennelma voidaan hyväksyä valmistajan tai valmistajan valtuuttaman edustajan pyynnöstä komponenttina tai erillisenä teknisenä yksikkönä.

| 2.9 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta sellaisten ajoneuvojen joukkoa, jotka eivät seuraavilta ominaisuuksiltaan poikkea merkittävästi toisistaan:






  2.9.1 | moottoritilan kokonaismitat ja muoto; |
| --- | --- | --- |

2.9

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta sellaisten ajoneuvojen joukkoa, jotka eivät seuraavilta ominaisuuksiltaan poikkea merkittävästi toisistaan:

2.9.1

moottoritilan kokonaismitat ja muoto;

| 2.9.2 | sähkö- ja elektroniikkakomponenttien sijoittelu ja johdotus yleensä; |
| --- | --- |

2.9.2

sähkö- ja elektroniikkakomponenttien sijoittelu ja johdotus yleensä;

| 2.9.3 | ajoneuvon korin perusmateriaali (esimerkiksi teräs-, alumiini- tai lasikuitukorirakenne). Eri materiaalista valmistetut paneelit eivät muuta ajoneuvon tyyppiä, mikäli korin perusmateriaali ei muutu. Tällaisista muunnoksista on kuitenkin ilmoitettava. |
| --- | --- |

2.9.3

ajoneuvon korin perusmateriaali (esimerkiksi teräs-, alumiini- tai lasikuitukorirakenne). Eri materiaalista valmistetut paneelit eivät muuta ajoneuvon tyyppiä, mikäli korin perusmateriaali ei muutu. Tällaisista muunnoksista on kuitenkin ilmoitettava.

| 2.10 | ’SE-asennelmatyypillä’ tarkoitetaan sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta sellaisten SE-asennelmien joukkoa, jotka eivät seuraavilta ominaisuuksiltaan poikkea merkittävästi toisistaan:






  2.10.1 | SE-asennelman toiminnot; |
| --- | --- | --- |

2.10

’SE-asennelmatyypillä’ tarkoitetaan sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta sellaisten SE-asennelmien joukkoa, jotka eivät seuraavilta ominaisuuksiltaan poikkea merkittävästi toisistaan:

2.10.1

SE-asennelman toiminnot;

| 2.10.2 | sähkö- ja/tai elektroniikkaosien yleissijoittelu tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

2.10.2

sähkö- ja/tai elektroniikkaosien yleissijoittelu tapauksen mukaan.

| 2.11 | ’Ajoneuvon johdinsarjalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan asentamia syöttöjännite-, väyläjärjestelmä- (esim. CAN), merkinanto- tai aktiiviantennikaapeleita. |
| --- | --- |

2.11

’Ajoneuvon johdinsarjalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan asentamia syöttöjännite-, väyläjärjestelmä- (esim. CAN), merkinanto- tai aktiiviantennikaapeleita.

| 2.12 | ’Häiriönsietoon liittyvillä toiminnoilla’ tarkoitetaan






  a) | toimintoja, jotka liittyvät ajoneuvon välittömään hallintaan niin, että ne






  i) | heikentävät tai muuttavat esimerkiksi moottorin, vaihteiston, jarrujen, pyöräntuennan, aktiivisen ohjauksen tai nopeudenrajoituslaitteiden toimintaa; |
| --- | --- | --- | --- |

2.12

’Häiriönsietoon liittyvillä toiminnoilla’ tarkoitetaan

a)

toimintoja, jotka liittyvät ajoneuvon välittömään hallintaan niin, että ne

i)

heikentävät tai muuttavat esimerkiksi moottorin, vaihteiston, jarrujen, pyöräntuennan, aktiivisen ohjauksen tai nopeudenrajoituslaitteiden toimintaa;

| ii) | vaikuttavat ajoasentoon (esim. istuimen tai ohjauspyörän asetukset); |
| --- | --- |

ii)

vaikuttavat ajoasentoon (esim. istuimen tai ohjauspyörän asetukset);

| iii) | vaikuttavat kuljettajan ajonäkyvyyteen (esim. lähivalot, tuulilasinpyyhkimet); |
| --- | --- |

iii)

vaikuttavat kuljettajan ajonäkyvyyteen (esim. lähivalot, tuulilasinpyyhkimet);

| b) | toimintoja, jotka liittyvät kuljettajan, matkustajien ja muiden tienkäyttäjien suojaan, esimerkiksi
  turvatyynyjä ja -järjestelmiä; |
| --- | --- |

b)

toimintoja, jotka liittyvät kuljettajan, matkustajien ja muiden tienkäyttäjien suojaan, esimerkiksi

turvatyynyjä ja -järjestelmiä;

| c) | toimintoja, joiden häiriöt aiheuttaisivat sekaannusta kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille






  i) | optiset häiriöt: esimerkiksi suuntavalaisinten, jarruvalaisinten, äärivalaisinten, takavalaisinten tai hälytysajoneuvojen erityisvalaisinten virheellinen toiminta, virheelliset tiedot varoitusmerkinantolaitteissa sekä a ja b kohdassa tarkoitettuihin toimintoihin liittyvissä valaisimissa tai näytöissä, jotka ovat suoraan kuljettajan näköpiirissä, |
| --- | --- | --- |

c)

toimintoja, joiden häiriöt aiheuttaisivat sekaannusta kuljettajalle tai muille tienkäyttäjille

i)

optiset häiriöt: esimerkiksi suuntavalaisinten, jarruvalaisinten, äärivalaisinten, takavalaisinten tai hälytysajoneuvojen erityisvalaisinten virheellinen toiminta, virheelliset tiedot varoitusmerkinantolaitteissa sekä a ja b kohdassa tarkoitettuihin toimintoihin liittyvissä valaisimissa tai näytöissä, jotka ovat suoraan kuljettajan näköpiirissä,

| ii) | akustiset häiriöt: esimerkiksi varashälyttimen tai äänimerkin virheellinen toiminta; |
| --- | --- |

ii)

akustiset häiriöt: esimerkiksi varashälyttimen tai äänimerkin virheellinen toiminta;

| d) | toimintoja, jotka liittyvät ajoneuvon dataväylätoiminteisiin
  estämällä tiedonsiirron ajoneuvon dataväyläjärjestelmissä, joita käytetään sellaisten tietojen siirtoon, jotka ovat välttämättömiä muiden häiriönsietoon liittyvien toimintojen asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

d)

toimintoja, jotka liittyvät ajoneuvon dataväylätoiminteisiin

estämällä tiedonsiirron ajoneuvon dataväyläjärjestelmissä, joita käytetään sellaisten tietojen siirtoon, jotka ovat välttämättömiä muiden häiriönsietoon liittyvien toimintojen asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi;

| e) | toimintoja, joiden häiriöt vaikuttavat lakisääteisiin ajoneuvoa koskeviin tietoihin, esimerkiksi ajopiirturi, matkamittari; |
| --- | --- |

e)

toimintoja, joiden häiriöt vaikuttavat lakisääteisiin ajoneuvoa koskeviin tietoihin, esimerkiksi ajopiirturi, matkamittari;

| f) | toimintoja, jotka liittyvät lataustilaan ajoneuvon ollessa kytkettynä sähköverkkoon ja jotka voivat






  i) | ajoneuvoa testattaessa muuttaa ajoneuvon liikettä odottamattomasti; |
| --- | --- | --- |

f)

toimintoja, jotka liittyvät lataustilaan ajoneuvon ollessa kytkettynä sähköverkkoon ja jotka voivat

i)

ajoneuvoa testattaessa muuttaa ajoneuvon liikettä odottamattomasti;

| ii) | SE-asennelmaa testattaessa aiheuttaa sopimattomat latausolosuhteet (esim. ylivirta tai ylijännite). |
| --- | --- |

ii)

SE-asennelmaa testattaessa aiheuttaa sopimattomat latausolosuhteet (esim. ylivirta tai ylijännite).

| 2.13 | ’REESS-järjestelmällä’ tarkoitetaan ladattavaa energiavarastoa, joka luovuttaa sähköenergiaa käyttövoimajärjestelmälle. |
| --- | --- |

2.13

’REESS-järjestelmällä’ tarkoitetaan ladattavaa energiavarastoa, joka luovuttaa sähköenergiaa käyttövoimajärjestelmälle.

| 2.14 | ’REESS-järjestelmän lataamiseen käytettävällä kytkentäjärjestelmällä’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettua virtapiiriä, jotka käytetään REESS-järjestelmän lataamiseen. |
| --- | --- |

2.14

’REESS-järjestelmän lataamiseen käytettävällä kytkentäjärjestelmällä’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettua virtapiiriä, jotka käytetään REESS-järjestelmän lataamiseen.

| 2.15 | ’REESS-järjestelmän lataustilalla kytkettynä sähköverkkoon’ tarkoitetaan ajoneuvon ja/tai latausjärjestelmän tavanomaista latauskäytäntöä. |
| --- | --- |

2.15

’REESS-järjestelmän lataustilalla kytkettynä sähköverkkoon’ tarkoitetaan ajoneuvon ja/tai latausjärjestelmän tavanomaista latauskäytäntöä.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Ajoneuvotyypin hyväksyntä

3.1.1   Ajoneuvotyypin sähkömagneettisen yhteensopivuuden hyväksyntää koskevan hakemuksen toimittaa ajoneuvon valmistaja.

3.1.2   Ilmoituslomakkeen malli on liitteessä 2A.

3.1.3   Ajoneuvon valmistajan on laadittava luettelo, joka sisältää kaikki relevantit ajoneuvon SE-järjestelmät tai SE-asennelmat, korimallit, korimateriaalien variaatiot, johdotukset, moottorimuunnokset, ohjauspyörän sijainnit (vasen/oikea) ja akselivälivaihtoehdot. Relevanteilla SE-järjestelmillä tai SE-asennelmilla tarkoitetaan sellaisia laitteita, jotka voivat säteillä merkittävää laaja- tai kapeakaistaista säteilyä ja/tai liittyvät ajoneuvon häiriönsietotoimintoihin (ks. kohta 2.12), samoin kuin niitä, jotka tarjoavat REESS-järjestelmän lataamiseen käytettävät kytkentäjärjestelmät.

3.1.4   Valmistaja ja tyyppihyväksyntäviranomainen valitsevat yhdessä luettelosta edustavan ajoneuvon testausta varten. Ajoneuvo valitaan valmistajan tarjoamien SE-järjestelmien perusteella. Luettelosta voidaan valita testattavaksi yksi tai useita ajoneuvoja, jos valmistaja ja tyyppihyväksyntäviranomainen yhdessä katsovat, että käytettävät erilaiset SE-järjestelmät voivat vaikuttaa merkittävästi ajoneuvon sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen verrattuna ensimmäiseen edustavaan ajoneuvoon.

3.1.5   Ajoneuvot valitaan kohdan 3.1.4 mukaisesti sellaisten ajoneuvon ja SE-järjestelmän yhdistelmistä, jotka on tarkoitettu todelliseen tuotantoon.

3.1.6   Valmistaja voi täydentää hakemusta testausselosteilla. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi käyttää niihin sisältyviä tietoja laatiessaan tyyppihyväksyntäilmoitusta.

3.1.7   Jos tyyppihyväksyntätestistä vastaava tutkimuslaitos tekee testin itse, sille on toimitettava hyväksytettävää tyyppiä edustava ajoneuvo kohdan 3.1.4 mukaisesti.

3.1.8   Luokkiin M, N ja O kuuluvien ajoneuvojen valmistajan on laadittava selvitys taajuusalueista, tehotasoista, antennipaikoista ja ohjeista radiolähettimien asentamista varten, vaikka ajoneuvoa ei tyyppihyväksyntähetkellä olisi varustettu radiolähettimellä. Tällä tarkoitetaan kaikkia ajoneuvoissa tavanomaisesti käytettäviä matkaviestinpalveluita. Näiden tietojen on oltava julkisesti saatavilla tyyppihyväksynnän jälkeen.

Ajoneuvon valmistajien on osoitettava, että tällaisten lähettimien asentaminen ei vaikuta kielteisesti ajoneuvon toimintaan.

3.1.9   Ajoneuvon tyyppihyväksyntää on haettava sekä REESS-järjestelmälle että sen lataamiseen käytettävälle kytkentäjärjestelmälle, koska niitä kumpaakin pidetään SE-järjestelmänä.

3.2   SE-asennelmatyypin hyväksyminen

3.2.1   Tämän säännön soveltaminen SE-asennelmaan:

Kytkentä tämän säännön (muutettuna) mukaisesti hyväksytyn rajapinnan kautta?

Kytketty pysyvästi tai tilapäisesti ajoneuvon johdinsarjaan?

Muodostaa kytkentäjärjestelmän REESS:n latausta varten?

Ei sovelleta

Ei merkintää

Ei tyyppihyväksyntää

Sääntöä nro 10 ei sovelleta

Sovelletaan sääntöä nro 10

Kiinnitetty mekaanisesti ajoneuvoon niin, että sitä ei voida purkaa tai poistaa ilman työkaluja?

Käyttö teknisesti rajattu liikkumattomaan ajoneuvoon?

Passiivinen SE-asennelma tai -järjestelmä (esim. sytytystulpat, kaapelit, passiivinen antenni)?

SE-asennelma tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvoihin?

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Ei

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Sähkö–elektroniikka-asennelman (SE-asennelman) luokitus

3.2.2   SE-asennelman sähkömagneettisen yhteensopivuuden hyväksyntää koskevan hakemuksen toimittaa ajoneuvon tai SE-asennelman valmistaja.

3.2.3   Ilmoituslomakkeen malli on liitteessä 2B.

3.2.4   Valmistaja voi täydentää hakemusta testausselosteilla. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi käyttää niihin sisältyviä tietoja laatiessaan tyyppihyväksyntäilmoitusta.

3.2.5   Jos tyyppihyväksynnästä vastaava tutkimuslaitos tekee testin itse, sille on toimitettava tarvittaessa hyväksytettävää SE-asennelmaa edustava näyte, kun valmistajan kanssa on tarvittaessa selvitetty esimerkiksi sijoitteluun sekä osien ja anturien lukumäärään liittyvät mahdolliset variaatiot. Tutkimuslaitos voi valita toisen näytteen, jos se pitää sitä tarpeellisena.

3.2.6   Näytteissä on oltava selvästi ja pysyvästi näkyvillä valmistajan kauppanimi tai -merkki sekä tyyppinimitys.

3.2.7   Mahdolliset käyttörajoitukset on merkittävä. Tällaiset rajoitukset on sisällytettävä liitteeseen 2B ja/tai 3B.

3.2.8   Markkinoille varaosina tuotavia SE-asennelmia ei tarvitse tyyppihyväksyä, jos ne selkeästi osoitetaan varaosiksi tunnusnumerolla ja jos ne ovat täysin samanlaisia ja saman osanvalmistajan tuotantoa kuin jo aiemmin tyyppihyväksyttyä ajoneuvoa varten valmistettu laitteen alkuperäisen valmistajan osa.

3.2.9   Jälkimarkkinoiden laitteina myytävät ja moottoriajoneuvoihin asennettaviksi tarkoitetut osat eivät tarvitse tyyppihyväksyntää, jos ne eivät liity häiriönsietoon liittyviin toimintoihin (ks. kohta 2.12). Tässä tapauksessa valmistajan on vakuutettava, että SE-asennelma täyttää tämän säännön vaatimukset ja varsinkin kohdissa 6.5, 6.6, 6.7, 6.8 ja 6.9 määritetyt raja-arvot.

3.2.10   Jos SE-asennelma on valonlähde tai sen osa, hakijan on

| a) | ilmoitettava SE-asennelmalle säännön nro 37, 99 tai 128 mukaisesti annettu hyväksyntänumero
  tai |
| --- | --- |

a)

ilmoitettava SE-asennelmalle säännön nro 37, 99 tai 128 mukaisesti annettu hyväksyntänumero

tai

| b) | toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisen nimeämän tutkimuslaitoksen laatima testausseloste, jossa todetaan, että SE-järjestelmää ei voida mekaanisesti vaihtaa mihinkään säännön nro 37, 99 tai 128 mukaiseen valonlähteeseen. |
| --- | --- |

b)

toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisen nimeämän tutkimuslaitoksen laatima testausseloste, jossa todetaan, että SE-järjestelmää ei voida mekaanisesti vaihtaa mihinkään säännön nro 37, 99 tai 128 mukaiseen valonlähteeseen.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Tyyppihyväksyntämenettelyt

4.1.1   Ajoneuvon tyyppihyväksyntä

Ajoneuvon valmistaja voi harkintansa mukaan käyttää seuraavia vaihtoehtoisia menettelyjä ajoneuvon tyyppihyväksynnässä.

4.1.1.1   Ajoneuvoasennuksen hyväksyntä

Ajoneuvoasennus voidaan tyyppihyväksyä suoraan noudattamalla tämän säännön kohdassa 6 tai tapauksen mukaan kohdassa 7 olevia määräyksiä. Jos ajoneuvon valmistaja valitsee tämän menettelyn, SE-järjestelmiä tai SE-asennelmia ei tarvitse testata erikseen.

4.1.1.2   Ajoneuvotyypin hyväksyntä testaamalla yksittäiset SE-asennelmat

Ajoneuvon valmistaja voi hankkia ajoneuvon hyväksynnän osoittamalla tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että kaikki relevantit (ks. tämän säännön kohta 3.1.3) SE-järjestelmät tai SE-asennelmat on hyväksytty erikseen tämän säännön mukaisesti ja asennettu hyväksyntään mahdollisesti liittyvien ehtojen mukaisesti.

4.1.1.3   Valmistaja voi halutessaan hankkia tämän säännön mukaisen hyväksynnän, jos ajoneuvossa ei ole varusteita, joiden häiriönsieto tai säteily on testattava. Tällaiset hyväksynnät eivät edellytä testausta.

4.1.2   SE-asennelman tyyppihyväksyntä

Tyyppihyväksyntä voidaan myöntää SE-asennelmalle, joka on tarkoitettu mihin hyvänsä ajoneuvotyyppiin (komponentin hyväksyntä) tai tiettyihin ajoneuvotyyppeihin SE-asennelman valmistajan hakemuksen mukaan (erillisen teknisen yksikön hyväksyntä).

4.1.3   SE-asennelmille, jotka on tarkoitettu radiotaajuuslähettimiksi ja joille ajoneuvon valmistaja ei ole hakenut tyyppihyväksyntää, on annettava soveltuvat asennusohjeet.

4.2   Tyyppihyväksynnän myöntäminen

4.2.1   Ajoneuvo

4.2.1.1   Jos edustava ajoneuvo täyttää tämän säännön kohdan 6 ja tapauksen mukaan kohdan 7 vaatimukset, sille myönnetään tyyppihyväksyntä.

4.2.1.2   Liitteessä 3A on lomakemalli tyyppihyväksynnästä ilmoittamiseen.

4.2.2   SE-asennelma

4.2.2.1   Jos edustavat SE-asennelmat täyttävät tämän säännön kohdan 6 ja tapauksen mukaan kohdan 7 vaatimukset, niille myönnetään tyyppihyväksyntä.

4.2.2.2   Liitteessä 3 B on lomakemalli tyyppihyväksynnästä ilmoittamiseen.

4.2.3   Sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomainen voi laatiessaan kohdassa 4.2.1.2 tai 4.2.2.2 tarkoitettuja ilmoituksia käyttää selostetta, jonka tunnustettu testilaboratorio on laatinut tai hyväksynyt tai joka on tämän säännön määräysten mukainen.

4.2.4   Jos SE-asennelma on valonlähde tai sen osa ja jos kohdassa 3.2.10 tarkoitettuja asiakirjoja ei ole, SE-asennelmalle ei saa myöntää säännön nro 10 mukaista hyväksyntää.

4.3   Ajoneuvo- tai SE-asennelmatyypin hyväksynnästä tai sen epäämisestä tämän säännön mukaisesti on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lomakkeella, joka on tämän säännön liitteessä 3A tai 3B olevan mallin mukainen. Lomakkeen mukaan on liitettävä hakijan toimittamia valokuvia ja/tai kaavioita tai piirustuksia, jotka ovat sopivassa mittakaavassa ja joiden enimmäiskoko suorana tai taitettuna on A4 (210 × 297 mm).

5.   MERKINNÄT

5.1   Kullekin hyväksytylle ajoneuvolle tai SE-asennelmalle annetaan hyväksyntänumero. Sen kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 05) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sopimuspuoli ei saa antaa samaa hyväksyntänumeroa toiselle ajoneuvotyypille tai SE-asennelmatyypille.

5.2   Merkintöjen sijoittelu

5.2.1   Ajoneuvo

Jokaiseen tämän säännön nojalla hyväksyttyä tyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä kohdassa 5.3 kuvattu hyväksyntämerkki.

5.2.2   Asennelma

Jokaiseen tämän säännön nojalla hyväksyttyä tyyppiä vastaavaan SE-asennelmaan on kiinnitettävä kohdassa 5.3 kuvattu hyväksyntämerkki.

Merkintää ei tarvita ajoneuvoon asennetuissa SE-järjestelmissä, jotka on hyväksytty yksikköinä.

5.3   Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä hyväksyntälomakkeessa ilmoitettuun näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkintä. Tämä merkintä koostuu seuraavista osista:

| 5.3.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä; |
| --- | --- |

5.3.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä;

2

| 5.3.2 | kohdassa 5.3.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

5.3.2

kohdassa 5.3.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

5.4   Tämän säännön liitteessä 1 on esimerkki tyyppihyväksyntämerkistä.

5.5   Kohdan 5.3 mukaisten SE-asennelmiin kiinnitettyjen merkintöjen ei tarvitse olla näkyvissä, kun SE-asennelma on asennettuna ajoneuvoon.

6.   MUITA KONFIGURAATIOITA KUIN REESS-JÄRJESTELMÄN LATAUSTILAA KYTKETTYNÄ SÄHKÖVERKKOON KOSKEVAT VAATIMUKSET

6.1   Yleiset vaatimukset

6.1.1   Ajoneuvo ja sen SE-järjestelmät tai SE-asennelmat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava niin, että ajoneuvo täyttää normaaleissa käyttöoloissa tämän säännön vaatimukset.

6.1.1.1   Ajoneuvosta on testattava säteilypäästöt ja säteilyhäiriöiden sieto. Ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten ei vaadita johtuvien säteilypäästöjen tai johtuvien häiriöiden sietoa koskevia testejä.

6.1.1.2   SE-asennelmasta on testattava säteilypäästöt ja johtuvat päästöt sekä säteilyhäiriöiden ja johtuvien häiriöiden sieto.

6.1.2   Ennen testausta tutkimuslaitoksen on laadittava yhdessä valmistajan kanssa testausohjelma, johon sisältyvät vähintään toimintatapa, stimuloidut toiminnot, tarkkailtavat toiminnot, hyväksymis- tai hylkäämisperusteet ja tarkoitukselliset päästöt.

6.2   Ajoneuvon laajakaistaista sähkömagneettista säteilyä koskevat vaatimukset

6.2.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon kehittämä sähkömagneettinen säteily on mitattava liitteessä 4 kuvattua menetelmää käyttäen. Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

6.2.2   Ajoneuvon laajakaistaisen säteilyn tyyppihyväksymisrajat

6.2.2.1   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 4 kuvattua menetelmää ja ajoneuvon ja antennin välinen etäisyys on 10,0 ± 0,2 m, säteilyn raja on 32 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz ja 32–43 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz. Raja kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla tämän säännön lisäyksen 2 mukaisesti. Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 43 dBμV/m.

6.2.2.2   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 4 kuvattua menetelmää ja ajoneuvon ja antennin välinen etäisyys on 3,0 ± 0,05 m, säteilyn raja on 42 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz ja 42–53 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz. Raja kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla tämän säännön lisäyksen 3 mukaisesti. Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 53 dBμV/m.

6.2.2.3   Tyyppiään edustavan ajoneuvon mitattujen arvojen, jotka ilmoitetaan muodossa dBμV/m, on oltava alle tyyppihyväksyntärajojen.

6.3   Ajoneuvon kapeakaistaista sähkömagneettista säteilyä koskevat vaatimukset

6.3.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon kehittämä sähkömagneettinen säteily on mitattava liitteessä 5 kuvattua menetelmää käyttäen. Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä menetelmät yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

6.3.2   Ajoneuvon kapeakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntärajat

6.3.2.1   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 5 kuvattua menetelmää ja ajoneuvon ja antennin välinen etäisyys on 10,0 ± 0,2 m, säteilyn raja on 22 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz ja 22–33 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz. Raja kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla tämän säännön lisäyksen 4 mukaisesti. Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 33 dBμV/m.

6.3.2.2   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 5 kuvattua menetelmää ja ajoneuvon ja antennin välinen etäisyys on 3,0 ± 0,05 m, säteilyn raja on 32 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz ja 32–43 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz. Raja kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla tämän säännön lisäyksen 5 mukaisesti. Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 43 dBμV/m.

6.3.2.3   Tyyppiään edustavan ajoneuvon mitattujen arvojen, jotka ilmoitetaan muodossa dBμV/m, on oltava alle tyyppihyväksyntärajan.

6.3.2.4   Tämän säännön kohdissa 6.3.2.1, 6.3.2.2 ja 6.3.2.3 määritellyistä rajoista huolimatta ajoneuvon katsotaan täyttävän kapeakaistasäteilyn rajat eikä lisätestejä edellytetä, jos liitteen 5 kohdassa 1.3 kuvatun alkuvaiheen aikana ajoneuvon radiolähetysantennista keskiarvoilmaisimella mitattu signaalinvoimakkuus on pienempi kuin 20 dBμV/m taajuusalueella 76–108 MHz.

6.4   Ajoneuvojen sähkömagneettista häiriönsietoa koskevat eritelmät

6.4.1   Testausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon sähkömagneettisten häiriöiden sietokyky on mitattava liitteessä 6 kuvatulla tavalla.

6.4.2   Ajoneuvon häiriönsiedon tyyppihyväksyntärajat

6.4.2.1   Jos testattaessa käytetään liitteessä 6 kuvattua menetelmää, kenttävoimakkuuden on oltava 30 volttia/m rms yli 90 prosentilla taajuusalueesta 20–2 000 MHz ja vähintään 25 volttia/m rms koko taajuusalueella 20–2 000 MHz.

6.4.2.2   Tyyppiään edustavan ajoneuvon katsotaan täyttävän häiriönsietovaatimukset, jos liitteen 6 mukaisissa testeissä häiriönsietoon liittyvien toimintojen suorituskyky ei heikkene liitteen 6 kohdan 2.1 mukaisesti.

6.5   SE-asennelman kehittämää laajakaistaista sähkömagneettista häiriötä koskevat eritelmät

6.5.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman kehittämä sähkömagneettinen säteily on mitattava liitteessä 7 kuvatulla menetelmällä.

6.5.2   SE-asennelman laajakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntärajat

6.5.2.1   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 7 kuvattua menetelmää, säteilyn raja on 62–52 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz (raja pienenee logaritmisesti yli 30 MHz:n taajuuksilla) ja 52–63 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz. Raja kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla tämän säännön lisäyksen 6 mukaisesti. Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 63 dBμV/m.

6.5.2.2   Tyyppiään edustavan SE-asennelman mitattujen arvojen, jotka ilmoitetaan muodossa dBμV/m, on oltava alle tyyppihyväksyntärajan.

6.6   SE-asennelman kehittämää kapeakaistaista sähkömagneettista häiriötä koskevat vaatimukset

6.6.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman kehittämä sähkömagneettinen säteily on mitattava liitteessä 8 kuvatulla menetelmällä.

6.6.2   SE-asennelman kapeakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntärajat

6.6.2.1   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 8 kuvattua menetelmää, säteilyn raja on 52–42 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz (raja pienenee logaritmisesti yli 30 MHz:n taajuuksilla) ja 42–53 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz. Raja kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla tämän liitteen lisäyksen 7 mukaisesti. Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 53 dBμV/m.

6.6.2.2   Tyyppiään edustavan SE-asennelman mitatun arvon, joka ilmoitetaan muodossa dBμV/m, on oltava alle tyyppihyväksyntärajojen.

6.7   SE-asennelmien synnyttämien 12/24 V:n syöttöjohtoja pitkin johtuvien transienttihäiriöiden sietoa koskevat vaatimukset

6.7.1   Testausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman päästöt on testattava standardin ISO 7637-2 mukaisilla menetelmillä, kuten liitteessä 10 kuvataan, ja taulukossa 1 annettujen testitasojen mukaisesti.

Taulukko 1

Taulukko 1

Suurin sallittu pulssin amplitudi

Suurin sallittu pulssin amplitudi

| (V) |
| --- |
| | Suurin sallittu pulssin amplitudi |
| Pulssin amplitudin polaarisuus | Ajoneuvot, joissa 12 V:n järjestelmä | Ajoneuvot, joissa 24 V:n järjestelmä |
| Positiivinen | + 75 | + 150 |
| Negatiivinen | – 100 | – 450 |

(V)

Suurin sallittu pulssin amplitudi

Pulssin amplitudin polaarisuus

Ajoneuvot, joissa 12 V:n järjestelmä

Ajoneuvot, joissa 24 V:n järjestelmä

Positiivinen

- 75

- 150

Negatiivinen

– 100

– 450

6.8   SE-asennelman sähkömagneettista häiriönsietoa koskevat vaatimukset

6.8.1   Testausmenetelmät

Tyyppiään edustavan ajoneuvon sähkömagneettisten häiriöiden sieto on testattava jollakin liitteessä 9 kuvatuista menetelmistä.

6.8.2   SE-asennelman häiriönsiedon tyyppihyväksyntärajat

6.8.2.1   Jos testattaessa käytetään liitteessä 9 kuvattuja menetelmiä, häiriönsiedon testitason on oltava 60 volttia/m rms 150 mm:n liuskajohtomenetelmällä, 15 volttia/m rms 800 mm:n liuskajohtomenetelmällä, 75 volttia/m rms TEM-kammiomenetelmällä, 60 mA rms BCI-menetelmällä (bulk current injection) ja 30 volttia/m rms vapaakenttämenetelmällä yli 90 prosentilla taajuusalueesta 20–2 000 MHz sekä vähintään 50 volttia/m rms 150 mm:n liuskajohtomenetelmällä, 12,5 volttia/m rms 800 mm:n liuskajohtomenetelmällä, 62,5 volttia/m rms TEM-kammiomenetelmällä, 50 mA rms BCI-menetelmällä ja 25 volttia/m rms vapaakenttämenetelmällä koko taajuusalueella 20–2 000 MHz.

6.8.2.2   Tyyppiään edustavan SE-asennelman katsotaan täyttävän häiriönsietovaatimukset, jos liitteen 9 mukaisissa testeissä häiriönsietoon liittyvien toimintojen suorituskyky ei heikkene.

6.9   SE-asennelmien 12/24 V:n syöttöjohtoja pitkin johtuvien transienttihäiriöiden sietoa koskevat vaatimukset

6.9.1   Testausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman häiriönsieto on testattava standardin ISO 7637-2 mukaisilla menetelmillä, kuten liitteessä 10 kuvataan, ja taulukossa 2 annettujen testitasojen mukaisesti.

Taulukko 2

Taulukko 2

SE-asennelmien häiriönsieto

SE-asennelmien häiriönsieto

| Testipulssin numero | Häiriönsietotestin taso | Toiminnallinen tila järjestelmien osalta |
| --- | --- | --- |
| Liittyy häiriönsietoon liittyviin toimintoihin | Ei liity häiriönsietoon liittyviin toimintoihin |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (niille SE-asennelmille, joiden on oltava toiminnassa moottorin käynnistysvaiheessa)
  C
  (muille SE-asennelmille) | D |

Testipulssin numero

Häiriönsietotestin taso

Toiminnallinen tila järjestelmien osalta

Liittyy häiriönsietoon liittyviin toimintoihin

Ei liity häiriönsietoon liittyviin toimintoihin

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(niille SE-asennelmille, joiden on oltava toiminnassa moottorin käynnistysvaiheessa)

C

(muille SE-asennelmille)

D

6.10   Poikkeukset

6.10.1   Kun ajoneuvossa tai SE-järjestelmässä tai SE-asennelmassa ei ole elektronista oskillaattoria, jonka toimintataajuus on yli 9 kHz, sen katsotaan täyttävän kohdan 6.3.2 tai 6.6.2 sekä liitteiden 5 ja 8 vaatimukset.

6.10.2   Kun ajoneuvossa ei ole SE-järjestelmiä, joihin kuuluu häiriönsietoon liittyviä toimintoja, säteilyhäiriöiden sietoa ei tarvitse testata ja ajoneuvon katsotaan täyttävän tämän säännön kohdan 6.4 ja liitteen 6 vaatimukset.

6.10.3   SE-asennelmia, joihin ei kuulu häiriönsietoon liittyviä toimintoja, ei tarvitse testata säteilyhäiriöiden siedon osalta, ja niiden katsotaan täyttävän tämän säännön kohdan 6.8 ja liitteen 9 vaatimukset.

6.10.4   Sähköstaattinen purkaus

Kun ajoneuvossa on renkaat, sen korin/alustan katsotaan olevan sähköisesti eristetty rakenne. Merkittäviä sähköstaattisia voimia suhteessa ajoneuvoon ilmenee vain ajoneuvoon noustaessa ja siitä poistuttaessa. Koska ajoneuvo seisoo tällöin paikallaan, sähköstaattisen purkauksen tyyppihyväksyntätestejä ei pidetä tarpeellisena.

6.10.5   SE-asennelmien synnyttämät 12/24 V:n syöttöjohtoja pitkin johtuvat transienttihäiriöpäästöt

SE-asennelmia, joita ei kytketä, joihin ei sisälly kytkimiä tai joihin ei sisälly induktiivista kuormaa, ei tarvitse testata johtuvien transienttipäästöjen osalta, ja niiden katsotaan olevan kohdan 6.7 vaatimusten mukaisia.

6.10.6   Jos vastaanotin lakkaa toimimasta häiriönsietotestin aikana, kun testisignaali on vastaanottimen kaistanleveydellä (poikkeustaajuuskaistalla), joka on määritetty kyseistä radiopalvelua/-tuotetta varten sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevassa yhdenmukaisessa standardissa, seurauksena ei välttämättä ole hylkääminen.

6.10.7   Radiolähettimet on testattava lähetystilassa. Toivottu säteily (esim. radiolähetinjärjestelmistä) tarvittavalla kaistanleveydellä ja kaistan ulkopuolinen säteily eivät kuulu tämän säännön piiriin. Harhalähetteet kuuluvat tämän säännön piiriin.

6.10.7.1   ”Tarvittava kaistanleveys”: tietyn säteilyluokan osalta se taajuusalueen laajuus, joka on juuri riittävä tiedonsiirtoon sillä nopeudella ja laadulla, jota määritetyissä oloissa edellytetään (Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n radio-ohjesääntö, artikla 1, nro 1.152).

”Tarvittava kaistanleveys”

6.10.7.2   ”Kaistan ulkopuolinen säteily”: modulaatioprosessin tuloksena oleva säteily välittömästi tarvittavan kaistanleveyden ulkopuolella olevalla taajuudella tai taajuuksilla, harhalähetteet pois luettuina (ITU:n radio-ohjesääntö, artikla 1, nro 1.144).

”Kaistan ulkopuolinen säteily”

6.10.7.3   ”Harhalähete”: Kaikissa modulaatioprosesseissa syntyy ei-toivottuja ylimääräisiä signaaleja. Niiden yleisnimityksenä on harhalähete. Harhalähetteet ovat säteilyä taajuudella tai taajuuksilla, jotka ovat tarvittavan kaistanleveyden ulkopuolella ja joiden tasoa voidaan pienentää vaikuttamatta vastaavasti tiedonsiirtoon. Harhalähetteisiin sisältyvät harmoniset lähetteet, loisvärähtely sekä keskinäismodulaation ja taajuuskonversion tulokset mutta siihen ei sisälly kaistan ulkopuolinen säteily (ITU:n radio-ohjesääntö, artikla 1, nro 1.145).

”Harhalähete”

7.   KONFIGURAATIOTA ”REESS-JÄRJESTELMÄN LATAUSTILA KYTKETTYNÄ SÄHKÖVERKKOON” KOSKEVAT LISÄVAATIMUKSET

7.1   Yleiset vaatimukset

7.1.1   Ajoneuvo ja sen SE-järjestelmät tai SE-asennelmat on suunniteltava, valmistettava ja asennettava niin, että ajoneuvo täyttää tämän säännön vaatimukset konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

7.1.1.1   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevalle ajoneuvolle on tehtävä testit, jotka liittyvät säteilypäästöihin, säteilyhäiriöiden sietoon, johtuviin päästöihin ja johtuvien häiriöiden sietoon.

7.1.1.2   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” oleville SE-asennelmille on tehtävä testit, jotka liittyvät säteilypäästöihin ja johtuviin päästöihin sekä säteilyhäiriöiden ja johtuvien häiriöiden sietoon.

7.1.2   Ennen testausta tutkimuslaitoksen on laadittava yhdessä valmistajan kanssa konfiguraatiota ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskeva testausohjelma, johon sisältyvät vähintään toimintatapa, stimuloidut toiminnot, tarkkailtavat toiminnot, hyväksymis- tai hylkäämisperusteet ja tarkoitukselliset päästöt.

7.1.3   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” oleva ajoneuvo olisi testattava käyttäen valmistajan toimittamaa latauskaapelia. Tässä tapauksessa kaapeli on tyyppihyväksyttävä osana ajoneuvoa.

7.1.4   Keinoverkot

Verkon vaihtosähköteho syötetään ajoneuvoon tai SE-asennelmaan yhden tai useamman asiakirjassa CISPR 16-1-2, kohta 4.3, tarkoitetun 50 μH/50 W:n keinoverkon kautta.

Verkon tasasähköteho syötetään ajoneuvoon tai SE-asennelmaan yhden tai useamman asiakirjassa CISPR 25 tarkoitetun 5 μH/50 W:n keinoverkon kautta.

Korkea jännite syötetään SE-asennelmaan yhden tai useamman liitteessä 8 tarkoitetun 5 μH/50 W:n keinoverkon kautta.

7.2   Ajoneuvon laajakaistaista sähkömagneettista säteilyä koskevat vaatimukset

7.2.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon kehittämä sähkömagneettinen säteily on mitattava liitteessä 4 kuvattua menetelmää käyttäen. Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.2.2   Ajoneuvon laajakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntärajat

7.2.2.1   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 4 kuvattua menetelmää ja ajoneuvon ja antennin välinen etäisyys on 10,0 ± 0,2 m, säteilyn raja on 32 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz ja 32–43 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz. Raja-arvo kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla lisäyksen 2 mukaisesti. Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 43 dBμV/m.

7.2.2.2   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 4 kuvattua menetelmää ja ajoneuvon ja antennin välinen etäisyys on 3,0 ± 0,05 m, säteilyn raja on 42 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz ja 42–53 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz. Raja-arvo kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti. Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 53 dBμV/m.

Tyyppiään edustavan ajoneuvon mitattujen arvojen, jotka ilmoitetaan muodossa dBμV/m, on oltava alle tyyppihyväksyntärajojen.

7.3   Ajoneuvon vaihtovirtajohdoissa syntyviä yliaaltoja koskevat vaatimukset

7.3.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon vaihtovirtajohdoissa syntyvät yliaaltopäästöt on mitattava liitteessä 11 kuvattua menetelmää käyttäen. Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.3.2   Ajoneuvon tyyppihyväksyntärajat

7.3.2.1   Jos mittaukset tehdään liitteessä 11 kuvatulla menetelmällä, enintään 16 A vaihetta kohden olevaa nimellisvirtaa koskevat raja-arvot ovat standardissa IEC 61000-3-2 määritettyjen ja taulukossa 3 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 3

Taulukko 3

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (ottovirta enintään 16 A/vaihe)

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (ottovirta enintään 16 A/vaihe)

| Yliaaltoluku
  n | Suurin sallittu yliaaltovirta
  A |
| --- | --- |
| Parittomat yliaaltoluvut |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/n |
| Parilliset yliaaltoluvut |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/n |

Yliaaltoluku

n

Suurin sallittu yliaaltovirta

A

Parittomat yliaaltoluvut

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/n

Parilliset yliaaltoluvut

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/n

7.3.2.2   Jos mittaukset tehdään liitteessä 11 kuvatulla menetelmällä, yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden olevaa nimellisvirtaa koskevat raja-arvot ovat standardissa IEC 61000-3-12 määritettyjen ja taulukoissa 4, 5 ja 6 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 4

Taulukko 4

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – muut kuin tasapainotetut kolmivaihelaitteet

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – muut kuin tasapainotetut kolmivaihelaitteet

| Rsce vähintään | Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

  % | Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde
  % |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Rsce vähintään

sce

Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

n

1

%

Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde

%

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

Enintään järjestysnumeron 12 parillisten yliaaltojen suhteellisten arvojen on oltava pienempiä kuin 16/n %. Järjestysnumeroa 12 suuremmat parilliset yliaallot otetaan huomioon kokonaissäröä THD ja painotettua kokonaissäröä PWHD laskettaessa samalla tavalla kuin parittomat yliaallot.

Perättäisten oikosulkusuhdearvojen (Rsce) lineaarinen interpolointi on sallittu.

sce

Taulukko 5

Taulukko 5

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – tasapainotetut kolmivaihelaitteet

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – tasapainotetut kolmivaihelaitteet

| Rsce vähintään | Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

  % | Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Rsce vähintään

sce

Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

n

1

%

Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

Enintään järjestysnumeron 12 parillisten yliaaltojen suhteellisten arvojen on oltava pienempiä kuin 16/n %. Järjestysnumeroa 12 suuremmat parilliset yliaallot otetaan huomioon kokonaissäröä THD ja painotettua kokonaissäröä PWHD laskettaessa samalla tavalla kuin parittomat yliaallot.

Perättäisten Rsce-arvojen lineaarinen interpolointi on sallittu.

sce

Taulukko 6

Taulukko 6

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 mutta enintään 75 A/vaihe) – tasapainotetut kolmivaihelaitteet erityisissä olosuhteissa

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 mutta enintään 75 A/vaihe) – tasapainotetut kolmivaihelaitteet erityisissä olosuhteissa

| Rsce vähintään | Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

  % | Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Rsce vähintään

sce

Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

n

1

%

Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

Enintään järjestysnumeron 12 parillisten yliaaltojen suhteellisten arvojen on oltava pienempiä kuin 16/n %. Järjestysnumeroa 12 suuremmat parilliset yliaallot otetaan huomioon kokonaissäröä THD ja painotettua kokonaissäröä PWHD laskettaessa samalla tavalla kuin parittomat yliaallot.

7.4   Ajoneuvon vaihtovirtajohdoissa syntyviä jännitevaihteluita ja välkyntää koskevat vaatimukset

7.4.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon vaihtovirtajohdoista peräisin olevat jännitevaihtelut ja välkyntä on mitattava liitteessä 12 kuvattua menetelmää käyttäen. Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.4.2   Ajoneuvon tyyppihyväksyntärajat

7.4.2.1   Jos mittaukset tehdään liitteessä 12 kuvatulla menetelmällä, laitteita, joiden nimellisvirta on enintään 16 A vaihetta kohden ja joiden liittämiselle ei ole erityisehtoja, koskevat raja-arvot ovat standardin IEC 61000-3-3 kohdassa 5 annettujen arvojen mukaiset.

7.4.2.2   Jos mittaukset tehdään liitteessä 12 kuvatulla menetelmällä, laitteita, joiden nimellisvirta on suurempi kuin 16 A ja enintään 75 A vaihetta kohden ja joiden liittämiselle on erityisehtoja, koskevat raja-arvot ovat standardin IEC 61000-3-11 kohdassa 5 annettujen arvojen mukaiset.

7.5   Ajoneuvon vaihto- tai tasavirtajohdoista lähteviä radiotaajuusvälitteisiä häiriöitä koskevat vaatimukset

7.5.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon vaihto- tai tasavirtajohdoista lähtevät radiotaajuusvälitteiset häiriöt on mitattava liitteessä 13 kuvattua menetelmää käyttäen. Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.5.2   Ajoneuvon tyyppihyväksyntärajat

7.5.2.1   Jos mittaukset tehdään liitteessä 13 kuvatulla menetelmällä, vaihtovirtajohtoja koskevat raja-arvot ovat standardissa IEC 61000-6-3 määritettyjen ja taulukossa 7 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 7

Taulukko 7

Suurimmat sallitut vaihtovirtajohdoista peräisin olevat radiotaajuusvälitteiset häiriöt

Suurimmat sallitut vaihtovirtajohdoista peräisin olevat radiotaajuusvälitteiset häiriöt

| Taajuus (MHz) | Raja-arvot ja anturit |
| --- | --- |
| 0,15–0,5 | 66–56 dBμV (näennäishuippu), 56–46 dBμV (keskiarvo)
  (pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina) |
| 0,5–5 | 56 dBμV (näennäishuippu), 46 dBμV (keskiarvo) |
| 5–30 | 60 dBμV (näennäishuippu), 50 dBμV (keskiarvo) |

Taajuus (MHz)

Raja-arvot ja anturit

0,15–0,5

66–56 dBμV (näennäishuippu), 56–46 dBμV (keskiarvo)

(pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina)

0,5–5

56 dBμV (näennäishuippu), 46 dBμV (keskiarvo)

5–30

60 dBμV (näennäishuippu), 50 dBμV (keskiarvo)

7.5.2.2   Jos mittaukset tehdään liitteessä 13 kuvatulla menetelmällä, tasavirtajohtoja koskevat raja-arvot ovat standardissa IEC 61000-6-3 määritettyjen ja taulukossa 8 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 8

Taulukko 8

Suurimmat sallitut tasavirtajohdoista peräisin olevat radiotaajuusvälitteiset häiriöt

Suurimmat sallitut tasavirtajohdoista peräisin olevat radiotaajuusvälitteiset häiriöt

| Taajuus (MHz) | Raja-arvot ja anturit |
| --- | --- |
| 0,15–0,5 | 79 dBμV (näennäishuippu)
  66 dBμV (keskiarvo) |
| 0,5–30 | 73 dBμV (näennäishuippu)
  60 dBμV (keskiarvo) |

Taajuus (MHz)

Raja-arvot ja anturit

0,15–0,5

79 dBμV (näennäishuippu)

66 dBμV (keskiarvo)

0,5–30

73 dBμV (näennäishuippu)

60 dBμV (keskiarvo)

7.6   Ajoneuvon verkko- ja teleliitännöistä lähteviä radiotaajuusvälitteisiä häiriöitä koskevat vaatimukset

7.6.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon verkko- ja teleliitännöistä lähtevät radiotaajuusvälitteiset häiriöt on mitattava liitteessä 14 kuvattua menetelmää käyttäen. Ajoneuvon valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.6.2   Ajoneuvon tyyppihyväksyntärajat

7.6.2.1   Jos mittaukset tehdään liitteessä 14 kuvatulla menetelmällä, verkko- ja teleliitäntöjä koskevat raja-arvot (teleliitännät standardin CISPR 22 kohdan 3.6 mukaisesti) ovat standardissa IEC 61000-6-3 määritettyjen ja taulukossa 9 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 9

Taulukko 9

Suurimmat sallitut verkko- ja teleliitännöistä lähtevät radiotaajuusvälitteiset häiriöt

Suurimmat sallitut verkko- ja teleliitännöistä lähtevät radiotaajuusvälitteiset häiriöt

| Taajuus (MHz) | Jänniterajat (anturi) | Virtarajat (anturi) |
| --- | --- | --- |
| 0,15–0,5 | 84–74 dBμV (näennäishuippu)
  74–64 dBμV (keskiarvo)
  (pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina) | 40–30 dBμA (näennäishuippu)
  30–20 dBμA (keskiarvo)
  (pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina) |
| 0,5–30 | 74 dBμV (näennäishuippu)
  64 dBμV (keskiarvo) | 30 dBμA (näennäishuippu)
  20 dBμA (keskiarvo) |

Taajuus (MHz)

Jänniterajat (anturi)

Virtarajat (anturi)

0,15–0,5

84–74 dBμV (näennäishuippu)

74–64 dBμV (keskiarvo)

(pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina)

40–30 dBμA (näennäishuippu)

30–20 dBμA (keskiarvo)

(pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina)

0,5–30

74 dBμV (näennäishuippu)

64 dBμV (keskiarvo)

30 dBμA (näennäishuippu)

20 dBμA (keskiarvo)

7.7   Ajoneuvojen sähkömagneettista häiriönsietoa koskevat eritelmät

7.7.1   Testausmenetelmä

Tyyppiään edustavan ajoneuvon sähkömagneettisten häiriöiden sietokyky on mitattava liitteessä 6 kuvatulla tavalla.

7.7.2   Ajoneuvon häiriönsiedon tyyppihyväksyntärajat

7.7.2.1   Jos testattaessa käytetään liitteessä 6 kuvattua menetelmää, kenttävoimakkuuden on oltava 30 volttia/m rms yli 90 prosentilla taajuusalueesta 20–2 000 MHz ja vähintään 25 volttia/m rms koko taajuusalueella 20–2 000 MHz.

7.7.2.2   Tyyppiään edustavan ajoneuvon katsotaan täyttävän häiriönsietovaatimukset, jos liitteen 6 mukaisissa testeissä häiriönsietoon liittyvien toimintojen suorituskyky ei heikkene liitteen 6 kohdan 2.2 mukaisesti.

7.8   Ajoneuvojen vaihto- ja tasavirtajohtoja pitkin johtuvien transienttipurskehäiriöiden sietoa koskevat vaatimukset

7.8.1   Testausmenetelmä

7.8.1.1   Tyyppiään edustavan ajoneuvon kyky sietää vaihto- ja tasavirtajohtoja pitkin johtuvia transienttipurskehäiriöitä on testattava liitteessä 15 kuvatulla menetelmällä.

7.8.2   Ajoneuvon häiriönsiedon tyyppihyväksyntärajat

7.8.2.1   Jos testit tehdään liitteessä 15 kuvatuilla menetelmillä, vaihto- ja tasavirtajohtojen häiriönsietotestissä käytettävät raja-arvot ovat seuraavat: testijännite ± 2 kV, avoin piiri, nousuaika (Tr) 5 ns, pitoaika (Th) 50 ns, toistotaajuus 5 kHz vähintään 1 minuutin ajan.

7.8.2.2   Tyyppiään edustavan ajoneuvon katsotaan täyttävän häiriönsietovaatimukset, jos liitteen 15 mukaisissa testeissä häiriönsietoon liittyvien toimintojen suorituskyky ei heikkene liitteen 6 kohdan 2.2 mukaisesti.

7.9   Ajoneuvojen vaihto- tai tasavirtajohtoja pitkin johtuvien syöksyjännitteiden sietoa koskevat vaatimukset

7.9.1   Testausmenetelmä

7.9.1.1   Tyyppiään edustavan ajoneuvon kyky sietää vaihto- tai tasavirtajohtoja pitkin johtuvia syöksyjännitteitä on testattava liitteessä 16 kuvatulla menetelmällä.

7.9.2   Ajoneuvon häiriönsiedon tyyppihyväksyntärajat

7.9.2.1   Jos testit tehdään liitteessä 16 kuvatuilla menetelmillä, häiriönsietotestissä käytettävät raja-arvot ovat seuraavat:

| a) | Vaihtovirtajohdot: testijännite ± 2 kV, avoin piiri johtimen ja maan välillä, ± 1 kV johtimien välillä (pulssi 1,2 μs / 50 μs), nousuaika (Tr) 1,2 μs, pitoaika (Th) 50 μs. Kukin syöksyjännite aiheutetaan viisi kertaa siten, että kunkin pulssin välinen viive on enintään yksi minuutti. Tämä on tehtävä seuraavissa vaiheissa: 0, 90, 180 ja 270°, |
| --- | --- |

a)

Vaihtovirtajohdot: testijännite ± 2 kV, avoin piiri johtimen ja maan välillä, ± 1 kV johtimien välillä (pulssi 1,2 μs / 50 μs), nousuaika (Tr) 1,2 μs, pitoaika (Th) 50 μs. Kukin syöksyjännite aiheutetaan viisi kertaa siten, että kunkin pulssin välinen viive on enintään yksi minuutti. Tämä on tehtävä seuraavissa vaiheissa: 0, 90, 180 ja 270°,

| b) | Tasavirtajohdot: testijännite ± 0,5 kV, avoin piiri johtimen ja maan välillä, ± 0,5 kV johtimien välillä (pulssi 1,2 μs / 50 μs), nousuaika (Tr) 1,2 μs, pitoaika (Th) 50 μs. Kukin syöksyjännite aiheutetaan viisi kertaa siten, että kunkin pulssin välinen viive on enintään yksi minuutti. |
| --- | --- |

b)

Tasavirtajohdot: testijännite ± 0,5 kV, avoin piiri johtimen ja maan välillä, ± 0,5 kV johtimien välillä (pulssi 1,2 μs / 50 μs), nousuaika (Tr) 1,2 μs, pitoaika (Th) 50 μs. Kukin syöksyjännite aiheutetaan viisi kertaa siten, että kunkin pulssin välinen viive on enintään yksi minuutti.

7.9.2.2   Tyyppiään edustavan ajoneuvon katsotaan täyttävän häiriönsietovaatimukset, jos liitteen 16 mukaisissa testeissä häiriönsietoon liittyvien toimintojen suorituskyky ei heikkene liitteen 6 kohdan 2.2 mukaisesti.

7.10   SE-asennelmien kehittämää laajakaistaista sähkömagneettista häiriötä koskevat vaatimukset

7.10.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman kehittämä sähkömagneettinen säteily on mitattava liitteessä 7 kuvatulla menetelmällä.

7.10.2   SE-asennelmaa koskevat laajakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntärajat

7.10.2.1   Jos mittauksiin sovelletaan liitteessä 7 kuvattua menetelmää, raja-arvot ovat 62–52 dBμV/m taajuusalueella 30–75 MHz (raja pienenee logaritmisesti yli 30 MHz:n taajuuksilla) ja 52–63 dBμV/m taajuusalueella 75–400 MHz (raja kasvaa logaritmisesti yli 75 MHz:n taajuuksilla tämän liitteen lisäyksen 6 mukaisesti). Taajuusalueella 400–1 000 MHz raja on jatkuvasti 63 dBμV/m.

7.10.2.2   Tyyppiään edustavan SE-asennelman mitattujen arvojen, jotka ilmoitetaan muodossa dBμV/m, on oltava alle tyyppihyväksyntärajan.

7.11   SE-asennelmien vaihtovirtajohdoissa syntyviä yliaaltoja koskevat vaatimukset

7.11.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman vaihtovirtajohdoissa syntyvät yliaaltopäästöt on mitattava liitteessä 17 kuvattua menetelmää käyttäen. Valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.11.2   SE-asennelman tyyppihyväksyntärajat

7.11.2.1   Jos mittaukset tehdään liitteessä 17 kuvatulla menetelmällä, enintään 16 A olevaa nimellisvirtaa koskevat raja-arvot ovat standardissa IEC 61000-3-2 määritettyjen ja taulukossa 10 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 10

Taulukko 10

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (ottovirta enintään 16 A/vaihe)

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (ottovirta enintään 16 A/vaihe)

| Yliaaltoluku
  n | Suurin sallittu yliaaltovirta
  A |
| --- | --- |
| Parittomat yliaaltoluvut |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/n |
| Parilliset yliaaltoluvut |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/n |

Yliaaltoluku

n

Suurin sallittu yliaaltovirta

A

Parittomat yliaaltoluvut

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/n

Parilliset yliaaltoluvut

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/n

7.11.2.2   Jos mittaukset tehdään liitteessä 17 kuvatulla menetelmällä, yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden olevaa nimellisvirtaa koskevat raja-arvot ovat standardissa IEC 61000-3-12 määritettyjen ja taulukoissa 11, 12 ja 13 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 11

Taulukko 11

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – muut kuin tasapainotetut kolmivaihelaitteet

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – muut kuin tasapainotetut kolmivaihelaitteet

| Rsce vähintään | Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

  % | Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde
  % |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Rsce vähintään

sce

Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

n

1

%

Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde

%

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

Enintään järjestysnumeron 12 parillisten yliaaltojen suhteellisten arvojen on oltava pienempiä kuin 16/n %. Järjestysnumeroa 12 suuremmat parilliset yliaallot otetaan huomioon kokonaissäröä THD ja painotettua kokonaissäröä PWHD laskettaessa samalla tavalla kuin parittomat yliaallot.

Perättäisten Rsce-arvojen lineaarinen interpolointi on sallittu.

sce

Taulukko 12

Taulukko 12

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – tasapainotetut kolmivaihelaitteet

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – tasapainotetut kolmivaihelaitteet

| Rsce vähintään | Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

  % | Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Rsce vähintään

sce

Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

n

1

%

Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

Enintään järjestysnumeron 12 parillisten yliaaltojen suhteellisten arvojen on oltava pienempiä kuin 16/n %. Järjestysnumeroa 12 suuremmat parilliset yliaallot otetaan huomioon kokonaissäröä THD ja painotettua kokonaissäröä PWHD laskettaessa samalla tavalla kuin parittomat yliaallot.

Perättäisten Rsce-arvojen lineaarinen interpolointi on sallittu.

sce

Taulukko 13

Taulukko 13

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – tasapainotetut kolmivaihelaitteet erityisissä olosuhteissa

Yliaaltovirtojen sallitut enimmäisarvot (nimellisvirta suurempi kuin 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) – tasapainotetut kolmivaihelaitteet erityisissä olosuhteissa

| Rsce vähintään | Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

  % | Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Rsce vähintään

sce

Hyväksyttävä yksittäinen yliaaltovirta In/I1

n

1

%

Suurin sallittu yliaaltovirtasuhde

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

Enintään järjestysnumeron 12 parillisten yliaaltojen suhteellisten arvojen on oltava pienempiä kuin 16/n %. Järjestysnumeroa 12 suuremmat parilliset yliaallot otetaan huomioon kokonaissäröä THD ja painotettua kokonaissäröä PWHD laskettaessa samalla tavalla kuin parittomat yliaallot.

7.12   SE-asennelmien vaihtovirtajohdoissa syntyviä jännitevaihteluita ja välkyntää koskevat vaatimukset

7.12.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman vaihtovirtajohtimiin aiheuttamat jännitevaihtelut ja välkyntä on mitattava liitteessä 18 kuvattua menetelmää käyttäen. Valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.12.2   SE-asennelman tyyppihyväksyntärajat

7.12.2.1   Jos mittaukset tehdään liitteessä 18 kuvatulla menetelmällä, laitteita, joiden nimellisvirta on enintään 16 A vaihetta kohden ja joiden liittämiselle ei ole erityisehtoja, koskevat raja-arvot ovat standardin IEC 61000-3-3 kohdassa 5 annettujen arvojen mukaiset.

7.12.2.2   Jos mittaukset tehdään liitteessä 18 kuvatulla menetelmällä, laitteita, joiden nimellisvirta on suurempi kuin 16 A ja enintään 75 A vaihetta kohden ja joiden liittämiselle on erityisehtoja, koskevat raja-arvot ovat standardin IEC 61000-3-11 kohdassa 5 annettujen arvojen mukaiset.

7.13   SE-asennelmien vaihto- tai tasavirtajohdoista lähteviä radiotaajuusvälitteisiä häiriöitä koskevat vaatimukset

7.13.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman vaihto- tai tasavirtajohdoista lähtevät radiotaajuusvälitteiset häiriöt on mitattava liitteessä 19 kuvattua menetelmää käyttäen. Valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.13.2   SE-asennelman tyyppihyväksyntärajat

7.13.2.1   Jos mittaukset tehdään liitteessä 19 kuvatulla menetelmällä, vaihtovirtajohtoja koskevat raja-arvot ovat standardissa IEC 61000-6-3 määritettyjen ja taulukossa 14 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 14

Taulukko 14

Suurimmat sallitut vaihtovirtajohdoista peräisin olevat radiotaajuusvälitteiset häiriöt

Suurimmat sallitut vaihtovirtajohdoista peräisin olevat radiotaajuusvälitteiset häiriöt

| Taajuus (MHz) | Raja-arvot ja anturit |
| --- | --- |
| 0,15–0,5 | 66–56 dBμV (näennäishuippu)
  56–46 dBμV (keskiarvo)
  (pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina) |
| 0,5–5 | 56 dBμV (näennäishuippu)
  46 dBμV (keskiarvo) |
| 5–30 | 60 dBμV (näennäishuippu)
  50 dBμV (keskiarvo) |

Taajuus (MHz)

Raja-arvot ja anturit

0,15–0,5

66–56 dBμV (näennäishuippu)

56–46 dBμV (keskiarvo)

(pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina)

0,5–5

56 dBμV (näennäishuippu)

46 dBμV (keskiarvo)

5–30

60 dBμV (näennäishuippu)

50 dBμV (keskiarvo)

7.13.2.2   Jos mittaukset tehdään liitteessä 19 kuvatulla menetelmällä, tasavirtajohtoja koskevat raja-arvot ovat standardissa IEC 61000-6-3 määritettyjen ja taulukossa 15 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 15

Taulukko 15

Suurimmat sallitut tasavirtajohdoista peräisin olevat radiotaajuusvälitteiset häiriöt

Suurimmat sallitut tasavirtajohdoista peräisin olevat radiotaajuusvälitteiset häiriöt

| Taajuus (MHz) | Raja-arvot ja anturit |
| --- | --- |
| 0,15–0,5 | 79 dBμV (näennäishuippu)
  66 dBμV (keskiarvo) |
| 0,5–30 | 73 dBμV (näennäishuippu)
  60 dBμV (keskiarvo) |

Taajuus (MHz)

Raja-arvot ja anturit

0,15–0,5

79 dBμV (näennäishuippu)

66 dBμV (keskiarvo)

0,5–30

73 dBμV (näennäishuippu)

60 dBμV (keskiarvo)

7.14   SE-asennelmien verkko- ja teleliitännöistä lähteviä radiotaajuusvälitteisiä häiriöitä koskevat vaatimukset

7.14.1   Mittausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman verkko- ja teleliitännöistä lähtevät radiotaajuusvälitteiset häiriöt on mitattava liitteessä 20 kuvattua menetelmää käyttäen. Valmistajan on määriteltävä mittausmenetelmä yhdessä tutkimuslaitoksen kanssa.

7.14.2   SE-asennelman tyyppihyväksyntärajat

7.14.2.1   Jos mittaukset tehdään liitteessä 20 kuvatulla menetelmällä, verkko- ja teleliitäntöjä koskevat raja-arvot (teleliitännät standardin CISPR 22 kohdan 3.6 mukaisesti) ovat standardissa IEC 61000-6-3 määritettyjen ja taulukossa 16 annettujen arvojen mukaiset.

Taulukko 16

Taulukko 16

Suurimmat sallitut verkko- ja teleliitännöistä lähtevät radiotaajuusvälitteiset häiriöt

Suurimmat sallitut verkko- ja teleliitännöistä lähtevät radiotaajuusvälitteiset häiriöt

| Taajuus (MHz) | Jänniterajat (anturi) | Virtarajat (anturi) |
| --- | --- | --- |
| 0,15–0,5 | 84–74 dBμV (näennäishuippu)
  74–64 dBμV (keskiarvo)
  (pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina) | 40–30 dBμA (näennäishuippu)
  30–20 dBμA (keskiarvo)
  (pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina) |
| 0,5–30 | 74 dBμV (näennäishuippu)
  64 dBμV (keskiarvo) | 30 dBμA (näennäishuippu)
  20 dBμA (keskiarvo) |

Taajuus (MHz)

Jänniterajat (anturi)

Virtarajat (anturi)

0,15–0,5

84–74 dBμV (näennäishuippu)

74–64 dBμV (keskiarvo)

(pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina)

40–30 dBμA (näennäishuippu)

30–20 dBμA (keskiarvo)

(pienenee lineaarisesti taajuuden logaritmina)

0,5–30

74 dBμV (näennäishuippu)

64 dBμV (keskiarvo)

30 dBμA (näennäishuippu)

20 dBμA (keskiarvo)

7.15   SE-asennelmien vaihto- ja tasavirtajohtoja pitkin johtuvien transienttipurskehäiriöiden sietoa koskevat vaatimukset

7.15.1   Testausmenetelmä

7.15.1.1   Tyyppiään edustavan SE-asennelman kyky sietää vaihto- ja tasavirtajohtoja pitkin johtuvia transienttipurskehäiriöitä on testattava liitteessä 21 kuvatulla menetelmällä.

7.15.2   SE-asennelman häiriönsiedon tyyppihyväksyntärajat

7.15.2.1   Jos testit tehdään liitteessä 21 kuvatuilla menetelmillä, vaihto- ja tasavirtajohtojen häiriönsietotestissä käytettävät raja-arvot ovat seuraavat: testijännite ± 2 kV, avoin piiri, nousuaika (Tr) 5 ns, pitoaika (Th) 50 ns, toistotaajuus 5 kHz vähintään 1 minuutin ajan.

7.15.2.2   Tyyppiään edustavan SE-asennelman katsotaan täyttävän häiriönsietovaatimukset, jos liitteen 21 mukaisissa testeissä häiriönsietoon liittyvien toimintojen suorituskyky ei heikkene liitteen 9 kohdan 2.2 mukaisesti.

7.16   SE-asennelmien vaihto- tai tasavirtajohtoja pitkin johtuvien syöksyjännitteiden sietoa koskevat vaatimukset

7.16.1   Testausmenetelmä

7.16.1.1   Tyyppiään edustavan SE-asennelman kyky sietää vaihto- tai tasavirtajohtoja pitkin johtuvia syöksyjännitteitä on testattava liitteessä 22 kuvatulla menetelmällä.

7.16.2   SE-asennelman häiriönsiedon tyyppihyväksyntärajat

7.16.2.1   Jos testit tehdään liitteessä 22 kuvatuilla menetelmillä, häiriönsietotestissä käytettävät raja-arvot ovat seuraavat:

| a) | Vaihtovirtajohdot: testijännite ± 2 kV, avoin piiri johtimen ja maan välillä, ± 1 kV johtimien välillä (pulssi 1,2 μs / 50 μs), nousuaika (Tr) 1,2 μs, pitoaika (Th) 50 μs. Kukin syöksyjännite aiheutetaan viisi kertaa siten, että kunkin pulssin välinen viive on enintään yksi minuutti. Tämä on tehtävä seuraavissa vaiheissa: 0, 90, 180 ja 270°. |
| --- | --- |

a)

Vaihtovirtajohdot: testijännite ± 2 kV, avoin piiri johtimen ja maan välillä, ± 1 kV johtimien välillä (pulssi 1,2 μs / 50 μs), nousuaika (Tr) 1,2 μs, pitoaika (Th) 50 μs. Kukin syöksyjännite aiheutetaan viisi kertaa siten, että kunkin pulssin välinen viive on enintään yksi minuutti. Tämä on tehtävä seuraavissa vaiheissa: 0, 90, 180 ja 270°.

| b) | Tasavirtajohdot: testijännite ± 0,5 kV, avoin piiri johtimen ja maan välillä, ± 0,5 kV johtimien välillä (pulssi 1,2 μs / 50 μs), nousuaika (Tr) 1,2 μs, pitoaika (Th 50 μs. Kukin syöksyjännite aiheutetaan viisi kertaa siten, että kunkin pulssin välinen viive on enintään yksi minuutti. |
| --- | --- |

b)

Tasavirtajohdot: testijännite ± 0,5 kV, avoin piiri johtimen ja maan välillä, ± 0,5 kV johtimien välillä (pulssi 1,2 μs / 50 μs), nousuaika (Tr) 1,2 μs, pitoaika (Th 50 μs. Kukin syöksyjännite aiheutetaan viisi kertaa siten, että kunkin pulssin välinen viive on enintään yksi minuutti.

7.16.2.2   Tyyppiään edustavan SE-asennelman katsotaan täyttävän häiriönsietovaatimukset, jos liitteen 22 mukaisissa testeissä häiriönsietoon liittyvien toimintojen suorituskyky ei heikkene liitteen 9 kohdan 2.2 mukaisesti.

7.17   SE-asennelmien synnyttämien 12/24 V:n syöttöjohtoja pitkin johtuvien transienttihäiriöiden sietoa koskevat vaatimukset

7.17.1   Testausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman päästöt on testattava standardin ISO 7637-2 mukaisilla menetelmillä, kuten liitteessä 10 kuvataan ja taulukossa 17 annettujen testitasojen mukaisesti.

Taulukko 17

Taulukko 17

Suurin sallittu pulssin amplitudi

Suurin sallittu pulssin amplitudi

| (V) |
| --- |
| | Suurin sallittu pulssin amplitudi |
| Pulssin amplitudin polaarisuus | Ajoneuvot, joissa 12 V:n järjestelmä | Ajoneuvot, joissa 24 V:n järjestelmä |
| Positiivinen | + 75 | + 150 |
| Negatiivinen | – 100 | – 450 |

(V)

Suurin sallittu pulssin amplitudi

Pulssin amplitudin polaarisuus

Ajoneuvot, joissa 12 V:n järjestelmä

Ajoneuvot, joissa 24 V:n järjestelmä

Positiivinen

- 75

- 150

Negatiivinen

– 100

– 450

7.18   SE-asennelman sähkömagneettista häiriönsietoa koskevat eritelmät

7.18.1   Testausmenetelmät

Tyyppiään edustavan ajoneuvon sähkömagneettisten häiriöiden sieto on testattava jollakin liitteessä 9 kuvatuista menetelmistä.

7.18.2   SE-asennelman häiriönsiedon tyyppihyväksyntärajat

7.18.2.1   Jos testattaessa käytetään liitteessä 9 kuvattuja menetelmiä, häiriönsiedon testitason on oltava 60 V/m rms 150 mm:n liuskajohtomenetelmällä, 15 V/m rms 800 mm:n liuskajohtomenetelmällä, 75 volttia/m rms TEM-kammiomenetelmällä (transverse electromagnetic mode), 60 mA rms BCI-menetelmällä (bulk current injection) ja 30 volttia/m rms vapaakenttämenetelmällä yli 90 prosentilla taajuusalueesta 20–2 000 MHz sekä vähintään 50 V/m rms 150 mm:n liuskajohtomenetelmällä, 12,5 V/m rms 800 mm:n liuskajohtomenetelmällä, 62,5 V/m rms TEM-kammiomenetelmällä, 50 mA rms BCI-menetelmällä ja 25 V/m rms vapaakenttämenetelmällä koko taajuusalueella 20–2 000 MHz.

7.18.2.2   Tyyppiään edustavan SE-asennelman katsotaan täyttävän häiriönsietovaatimukset, jos liitteen 9 mukaisissa testeissä häiriönsietoon liittyvien toimintojen suorituskyky ei heikkene.

7.19   SE-asennelmien 12/24 V:n syöttöjohtoja pitkin johtuvien transienttihäiriöiden sietoa koskevat vaatimukset

7.19.1   Testausmenetelmä

Tyyppiään edustavan SE-asennelman häiriönsieto on testattava standardin ISO 7637-2 mukaisilla menetelmillä, kuten liitteessä 10 kuvataan, ja taulukossa 18 annettujen testitasojen mukaisesti.

Taulukko 18

Taulukko 18

SE-asennelmien häiriönsieto

SE-asennelmien häiriönsieto

| Testipulssin numero | Häiriönsietotestin taso | Toiminnallinen tila järjestelmien osalta |
| --- | --- | --- |
| Liittyy häiriönsietoon liittyviin toimintoihin | Ei liity häiriönsietoon liittyviin toimintoihin |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (niille SE-asennelmille, joiden on oltava toiminnassa moottorin käynnistysvaiheessa)
  C
  (muille SE-asennelmille) | D |

Testipulssin numero

Häiriönsietotestin taso

Toiminnallinen tila järjestelmien osalta

Liittyy häiriönsietoon liittyviin toimintoihin

Ei liity häiriönsietoon liittyviin toimintoihin

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(niille SE-asennelmille, joiden on oltava toiminnassa moottorin käynnistysvaiheessa)

C

(muille SE-asennelmille)

D

7.20   Poikkeukset

7.20.1   Liitteiden 14 ja 20 vaatimuksia ei sovelleta, jos suoraa yhteyttä sellaiseen televerkkoon, joka tarjoaa muita telepalveluja latausliitännän lisäksi, ei ole.

7.20.2   Jos ajoneuvon verkko- ja teleliitännässä käytetään vaihto- tai tasavirtajohtojen kautta sähkönsiirtoverkkoa (power line transmission, PLT), liitettä 14 ei sovelleta.

7.20.3   Jos SE-asennelman verkko- ja teleliitännässä käytetään vaihto- tai tasavirtajohtojen kautta sähkönsiirtoverkkoa (power line transmission, PLT), liitettä 20 ei sovelleta.

7.20.4   Ajoneuvojen ja/tai SE-asennelmien, joita on tarkoitus käyttää konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” kytkettynä tasavirtalatausasemaan tasavirtaverkkokaapelilla, jonka pituus on alle 30 m, ei tarvitse täyttää liitteiden 13, 15, 16, 19, 21 ja 22 vaatimuksia.

Tässä tapauksessa valmistajan on ilmoitettava, että ajoneuvoa ja/tai SE-asennelmaa voidaan käyttää konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” vain käyttäen kaapelia, joka on lyhyempi kuin 30 m. Tämän tiedon on oltava julkisesti saatavilla tyyppihyväksynnän jälkeen.

7.20.5   Ajoneuvojen ja/tai SE-asennelmien, joita on tarkoitus käyttää konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” kytkettynä paikalliseen tai yksityiseen tasavirtalatausasemaan, jossa ei ole muita käyttäjiä, ei tarvitse täyttää liitteiden 13, 15, 16, 19, 21 ja 22 vaatimuksia.

Tässä tapauksessa valmistajan on ilmoitettava, että ajoneuvoa ja/tai SE-asennelmaa voidaan käyttää konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” vain kytkettynä paikalliseen tai yksityiseen tasavirtalatausasemaan, jossa ei ole muita käyttäjiä. Tämän tiedon on oltava julkisesti saatavilla tyyppihyväksynnän jälkeen.

8.   AJONEUVON TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MUUTOS TAI LAAJENNUS SE-ASENNELMAN LISÄÄMISEN TAI KORVAAMISEN SEURAUKSENA

8.1   Jos ajoneuvon valmistaja on saanut tyyppihyväksynnän ajoneuvoasennukselle ja haluaa lisätä uuden SE-järjestelmän tai SE-asennelman, jolle jo on myönnetty hyväksyntä tämän säännön nojalla ja joka on tarkoitus asentaa hyväksyntään mahdollisesti liitettyjen ehtojen mukaisesti, ajoneuvon hyväksyntää voidaan laajentaa ilman eri testejä. Lisättävä tai korvaava SE-järjestelmä tai SE-asennelma katsotaan tuotannon vaatimustenmukaisuuden kannalta osaksi ajoneuvoa.

8.2   Jos lisättäviä tai korvaavia osia ei ole hyväksytty tämän säännön nojalla ja jos testaaminen katsotaan välttämättömäksi, koko ajoneuvon on katsottava olevan vaatimusten mukainen, jos uusien tai muutettujen osien voidaan osoittaa olevan kohdan 6 ja tapauksen mukaan kohdan 7 olennaisten vaatimusten mukaisia tai jos vertailutesti osoittaa, ettei uusi osa todennäköisesti vaikuta haitallisesti ajoneuvotyypin vaatimustenmukaisuuteen.

8.3   Ajoneuvon hyväksyntää ei mitätöi se, että ajoneuvon valmistaja lisää hyväksyttyyn ajoneuvoon normaalin koti- tai yrityskäyttöön tarkoitetun muun laitteen kuin mobiiliviestintälaitteen, joka on muiden säädösten mukainen ja jonka asentaminen, korvaaminen tai poistaminen noudattaa laitteen ja ajoneuvon valmistajan suosituksia. Tämä ei estä ajoneuvon valmistajia asentamasta viestintälaitteita noudattaen ajoneuvon ja kyseisten laitteen valmistajan laatimia asianmukaisia ohjeita. Ajoneuvon valmistajan on (testausviranomaisen pyynnöstä) osoitettava, etteivät tällaiset lähettimet vaikuta haitallisesti ajoneuvon toimintaan. Se voi tapahtua ilmoittamalla, että tehotasot ja asennus ovat sellaisia, että tämän säännön mukaiset häiriönsiedon tasot antavat riittävän suojan, kun tarkastellaan lähetystä yksin eli jätetään kohdassa 6 esitettyjen testien yhteydessä käytettävät lähetykset pois tarkastelusta. Tämä sääntö ei anna lupaa viestintälähettimen käyttöön, jos sovelletaan tällaisia laitteita ja niiden käyttöä koskevia muita vaatimuksia.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

9.1   Tämän säännön nojalla hyväksytyt ajoneuvot, komponentit tai SE-asennelmat on valmistettava siten, että ne ovat yhdenmukaisia 6 ja, tapauksen mukaan, 7 kohdassa asetettujen vaatimusten mukaisesti hyväksytyn tyypin kanssa.

9.2   Ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön tuotannon vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tyyppihyväksyntää varten laaditun, tämän säännön liitteessä 3A ja/tai 3B esitetyn ilmoituslomakkeen sisältämien tietojen perusteella.

9.3   Jos valmistajan sisäinen valvontamenettely ei tyydytä tyyppihyväksyntäviranomaista, sovelletaan kohtia 8.3.1 ja 8.3.3.

9.3.1   Todennettaessa tuotantosarjasta otetun ajoneuvon, komponentin tai SE-asennelman vaatimustenmukaisuutta tuotannon on katsottava olevan tämän säännön vaatimusten mukaista laajakaistaisten ja kapeakaistaisten sähkömagneettisten häiriöiden osalta, jos mitatut tasot eivät ylitä referenssirajoja, jotka esitetään ajoneuvojen osalta kohdissa 6.2.2.1, 6.2.2.2, 6.3.2.1, 6.3.2.2 ja (tapauksen mukaan) 7.2.2.1 ja 7.2.2.2 ja SE-asennelmien osalta kohdissa 6.5.2.1 ja 6.6.2.1 ja (tapauksen mukaan) 7.10.2.1, enempää kuin 4 dB (eli 60 prosenttia).

9.3.2   Todennettaessa tuotantosarjasta otetun ajoneuvon, komponentin tai SE-asennelman vaatimustenmukaisuutta tuotannon on katsottava olevan tämän säännön vaatimusten mukaista sähkömagneettisen säteilyn siedon osalta, jos ajoneuvon toiminta ei osoita ajoneuvon välittömään hallintaan liittyviä heikkenemisen merkkejä, jotka kuljettaja tai joku muu tienkäyttäjä havaitsee ajoneuvon ollessa liitteen 6 kohdassa 4 määritellyssä tilassa, kun siihen kohdistuu kenttävoimakkuus, jonka suuruus muodossa V/m ilmaistuna on enintään 80 prosenttia referenssirajoista, jotka esitetään ajoneuvojen osalta kohdassa 6.4.2.1 ja (tapauksen mukaan) 7.7.2.1 ja SE-järjestelmien osalta kohdassa 6.8.2.1 ja (tapauksen mukaan) 7.18.2.1.

9.3.3   Todennettaessa tuotantosarjasta otetun osan tai erillisen teknisen yksikön vaatimustenmukaisuutta tuotannon on katsottava olevan tämän säännön vaatimusten mukaista johtumalla siirtyvien häiriöiden siedon ja aiheuttamisen osalta, jos komponentti tai erillinen tekninen yksikkö ei osoita merkkejä häiriönsietoon liittyvien toimintojen toiminnan heikkenemisestä aina kohdassa 6.9.1 ja (tapauksen mukaan) 7.19.1 esitettyihin tasoihin saakka ja kun tasot eivät ylitä kohdassa 6.7.1 ja (tapauksen mukaan) 7.17.1 esitettyjä tasoja.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

10.1   Ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön tyypille tämän säännön nojalla myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 6 ja (tapauksen mukaan) 7 vaatimukset eivät täyty tai jos valitut ajoneuvot eivät läpäise kohdassa 6 ja (tapauksen mukaan) 7esitettyjä testejä.

10.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aikaisemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteiden 3A ja 3B mallin mukaisella lomakkeella.

11.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin tai SE-asennelman valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteissä 3A ja 3B olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   AJONEUVON TAI SE-ASENNELMAN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MUUTOS JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

12.1   Kaikista ajoneuvotyypin tai SE-asennelman tyypin muutoksista on ilmoitettava ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Viranomainen voi tämän jälkeen

| 12.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole selviä haitallisia vaikutuksia ja että ajoneuvo tai SE-asennelma täyttää edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

12.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole selviä haitallisia vaikutuksia ja että ajoneuvo tai SE-asennelma täyttää edelleen vaatimukset, tai

| 12.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

12.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

12.2   Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tämän säännön kohdassa 4 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

12.3   Tyyppihyväksyntäviranomainen, joka päättää hyväksynnän laajentamisesta, antaa laajentamiselle sarjanumeron ja ilmoittaa sen muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuspuolille tämän säännön liitteissä 3A ja 3B olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

13.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

13.1   Muutossarjan 03 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, perustuvaa hyväksyntää.

13.2   Kun tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, voimaantulopäivästä on kulunut 12 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksyntöjä vain, jos hyväksyttävä ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

13.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät voi kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on myönnetty säännön aiempien muutossarjojen mukaisesti.

13.4   Kun tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulopäivästä on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä sellaisen ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön kansallisen ensirekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton), joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 03 vaatimuksia.

13.5   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa muutossarjan 04 virallisen voimaantulopäivän jälkeen evätä tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

13.6   Kun tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, voimaantulopäivästä on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksyntöjä vain, jos hyväksyttävä ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

13.7   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 36 kuukauden ajan muutossarjan 04 voimaantulopäivästä myönnettävä sellaisille ajoneuvojen, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden tyypeille, jotka vastaavat tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna aiemmilla muutossarjoilla.

13.8   Siihen saakka, kun muutossarjan 04 voimaantulosta on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön tyypiltä, joka on hyväksytty tämän säännön edellisen muutossarjan perusteella.

13.9   Kun tämän säännön muutossarjan 04 voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä kansallisen tai alueellisen tyyppihyväksynnän ja ajoneuvotyypin ensimmäisen rekisteröinnin tai komponentin tai erillisen teknisen yksikön ensimmäisen käyttöönoton, jos se ei täytä tämän säännön muutossarjan 04 vaatimuksia.

13.10   Kohtien 13.8 ja 13.9 määräyksistä huolimatta hyväksynnät, jotka on myönnetty säännön edellisen muutossarjan mukaisesti ajoneuvotyypille, jossa ei ole REESS-järjestelmän lataamiseen tarkoitettua kytkentäjärjestelmää, tai komponentille tai erilliselle tekniselle yksikölle, jossa ei ole kytkentäosaa REESS-järjestelmän lataamista varten, pysyvät voimassa, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

13.11   Kun tämän säännön muutossarjan 05 voimaantulopäivästä on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää tyyppihyväksyntöjä vain, jos hyväksyttävä ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestejä suorittavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajennuksesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Ajoneuvoluokat määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 (www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 (www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

2

---

Lisäys 1

Luettelo standardeista, joihin tässä säännössä viitataan

| 1. | CISPR 12 ”Vehicles', motorboats' and spark-ignited engine-driven devices' radio disturbance characteristics – Limits and methods of measurement”, fifth edition 2001 and Amd1: 2005. |
| --- | --- |

1.

CISPR 12 ”Vehicles', motorboats' and spark-ignited engine-driven devices' radio disturbance characteristics – Limits and methods of measurement”, fifth edition 2001 and Amd1: 2005.

| 2. | CISPR 16-1-4 ”Specifications for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods – Part 1: Radio disturbance and immunity measuring apparatus – Antennas and test sites for radiated disturbances measurements”, third edition 2010. |
| --- | --- |

2.

CISPR 16-1-4 ”Specifications for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods – Part 1: Radio disturbance and immunity measuring apparatus – Antennas and test sites for radiated disturbances measurements”, third edition 2010.

| 3. | CISPR 25 ”Limits and methods of measurement of radio disturbance characteristics for the protection of receivers used on board vehicles”, second edition 2002 and corrigendum 2004. |
| --- | --- |

3.

CISPR 25 ”Limits and methods of measurement of radio disturbance characteristics for the protection of receivers used on board vehicles”, second edition 2002 and corrigendum 2004.

| 4. | ISO 7637-1 ”Road vehicles – Electrical disturbance from conduction and coupling – Part 1: Definitions and general considerations”, second edition 2002. |
| --- | --- |

4.

ISO 7637-1 ”Road vehicles – Electrical disturbance from conduction and coupling – Part 1: Definitions and general considerations”, second edition 2002.

| 5. | ISO 7637-2 ”Road vehicles – Electrical disturbance from conduction and coupling – Part 2: Electrical transient conduction along supply lines only on vehicles with nominal 12 V or 24 V supply voltage”, second edition 2004. |
| --- | --- |

5.

ISO 7637-2 ”Road vehicles – Electrical disturbance from conduction and coupling – Part 2: Electrical transient conduction along supply lines only on vehicles with nominal 12 V or 24 V supply voltage”, second edition 2004.

| 6. | ISO-EN 17025 ”General requirements for the competence of testing and calibration laboratories”, second edition 2005 and Corrigendum: 2006. |
| --- | --- |

6.

ISO-EN 17025 ”General requirements for the competence of testing and calibration laboratories”, second edition 2005 and Corrigendum: 2006.

| 7. | ISO 11451 ”Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Vehicle test methods”: | Part 1: General and definitions (ISO 11451-1, third edition 2005 and Amd1: 2008); |
| --- | --- | --- |

7.

ISO 11451 ”Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Vehicle test methods”:

Part 1: General and definitions (ISO 11451-1, third edition 2005 and Amd1: 2008);

| | Part 2: Off-vehicle radiation source (ISO 11451-2, third edition 2005); |
| --- | --- |

Part 2: Off-vehicle radiation source (ISO 11451-2, third edition 2005);

| | Part 4: Bulk current injection (BCI) (ISO 11451-4, first edition 1995). |
| --- | --- |

Part 4: Bulk current injection (BCI) (ISO 11451-4, first edition 1995).

| 8. | ISO 11452 ”Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Component test methods”: | Part 1: General and definitions (ISO 11452-1, third edition 2005 and Amd1: 2008); |
| --- | --- | --- |

8.

ISO 11452 ”Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Component test methods”:

Part 1: General and definitions (ISO 11452-1, third edition 2005 and Amd1: 2008);

| | Part 2: Absorber-lined chamber (ISO 11452-2, second edition 2004); |
| --- | --- |

Part 2: Absorber-lined chamber (ISO 11452-2, second edition 2004);

| | Part 3: Transverse electromagnetic mode (TEM) cell (ISO 11452-3, third edition 2001); |
| --- | --- |

Part 3: Transverse electromagnetic mode (TEM) cell (ISO 11452-3, third edition 2001);

| | Part 4: Bulk current injection (BCI) (ISO 11452-4, third edition 2005 and Corrigendum 1:2009); |
| --- | --- |

Part 4: Bulk current injection (BCI) (ISO 11452-4, third edition 2005 and Corrigendum 1:2009);

| | Part 5: Stripline (ISO 11452-5, second edition 2002). |
| --- | --- |

Part 5: Stripline (ISO 11452-5, second edition 2002).

| 9. | ITU Radio Regulations, edition 2008. |
| --- | --- |

9.

ITU Radio Regulations, edition 2008.

| 10. | IEC 61000-3-2 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-2 – Limits for harmonic current emissions (equipment input current ≤ 16 A per phase)”, edition 3.2 – 2005 + A1: 2008 + A2: 2009. |
| --- | --- |

10.

IEC 61000-3-2 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-2 – Limits for harmonic current emissions (equipment input current ≤ 16 A per phase)”, edition 3.2 – 2005 + A1: 2008 + A2: 2009.

| 11. | IEC 61000-3-3 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-3 – Limits – Limitation of voltage changes, voltage fluctuations and flicker in public low-voltage systems for equipment with rated current ≤ 16 A per phase and not subjected to conditional connection”, edition 2.0 – 2008. |
| --- | --- |

11.

IEC 61000-3-3 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-3 – Limits – Limitation of voltage changes, voltage fluctuations and flicker in public low-voltage systems for equipment with rated current ≤ 16 A per phase and not subjected to conditional connection”, edition 2.0 – 2008.

| 12. | IEC 61000-3-11 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-11 – Limits – Limitation of voltage changes, voltage fluctuations and flicker in public low-voltage systems – Equipment with rated current ≤ 75 A per phase and subjected to conditional connection”, edition 1.0 – 2000. |
| --- | --- |

12.

IEC 61000-3-11 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-11 – Limits – Limitation of voltage changes, voltage fluctuations and flicker in public low-voltage systems – Equipment with rated current ≤ 75 A per phase and subjected to conditional connection”, edition 1.0 – 2000.

| 13. | IEC 61000-3-12 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-12 – Limits for harmonic current emissions produced by equipment connected to public low-voltage systems with input current > 16 A and ≤ 75 A per phase”, edition 1.0 – 2004. |
| --- | --- |

13.

IEC 61000-3-12 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 3-12 – Limits for harmonic current emissions produced by equipment connected to public low-voltage systems with input current > 16 A and ≤ 75 A per phase”, edition 1.0 – 2004.

| 14. | IEC 61000-4-4 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 4-4 – Testing and measurement techniques – Electrical fast transients/burst immunity test”, edition 2.0 – 2004. |
| --- | --- |

14.

IEC 61000-4-4 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 4-4 – Testing and measurement techniques – Electrical fast transients/burst immunity test”, edition 2.0 – 2004.

| 15. | IEC 61000-4-5 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 4-5 – Testing and measurement techniques – Surge immunity test”, edition 2.0 – 2005. |
| --- | --- |

15.

IEC 61000-4-5 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 4-5 – Testing and measurement techniques – Surge immunity test”, edition 2.0 – 2005.

| 16. | IEC 61000-6-2 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 6-2 – Generic standards Immunity for industrial environments”, edition 2.0 – 2005. |
| --- | --- |

16.

IEC 61000-6-2 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 6-2 – Generic standards Immunity for industrial environments”, edition 2.0 – 2005.

| 17. | IEC 61000-6-3 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 6-3 – Generic standards Emission standard for residential, commercial and light-industrial environments”, edition 2.0 – 2006. |
| --- | --- |

17.

IEC 61000-6-3 ”Electromagnetic Compatibility (EMC) – Part 6-3 – Generic standards Emission standard for residential, commercial and light-industrial environments”, edition 2.0 – 2006.

| 18. | CISPR 16-2-1 ”Specification for radio disturbances and immunity measuring apparatus and methods – Part 2-1 – Methods of measurement of disturbances and immunity – Conducted disturbances measurement”, edition 2.0 – 2008. |
| --- | --- |

18.

CISPR 16-2-1 ”Specification for radio disturbances and immunity measuring apparatus and methods – Part 2-1 – Methods of measurement of disturbances and immunity – Conducted disturbances measurement”, edition 2.0 – 2008.

| 19. | CISPR 22 ”Information Technology Equipment – Radio disturbances characteristics – Limits and methods of measurement”, edition 6.0 – 2008. |
| --- | --- |

19.

CISPR 22 ”Information Technology Equipment – Radio disturbances characteristics – Limits and methods of measurement”, edition 6.0 – 2008.

| 20. | CISPR 16-1-2 ”Specification for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods – Part 1-2: Radio disturbance and immunity measuring apparatus – Ancillary equipment – Conducted disturbances”, edition 1.2: 2006. |
| --- | --- |

20.

CISPR 16-1-2 ”Specification for radio disturbance and immunity measuring apparatus and methods – Part 1-2: Radio disturbance and immunity measuring apparatus – Ancillary equipment – Conducted disturbances”, edition 1.2: 2006.

---

Lisäys 2

Laajakaistaisen säteilyn viiterajat ajoneuvolle – Ajoneuvon ja antennin etäisyys: 10 m

| Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dBμV/m)

Ajoneuvon säteilypäästöraja Laajakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntäraja – 10 m Näennäishuippuanturi – kaistanleveys 120 kHz

Taajuus – megahertsiä – logaritminen

(Ks. tämän säännön kohdat 6.2.2.1 ja 7.2.2.1.)

---

Lisäys 3

Laajakaistaisen säteilyn viiterajat ajoneuvolle –Ajoneuvon ja antennin etäisyys: 3 m

| Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 42

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dBμV/m)

Ajoneuvon säteilypäästöraja Laajakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntäraja – 3 m Näennäishuippuanturi – kaistanleveys 120 kHz

Taajuus – megahertsiä – logaritminen

(Ks. tämän säännön kohdat 6.2.2.2 ja 7.2.2.2.)

---

Lisäys 4

Kapeakaistaisen säteilyn viiterajat ajoneuvolle – Antennin ja ajoneuvon etäisyys: 10 m

| Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 22 | E = 22 + 15,13 log (F/75) | E = 33 |

Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 22

E = 22 + 15,13 log (F/75)

E = 33

F (MHz)

E (dBμV/m)

Ajoneuvon säteilypäästöraja Kapeakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntäraja – 10 m Keskiarvoanturi – kaistanleveys 120 kHz

Taajuus – megahertsiä – logaritminen

(Ks. tämän säännön kohta 6.3.2.1.)

---

Lisäys 5

Kapeakaistaisen säteilyn viiterajat ajoneuvolle – Antennin ja ajoneuvon etäisyys: 3 m

| Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dBμV/m)

Ajoneuvon säteilypäästöraja Kapeakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntäraja – 3 m Keskiarvoanturi – kaistanleveys 120 kHz

Taajuus – megahertsiä – logaritminen

(Ks. tämän säännön kohta 6.3.2.2.)

---

Lisäys 6

SE-asennelma – Laajakaistaisen säteilyn viiterajat

| Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 62 – 25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 62 – 25,13 log (F/30)

E = 52 + 15,13 log (F/75)

E = 63

F (MHz)

E (dBμV/m)

SE-asennelman säteilypäästöraja Laajakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntäraja – 1 m Näennäishuippuanturi – kaistanleveys 120 kHz

Taajuus – megahertsiä – logaritminen

(Ks. tämän säännön kohdat 6.5.2.1 ja 7.10.2.1.)

---

Lisäys 7

SE-asennelma – kapeakaistaisen säteilyn viiterajat

| Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 52 – 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

Raja E (dBμV/m) taajuudella F (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 52 – 25,13 log (F/30)

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dBμV/m)

SE-asennelman säteilypäästöraja Kapeakaistaisen säteilyn tyyppihyväksyntäraja – 1 m Keskiarvoanturi – kaistanleveys 120 kHz

Taajuus – megahertsiä – logaritminen

(Ks. tämän säännön kohta 6.6.2.1.)

---

Lisäys 8

Korkeajännitteinen keinoverkko

Kuva 1

Korkeajännitteinen keinoverkko

| Selitykset: | C2: 0,1 μF |
| --- | --- |
| L1: 5 μH | R1: 1 kΩ |
| C1: 0,1 μF | R2: 1 MΩ (C2:n purkautuminen arvoon < 50 Vdc ajassa 60 s) |

Selitykset:

C2: 0,1 μF

L1: 5 μH

R1: 1 kΩ

C1: 0,1 μF

R2: 1 MΩ (C2:n purkautuminen arvoon < 50 Vdc ajassa 60 s)

Kuva 2

Korkeajännitteisen keinoverkon impedanssi

Impedanssi

Taajuus / MHz

Kuva 3

Yhdistetyt korkeajännitteiset keinoverkot

Mittausportti, korkea jännite (-)

Syöttöjohto, korkea jännite (-)

Mittausportti, korkea jännite (+)

Maa

Maa

Syöttöjohto, korkea jännite (+)

---

LIITE 1

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

Malli A

(Ks. tämän säännön kohta 5.2.)

Image 11

Yllä olevasta ajoneuvoon tai SE-asennelmaan kiinnitetystä hyäksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 10 mukaisesti hyväksyntänumerolla 05 2439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 10 mukaisesti, sellaisena kuin se oli muutettuna muutossarjalla 05.

Malli B

(Ks. tämän säännön kohta 5.2.)

Image 12

Yllä olevasta ajoneuvoon tai SE-asennelmaan kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on sähkömagneettisen yhteensopivuuden osalta hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 10 ja 33 (1) mukaisesti. Hyväksyntänumerot ilmaisevat, että kyseisten hyväksyntöjen myöntämishetkellä säännössä 10 oli mukana muutossarja 05 ja sääntö 33 oli vielä alkuperäisessä muodossaan.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 2A

AJONEUVON SÄHKÖMAGNEETTISTA YHTEENSOPIVUUTTA KOSKEVASSA TYYPPIHYVÄKSYNNÄSSÄ KÄYTETTÄVÄ ILMOITUSLOMAKE

Seuraavat tiedot on annettava kolmena kappaleena, ja mukana on oltava sisällysluettelo.

Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina joko A4-koossa tai A4-kokoon taitettuna.

Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

Yleistä

1.   Merkki (valmistajan toiminimi): ...

2.   Tyyppi: ...

3.   Ajoneuvoluokka: ...

4.   Valmistajan nimi ja osoite: ...

Mahdollisen valtuutetun edustajan nimi ja osoite: ...

5.   Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet

6.   Edustavan ajoneuvon valokuvat ja/tai piirustukset: ...

7.   Moottorin sijainti ja järjestely: ...

Käyttövoimayksikkö

8.   Valmistaja: ...

9.   Valmistajan antama moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: ...

10.   Polttomoottori: ...

11.   Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys, nelitahti/kaksitahti (1)

12.   Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: ...

13.   Polttoaineensyöttö: ...

14.   Polttoaineen ruiskutuksella (vain puristussytytysmoottorit): kyllä/ei (1)

15.   Elektroninen ohjausyksikkö: ...

16.   Merkit: ...

17.   Järjestelmän kuvaus: ...

18.   Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (1)

19.   Sähköjärjestelmä: ...

20.   Nimellisjännite: ...V, positiivinen / negatiivinen (1) maatto

21.   Generaattori: ...

22.   Tyyppi: ...

23.   Sytytys: ...

24.   Merkit: ...

25.   Tyypit: ...

26.   Toimintaperiaate: ...

27.   Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

28.   Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö nestekaasusyötön osalta: ...

29.   Merkit: ...

30.   Tyypit: ...

31.   Maakaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

32.   Moottorin hallinnan elektroninen valvontayksikkö maakaasusyötön osalta: ...

33.   Merkit: ...

34.   Tyypit: ...

35.   Sähkömoottori: ...

36.   Tyyppi (käämitys, magnetointi): ...

37.   Käyttöjännite: ...

Kaasukäyttöiset moottorit (jos järjestelmän kokoonpano on erilainen, annetaan vastaavat tiedot)

38.   Elektroninen ohjausyksikkö:

39.   Merkit: ...

40.   Tyypit: ...

Voimansiirto

41.   Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): ...

42.   Lyhyt kuvaus sähkö- tai elektroniikkakomponenteista (jos on): ...

Jousitus

43.   Lyhyt kuvaus sähkö- tai elektroniikkakomponenteista (jos on): ...

Ohjaus

44.   Lyhyt kuvaus sähkö- tai elektroniikkakomponenteista (jos on): ...

Jarrut

45.   Lukkiutumaton jarrujärjestelmä: kyllä/ei/valinnainen (1)

46.   Kun ajoneuvossa on lukkiutumisenestojärjestelmä, lyhyt kuvaus sen toiminnasta (mukaan luettuna mahdolliset elektroniset osat), sähköinen lohkokaavio, neste- tai paineilmapiirin kaavio: ...

Kori

47.   Korityyppi: ...

48.   Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: ...

49.   Tuulilasi ja muut ikkunat:

50.   Lyhyt kuvaus ikkunannostinten sähkö- tai elektroniikkakomponenteista (jos on): ...

51.   Säännön nro 46 soveltamisalaan kuuluvat epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet: ...

52.   Sähköisten/elektronisten komponenttien (jos on) lyhyt kuvaus: ...

53.   Turvavyöt ja/tai muut turvajärjestelmät

54.   Lyhyt kuvaus sähkö- tai elektroniikkakomponenteista (jos on): ...

55.   Radiohäiriöiden poistaminen:

56.   Kuvaus ja piirustukset/valokuvat moottoritilan muodostavan korirakenteen osan sekä lähinnä sitä sijaitsevan matkustajatilan osan muodoista ja rakennemateriaaleista: ...

57.   Piirustukset tai valokuvat moottoritilaan asennettujen metalliosien sijainnista (esimerkiksi lämmityslaiteet, varapyörä, ilmansuodatin, ohjauslaite, jne.): ...

58.   Luettelo ja piirustus radiohäiriöiden poistolaitteista: ...

59.   Tiedot tasavirtavastusten nimellisarvoista, ja jos käytetään resistiivisiä sytytyskaapeleita, niiden nimellisresistanssi metriä kohden: ...

Valaisimet ja merkkivalolaitteet

60.   Lyhyt kuvaus muista sähkö- tai elektroniikkakomponenteista kuin lampuista (jos on): ...

Muut

61.   Laitteet ajoneuvon luvattoman käytön estämiseksi: ...

62.   Lyhyt kuvaus sähkö- tai elektroniikkakomponenteista (jos on): ...

63.   Taulukko ajoneuvojen mahdollisten radiolähettimien asennuksesta ja käytöstä (ks. tämän säännön kohta 3.1.8): ...

| Taajuuskaistat [Hz] | Enimmäislähtöteho (W) | Antennipaikka ajoneuvossa, asennuksen ja/tai käytön erityisehdot |
| --- | --- | --- |

Taajuuskaistat [Hz]

Enimmäislähtöteho (W)

Antennipaikka ajoneuvossa, asennuksen ja/tai käytön erityisehdot

64.   24 GHz:n taajuusalueella toimivilla lyhyen kantaman tutkalaitteilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei/valinnainen (1)

Tyyppihyväksynnän hakijan on toimitettava tarvittaessa myös seuraavat:

| Lisäys 1: | Luettelo, jossa on kaikki tämän säännön alaan (ks. tämän säännön kohdat 2.9 ja 2.10) kuuluvat ja aiemmin luetteloimattomat sähköiset ja/tai elektroniset komponentit (merkkeineen ja tyyppeineen). |
| --- | --- |

Lisäys 1:

Luettelo, jossa on kaikki tämän säännön alaan (ks. tämän säännön kohdat 2.9 ja 2.10) kuuluvat ja aiemmin luetteloimattomat sähköiset ja/tai elektroniset komponentit (merkkeineen ja tyyppeineen).

| Lisäys 2: | Kaavio tai piirustus (tämän direktiivin piiriin kuuluvien) sähköisten ja/tai elektronisten komponenttien sijoittelusta ja johdotuksesta yleensä. |
| --- | --- |

Lisäys 2:

Kaavio tai piirustus (tämän direktiivin piiriin kuuluvien) sähköisten ja/tai elektronisten komponenttien sijoittelusta ja johdotuksesta yleensä.

| Lisäys 3: | Kuvaus ajoneuvosta, joka on valittu edustamaan tyyppiä: | Korityyppi: ... |
| --- | --- | --- |

Lisäys 3:

Kuvaus ajoneuvosta, joka on valittu edustamaan tyyppiä:

Korityyppi: ...

| | Ohjauspyörä vasemmalla/oikealla: ... |
| --- | --- |

Ohjauspyörä vasemmalla/oikealla: ...

| | Akseliväli: ... |
| --- | --- |

Akseliväli: ...

| Lisäys 4: | Hyväksyntäviranomaisen tunnustaman, ISO 17025 -standardin mukaisesti akkreditoidun testilaboratorion relevantit testiraportit, jotka valmistaja on toimittanut tyyppihyväksyntätodistuksen laatimista varten. |
| --- | --- |

Lisäys 4:

Hyväksyntäviranomaisen tunnustaman, ISO 17025 -standardin mukaisesti akkreditoidun testilaboratorion relevantit testiraportit, jotka valmistaja on toimittanut tyyppihyväksyntätodistuksen laatimista varten.

65.   Laturi: ajoneuvossa/ulkoinen/ei ole (1):

66.   Latausvirta: tasavirta/vaihtovirta (vaiheiden määrä / taajuus) (1):

67.   Suurin nimellisvirta (tarvittaessa kunkin toimintatilan osalta): ...

68.   Nimellislatausjännite: ...

69.   Ajoneuvorajapinnan perustoiminteet: esim. L1/L2/L3/N/E/tiedonsiirto: ...

70.   Rsce-vähimmäisarvo (ks. kohta 7.3)

71.   Latauskaapeli toimitetaan ajoneuvon mukana: kyllä/ei (1)

72.   Jos latauskaapeli toimitetaan ajoneuvon mukana:

| | Pituus (m) ... |
| --- | --- |

Pituus (m) ...

| | Poikkipinta-ala (mm2) ... |
| --- | --- |

Poikkipinta-ala (mm2) ...

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2B

SE-ASENNELMAN SÄHKÖMAGNEETTISTA YHTEENSOPIVUUTTA KOSKEVASSA TYYPPIHYVÄKSYNNÄSSÄ KÄYTETTÄVÄ ILMOITUSLOMAKE

Tapauksen mukaan on toimitettava seuraavat tiedot kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina joko A4-koossa tai A4-kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

1.   Merkki (valmistajan toiminimi): ...

2.   Tyyppi: ...

3.   Tyypin tunniste, jos se on merkitty komponenttiin tai erilliseen tekniseen yksikköön (1):

3.1   Merkinnän sijainti: ...

4.   Valmistajan nimi ja osoite: ...

Mahdollisen valtuutetun edustajan nimi ja osoite: ...

5.   Komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: ...

6.   Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

7.   Tämä SE-asennelma hyväksytään komponenttina/erillisenä teknisenä yksikkönä (2)

8.   Mahdolliset käyttörajoitukset ja asennusehdot: ...

9.   Sähköjärjestelmän nimellisjännite: ...V, pos/neg (2) maatto: ...

| Lisäys 1: | Kuvaus SE-asennelmasta, joka on valittu edustamaan tyyppiä (elektroniikan lohkokaavio ja luettelo SE-asennelman tärkeimmistä komponenteista [esim. mikroprosessorin merkki ja tyyppi, kide]) |
| --- | --- |

Lisäys 1:

Kuvaus SE-asennelmasta, joka on valittu edustamaan tyyppiä (elektroniikan lohkokaavio ja luettelo SE-asennelman tärkeimmistä komponenteista [esim. mikroprosessorin merkki ja tyyppi, kide])

| Lisäys 2: | Tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustaman, standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidun testilaboratorion relevantit testausselosteet, jotka valmistaja on toimittanut tyyppihyväksyntätodistuksen laatimista varten.
  Koskee vain latausjärjestelmiä: ... |
| --- | --- |

Lisäys 2:

Tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustaman, standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidun testilaboratorion relevantit testausselosteet, jotka valmistaja on toimittanut tyyppihyväksyntätodistuksen laatimista varten.

Koskee vain latausjärjestelmiä: ...

10.   Laturi: ajoneuvossa/ulkoinen (2) ...

11.   Latausvirta: tasavirta/vaihtovirta (vaiheiden määrä / taajuus) (2): ...

12.   Suurin nimellisvirta (tarvittaessa kunkin toimintatilan osalta): ...

13.   Nimellislatausjännite: ...

14.   SE-rajapinnan perustoiminteet: esim. L1/L2/L3/N/PE/tiedonsiirto: ...

15.   Rsce-vähimmäisarvo (ks. tämän säännön kohta 7.11) ...

---

(1)  Jos tyypin tunnisteessa on tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun osan tai erillisen teknisen yksikön tyypin kuvauksen kannalta tarpeettomia merkkejä, ne on korvattava asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 3A

Image 13

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: Ajoneuvon / komponentin / erillisen teknisen yksikön (2) tyypin hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 10 mukaisesti.

Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero:

1. Merkki (valmistajan toiminimi):

2. Tyyppi:

3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon / komponenttiin / erilliseen tekniseen yksikköön (2)

3.1. Merkinnän sijainti:

4. Ajoneuvoluokka:

5. Valmistajan nimi ja osoite:

6. Komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa:

7. Kokoonpanotehtaiden osoitteet:

8. Lisätiedot (tarvittaessa): Ks. lisäys.

9. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

10. Testausselosteen päiväys:

11. Testausselosteen numero:

12. Mahdolliset huomautukset: Ks. lisäys.

13. Paikka:

14. Päiväys:

15. Allekirjoitus:

16. Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa.

17. Laajennuksen perusteet:

Image 14

Lisäys tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen nro ... ajoneuvon tyyppihyväksynnästä säännön nro 10 mukaisesti

1. Lisätiedot

2. Sähköjärjestelmän nimellisjännite: V, pos./neg. maatto (2)

3. Korityyppi:

4. Luettelo testattuihin ajoneuvoihin asennetuista elektronisista järjestelmistä, myös muista kuin ilmoituslomakkeessa luetelluista laitteista:

4.1. 24 GHz:n taajuusalueella toimivilla lyhyen kantaman tutkalaitteilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei/valinnainen (2)

5. Hyväksyntäviranomaisen tunnustama, testauksista vastaava standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoitu laboratorio:

6. Huomautukset (esim. koskee sekä vasemmalta että oikealta ohjattavia ajoneuvoja):

(1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 3B

Image 15

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: SE-asennelman (2) tyypin hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 10 mukaisesti.

Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero:

1. Merkki (valmistajan toiminimi):

2. Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset:

3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon / komponenttiin / erilliseen tekniseen yksikköön (2)

3.1. Merkinnän sijainti:

4. Ajoneuvoluokka:

5. Valmistajan nimi ja osoite:

6. Komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa:

7. Kokoonpanotehtaiden osoitteet:

8. Lisätiedot (tarvittaessa): Ks. lisäys.

9. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

10. Testausselosteen päiväys:

11. Testausselosteen numero:

12. Mahdolliset huomautukset: Ks. lisäys.

13. Paikka:

14. Päiväys:

15. Allekirjoitus:

16. Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa.

17. Laajennuksen perusteet:

Image 16

Lisäys tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen nro ... SE-asennelman tyyppihyväksynnästä säännön nro 10 mukaisesti

1. Lisätiedot

1.1. Sähköjärjestelmän nimellisjännite: V, pos./neg. maatto (2)

1.2. Tätä SE-asennelmaa voidaan käyttää kaikissa ajoneuvotyypeissä seuraavin rajoituksin:

1.2.1. Mahdolliset asennusehdot:

1.3. Tätä SE-asennelmaa voidaan käyttää vain seuraavissa ajoneuvotyypeissä:

1.3.1. Mahdolliset asennusehdot:

1.4. Häiriönsiedon testaukseen käytetyt menetelmät ja taajuusalueet olivat seuraavat (määritelkää liitteen 9 mukainen tarkka menetelmä):

1.5. Hyväksyntäviranomaisen tunnustama, testauksista vastaava standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoitu laboratorio:

2. Huomautukset:

(1) Hyväksynnän myöntäneen / laajentaneen / evänneen / peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset)

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 4

AJONEUVOJEN LAAJAKAISTAISTEN SÄHKÖMAGNEETTISTEN SÄTEILYPÄÄSTÖJEN MITTAUSMENETELMÄ

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattu testausmenetelmä koskee vain ajoneuvoja. Menetelmä koskee ajoneuvon kumpaakin konfiguraatiota, jotka ovat

| a) | muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” |
| --- | --- |

a)

muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

| b) | ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”. |
| --- | --- |

b)

”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan ajoneuvoon asennettujen sähköisten tai elektronisten järjestelmien (esim. sytytysjärjestelmän tai sähkömoottoreiden) synnyttämää laajakaistaista säteilyä.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin CISPR 12 mukaisesti.

2.   AJONEUVON TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   Ajoneuvon konfiguraatio muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

2.1.1   Moottori

Moottorin on oltava toiminnassa standardin CISPR 12 mukaisesti.

2.1.2   Muut ajoneuvon järjestelmät

Kaikkien laitteiden, jotka voivat synnyttää laajakaistasäteilyä ja jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava toiminnassa enimmäiskuormalla. Näitä ovat esimerkiksi tuulilasinpyyhkijöiden moottorit tai tuulettimet. Äänimerkki ja ikkunoiden sähkömoottorit jne. eivät kuulu mukaan, koska niitä ei käytetä yhtäjaksoisesti.

2.2   Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

Ajoneuvon testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvissa 3a–3h (sen mukaan, onko kyseessä vaihto- vai tasavirtalataustila, mikä on latauspistokkeen sijainti ja liittyykö lataukseen tietoliikennettä vai ei.

2.3   Latausasema tai verkkovirtalataus

Latausasema voidaan sijoittaa testauspaikkaan tai sen ulkopuolelle.

Huomautus 1: Jos ajoneuvon ja latausaseman välinen tietoliikenne voidaan simuloida, latausaseman sijasta voidaan käyttää verkkovirtalatausta.

Molemmissa tapauksissa testauspaikkaan on sijoitettava kahdet verkkovirta- ja tietoliikennepistorasiat seuraavasti:

| a) | Pistorasia sijoitetaan maatasoon. |
| --- | --- |

a)

Pistorasia sijoitetaan maatasoon.

| b) | Pistorasian ja keinoverkon tai impedanssin stabiloinnin välisen johdinsarjan on oltava mahdollisimman lyhyt. |
| --- | --- |

b)

Pistorasian ja keinoverkon tai impedanssin stabiloinnin välisen johdinsarjan on oltava mahdollisimman lyhyt.

| c) | Pistorasian ja keinoverkon tai impedanssin stabiloinnin välinen johdinsarja on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa. |
| --- | --- |

c)

Pistorasian ja keinoverkon tai impedanssin stabiloinnin välinen johdinsarja on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa.

Huomautus 2: Verkkovirta- ja tietoliikennepistorasiat on varustettava suodattimilla.

Jos latausasema sijoitetaan testauspaikan sisäpuolelle, latausaseman ja verkkovirta-/tietoliikennepistorasian välinen johdinsarja on sijoitettava seuraavasti:

| a) | Latausaseman puolella johdinsarjan on riiputtava pystysuorassa maatasolle. |
| --- | --- |

a)

Latausaseman puolella johdinsarjan on riiputtava pystysuorassa maatasolle.

| b) | Ylimääräinen pituus on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa ja laskostettava tarvittaessa. |
| --- | --- |

b)

Ylimääräinen pituus on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa ja laskostettava tarvittaessa.

Huomautus 3: Latausasema olisi hyvä sijoittaa vastaanottoantennin keilanleveyden ulkopuolelle.

2.4   Keinoverkot

Keinoverkot sijoitetaan suoraan maatasolle. Niiden kotelot kiinnitetään maatasoon.

Kunkin keinoverkon mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla.

Keinoverkko sijoitetaan kuvien 3a–3h mukaisesti.

2.5   Impedanssin stabilointi

Tietoliikennejohdot on tuotava ajoneuvoon impedanssin stabiloinnin kautta.

Impedanssin stabilointi on liitettävä verkko- ja tietoliikennekaapeleihin standardin CISPR 22 kohdassa 9.6.2 esitetyllä tavalla.

Impedanssin stabilointi sijoitetaan suoraan maatasolle. Sen kotelo kiinnitetään maatasoon.

Kunkin impedanssin stabilointilaitteiston mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla.

Impedanssin stabilointi sijoitetaan kuvien 3e–3h mukaisesti.

2.6   Lataus-/tietoliikennekaapeli

Lataus-/tietoliikennekaapeli asetetaan suoraan linjaan keinoverkkojen tai impedanssin stabiloinnin ja ajoneuvon latauspistokkeen väliin. Kaapelin pituuden on oltava 0,8 m (+ 0,2/– 0 m).

Jos kaapelin pituus on suurempi kuin 1 m, ylimääräinen pituus on laskostettava enintään 0,5 m:n leveyteen.

Ajoneuvon sivulla lataus-/tietoliikennekaapelin on riiputtava pystysuorassa 100 mm:n (+ 200/– 0 mm) etäisyydellä ajoneuvon korista.

Koko kaapeli on sijoitettava johtamattomalle materiaalille, jonka eristevakio (dielektrisyysvakio) on pieni (εr ≤ 1,4), 100 mm (± 25 mm) maatason yläpuolelle.

3.   MITTAUSPAIKKA

3.1   Vaihtoehtona standardin CISPR 12 vaatimukselle luokan L ajoneuvoja testattaessa testipintana voidaan käyttää mitä tahansa paikkaa, joka täyttää tämän liitteen lisäyksessä olevan kuvan mukaiset vaatimukset. Tässä tapauksessa mittalaitteiden on oltava tämän liitteen lisäyksessä olevassa kuvassa esitetyn osan ulkopuolella.

3.2   Testit voidaan tehdä suljetuissa tiloissa, jos voidaan osoittaa korrelaatio suljetuissa tiloissa saatujen tulosten ja ulkotiloissa saatujen tulosten välillä. Suljettujen testitilojen ei mitoiltaan tarvitse täyttää ulkotiloja koskevia vaatimuksia, paitsi antennin ja ajoneuvon välisen etäisyyden ja antennin korkeuden osalta.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Rajat koskevat koko taajuusaluetta 30–1 000 MHz mittauksissa, jotka tehdään puolikaiuttomassa kammiossa tai avoimella testipaikalla.

4.2   Mittauksiin voidaan käyttää joko näennäishuippu- tai huippuantureita. Tämän säännön kohdissa 6.2 ja 6.5 annetut raja-arvot koskevat näennäishuippuantureita. Jos käytetään huippuantureita, on sovellettava 20 dB:n korjauskerrointa standardin CISPR 12 määritelmien mukaisesti.

4.3   Mittaukset on tehtävä spektrianalysaattorilla tai pyyhkäisyvastaanottimella. Käytettävät parametrit täsmennetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Spektrianalysaattorin parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 6 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika |
| 30–1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW). |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 6 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

30–1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW).

Taulukko 2

Pyyhkäisyvastaanottimen parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika |
| 30–1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

30–1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

4.4   Mittaukset

Tutkimuslaitoksen on tehtävä testit standardissa CISPR 25 määrätyillä väleillä koko taajuusalueella 30–1 000 MHz.

Jos valmistaja toimittaa koko taajuusalueelta mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi vaihtoehtoisesti jakaa taajuusalueen 14 taajuuskaistaan (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 ja 850–1 000 MHz) ja toteuttaa testit niillä 14 taajuudella, jotka kullakin kaistalla antavat suurimmat säteilytasot, jotta varmistetaan, että ajoneuvo täyttää tämän liitteen vaatimukset.

Mikäli raja ylitetään testin aikana, on varmistettava, että ylityksen aiheuttaa ajoneuvo eikä taustasäteily.

4.5   Lukemat

Sitä lukemaa, joka on rajaan nähden suurin (pysty- ja vaakapolarisaatio ja antennin sijainti ajoneuvon vasemmalla ja oikealla puolella) kullakin 14 taajuusalueella, on pidettävä ominaislukemana taajuudella, jolla mittaukset tehtiin.

---

(1)  Puhtaasti laajakaistaisten häiriöiden osalta taajuusaskelman enimmäiskokoa voidaan kasvattaa enintään kaistanleveyden arvoon saakka.

Lisäys

Kuva 1

Esteetön vaakasuora testipinta, jossa ei esiinny sähkömagneettisia heijastuksia

Ellipsi rajaa pinnan

Moottorin keskikohta antennin keskikohdan kautta kulkevalla kohtisuoralla linjalla

Pienempi halkaisija

F = 10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

AJONEUVO

Antenni

Suurempi halkaisija = 2F

Kuva 2

Antennin sijainti suhteessa ajoneuvoon

Kuva 2a

Dipoliantennin sijainti mitattaessa säteilyn pystysuoria komponentteja

Image 18

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Pystykuva

Kuva 2b

Kuva 2b

Dipoliantennin sijainti mitattaessa säteilyn vaakasuoria komponentteja

Dipoliantennin sijainti mitattaessa säteilyn vaakasuoria komponentteja

Image 19

Moottorin keskikohta

Moottori

Ajoneuvo

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Tasokuva

Kuva 3

Kuva 3

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon sivulla (vaihtovirtasyöttö ilman tietoliikennettä)

Kuva 3a

Kuva 3a

Image 20

100 (+ 200/- 0) mm

10,00 ± 0,2 m

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

(3,00 ± 0,05 m)

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Edestä

Kuva 3b

Kuva 3b

Image 21

Ylimääräinen pituus laskostettuna

Enint. 0,5 m

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Ylhäältä

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Latauskaapeli |
| 4 | Maadoitetut keinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Latauskaapeli

4

Maadoitetut keinoverkot

5

Verkkopistorasia

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon etu- tai takapuolella (vaihtovirtasyöttö ilman tietoliikennettä)

Kuva 3c

Kuva 3c

Image 22

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Edestä

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Kuva 3d

Kuva 3d

Image 23

Ylimääräinen pituus laskostettuna

Ylhäältä

Enint. 0,5 m

0,8 (+ 0,2/- 0) m

0,1 (+ 0,2/- 0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Latauskaapeli |
| 4 | Maadoitetut keinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Latauskaapeli

4

Maadoitetut keinoverkot

5

Verkkopistorasia

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon sivulla (vaihto- tai tasavirtasyöttö ja tietoliikenne)

Kuva 3e

Kuva 3e

Image 24

100 (+ 200/- 0) mm

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Edestä

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Kuva 3f

Kuva 3f

Image 25

Ylhäältä

Enint. 0,5 m

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Ylimääräinen pituus laskostettuna

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Lataus-/tietoliikennekaapeli |
| 4 | Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |
| 6 | Maadoitettu impedanssin stabilointi |
| 7 | Latausasema |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Lataus-/tietoliikennekaapeli

4

Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot

5

Verkkopistorasia

6

Maadoitettu impedanssin stabilointi

7

Latausasema

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon etu- tai takapuolella (vaihto- tai tasavirtasyöttö ja tietoliikenne)

Kuva 3g

Kuva 3g

Image 26

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

0,8 (+ 0,2/- 0) m

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Edestä

Kuva 3h

Kuva 3h

Image 27

Enint. 0,5 m

Ylimääräinen pituus laskostettuna

0,8 (+ 0,2/- 0) m

0,1 (+ 0,2/- 0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Ylhäältä

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Lataus-/tietoliikennekaapeli |
| 4 | Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |
| 6 | Maadoitettu impedanssin stabilointi |
| 7 | Latausasema |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Lataus-/tietoliikennekaapeli

4

Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot

5

Verkkopistorasia

6

Maadoitettu impedanssin stabilointi

7

Latausasema

---

LIITE 5

AJONEUVOJEN KAPEAKAISTAISEN SÄHKÖMAGNEETTISEN SÄTEILYN MITTAUSMENETELMÄ

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattu testausmenetelmä koskee vain ajoneuvoja. Menetelmä koskee vain ajoneuvon konfiguraatiota, joka on muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä menetelmällä mitataan kapeakaistaisia sähkömagneettisia säteilypäästöjä, jotka voivat olla lähtöisin mikrosuoritinpohjaisesta järjestelmästä tai muusta kapeakaistaisesta lähteestä.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin CISPR 12 tai CISPR 25 mukaisesti.

1.3   Aluksi on mitattava FM-taajuusalueen (76–108 MHz) säteilypäästötasot ajoneuvon radioantennista keskiarvoilmaisimella. Jos tämän säännön kohdassa 6.3.2.4 määriteltyä tasoa ei ylitetä, ajoneuvon katsotaan täyttävän tämän liitteen vaatimukset edellä mainitun taajuusalueen osalta, eikä täyttä testausta tehdä.

1.4   Luokan L ajoneuvoja testattaessa voidaan mittauspiste vaihtoehtoisesti valita liitteen 4 kohtien 3.1 ja 3.2 mukaisesti.

2.   AJONEUVON TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   Sytytysvirran on oltava kytkettynä. Moottori ei saa olla käynnissä.

2.2   Ajoneuvon kaikkien elektronisten järjestelmien on toimittava normaalisti ja ajoneuvon on seisottava paikallaan.

2.3   Kaikkien laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan ja joissa on sisäinen oskillaattori, jonka taajuus on > 9 kHz, tai jotka tuottavat toistuvia signaaleja, olisi oltava tavanomaisessa toiminnassa.

3.   TESTAUSVAATIMUKSET

3.1   Rajat koskevat koko taajuusaluetta 30–1 000 MHz mittauksissa, jotka tehdään puolikaiuttomassa kammiossa tai avoimella testipaikalla.

3.2   Mittauksiin on käytettävä keskiarvoilmaisinta.

3.3   Mittaukset on tehtävä spektrianalysaattorilla tai pyyhkäisyvastaanottimella. Käytettävät parametrit täsmennetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Spektrianalysaattorin parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 6 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika |
| 30–1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW). |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 6 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

30–1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW).

Taulukko 2

Pyyhkäisyvastaanottimen parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika |
| 30–1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

30–1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

3.4   Mittaukset

Tutkimuslaitoksen on tehtävä testit standardissa CISPR 25 määrätyillä väleillä koko taajuusalueella 30–1 000 MHz.

Jos valmistaja toimittaa koko taajuusalueelta mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi vaihtoehtoisesti jakaa taajuusalueen 14 taajuuskaistaan (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 ja 850–1 000 MHz) ja toteuttaa testit niillä 14 taajuudella, jotka kullakin kaistalla antavat suurimmat säteilytasot, jotta varmistetaan, että ajoneuvo täyttää tämän liitteen vaatimukset.

Mikäli raja ylitetään testin aikana, on varmistettava, että ylityksen aiheuttaa ajoneuvo eikä taustasäteily, mukaan lukien kaikista SE-asennelmista lähtöisin oleva laajakaistainen säteily.

3.5   Lukemat

Sitä lukemaa, joka on rajaan nähden suurin (pysty- ja vaakapolarisaatio ja antennin sijainti ajoneuvon vasemmalla ja oikealla puolella) kullakin 14 taajuusalueella, on pidettävä ominaislukemana taajuudella, jolla mittaukset tehtiin.

---

(1)  Puhtaasti laajakaistaisten häiriöiden osalta taajuusaskelman enimmäiskokoa voidaan kasvattaa enintään kaistanleveyden arvoon saakka.

---

LIITE 6

AJONEUVOJEN SÄHKÖMAGNEETTISTEN HÄIRIÖIDEN SIEDON TESTAUSMENETELMÄ

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattu testausmenetelmä koskee vain ajoneuvoja. Menetelmä koskee ajoneuvon kumpaakin konfiguraatiota, jotka ovat

| a) | muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”; |
| --- | --- |

a)

muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”;

| b) | ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”. |
| --- | --- |

b)

”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä osoitetaan ajoneuvon elektronisten järjestelmien häiriönsieto. Ajoneuvo altistetaan tässä liitteessä kuvatuille sähkömagneettikentille. Ajoneuvoa tarkkaillaan testauksen aikana.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin ISO 11451-2 mukaisesti.

1.3   Vaihtoehtoiset testimenetelmät

Testi voidaan vaihtoehtoisesti tehdä kaikille ajoneuvoille avoimella testipaikalla. Testauspaikan on täytettävä sähkömagneettisten kenttien säteilypäästöjä koskevat (kansalliset) vaatimukset.

Jos ajoneuvon pituus on yli 12 m ja/tai leveys yli 2,60 m ja/tai korkeus yli 4,00 m, on käytettävä standardin ISO 11451-4 mukaista BCI-menetelmää taajuusalueella 20–2 000 MHz siten, että tasot ovat kohdan 6.8.2.1 mukaisia.

2.   AJONEUVON TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   Ajoneuvon konfiguraatio muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

2.1.1   Ajoneuvon on oltava kuormittamaton lukuun ottamatta tarvittavia testauslaitteita.

2.1.1.1   Moottorin on pyöritettävä vetäviä pyöriä normaalisti tasaisella nopeudella 50 km/h, ellei valmistaja halua teknisistä syistä käyttää muuta nopeutta. Luokkien L1 ja L2 ajoneuvojen osalta käytettävän tasaisen nopeuden on oltava 25 km/h. Ajoneuvon on oltava asianmukaisesti kuormitetussa dynamometrissä, tai ellei dynamometriä ole käytettävissä, eristettyjen akselitukien varassa niin, että maavara on mahdollisimman pieni. Voimansiirtoakselit, -hihnat ja -ketjut on tarvittaessa irrotettava (koskee esim. kuorma-autoja sekä kaksi- ja kolmipyöräisiä ajoneuvoja).

2.1.1.2   Ajoneuvoa koskevat perusedellytykset

Tässä kohdassa määritellään vähimmäisehdot ja hylkäysperusteet ajoneuvon häiriönsietotesteille. Ajoneuvon muut järjestelmät, jotka voivat vaikuttaa häiriönsietoon liittyviin toimintoihin, on testattava valmistajan ja tutkimuslaitoksen sopimalla tavalla.

| Ajoneuvon testausolot ”50 km/h -sykli” | Hylkäysperusteet |
| --- | --- |
| Ajoneuvon nopeus 50 km/h (luokkien L1 ja L2 ajoneuvoilla 25 km/h) ± 20 % (ajoneuvo pyörittää dynamometrin rullia). Jos ajoneuvossa on vakionopeussäädin, sen on oltava toiminnassa. | Nopeuden vaihtelu suurempi kuin ± 10 % nimellisnopeudesta. Automaattivaihteisto: välityssuhteen vaihto aiheuttaa nopeuden muutoksen, joka on suurempi kuin ± 10 % nimellisnopeudesta. |
| Lähivalaisimet käytössä (manuaalisesti) | Valojen sammuminen |
| Tuulilasinpyyhin käytössä (manuaalisesti) suurimmalla nopeudella | Tuulilasinpyyhinten täydellinen pysähtyminen |
| Kuljettajan puoleinen suuntavalaisin käytössä | Taajuuden muutos (pienempi kuin 0,75 Hz tai suurempi kuin 2,25 Hz). Hyötyajan muutos (alle 25 % tai yli 75 %) |
| Säädettävä jousitus normaaliasennossa | Merkittävä odottamaton muutos |
| Kuljettajan istuin ja ohjauspyörä keskiasennossa | Odottamaton muutos, joka on suurempi kuin 10 % kokonaisliikkeestä. |
| Hälytys kytkettynä pois | Hälytyksen odottamaton toiminta |
| Äänimerkki kytkettynä pois toiminnasta | Äänimerkin odottamaton toiminta |
| Turvatyynyt ja turvajärjestelmät toiminnassa ja matkustajan turvatyynyn toiminta estettynä, jos tämä toiminne on olemassa | Odottamaton toiminta |
| Automaattiovet suljettuina | Odottamaton avautuminen |
| Säädettävän lisäjarrun vipu normaaliasennossa | Odottamaton toiminta |

Ajoneuvon testausolot ”50 km/h -sykli”

Hylkäysperusteet

Ajoneuvon nopeus 50 km/h (luokkien L1 ja L2 ajoneuvoilla 25 km/h) ± 20 % (ajoneuvo pyörittää dynamometrin rullia). Jos ajoneuvossa on vakionopeussäädin, sen on oltava toiminnassa.

Nopeuden vaihtelu suurempi kuin ± 10 % nimellisnopeudesta. Automaattivaihteisto: välityssuhteen vaihto aiheuttaa nopeuden muutoksen, joka on suurempi kuin ± 10 % nimellisnopeudesta.

Lähivalaisimet käytössä (manuaalisesti)

Valojen sammuminen

Tuulilasinpyyhin käytössä (manuaalisesti) suurimmalla nopeudella

Tuulilasinpyyhinten täydellinen pysähtyminen

Kuljettajan puoleinen suuntavalaisin käytössä

Taajuuden muutos (pienempi kuin 0,75 Hz tai suurempi kuin 2,25 Hz). Hyötyajan muutos (alle 25 % tai yli 75 %)

Säädettävä jousitus normaaliasennossa

Merkittävä odottamaton muutos

Kuljettajan istuin ja ohjauspyörä keskiasennossa

Odottamaton muutos, joka on suurempi kuin 10 % kokonaisliikkeestä.

Hälytys kytkettynä pois

Hälytyksen odottamaton toiminta

Äänimerkki kytkettynä pois toiminnasta

Äänimerkin odottamaton toiminta

Turvatyynyt ja turvajärjestelmät toiminnassa ja matkustajan turvatyynyn toiminta estettynä, jos tämä toiminne on olemassa

Odottamaton toiminta

Automaattiovet suljettuina

Odottamaton avautuminen

Säädettävän lisäjarrun vipu normaaliasennossa

Odottamaton toiminta

| Ajoneuvon testausolot, ”jarrusykli” | Hylkäysperusteet |
| --- | --- |
| Määritellään jarrusyklin testisuunnitelmassa. Tähän on sisällytettävä jarrupolkimen käyttö (jolleivät tekniset syyt estä sitä) mutta ei välttämättä lukkiutumattoman jarrujärjestelmän käyttöä. | Jarruvalaisimet eivät toimi syklin aikana.
  Jarrujen varoitusvalo aktivoituu ja toimintakyky menetetään.
  Odottamaton toiminta |

Ajoneuvon testausolot, ”jarrusykli”

Hylkäysperusteet

Määritellään jarrusyklin testisuunnitelmassa. Tähän on sisällytettävä jarrupolkimen käyttö (jolleivät tekniset syyt estä sitä) mutta ei välttämättä lukkiutumattoman jarrujärjestelmän käyttöä.

Jarruvalaisimet eivät toimi syklin aikana.

Jarrujen varoitusvalo aktivoituu ja toimintakyky menetetään.

Odottamaton toiminta

2.1.1.3   Kaikkien laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava tavanomaisessa toiminnassa.

2.1.1.4   Kaikkien muiden kuljettajan käyttämien, ajoneuvon hallintaan liittyvien järjestelmien on oltava toiminnassa, kuten ajoneuvoa normaalisti käytettäessä.

2.1.2   Jos ajoneuvossa on SE-järjestelmiä, jotka liittyvät kiinteästi sen suoranaiseen hallintaan, mutta jotka eivät toimi kohdassa 2.1 kuvatuissa oloissa, valmistajan on toimitettava testaavalle viranomaiselle raportti tai lisänäyttöä, jolla osoitetaan, että ajoneuvon sähkö- tai elektroniikkajärjestelmä täyttää tämän säännön vaatimukset. Tällaiset näytöt säilytetään osana tyyppihyväksyntäasiakirjoja.

2.1.3   Ajoneuvon tarkkailuun saa käyttää vain häiriöitä aiheuttamattomia laitteita. Ajoneuvon ulkopuolta ja matkustamoa on seurattava (esim. videokameroilla tai mikrofonilla) sen toteamiseksi, että tämän liitteen vaatimukset täytetään.

2.2   Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

2.2.1   Ajoneuvon on oltava kuormittamaton lukuun ottamatta tarvittavia testauslaitteita.

2.2.1.1   Ajoneuvon on oltava liikkumaton, moottori sammutettuna ja lataustilassa.

2.2.1.2   Ajoneuvoa koskevat perusedellytykset

Tässä kohdassa määritellään vähimmäisehdot ja hylkäysperusteet ajoneuvon häiriönsietotesteille. Ajoneuvon muut järjestelmät, jotka voivat vaikuttaa häiriönsietoon liittyviin toimintoihin, on testattava valmistajan ja tutkimuslaitoksen sopimalla tavalla.

| Ajoneuvon testausolosuhteet, ”REESS lataustilassa” | Hylkäysperusteet |
| --- | --- |
| REESS-järjestelmän on oltava lataustilassa. REESS-järjestelmän varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta. | Ajoneuvo lähtee liikkeelle. |

Ajoneuvon testausolosuhteet, ”REESS lataustilassa”

Hylkäysperusteet

REESS-järjestelmän on oltava lataustilassa. REESS-järjestelmän varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta.

Ajoneuvo lähtee liikkeelle.

2.2.1.3   Kaikkien muiden laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava kytkettynä pois päältä.

2.2.2   Ajoneuvon tarkkailuun saa käyttää vain häiriöitä aiheuttamattomia laitteita. Ajoneuvon ulkopuolta ja matkustamoa on seurattava (esim. videokameroilla tai mikrofonilla) sen toteamiseksi, että tämän liitteen vaatimukset täytetään.

2.2.3   Ajoneuvon testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvissa 4a–4h (sen mukaan, onko kyseessä vaihto- vai tasavirtalataustila, mikä on latauspistokkeen sijainti ja liittyykö lataukseen tietoliikennettä vai ei.

2.3   Latausasema tai verkkovirtalataus

Latausasema voidaan sijoittaa testauspaikkaan tai sen ulkopuolelle.

Huomautus 1: Jos ajoneuvon ja latausaseman välinen tietoliikenne voidaan simuloida, latausaseman sijasta voidaan käyttää verkkovirtalatausta.

Molemmissa tapauksissa testauspaikkaan on sijoitettava kahdet verkkovirta-/tietoliikennepistoasiat seuraavasti:

| a) | Pistorasia sijoitetaan maatasoon. |
| --- | --- |

a)

Pistorasia sijoitetaan maatasoon.

| b) | Pistorasian ja keinoverkon tai impedanssin stabiloinnin välisen johdinsarjan on oltava mahdollisimman lyhyt. |
| --- | --- |

b)

Pistorasian ja keinoverkon tai impedanssin stabiloinnin välisen johdinsarjan on oltava mahdollisimman lyhyt.

| c) | Pistorasian ja keinoverkon tai impedanssin stabiloinnin välinen johdinsarja on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa. |
| --- | --- |

c)

Pistorasian ja keinoverkon tai impedanssin stabiloinnin välinen johdinsarja on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa.

Huomautus 2: Verkkovirta-/tietoliikennepistorasiat on varustettava suodattimilla.

Jos latausasema sijoitetaan testauspaikan sisäpuolelle, latausaseman ja verkkovirta-/tietoliikennepistorasian välinen johdinsarja on sijoitettava seuraavasti:

| a) | Latausaseman puolella johdinsarjan on riiputtava pystysuorassa maatasolle. |
| --- | --- |

a)

Latausaseman puolella johdinsarjan on riiputtava pystysuorassa maatasolle.

| b) | Ylimääräinen pituus on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa ja laskostettava tarvittaessa. |
| --- | --- |

b)

Ylimääräinen pituus on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa ja laskostettava tarvittaessa.

Huomautus 3: Latausasema olisi hyvä sijoittaa lähetysantennin keilanleveyden ulkopuolelle.

2.4   Keinoverkot

Keinoverkot sijoitetaan suoraan maatasolle. Niiden kotelot kiinnitetään maatasoon.

Kunkin keinoverkon mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla.

Keinoverkko sijoitetaan kuvien 4a–3h mukaisesti.

2.5   Impedanssin stabilointi

Tietoliikennejohdot on tuotava ajoneuvoon impedanssin stabiloinnin kautta.

Impedanssin stabilointi on liitettävä verkko- ja tietoliikennekaapeleihin standardin CISPR 22 kohdassa 9.6.2 esitetyllä tavalla.

Impedanssin stabilointi sijoitetaan suoraan maatasolle. Sen kotelo kiinnitetään maatasoon.

Kunkin impedanssin stabilointilaitteiston mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla.

Impedanssin stabilointi sijoitetaan kuvien 4e–4h mukaisesti.

2.6   Lataus-/tietoliikennekaapeli

Lataus-/tietoliikennekaapeli asetetaan suoraan linjaan keinoverkkojen tai impedanssin stabiloinnin ja ajoneuvon latauspistokkeen väliin. Kaapelin pituuden on oltava 0,8 m (+ 0,2/– 0 m).

Jos kaapelin pituus on suurempi kuin 1 m, ylimääräinen pituus on laskostettava enintään 0,5 m:n leveyteen.

Ajoneuvon sivulla lataus-/tietoliikennekaapelin on riiputtava pystysuorassa 100 mm:n (+ 200/– 0 mm) etäisyydellä ajoneuvon korista.

Koko kaapeli on sijoitettava johtamattomalle materiaalille, jonka eristevakio (dielektrisyysvakio) on alhainen (εr ≤ 1,4), 100 mm (± 25 mm) maatason yläpuolelle.

3.   REFERENSSIPISTE

3.1   Referenssipisteellä tarkoitetaan tässä liitteessä pistettä, jossa kenttävoimakkuus todetaan. Piste määritellään seuraavasti:

3.2   Luokkien M, N ja O ajoneuvoissa standardin ISO 11451-2 mukaisesti.

3.3   Luokan L ajoneuvoissa seuraavasti:

3.3.1   vähintään 2 m:n etäisyydellä mitattuna vaakasuunnassa antennivaiheen keskeltä tai vähintään 1 m:n etäisyydellä mitattuna pystysuunnassa siirtojohtojärjestelmän (TLS) säteilevistä elementeistä;

3.3.2   ajoneuvon keskilinjalla (pitkittäisellä symmetriatasolla);

3.3.3   vähintään 1,0 ± 0,05 m:n korkeudella tasosta, jolla ajoneuvo seisoo, tai 2,0 ± 0,05 m:n korkeudella, jos malliston jonkin ajoneuvon korkeus on yli 3,0 m;

3.3.4   joko 1,0 ± 0,2 m ajoneuvon etupyörän pystysuuntaisen keskilinjan takapuolella (piste C tämän liitteen lisäyksen kuvassa 1), kun kyseessä on kolmipyöräinen ajoneuvo,

tai 0,2 ± 0,2 m ajoneuvon etupyörän pystysuuntaisen keskilinjan takapuolella (piste D tämän liitteen lisäyksen kuvassa 2), kun kyseessä on kaksipyöräinen ajoneuvo.

3.3.5   Jos päätetään kohdistaa säteily ajoneuvon takaosaan, referenssipiste on määritettävä samoin kuin kohdissa 3.3.1–3.3.4. Ajoneuvo on tällöin sijoitettava menosuunta antennista poispäin eli käännettynä 180 astetta keskipisteensä kautta kulkevan pystyakselin ympäri niin, että antennin etäisyys sitä lähimpänä olevasta korin pisteestä säilyy samana. Tämä esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 3.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Taajuusalue, pysähdysajat, polarisaatio

Ajoneuvo on altistettava pystypolarisoidulle sähkömagneettiselle säteilylle taajuusalueella 20–2 000 MHz.

Testisignaalin modulaation on oltava

| a) | amplitudimodulaatio (AM), jossa on 1 kHz:n modulaatiotaajuus ja 80 %:n modulaatiosyvyys taajuusalueella 20–800 MHz, ja |
| --- | --- |

a)

amplitudimodulaatio (AM), jossa on 1 kHz:n modulaatiotaajuus ja 80 %:n modulaatiosyvyys taajuusalueella 20–800 MHz, ja

| b) | pulssimodulaatio (PM), Ton 577 μs, jakso 4 600 μs taajuusalueella 800–2 000 MHz, |
| --- | --- |

b)

pulssimodulaatio (PM), Ton 577 μs, jakso 4 600 μs taajuusalueella 800–2 000 MHz,

jolleivät tutkimuslaitos ja ajoneuvon valmistaja toisin sovi.

Taajuusaskelman koko ja pysähdysaika on valittava standardin ISO 11451-1 mukaisesti.

4.1.1   Tutkimuslaitoksen on tehtävä testit standardissa ISO 11451-1 määrätyillä väleillä koko taajuusalueella 20–2 000 MHz.

Jos valmistaja toimittaa koko taajuusalueelta mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi vaihtoehtoisesti valita pienemmän joukon määrätaajuuksia kyseiseltä alueelta (esim. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 ja 1 800 MHz), jotta varmistetaan, että ajoneuvo täyttää tämän liitteen vaatimukset.

Jos ajoneuvo ei läpäise tässä liitteessä määriteltyjä testejä, on varmistettava, että tämä tapahtui relevanteissa testausoloissa eikä hallitsemattomien kenttien vaikutuksesta.

5.   TARVITTAVAN KENTTÄVOIMAKKUUDEN KEHITTÄMINEN

5.1   Testausmenetelmä

5.1.1   Testikentän voimakkuuden aikaansaamiseksi käytetään standardin ISO 11451-1 mukaista korvausmenetelmää.

5.1.2   Kalibrointi

Siirtojohtojärjestelmissä (TLS) on käytettävä yhtä kenttäanturia tilan referenssipisteessä.

Antenneille on käytettävä neljää kenttäanturia tilan referenssilinjassa.

5.1.3   Testausvaihe

Ajoneuvo on asetettava siten, että ajoneuvon keskilinja on referenssipisteen tai -linjan päällä. Ajoneuvon keulan on normaalisti oltava kiinteään antenniin päin. Mikäli elektroniset ohjausyksiköt johdinsarjoineen ovat kuitenkin pääasiassa ajoneuvon takapäässä, ajoneuvon keulan on testattaessa oltava normaalisti antennista poispäin. Jos ajoneuvo on pitkä (eli lukuun ottamatta luokkien L, M1 and N1 ajoneuvoja) ja elektroniset ohjausyksiköt johdinsarjoineen ovat pääasiassa keskellä ajoneuvoa, ajoneuvon oikean tai vasemman kyljen suhteen voidaan luoda referenssipiste. Referenssipisteen on oltava keskellä ajoneuvon pitkittäisakselia tai kohdassa, jonka valmistaja ja tyyppihyväksyntäviranomainen ovat valinneet yhdessä otettuaan huomioon elektronisten järjestelmien jakautumisen ja johdinsarjan sijoittelun.

Testit saadaan tehdä näin vain, jos testauskammion rakenne sallii sen. Antennin paikka on merkittävä testausselosteeseen.

Lisäys

Kuva 1

1,0 ± 0,2 m

Referenssipiste tällä tasolla

Etupyörän pystylinja (piste C)

Kuva 2

Etupyörän pystylinja (piste D)

Referenssipiste tällä tasolla

0,2 ± 0,2 m

Kuva 3

Toinen vaihe:

Käännetään ajoneuvo

Keula

Ensimmäinen vaihe:

Määritetään referenssipiste

Perä

Ajoneuvon ja antennin välinen etäisyys pidetään samana.

Antenni

Ajoneuvo

Perä

Keula

Referenssi-piste

Ajoneuvo

Kuva 4

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon sivulla (vaihtovirtalataus ilman tietoliikennettä)

Kuva 4a

Image 31

0,8 (+ 0,2/- 0) m

100 (+ 200/- 0) mm

Edestä

Kuva 4b

Kuva 4b

Image 32

Enint. 0,5 m

Ylimääräinen pituus laskostettuna

0,8 (+ 0,2/- 0) m

≥ 2,0 m

Ylhäältä

Referenssipiste

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Latauskaapeli |
| 4 | Maadoitetut keinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Latauskaapeli

4

Maadoitetut keinoverkot

5

Verkkopistorasia

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon etu- tai takapuolella (vaihtovirtalataus ilman tietoliikennettä)

Kuva 4c

Kuva 4c

Image 33

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Edestä

Kuva 4d

Kuva 4d

Image 34

Enint. 0,5 m

Ylimääräinen pituus laskostettuna

Ylhäältä

≥ 2,0 m

0,1 (+ 0,2/- 0) m

Referenssipiste

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Latauskaapeli |
| 4 | Maadoitetut keinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Latauskaapeli

4

Maadoitetut keinoverkot

5

Verkkopistorasia

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon sivulla (vaihto- tai tasavirtasyöttö ja tietoliikenne)

Kuva 4e

Kuva 4e

Image 35

100 (+ 200/- 0) mm

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Edestä

Kuva 4f

Kuva 4f

Image 36

Ylimääräinen pituus laskostettuna

Enint. 0,5 m

0,8 (+ 0,2/- 0) m

≥ 2,0 m

Ylhäältä

Referenssipiste

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Lataus-/tietoliikennekaapeli |
| 4 | Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |
| 6 | Maadoitettu impedanssin stabilointi |
| 7 | Latausasema |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Lataus-/tietoliikennekaapeli

4

Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot

5

Verkkopistorasia

6

Maadoitettu impedanssin stabilointi

7

Latausasema

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon etu- tai takapuolella (vaihto- tai tasavirtalataus ja tietoliikenne)

Kuva 4g

Kuva 4g

Image 37

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Edestä

Kuva 4h

Kuva 4h

Image 38

0,1 (+ 0,2/- 0) m

≥ 2,0 m

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Enint. 0,5 m

Ylimääräinen pituus laskostettuna

Ylhäältä

Referenssipiste

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Lataus-/tietoliikennekaapeli |
| 4 | Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |
| 6 | Maadoitettu impedanssin stabilointi |
| 7 | Latausasema |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Lataus-/tietoliikennekaapeli

4

Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot

5

Verkkopistorasia

6

Maadoitettu impedanssin stabilointi

7

Latausasema

---

LIITE 7

SE-ASENNELMIEN LAAJAKAISTAISTEN SÄHKÖMAGNEETTISTEN SÄTEILYPÄÄSTÖJEN MITTAUSMENETELMÄ

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua mittausmenetelmää voidaan soveltaa SE-asennelmiin, jotka voidaan asentaa liitteen 4 vaatimukset täyttäviin ajoneuvoihin.

Menetelmä koskee kumpaakin SE-asennelmakonfiguraatiota, jotka ovat

| a) | muussa yhteydessä kuin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat; |
| --- | --- |

a)

muussa yhteydessä kuin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat;

| b) | konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat. |
| --- | --- |

b)

konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä menetelmällä mitataan SE-asennelmien (esim. sytytysjärjestelmien, sähkömoottoreiden, ajoneuvossa olevien latausyksiköiden jne.) synnyttämää laajakaistaista sähkömagneettista säteilyä.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin CISPR 25 mukaisesti.

2.   SE-ASENNELMAN TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   SE-asennelman on toimittava normaalisti, mieluiten enimmäiskuormituksella.

Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävien SE-asennelmien on oltava lataustilassa.

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)

Jos testaus suoritetaan ilman REESS-järjestelmää, SE-asennelma on testattava nimellisvirralla. Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Muussa yhteydessä kuin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat on testattava standardin CISPR 25 kohdassa 6.4 kuvaillun ALSE-menetelmän mukaisesti.

3.2   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat on testattava tämän liitteen lisäyksen kuvassa 2 esitetyn testijärjestelyn mukaisesti.

3.2.1   Suojauskonfiguraation on oltava sarjatuotantoajoneuvoa vastaava. Kaikki suojatut korkeajänniteosat on yhdistettävä asianmukaisesti maahan pienellä impedanssilla (keinoverkko, kaapelit, liittimet jne.). SE-asennelmat ja kuormat on yhdistettävä maahan. Ulkoinen korkeajännitteinen virransyöttö on kytkettävä läpivientisuodattimien kautta.

3.2.2   Ellei toisin ilmoiteta, maatason etureunan kanssa samansuuntaisten matala- ja korkeajännitteisten johdinsarjojen pituuden on oltava 1 500 mm (± 75 mm). Testausjohdinsarjan kokonaispituuden liitin mukaan luettuna on oltava 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Matalajännitteisen ja korkeajännitteisten johdinsarjan välisen etäisyyden on oltava 100 mm (+ 100/– 0 mm)

3.2.3   Koko johdinsarja on sijoitettava johtamattomalle materiaalille, jonka eristevakio on pieni (εr ≤ 1,4), 50 mm (± 5 mm) maatason yläpuolelle.

3.2.4   Positiiviset ja negatiiviset suojatut korkeajännitteiset syöttöjohdot ja kolmivaihelinjat voivat olla koaksiaalikaapeleita tai sijaita yhteisessä suojuksessa käytetyn pistokytkinjärjestelmän mukaan. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ajoneuvon alkuperäistä korkeajännitejohdinsarjaa.

3.2.5   Ellei toisin ilmoiteta, SE-asennelman kotelo on kiinnitettävä maatasoon joko suoraan tai määrätyn impendanssin kautta.

3.2.6   Kun käytetään ajoneuvossa olevaa laturia, vaihto-/tasavirtajohdot on sijoitettava kauimmas antennista (matala- ja korkeajännitejohdinsarjojen taakse). Vaihto-/tasavirtajohtojen ja lähimmän johdinsarjan (matala tai korkea jännite) välisen etäisyyden on oltava 100 mm (+ 100/– 0 mm).

3.3   Vaihtoehtoinen mittauspaikka

Vaihtoehtona radiokaiuttoman suojatun tilan menetelmälle (absorber lined shielded enclosure – ALSE) voidaan käyttää avoimen tilan mittapaikkaa (open area test site – OATS) joka täyttää standardin CISPR 16-1-4 vaatimukset (ks. tämän liitteen lisäys).

3.4   Ympäristö

Ennen päätestiä tai sen jälkeen on varmistettava mittaamalla, että ympäristössä ei ole ylimääräisiä häiriöitä tai signaaleja, jotka voisivat vaikuttaa olennaisesti mittaukseen. Ylimääräisen kohinan, lukuun ottamatta tarkoituksellista kapeakaistaista säteilyä, on tässä mittauksessa oltava vähintään 6 dB alle tämän säännön kohdassa 6.5.2.1 määritellyn häiriörajan.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Rajat koskevat koko taajuusaluetta 30–1 000 MHz mittauksissa, jotka tehdään puolikaiuttomassa kammiossa tai avoimella testipaikalla.

4.2   Mittauksiin voidaan käyttää joko näennäishuippu- tai huippuantureita. Tämän säännön kohdissa 6.2 ja 6.5 annetut raja-arvot koskevat näennäishuippuantureita. Jos käytetään huippuantureita, on sovellettava 20 dB:n korjauskerrointa standardin CISPR 12 määritelmien mukaisesti.

4.3   Mittaukset on tehtävä spektrianalysaattorilla tai pyyhkäisyvastaanottimella. Käytettävät parametrit täsmennetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Spektrianalysaattorin parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 6 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika |
| 30–1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW). |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 6 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

30–1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW).

Taulukko 2

Pyyhkäisyvastaanottimen parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika |
| 30–1 000 | 120 Hz | 50 kHz | 5 ms | 120 Hz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Huomautus: Elektronisella ohjausyksiköllä varustamattomien harjakommutaattorimoottoreiden tuottamien häiriöpäästöjen osalta askelman enimmäiskoko voi olla enintään viisi kertaa kaistanleveys. |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

30–1 000

120 Hz

50 kHz

5 ms

120 Hz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Huomautus: Elektronisella ohjausyksiköllä varustamattomien harjakommutaattorimoottoreiden tuottamien häiriöpäästöjen osalta askelman enimmäiskoko voi olla enintään viisi kertaa kaistanleveys.

4.4   Mittaukset

Ellei toisin ilmoiteta, matalajännitteinen johdinsarja testataan konfiguraatiossa, jossa se on lähinnä antennia.

Enintään 1 000 MHz:n taajuksilla antennin vaihekeskiön on oltava samansuuntainen johdinsarjan pituussuuntaisen osan keskiön kanssa.

Tutkimuslaitoksen on tehtävä testit standardissa CISPR 12 määrätyillä väleillä koko taajuusalueella 30–1 000 MHz.

Jos valmistaja toimittaa koko taajuusalueelta mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi vaihtoehtoisesti jakaa taajuusalueen 14 taajuuskaistaan (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 ja 850–1 000 MHz) ja toteuttaa testit niillä 14 taajuudella, jotka kullakin kaistalla antavat suurimmat säteilytasot, jotta varmistetaan, että SE-asennelma täyttää tämän liitteen vaatimukset.

Mikäli raja ylitetään testin aikana, on varmistettava, että ylityksen aiheuttaa SE-asennelma eikä taustasäteily.

4.5   Lukemat

Sitä lukemaa, joka on rajaan (pysty- tai vaakapolarisaatio) nähden suurin kullakin 14:stä taajuusalueesta, on pidettävä ominaislukemana käytetyllä mittaustaajuudella.

---

(1)  Puhtaasti laajakaistaisten häiriöiden osalta taajuusaskelman enimmäiskokoa voidaan kasvattaa enintään kaistanleveyden arvoon saakka.

Lisäys

Kuva 1

Avoin testauspaikka: SE-asennelman testausalueen rajat

Tasainen alue, jolla ei ole sähkömagneettisesti heijastavia pintoja

Antenni

1 m

Testinäyte maatasolla

Vähimmäissäde 15 m

Kuva 2

Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävä SE-asennelman testausjärjestely (esimerkkinä kartiodipoli)

Image 40

Ylhäältä (vaakapolarisaatio)

Selitteet:

| 1 | SE-asennelma (paikallisesti maadoitettuna, jos testaussuunnitelmassa niin edellytetään) | 13 | Radiotaajuista säteilyä absorboiva materiaali |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Matalajännitteinen johdinsarja | 14 | Stimulointi- ja seurantajärjestelmä |
| 3 | Matalajännitteisen kuorman simulaattori (sijoitus ja maadoitus standardin CISPR 25 kohdan 6.4.2.5 mukaisesti) | 15 | Korkeajännitteinen johdinsarja |
| 4 | Virransyöttö (valinnainen sijoitus) | 16 | Korkeajännitteisen kuorman simulaattori |
| 5 | Matalajännitteinen keinoverkko | 17 | Korkeajännitteinen keinoverkko |
| 6 | Maataso (kiinnitetty suojattuun koteloon) | 18 | Korkeajännitteinen virransyöttö |
| 7 | Pienen eristevakion alusta (εr ≤ 1,4) | 19 | Korkeajännitteen läpivienti |
| 8 | Kartiodipoliantenni | 25 | Vaihtovirta-/tasavirtalaturijohdinsarja |
| 10 | Korkealaatuinen (esim. kaksoissuojattu) koaksiaalikaapeli (50 Ω) | 26 | Vaihtovirta-/tasavirtakuormasimulaattori (esim. ohjelmoitava logiikkaohjain, PLC) |
| 11 | Läpivientiliitin | 27 | 50μH:n impedanssin stabilointiverkko LISN (vaihtovirta) tai korkeajännitteinen keinoverkko HVAN (tasavirta) |
| 12 | Mittauslaite | 28 | Vaihtovirta-/tasavirtasyöttö |
| | | 29 | Vaihtovirta-/tasavirtaläpivienti |

1

SE-asennelma (paikallisesti maadoitettuna, jos testaussuunnitelmassa niin edellytetään)

13

Radiotaajuista säteilyä absorboiva materiaali

2

Matalajännitteinen johdinsarja

14

Stimulointi- ja seurantajärjestelmä

3

Matalajännitteisen kuorman simulaattori (sijoitus ja maadoitus standardin CISPR 25 kohdan 6.4.2.5 mukaisesti)

15

Korkeajännitteinen johdinsarja

4

Virransyöttö (valinnainen sijoitus)

16

Korkeajännitteisen kuorman simulaattori

5

Matalajännitteinen keinoverkko

17

Korkeajännitteinen keinoverkko

6

Maataso (kiinnitetty suojattuun koteloon)

18

Korkeajännitteinen virransyöttö

7

Pienen eristevakion alusta (εr ≤ 1,4)

r

19

Korkeajännitteen läpivienti

8

Kartiodipoliantenni

25

Vaihtovirta-/tasavirtalaturijohdinsarja

10

Korkealaatuinen (esim. kaksoissuojattu) koaksiaalikaapeli (50 Ω)

26

Vaihtovirta-/tasavirtakuormasimulaattori (esim. ohjelmoitava logiikkaohjain, PLC)

11

Läpivientiliitin

27

50μH:n impedanssin stabilointiverkko LISN (vaihtovirta) tai korkeajännitteinen keinoverkko HVAN (tasavirta)

12

Mittauslaite

28

Vaihtovirta-/tasavirtasyöttö

29

Vaihtovirta-/tasavirtaläpivienti

---

LIITE 8

SE-ASENNELMIEN KAPEAKAISTAISTEN SÄHKÖMAGNEETTISTEN SÄTEILYPÄÄSTÖJEN MITTAUSMENETELMÄ

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua mittausmenetelmää voidaan soveltaa SE-asennelmiin, jotka voidaan asentaa liitteen 5 vaatimukset täyttäviin ajoneuvoihin.

Menetelmä koskee vain SE-asennelmia, joita käytetään muissa ajoneuvokonfiguraatioissa kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä menetelmällä mitataan kapeakaistaisia sähkömagneettisia säteilypäästöjä, jotka voivat olla lähtöisin mikrosuoritinpohjaisesta järjestelmästä.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin CISPR 25 mukaisesti.

2.   SE-ASENNELMAN TILA TESTAUKSEN AIKANA

SE-asennelman on oltava tavanomaisessa toimintatilassa, mieluiten enimmäiskuormituksella.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Testi on tehtävä standardin CISPR 25 kohdassa 6.4 kuvaillulla ALSE-menetelmällä.

3.2   Vaihtoehtoinen mittauspaikka

Vaihtoehtona radiokaiuttoman suojatun tilan menetelmälle (absorber lined shielded enclosure – ALSE) voidaan käyttää avoimen tilan mittapaikkaa (open area test site – OATS) joka täyttää standardin CISPR 16-1-4 vaatimukset (ks. liitteen 7 lisäyksen kuva 1).

3.3   Ympäristö

Mittauksilla on varmistettava, että ympäristössä ei ole ylimääräisiä häiriöitä tai signaaleja, jotka voisivat vaikuttaa olennaisesti mittaukseen. Nämä mittaukset on tehtävä ennen päätestiä tai sen jälkeen. Ylimääräisen kohinan, lukuun ottamatta tarkoituksellista kapeakaistaista säteilyä, on tässä mittauksessa oltava vähintään 6 dB alle tämän säännön kohdassa 6.6.2.1 määritellyn häiriörajan.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Rajat koskevat koko taajuusaluetta 30–1 000 MHz mittauksissa, jotka tehdään puolikaiuttomassa kammiossa tai avoimella testipaikalla.

4.2   Mittauksiin on käytettävä keskiarvoilmaisinta.

4.3   Mittaukset on tehtävä spektrianalysaattorilla tai pyyhkäisyvastaanottimella. Käytettävät parametrit täsmennetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Spektrianalysaattorin parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 6 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika |
| 30–1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW). |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 6 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

30–1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW).

Taulukko 2

Pyyhkäisyvastaanottimen parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika |
| 30–1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Huomautus: Elektronisella ohjausyksiköllä varustamattomien harjakommutaattorimoottoreiden tuottamien häiriöpäästöjen osalta askelman enimmäiskoko voi olla enintään viisi kertaa kaistanleveys. |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

30–1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Huomautus: Elektronisella ohjausyksiköllä varustamattomien harjakommutaattorimoottoreiden tuottamien häiriöpäästöjen osalta askelman enimmäiskoko voi olla enintään viisi kertaa kaistanleveys.

4.4   Mittaukset

Tutkimuslaitoksen on tehtävä testit standardissa CISPR 25 määrätyillä väleillä koko taajuusalueella 30–1 000 MHz.

Jos valmistaja toimittaa koko taajuusalueelta mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi vaihtoehtoisesti jakaa taajuusalueen 14 taajuuskaistaan (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 ja 850–1 000 MHz) ja toteuttaa testit niillä 14 taajuudella, jotka kullakin kaistalla antavat suurimmat säteilytasot, jotta varmistetaan, että SE-asennelma täyttää tämän liitteen vaatimukset. Mikäli raja ylitetään testin aikana, on varmistettava, että ylityksen aiheuttaa SE-asennelma eikä taustasäteily, mukaan lukien SE-asennelman laajakaistasäteily.

4.5   Lukemat

Sitä lukemaa, joka on rajaan (pysty- tai vaakapolarisaatio) nähden suurin kullakin 14:stä taajuusalueesta, on pidettävä ominaislukemana mittaustaajuudella.

---

(1)  Puhtaasti laajakaistaisten häiriöiden osalta taajuusaskelman enimmäiskokoa voidaan kasvattaa enintään kaistanleveyden arvoon saakka.

---

LIITE 9

SE-ASENNELMIEN SÄHKÖMAGNEETTISTEN HÄIRIÖIDEN SIEDON TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattuja testausmenetelmiä sovelletaan SE-asennelmiin.

1.2   Testausmenetelmät

Menetelmä koskee kumpaakin SE-asennelmakonfiguraatiota, jotka ovat

| a) | muussa yhteydessä kuin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat; |
| --- | --- |

a)

muussa yhteydessä kuin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat;

| b) | konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat. |
| --- | --- |

b)

konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat.

1.2.1   SE-asennelmat voivat täyttää valmistajan valinnan mukaan minkä hyvänsä seuraavien testausmenetelmien yhdistelmän mukaiset vaatimukset, kunhan testit tehdään koko tämän liitteen kohdassa 3.1 määritellyllä taajuusalueella.

| a) | testaus radiokaiuttomassa kammiossa ISO 11452-2 -standardin mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

testaus radiokaiuttomassa kammiossa ISO 11452-2 -standardin mukaisesti;

| b) | TEM-kammiotestaus standardin ISO 11452-3 mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

TEM-kammiotestaus standardin ISO 11452-3 mukaisesti;

| c) | BCI-menetelmä standardin ISO 11452-4 mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

BCI-menetelmä standardin ISO 11452-4 mukaisesti;

| d) | liuskajohtotestaus standardin ISO 11452-5 mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

liuskajohtotestaus standardin ISO 11452-5 mukaisesti;

| e) | 800 mm:n liuskajohtotestaus tämän liitteen kohdan 4.5 mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

800 mm:n liuskajohtotestaus tämän liitteen kohdan 4.5 mukaisesti.

Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävien SE-asennelmien on täytettävä valmistajan valinnan mukaan standardin ISO 11452-2 mukaisen radiokaiuttomassa tilassa tehtävän testin sekä standardin ISO 11452-4 mukaisen BCI-testin yhdistelmän vaatimukset edellyttäen, että testit tehdään koko tämän liitteen kohdassa 3.1 määritellyllä taajuusalueella.

(Taajuusalueen ja yleisten testiolojen on perustuttava standardiin ISO 11452-1.)

2.   SE-ASENNELMAN TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   Testausolojen on oltava standardin ISO 11452-1 mukaiset.

2.2   Testattavan SE-asennelman on oltava kytkettynä toimintaan, ja sitä on stimuloitava tavanomaisia toimintaoloja vastaavalla tavalla. Se on järjestettävä tämän liitteen määräysten mukaisesti, elleivät yksittäiset testausmenetelmät edellytä muuta.

Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävien SE-asennelmien on oltava lataustilassa.

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)

Jos testaus suoritetaan ilman REESS-järjestelmää, SE-asennelma on testattava nimellisvirralla. Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta.

2.3   Testattavan SE-asennelman käyttöä varten tarvittavat lisälaitteet eivät saa olla paikallaan kalibrointivaiheessa. Kaikkien lisälaitteiden on oltava kalibroinnin aikana vähintään 1 m:n etäisyydellä referenssipisteestä.

2.4   Testisignaalin kehittävän laitteiston ja sen järjestelyn on oltava sama kuin jokaisessa asianomaisessa kalibrointivaiheessa, jotta varmistetaan tulosten toistettavuus, kun testit ja mittaukset toistetaan.

2.5   Jos testattavaan SE-asennelmaan kuuluu useampi kuin yksi yksikkö, ne on pyrittävä yhdistämään ajoneuvoon asennettavaksi tarkoitetuilla johtimilla. Jos niitä ei ole käytettävissä, elektronisen ohjausyksikön ja keinotekoisen verkon välisen vähimmäisetäisyyden on oltava standardin määrittelyiden mukainen. Kaikki sarjan johtimet on päätettävä mahdollisimman realistisesti – mahdollisuuksien mukaan on käytettävä oikeita kuormia ja toimilaitteita.

3.   YLEISET TESTAUSVAATIMUKSET

3.1   Taajuusalue, pysähdysajat

Mittaukset on tehtävä taajuusalueella 20–2 000 MHz ja taajuusaskelmien on oltava standardin ISO 11452-1 mukaisia.

Testisignaalin modulaation on oltava

| a) | amplitudimodulaatio (AM), jossa on 1 kHz:n modulaatiotaajuus ja 80 %:n modulaatiosyvyys taajuusalueella 20–800 MHz, ja |
| --- | --- |

a)

amplitudimodulaatio (AM), jossa on 1 kHz:n modulaatiotaajuus ja 80 %:n modulaatiosyvyys taajuusalueella 20–800 MHz, ja

| b) | pulssimodulaatio (PM), Ton 577 μs, jakso 4 600 μs taajuusalueella 800–2 000 MHz, |
| --- | --- |

b)

pulssimodulaatio (PM), Ton 577 μs, jakso 4 600 μs taajuusalueella 800–2 000 MHz,

jolleivät tutkimuslaitos ja SE-asennelman valmistaja toisin sovi.

Taajuusaskelman koko ja pysähdysaika on valittava standardin ISO 11452-1 mukaisesti.

3.2   Tutkimuslaitoksen on tehtävä testi standardissa ISO 11452-1 määrätyillä väleillä koko taajuusalueella 20–2 000 MHz.

Jos valmistaja toimittaa koko taajuusalueelta mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi vaihtoehtoisesti valita pienemmän joukon määrätaajuuksia kyseiseltä alueelta (esim. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 ja 1 800 MHz), jotta varmistetaan, että SE-asennelma täyttää tämän liitteen vaatimukset.

3.3   Jos SE-asennelma ei läpäise tässä liitteessä määriteltyjä testejä, on varmistettava, että tämä tapahtui relevanteissa testausoloissa eikä hallitsemattomien kenttien vaikutuksesta.

4.   ERITYISET TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Testaus radiokaiuttomassa kammiossa (absorber chamber test)

4.1.1   Testausmenetelmä

Ajoneuvon SE-järjestelmät voidaan testata altistamalla SE-asennelma antennista tulevalle sähkömagneettiselle säteilylle.

4.1.2   Testausmenetelmä

Testikenttäolojen tuottamiseen käytetään korvausmenetelmää standardin ISO 11452-2 mukaisesti.

Testi tehdään pystypolarisaatiolla.

4.1.2.1   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat on testattava tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyn testijärjestelyn mukaisesti.

4.1.2.1.1   Suojauskonfiguraation on oltava sarjatuotantoajoneuvoa vastaava. Kaikki suojatut korkeajänniteosat on yhdistettävä asianmukaisesti maahan pienellä impedanssilla (esim. keinoverkko, kaapelit, liittimet jne.). SE-asennelmat ja kuormat on yhdistettävä maahan. Ulkoinen korkeajännitteinen virransyöttö on kytkettävä läpivientisuodattimien kautta.

4.1.2.1.2   Ellei toisin ilmoiteta, maatason etureunan kanssa samansuuntaisten matala- ja korkeajännitteisten johdinsarjojen pituuden on oltava 1 500 mm (± 75 mm). Testausjohdinsarjan kokonaispituuden liitin mukaan luettuna on oltava 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Matala- ja korkeajännitteisten johdinsarjojen välisen etäisyyden on oltava 100 mm (+ 100/– 0 mm)

4.1.2.1.3   Koko johdinsarja on sijoitettava johtamattomalle materiaalille, jonka eristevakio on pieni (εr ≤ 1,4), 50 mm (± 5 mm) maatason yläpuolelle.

4.1.2.1.4   Positiiviset ja negatiiviset suojatut korkeajännitteiset syöttöjohdot ja kolmivaihelinjat voivat olla koaksiaalikaapeleita tai sijaita yhteisessä suojuksessa käytetyn kytkentäjärjestelmän mukaan. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ajoneuvon alkuperäistä korkeajännitejohdinsarjaa.

4.1.2.1.5   Ellei toisin ilmoiteta, SE-asennelman kotelo on kiinnitettävä maatasoon joko suoraan tai määrätyn impendanssin kautta.

4.1.2.1.6   Kun käytetään ajoneuvossa olevaa laturia, vaihto-/tasavirtajohdot on sijoitettava kauimmas antennista (matala- ja korkeajännitejohdinsarjojen taakse). Vaihto-/tasavirtajohtojen ja lähimmän johdinsarjan (matala tai korkea jännite) välisen etäisyyden on oltava 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.1.2.1.7   Ellei toisin ilmoiteta, matalajännitteinen johdinsarja testataan konfiguraatiossa, jossa se on lähinnä antennia.

4.2   TEM-kammiotestaus (ks. tämän liitteen lisäys 2)

4.2.1   Testausmenetelmä

TEM-kammio (transverse electromagnetic mode) kehittää homogeeniset kentät sisäisen johtimen (septum) ja kotelon (maataso) välille.

4.2.2   Testausmenetelmä

Testi suoritetaan standardin ISO 11452-3 mukaisesti.

Tutkimuslaitoksen on testattavan SE-asennelman mukaisesti valittava menetelmäksi maksimaalinen kentän kytkentä SE-asennelmaan tai TEM-kammion sisällä olevaan johdinsarjaan.

4.3   BCI-menetelmä

4.3.1   Testausmenetelmä

Tätä menetelmää käytettäessä häiriönsieto testataan indusoimalla virtoja suoraan johdinsarjaan injektiomittapäätä käyttäen.

4.3.2   Menetelmä

Testi on tehtävä standardin ISO 11452-4 mukaisesti testipenkissä. Vaihtoehtoisesti SE-asennelma voidaan testata asennettuna ajoneuvoon standardin ISO 11451-4 mukaisesti seuraavaa järjestelyä käyttäen:

| a) | Injektiomittapää on asetettava 150 mm:n etäisyydelle testattavasta SE-asennelmasta. |
| --- | --- |

a)

Injektiomittapää on asetettava 150 mm:n etäisyydelle testattavasta SE-asennelmasta.

| b) | Syöttötehon kenttävoimakkuuksien laskemiseen on käytettävä viitemenetelmää. |
| --- | --- |

b)

Syöttötehon kenttävoimakkuuksien laskemiseen on käytettävä viitemenetelmää.

| c) | Menetelmän taajuusaluetta rajoittavat injektiomittapään ominaisuudet. |
| --- | --- |

c)

Menetelmän taajuusaluetta rajoittavat injektiomittapään ominaisuudet.

4.3.2.1   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat on testattava tämän liitteen lisäyksessä 4 esitetyn testijärjestelyn mukaisesti.

4.3.2.1.1   Suojauskonfiguraation on oltava sarjatuotantoajoneuvoa vastaava. Kaikki suojatut korkeajänniteosat on yhdistettävä asianmukaisesti maahan pienellä impedanssilla (esim. keinoverkko, kaapelit, liittimet jne.). SE-asennelmat ja kuormat on yhdistettävä maahan. Ulkoinen korkeajännitteinen virransyöttö on kytkettävä läpivientisuodattimien kautta.

4.3.2.1.2   Ellei toisin ilmoiteta, matala- ja korkeajännitteisen johdinsarjan pituuden on oltava 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Matala- ja korkeajännitteisten johdinsarjojen välisen etäisyyden on oltava 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.3.2.1.3   Koko johdinsarja on sijoitettava johtamattomalle materiaalille, jonka eristevakio on pieni (εr ≤ 1,4), 50 mm (± 5 mm) maatason yläpuolelle.

4.3.2.1.4   Positiiviset ja negatiiviset suojatut korkeajännitteiset syöttöjohdot ja kolmivaihelinjat voivat olla koaksiaalikaapeleita tai sijaita yhteisessä suojuksessa käytetyn kytkentäjärjestelmän mukaan. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ajoneuvon alkuperäistä korkeajännitejohdinsarjaa.

4.3.2.1.5   Ellei toisin ilmoiteta, SE-asennelman kotelo on kiinnitettävä maatasoon joko suoraan tai määrätyn impendanssin kautta.

4.3.2.1.6   Ellei toisin ilmoiteta, testi on tehtävä niin, että injektiomittapää on kunkin seuraavan johdinsarjan ympärillä:

| a) | matalajännitteinen johdinsarja; |
| --- | --- |

a)

matalajännitteinen johdinsarja;

| b) | korkeajännitteinen johdinsarja; |
| --- | --- |

b)

korkeajännitteinen johdinsarja;

| c) | vaihtovirtajohtimet tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

c)

vaihtovirtajohtimet tapauksen mukaan;

| d) | tasavirtajohtimet tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

d)

tasavirtajohtimet tapauksen mukaan.

4.4   Liuskajohtotestaus

4.4.1   Testausmenetelmä

SE-asennelman osia yhdistävä johdinsarja altistetaan tietyille kenttävoimakkuuksille.

4.4.2   Menetelmä

Testi suoritetaan standardin ISO 11452-5 mukaisesti.

4.5   800 mm:n liuskajohtotestaus

4.5.1   Testausmenetelmä

Liuskajohto koostuu kahdesta yhdensuuntaisesta metallilevystä, joiden väli on 800 mm. Testattava laite sijoitetaan levyn puoliväliin ja siihen kohdistetaan sähkömagneettinen kenttä (ks. tämän liitteen lisäys 1).

Tällä menetelmällä voidaan testata täydellisiä elektronisia järjestelmiä antureineen ja toimilaitteineen sekä ohjausyksikköjä ja johdinsarjoja. Se soveltuu laitteille, joiden suurin läpimitta on alle 1/3 levyjen välimatkasta.

4.5.2   Menetelmä

4.5.2.1   Liuskajohdon sijoittelu

Liuskajohdon on oltava suojatussa huoneessa (ulkoisen säteilyn estämiseksi) ja sähkömagneettisten heijastusten estämiseksi 2 m:n etäisyydellä seinistä tai metallikoteloista. Heijastusten vaimentamiseen voidaan käyttää radiotaajuista säteilyä absorboivaa materiaalia. Liuskajohto on kiinnitettävä johtamattomiin tukiin vähintään 0,4 m lattian yläpuolelle.

4.5.2.2   Liuskajohdon kalibrointi

Kenttämittausanturi on sijoitettava levyjen välisen tilan pitkittäis-, pysty- ja poikittaismittojen keskimmäiseen kolmannekseen, kun testattava järjestelmä ei ole paikallaan.

Mittauslaitteet on sijoitettava suojatun huoneen ulkopuolelle. Liuskajohtoon syötetään jokaisella halutulla testaustaajuudella teho, joka tarvitaan vaadittavan kenttävoimakkuuden synnyttämiseksi antenniin. Tyyppihyväksyntätesteissä on käytettävä syöttötehoa tai muuta kentän määrittämiseen vaadittavaan syöttötehoon välittömästi liittyvää parametria, elleivät tilat tai laitteet muutu niin, että kalibrointi on uusittava.

4.5.2.3   Testattavan SE-asennelman asennus

Pääohjausyksikkö on sijoitettava levyjen välisen tilan pitkittäis-, pysty- ja poikittaismittojen keskimmäiseen kolmannekseen. Se on kiinnitettävä johtamattomasta materiaalista valmistettuun tukeen.

4.5.2.4   Pääjohdinsarja ja anturi-/toimilaitekaapelit

Pääjohdinsarjan ja mahdollisten anturin/toimilaitteen kaapelien on noustava pystysuoraan toimilaitteesta ylämaatasoon (tällöin saadaan maksimaalinen kytkentä sähkömagneettiseen kenttään). Sitten ne vedetään levyn alapuolta pitkin vapaalle reunalle, sen ympäri ja maatason pintaa pitkin liuskajohdon syöttöliitäntään. Kaapelit vedetään sitten niihin liittyviin laitteisiin, joiden on oltava magneettikentän vaikutusalueen ulkopuolella, esimerkiksi suojatun huoneen lattialla vaakasuorasti 1 m:n etäisyydellä liuskajohdosta.

Lisäys 1

Kuva 1

800 mm liuskajohtotestaus

Messinkikannatin

N-tyypin liitin – syöttö

Messinkikannatin

N-tyypin liitin – monitori

Messinkikannatin

Messinkikannatin

470 Ω 2 w

13 x 820 Ω 2 w

470 Ω 2 w

2 x 120 Ω 2 w

270 Ω 2 w

330 Ω 2 w

Liuskajohdon syöttöjärjestelmä

| 1 | = | Maataso |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Pääjohdinsarja ja anturi-/toimilaitekaapelit |
| 3 | = | Puurunko |
| 4 | = | Primäärisäteilijä |
| 5 | = | Eristin |
| 6 | = | Testattava näyte |

1

=

Maataso

2

=

Pääjohdinsarja ja anturi-/toimilaitekaapelit

3

=

Puurunko

4

=

Primäärisäteilijä

5

=

Eristin

6

=

Testattava näyte

Kuva 2

800 mm:n liuskajohdon mitat

Image 42

Kaikki mitat millimetreinä

Pohjakuva

Sivukuva

Maa

Eristävä kannatin

Sallittu työskentelyalue

Sallittu työskentelyalue

Lisäys 2

Tyypilliset TEM-kammion mitat

Kammion mitat, kun ylätaajuusrajat on määritelty:

| Ylempi taajuus
  (MHz) | Kammion muotokerroin
  W: b | Kammion muotokerroin
  L/W | Levyjen etäisyys
  b (cm) | Septum
  S (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1 | 60 | 50 |

Ylempi taajuus

(MHz)

Kammion muotokerroin

W: b

Kammion muotokerroin

L/W

Levyjen etäisyys

b (cm)

Septum

S (cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1

60

50

Lisäys 3

Testaus radiokaiuttomassa kammiossa (absorber chamber test)

Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat. Testi suoritetaan standardin ISO 11452-2 mukaisesti.

Image 43

Ylhäältä (pystypolarisaatio)

Selitteet:

| 1 | SE-asennelma (paikallisesti maadoitettuna, jos testaussuunnitelmassa niin edellytetään) | 13 | Radiotaajuista säteilyä absorboiva materiaali |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Matalajännitteinen johdinsarja | 14 | Stimulointi- ja seurantajärjestelmä |
| 3 | Matalajännitteisen kuorman simulaattori (sijoitus ja maadoitus standardin CISPR 25 kohdan 6.4.2.5 mukaisesti) | 15 | Korkeajännitteinen johdinsarja |
| 4 | Virransyöttö (valinnainen sijoitus) | 16 | Korkeajännitteisen kuorman simulaattori |
| 5 | Matalajännitteinen keinoverkko | 17 | Korkeajännitteinen keinoverkko |
| 6 | Maataso (kiinnitetty suojattuun koteloon) | 18 | Korkeajännitteinen virransyöttö |
| 7 | Pienen eristevakion alusta (εr ≤ 1,4) | 19 | Korkeajännitteen läpivienti |
| 8 | Torviantenni | 25 | Vaihtovirta-/tasavirtalaturijohdinsarja |
| 10 | Korkealaatuinen (esim. kaksoissuojattu) koaksiaalikaapeli (50 Ω) | 26 | Vaihtovirta-/tasavirtakuormasimulaattori (esim. ohjelmoitava logiikkaohjain, PLC) |
| 11 | Läpivientiliitin | 27 | 50μH:n impedanssin stabilointiverkko LISN (vaihtovirta) tai korkeajännitteinen keinoverkko HVAN (tasavirta) |
| 12 | Radiotaajuussignaaligeneraattori ja -vahvistin | 28 | Vaihtovirta-/tasavirtasyöttö |
| | | 29 | Vaihtovirta-/tasavirtaläpivienti |

1

SE-asennelma (paikallisesti maadoitettuna, jos testaussuunnitelmassa niin edellytetään)

13

Radiotaajuista säteilyä absorboiva materiaali

2

Matalajännitteinen johdinsarja

14

Stimulointi- ja seurantajärjestelmä

3

Matalajännitteisen kuorman simulaattori (sijoitus ja maadoitus standardin CISPR 25 kohdan 6.4.2.5 mukaisesti)

15

Korkeajännitteinen johdinsarja

4

Virransyöttö (valinnainen sijoitus)

16

Korkeajännitteisen kuorman simulaattori

5

Matalajännitteinen keinoverkko

17

Korkeajännitteinen keinoverkko

6

Maataso (kiinnitetty suojattuun koteloon)

18

Korkeajännitteinen virransyöttö

7

Pienen eristevakion alusta (εr ≤ 1,4)

r

19

Korkeajännitteen läpivienti

8

Torviantenni

25

Vaihtovirta-/tasavirtalaturijohdinsarja

10

Korkealaatuinen (esim. kaksoissuojattu) koaksiaalikaapeli (50 Ω)

26

Vaihtovirta-/tasavirtakuormasimulaattori (esim. ohjelmoitava logiikkaohjain, PLC)

11

Läpivientiliitin

27

50μH:n impedanssin stabilointiverkko LISN (vaihtovirta) tai korkeajännitteinen keinoverkko HVAN (tasavirta)

12

Radiotaajuussignaaligeneraattori ja -vahvistin

28

Vaihtovirta-/tasavirtasyöttö

29

Vaihtovirta-/tasavirtaläpivienti

Lisäys 4

BCI-testi

Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” käytettävät SE-asennelmat. Testi suoritetaan standardin ISO 11452-4 mukaisesti.

Image 44

Ylhäältä (esimerkki korvausmenetelmästä)

Selitteet:

| 1 | SE-asennelma (paikallisesti maadoitettuna, jos testaussuunnitelmassa niin edellytetään) | 11 | Korkeajännitteinen tasavirtajohdinsarja |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Matalajännitteinen testijohdinsarja | 12 | Korkeajännitteinen keinoverkko |
| 3 | Matalajännitesyöttö | 13 | Korkeajännitteinen tasavirtakuorma |
| 4 | Matalajännitteinen LISN | 14 | Korkeajännitteinen tasavirtaläpivienti |
| 5 | Matalajännitteisen kuorman simulaattori | 15 | Korkeajännitteisen tasavirtakuorman simulaattori |
| 6 | Stimulointi- ja seurantajärjestelmä | 16 | Korkeajännitteinen vaihtovirta/tasavirtalaturijohdinsarja |
| 7 | Pienen eristevakion alusta | 17 | 50 μH:n impedanssin stabilointiverkko LISN (vaihtovirta) tai korkeajännitteinen keinoverkko HVAN (tasavirta) |
| 8 | Maataso | 18 | Korkeajännitteinen vaihtovirta-/tasavirtasyöttö |
| 9 | Injektiomittapää | 19 | Korkeajännitteinen vaihtovirta-/tasavirtaläpivienti |
| 10 | Radiotaajuussignaalivahvistin ja -generaattori | 20 | Korkeajännitteinen vaihtovirta/tasavirtakuormasimulaattori (esim. ohjelmoitava logiikkaohjain, PLC) |

1

SE-asennelma (paikallisesti maadoitettuna, jos testaussuunnitelmassa niin edellytetään)

11

Korkeajännitteinen tasavirtajohdinsarja

2

Matalajännitteinen testijohdinsarja

12

Korkeajännitteinen keinoverkko

3

Matalajännitesyöttö

13

Korkeajännitteinen tasavirtakuorma

4

Matalajännitteinen LISN

14

Korkeajännitteinen tasavirtaläpivienti

5

Matalajännitteisen kuorman simulaattori

15

Korkeajännitteisen tasavirtakuorman simulaattori

6

Stimulointi- ja seurantajärjestelmä

16

Korkeajännitteinen vaihtovirta/tasavirtalaturijohdinsarja

7

Pienen eristevakion alusta

17

50 μH:n impedanssin stabilointiverkko LISN (vaihtovirta) tai korkeajännitteinen keinoverkko HVAN (tasavirta)

8

Maataso

18

Korkeajännitteinen vaihtovirta-/tasavirtasyöttö

9

Injektiomittapää

19

Korkeajännitteinen vaihtovirta-/tasavirtaläpivienti

10

Radiotaajuussignaalivahvistin ja -generaattori

20

Korkeajännitteinen vaihtovirta/tasavirtakuormasimulaattori (esim. ohjelmoitava logiikkaohjain, PLC)

---

LIITE 10

SE-ASENNELMIEN SÄHKÖMAGNEETTISTEN HÄIRIÖIDEN SIEDON JA NIIDEN TRANSIENTTIPÄÄSTÖJEN TESTAUSMENETELMÄT

1.   Yleistä

Tällä testimenetelmällä on varmistettava SE-asennelmien häiriönsieto ajoneuvon virransyötön johtuvien transienttien osalta ja rajoitettava SE-asennelmasta ajoneuvon virransyöttöön johtuvia transientteja.

2.   Syöttöjohtoja (12/24 V) pitkin johtuvien transienttihäiriöiden sieto

Annetaan kansainvälisen standardin ISO 7637-2 mukaiset testipulssit 1, 2a, 2b, 3a, 3b ja 4 syöttöjohtoihin sekä muihin SE-asennelman liitäntöihin, jotka voivat toiminnan aikana olla yhteydessä syöttöjohtoihin.

3.   SE-asennelmien synnyttämät 12/24 V:n syöttöjohtoja pitkin johtuvat transienttihäiriöpäästöt

Mitataan kansainvälisen standardin ISO 7637-2 mukaisesti syöttöjohdoista sekä muista SE-asennelman liitännöistä, jotka voivat toiminnan aikana olla yhteydessä syöttöjohtoihin.

---

LIITE 11

AJONEUVON VAIHTOVIRTAJOHDOISSA SYNTYVIEN YLIAALTOJEN TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua testausmenetelmää sovelletaan ajoneuvoihin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevan ajoneuvon vaihtovirtajohtojen kautta synnyttämien yliaaltojen taso sen varmistamiseksi, että se on kotitalous-, toimisto- ja kevyen teollisuuden ympäristöjä koskevien vaatimusten mukainen.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään seuraavien standardien mukaisesti:

| a) | IEC 61000-3-2 – luokan A laitteet, joiden ottovirta lataustilassa on enintään 16 A / vaihe; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-2 – luokan A laitteet, joiden ottovirta lataustilassa on enintään 16 A / vaihe;

| b) | IEC 61000-3-12 – ottovirta lataustilassa yli 16 A mutta enintään 75 A / vaihe. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12 – ottovirta lataustilassa yli 16 A mutta enintään 75 A / vaihe.

2.   AJONEUVON TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   Ajoneuvon on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

Ajoneuvon on oltava liikkumaton ja moottori sammutettuna.

Kaikkien muiden laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava kytkettynä pois päältä.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Mittauksissa käytettävän havainnointiajan on oltava kvasistationaarisille laitteille standardin IEC 61000-3-2 taulukossa 4 määritetyn mukainen.

3.2   Yksivaiheisen ajoneuvon testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 1.

3.3   Kolmivaiheisen ajoneuvon testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 2.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Parilliset ja parittomat yliaallot on mitattava 40:nteen yliaaltoon saakka.

4.2   Yksi- tai kolmivaiheista konfiguraatiota ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat raja-arvot (ottovirta enintään 16 A) annetaan tämän säännön kohdan 7.3.2.1 taulukossa 3.

4.3   Yksivaiheista konfiguraatiota ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat raja-arvot (ottovirta > 16 A ja ≤ 75 A vaihetta kohden) annetaan tämän säännön kohdan 7.3.2.2 taulukossa 4.

4.4   Kolmivaiheista konfiguraatiota ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat raja-arvot (ottovirta > 16 A ja ≤ 75 A vaihetta kohden) annetaan tämän säännön kohdan 7.3.2.2 taulukossa 5.

4.5   Jos vähintään yksi standardin IEC 61000-3-12 kohdassa 5.2 kuvatuista edellytyksistä a, b ja c täyttyy, kolmivaiheisiin konfiguraatioihin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” (ottovirta yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) voidaan soveltaa tämän säännön kohdan 7.3.2.2 taulukossa 6 annettuja raja-arvoja.

Lisäys

Kuva 1

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – Yksivaiheisen latauslaitteen testausjärjestelyt

Virtalähde – sisäinen impedanssi ZS ja avoimen piirin jännite G

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

Enimmäispituus 10 m

Mittauslaite, ottoimpedanssi ZM

Kuva 2

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – Kolmivaiheisen latauslaitteen testausjärjestelyt

Mittauslaite, ottoimpedanssi ZM

Virtalähde – sisäinen impedanssi ZS ja avoimen piirin jännite G

Enimmäispituus 10 m

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason ylä-puolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä korista

---

LIITE 12

AJONEUVON VAIHTOVIRTAJOHTIMISSA SYNTYVIEN JÄNNITTEENVAIHTELUIDEN JA VÄLKYNNÄN TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua testausmenetelmää sovelletaan ajoneuvoihin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevan ajoneuvon vaihtovirtajohtimien kautta synnyttämien jännitteenvaihteluiden ja välkynnän taso sen varmistamiseksi, että se on kotitalous-, toimisto- ja kevyen teollisuuden ympäristöjä koskevien vaatimusten mukainen.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään seuraavien standardien mukaisesti:

| a) | IEC 61000-3-3 – nimellisvirta REESS-järjestelmän lataustilassa enintään 16 A vaihetta kohden, liittämiselle ei erityisehtoja. |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3 – nimellisvirta REESS-järjestelmän lataustilassa enintään 16 A vaihetta kohden, liittämiselle ei erityisehtoja.

| b) | IEC 61000-3-11 – nimellisvirta REESS-järjestelmän lataustilassa yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden, liittämiselle asetettu erityisehtoja. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11 – nimellisvirta REESS-järjestelmän lataustilassa yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden, liittämiselle asetettu erityisehtoja.

2.   AJONEUVON TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   Ajoneuvon on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

Ajoneuvon on oltava liikkumaton ja moottori sammutettuna.

Kaikkien muiden laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava kytkettynä pois päältä.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevalle ajoneuvolle (nimellisvirta enintään 16 A vaihetta kohden, liittämiselle ei erityisehtoja) tehtävät testit suoritetaan standardin IEC 61000-3-3 kohdan 4 mukaisesti.

3.2   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevalle ajoneuvolle (nimellisvirta yli 16 A ja enintään 75 A vaihetta kohden, liittämiselle asetettu erityisehtoja) tehtävät testit suoritetaan standardin IEC 61000-3-11 kohdan 6 mukaisesti.

3.3   Ajoneuvon testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvissa 1a ja 1b.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Aika-alueella määritettävät parametrit ovat lyhytkestoisen välkynnän arvo, pitkäkestoisen välkynnän arvo ja jännitteen suhteellinen vaihtelu.

4.2   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmä lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevaa ajoneuvoa (ottovirta enintään 16 A vaihetta kohden, liittämiselle ei erityisehtoja) koskevat raja-arvot annetaan tämän säännön kohdassa 7.4.2.1.

4.3   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmä lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevaa ajoneuvoa (ottovirta on yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden, liittämiselle asetettu erityisehtoja) koskevat raja-arvot annetaan tämän säännön kohdassa 7.4.2.2.

Lisäys

Kuva 1 a

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – Yksivaiheinen testausjärjestely

Enimmäispituus 10 m

Virtalähde – avoimen piirin jännite G ja impedanssi (RP + j XP)

Mittauslaite

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 10 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä korista

Kuva 1 b

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – Kolmivaiheinen testausjärjestely

Virtalähde – avoimen piirin jännite G ja impedanssi (RP + j XP)

Mittauslaite

Enimmäispituus 10 m

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 10 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

---

LIITE 13

AJONEUVOJEN VAIHTO- TAI TASAVIRTAJOHTIMISTA LÄHTEVIEN RADIOTAAJUUSVÄLITTEISTEN HÄIRIÖIDEN TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua testausmenetelmää sovelletaan ajoneuvoihin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevan ajoneuvon vaihto- tai tasavirtajohtimien kautta synnyttämien radiotaajuusvälitteisten häiriöiden taso sen varmistamiseksi, että se on kotitalous-, toimisto- ja kevyen teollisuuden ympäristöjä koskevien vaatimusten mukainen.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin CISPR 16-2-1 mukaisesti.

2.   AJONEUVON TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   Ajoneuvon on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

Ajoneuvon on oltava liikkumaton ja moottori sammutettuna.

Kaikkien muiden laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava kytkettynä pois päältä.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Testi on suoritettava standardin CISPR 16-2-1 kohdan 7.4.1 mukaisesti kuten lattialla seisoville laitteille.

3.2   Ajoneuvolle tehtävissä mittauksissa käytettävä keinosähköverkko määritellään standardin CISPR 16-1-2 kohdassa 4.3.

Keinoverkot

Keinoverkot sijoitetaan suoraan maatasolle. Niiden kotelot kiinnitetään maatasoon.

Kunkin keinoverkon mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla.

Keinoverkko sijoitetaan tämän liitteen lisäyksen kuvien 1a–1d mukaisesti.

3.3   Ajoneuvon testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen 1 kuvissa 1a–1d.

3.4   Mittaukset on tehtävä spektrianalysaattorilla tai pyyhkäisyvastaanottimella. Käytettävät parametrit täsmennetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Spektrianalysaattorin parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 6 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW). |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 6 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW).

Taulukko 2

Pyyhkäisyvastaanottimen parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Rajat koskevat koko taajuusaluetta 0,15–30 MHz mittauksissa, jotka tehdään puolikaiuttomassa kammiossa tai avoimella testipaikalla.

4.2   Mittaukset on tehtävä keskiarvoanturilla ja joko näennäishuippu- tai huippuantureilla. Raja-arvot on annettu tämän säännön kohdassa 7.5.

Taulukko 7 koskee vaihtovirtajohtimia ja taulukko 8 tasavirtajohtimia. Jos käytetään huippuantureita, on sovellettava 20 dB:n korjauskerrointa standardin CISPR 12 mukaisesti.

---

(1)  Puhtaasti laajakaistaisten häiriöiden osalta taajuusaskelman enimmäiskokoa voidaan kasvattaa enintään kaistanleveyden arvoon saakka.

Lisäys

Kuva 1

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon sivulla (vaihtovirtasyöttö ilman tietoliikennettä)

Kuva 1a

Image 49

100 (+ 200/– 0) mm

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Edestä

Kuva 1b

Kuva 1b

Image 50

Ylhäältä

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Enint. 0,5

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Latauskaapeli |
| 4 | Maadoitetut keinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet) |
| 5 | Verkkopistorasia |
| 6 | Mittausvastaanotin |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Latauskaapeli

4

Maadoitetut keinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet)

5

Verkkopistorasia

6

Mittausvastaanotin

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon etu- tai takapuolella (vaihtovirtasyöttö ilman tietoliikennettä)

Kuva 1c

Kuva 1c

Image 51

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Edestä

Kuva 1d

Kuva 1d

Image 52

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

0,1 (+ 0,2/– 0) m

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Enint. 0,5 m

Ylhäältä

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Latauskaapeli |
| 4 | Maadoitetut keinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet) |
| 5 | Verkkopistorasia |
| 6 | Mittausvastaanotin |

1

Testattava ajoneuvo

2

Eristävä alusta

3

Latauskaapeli

4

Maadoitetut keinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet)

5

Verkkopistorasia

6

Mittausvastaanotin

---

LIITE 14

AJONEUVOJEN VERKKO- JA TELELIITÄNNÖISTÄ LÄHTEVIEN RADIOTAAJUUSVÄLITTEISTEN HÄIRIÖIDEN TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua testausmenetelmää sovelletaan ajoneuvoihin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevan ajoneuvon verkko- ja teleliitännöistä lähtevien radiotaajuusvälitteisten häiriöiden taso sen varmistamiseksi, että se on kotitalous-, toimisto- ja kevyen teollisuuden ympäristöjä koskevien vaatimusten mukainen.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin CISPR 22 mukaisesti.

2.   AJONEUVON TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   Ajoneuvon on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

Ajoneuvon on oltava liikkumaton ja moottori sammutettuna.

Kaikkien muiden laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava kytkettynä pois päältä.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Johtuvia päästöjä koskeva testi on tehtävä standardin CISPR 22 kohdan 5 mukaisesti.

3.2   Ajoneuvolle tehtävissä mittauksissa käytettävä impedanssin stabilointi määritellään standardin CISPR 22 kohdassa 9.6.2.

Impedanssin stabilointi

Tietoliikennejohdot on tuotava ajoneuvoon impedanssin stabiloinnin kautta.

Impedanssin stabilointi sijoitetaan suoraan maatasolle. Niiden kotelot kiinnitetään maatasoon.

Kunkin impedanssin stabilointilaitteen mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla. Impedanssin stabilointi sijoitetaan tämän liitteen lisäyksen kuvien 1a–1d mukaisesti.

3.3   Ajoneuvon testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvissa 1a–1d.

Jos ajoneuvon toiminnallisuutta ei voida taata impedanssin stabiloinnin takia, on käytettävä standardissa CISPR 22 kuvailtua vaihtoehtoista menetelmää (tämän liitteen lisäyksen 1 kuvien 2a–2d mukaisesti).

3.4   Mittaukset on tehtävä spektrianalysaattorilla tai pyyhkäisyvastaanottimella. Käytettävät parametrit täsmennetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Spektrianalysaattorin parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 6 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW). |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 6 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW).

Taulukko 2

Pyyhkäisyvastaanottimen parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 s | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 s

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Rajat koskevat koko taajuusaluetta 0,15–30 MHz mittauksissa, jotka tehdään puolikaiuttomassa kammiossa tai avoimella testipaikalla.

4.2   Mittaukset on tehtävä keskiarvoanturilla ja joko näennäishuippu- tai huippuantureilla. Raja-arvot esitetään kohdan 7.6 taulukossa 9. Jos käytetään huippuantureita, on sovellettava 20 dB:n korjauskerrointa standardin CISPR 12 mukaisesti.

---

(1)  Puhtaasti laajakaistaisten häiriöiden osalta taajuusaskelman enimmäiskokoa voidaan kasvattaa enintään kaistanleveyden arvoon saakka.

Lisäys

Kuva 1

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon sivulla (vaihto- tai tasavirtasyöttö ja tietoliikenne)

Kuva 1a

Image 53

0,8 (+ 0,2/- 0) m

100 (+ 200/- 0) mm

Edestä

Kuva 1b

Kuva 1b

Image 54

Enint. 0,5 m

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

Ylhäältä

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo | 5 | Verkkopistorasia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta | 6 | Maadoitettu impedanssin stabilointi (tietoliikennejohtoja varten) |
| 3 | Lataus-/viestintäkaapeli | 7 | Latausasema |
| 4 | Maadoitetut vaihtovirta- tai tasavirtakeinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet) | 8 | Mittausvastaanotin |

1

Testattava ajoneuvo

5

Verkkopistorasia

2

Eristävä alusta

6

Maadoitettu impedanssin stabilointi (tietoliikennejohtoja varten)

3

Lataus-/viestintäkaapeli

7

Latausasema

4

Maadoitetut vaihtovirta- tai tasavirtakeinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet)

8

Mittausvastaanotin

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon etu- tai takapuolella (vaihto- tai tasavirtasyöttö ja tietoliikenne)

Kuva 1c

Kuva 1c

Image 55

Edestä

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Kuva 1d

Kuva 1d

Image 56

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

Enint. 0,5 m

0,8 (+ 0,2/- 0) m

Ylhäältä

0,1 (+ 0,2/- 0) m

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo | 5 | Verkkopistorasia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta | 6 | Maadoitettu impedanssin stabilointi (tietoliikennejohtoja varten) |
| 3 | Lataus-/tietoliikennekaapeli | 7 | Latausasema |
| 4 | Maadoitetut vaihtovirta- tai tasavirtakeinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet) | 8 | Mittausvastaanotin |

1

Testattava ajoneuvo

5

Verkkopistorasia

2

Eristävä alusta

6

Maadoitettu impedanssin stabilointi (tietoliikennejohtoja varten)

3

Lataus-/tietoliikennekaapeli

7

Latausasema

4

Maadoitetut vaihtovirta- tai tasavirtakeinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet)

8

Mittausvastaanotin

Kuva 2

Kuva 2

Vaihtoehtoinen mittaus ajoneuvolle konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Vaihtoehtoinen mittaus ajoneuvolle konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon sivulla (vaihto- tai tasavirtasyöttö ja tietoliikenne)

Kuva 2a

Kuva 2a

Image 57

500 (+ 100/– 0) mm

200 (+ 100/– 0) mm

100 (+ 200/– 0) mm

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Edestä

Kuva 2b

Kuva 2b

Image 58

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

200 (+ 100/– 0) mm

Ylhäältä

500 (+ 100/– 0) mm

Enint. 0,5 m

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo | 7 | Latausasema |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta | 8 | Virta-anturi |
| 3 | Lataus-/tietoliikennekaapeli | 9 | Tietoliikennejohtimet |
| 4 | Maadoitetut vaihtovirta- tai tasavirtakeinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet) | 10 | Mittausvastaanotin |
| 5 | Verkkopistorasia | 11 | Kapasitiivinen jänniteanturi |

1

Testattava ajoneuvo

7

Latausasema

2

Eristävä alusta

8

Virta-anturi

3

Lataus-/tietoliikennekaapeli

9

Tietoliikennejohtimet

4

Maadoitetut vaihtovirta- tai tasavirtakeinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet)

10

Mittausvastaanotin

5

Verkkopistorasia

11

Kapasitiivinen jänniteanturi

Vaihtoehtoinen mittaus ajoneuvolle konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Esimerkki testausjärjestelystä, jossa pistoke on ajoneuvon etu- tai takapuolella (vaihto- tai tasavirtasyöttö ja tietoliikenne)

Kuva 2c

Kuva 2c

Image 59

500 (+ 100/– 0) mm

200 (+ 100/– 0) mm

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Edestä

Kuva 2d

Kuva 2d

Image 60

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

500 (+ 100/– 0) mm

200 (+ 100/– 0) mm

Ylhäältä

Enint. 0,5 m

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Selitteet:

| 1 | Testattava ajoneuvo | 7 | Latausasema |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta | 8 | Virta-anturi (tai kapasitiivinen jänniteanturi) |
| 3 | Lataus-/tietoliikennekaapeli | 9 | Tietoliikennejohtimet |
| 4 | Maadoitetut vaihtovirta- tai tasavirtakeinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet) | 10 | Mittausvastaanotin |
| 5 | Verkkopistorasia | 11 | Kapasitiivinen jänniteanturi |

1

Testattava ajoneuvo

7

Latausasema

2

Eristävä alusta

8

Virta-anturi (tai kapasitiivinen jänniteanturi)

3

Lataus-/tietoliikennekaapeli

9

Tietoliikennejohtimet

4

Maadoitetut vaihtovirta- tai tasavirtakeinoverkot (vaihto- tai tasavirtajohtimet)

10

Mittausvastaanotin

5

Verkkopistorasia

11

Kapasitiivinen jänniteanturi

---

LIITE 15

MENETELMÄ AJONEUVOJEN TESTAAMISEKSI VAIHTO- JA TASAVIRTAJOHTIMIA PITKIN JOHTUVIEN TRANSIENTTIPURSKEHÄIRIÖIDEN SIEDON OSALTA

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattu testausmenetelmä koskee vain ajoneuvoja. Menetelmä koskee vain ajoneuvon konfiguraatiota ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä osoitetaan ajoneuvon elektronisten järjestelmien häiriönsieto. Ajoneuvo altistetaan sen vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuville transienttipurskehäiriöille tässä liitteessä kuvatulla tavalla. Ajoneuvoa tarkkaillaan testauksen aikana.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin IEC 61000-4-4 mukaisesti.

2.   AJONEUVON TILA KONFIGURAATIOSSA ”REESS-JÄRJESTELMÄN LATAUSTILA KYTKETTYNÄ SÄHKÖVERKKOON” TEHTÄVIEN TESTIEN AIKANA

2.1   Ajoneuvon on oltava kuormittamaton lukuun ottamatta tarvittavia testauslaitteita.

2.1.1   Ajoneuvon on oltava liikkumaton, moottori sammutettuna ja lataustilassa.

2.1.2   Ajoneuvoa koskevat perusedellytykset

Tässä kohdassa määritellään vähimmäisehdot ja hylkäysperusteet ajoneuvon häiriönsietotesteille. Ajoneuvon muut järjestelmät, jotka voivat vaikuttaa häiriönsietoon liittyviin toimintoihin, on testattava valmistajan ja tutkimuslaitoksen sopimalla tavalla.

| Ajoneuvon testausolosuhteet, ”REESS lataustilassa” | Hylkäysperusteet |
| --- | --- |
| REESS-järjestelmän on oltava lataustilassa. Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta. | Ajoneuvo lähtee liikkeelle. |

Ajoneuvon testausolosuhteet, ”REESS lataustilassa”

Hylkäysperusteet

REESS-järjestelmän on oltava lataustilassa. Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta.

Ajoneuvo lähtee liikkeelle.

2.1.3   Kaikkien muiden laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava kytkettynä pois päältä.

2.2   Ajoneuvon tarkkailuun saa käyttää vain häiriöitä aiheuttamattomia laitteita. Ajoneuvon ulkopuolta ja matkustamoa on tarkkailtava (esim. videokameroilla tai mikrofonilla) sen toteamiseksi, että tämän liitteen vaatimukset täytetään.

3.   TESTAUSLAITTEET

3.1   Testauslaitteet koostuvat vertailumaatasosta (suojattua huonetta ei vaadita), transienttipurskegeneraattorista kytkentä-/erotuspiiristä (CDN) ja kapasitiivisesta puristusliittimestä.

3.2   Transienttipurskegeneraattorin on täytettävä standardin IEC 61000-4-4 kohdassa 6.1 määritelty edellytys.

3.3   Kytkentä-/erotuspiirin on täytettävä standardin IEC 61000-4-4 kohdassa 6.2 määritelty edellytys. Jos kytkentä-/erotuspiiriä ei voida käyttää vaihto- tai tasavirtajohtimissa, voidaan käyttää standardin IEC 61000-4-4 kohdassa 6.3 määriteltyä kapasitiivista puristusliitintä.

4.   TESTIJÄRJESTELY

4.1   Ajoneuvon testijärjestely perustuu standardin IEC 61000-4-4 kohdassa 7.2 kuvattuun laboratoriotyyppiseen järjestelyyn.

4.2   Ajoneuvo sijoitetaan suoraan maatasolle.

4.3   Tutkimuslaitoksen on tehtävä testi tämän säännön kohdassa 7.7.2.1 kuvatulla tavalla.

Jos valmistaja toimittaa mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi päättää olla tekemättä testiä sen osoittamiseksi, että ajoneuvo täyttää tämän liitteen vaatimukset.

5.   VAADITUN TESTAUSTASON AIKAANSAAMINEN

5.1   Testausmenetelmä

5.1.1   Testaustasovaatimusten määrittämiseen käytetään standardin IEC 61000-4-4 mukaista menetelmää.

5.1.2   Testausvaihe

Ajoneuvo sijoitetaan maatasolle. Ajoneuvo altistetaan vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuville transienttipurskeille tavanomaisissa toimintatiloissa käyttämällä CDN-piiriä tämän liitteen lisäyksen kuvan 1 mukaisesti.

Testausjärjestelyt on merkittävä testausselosteeseen.

Lisäys

Kuva 1

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila” kytkettynä sähköverkkoon vaihto-/tasavirtajohdoilla

Image 61

Transienttipurskehäiriöiden (EFT/B) testausjärjestely –

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

EFT/B-generaattori

Suodatin

AC/DC verkkov.

CDN

0,8 (+ 0,2/– 0) m

---

LIITE 16

MENETELMÄ AJONEUVOJEN TESTAAMISEKSI VAIHTO- JA TASAVIRTAJOHTIMIA PITKIN JOHTUVIEN SYÖKSYJÄNNITTEIDEN SIEDON OSALTA

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattu testausmenetelmä koskee vain ajoneuvoja. Menetelmä koskee vain ajoneuvon konfiguraatiota ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä osoitetaan ajoneuvon elektronisten järjestelmien häiriönsieto. Ajoneuvo altistetaan sen vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuville syöksyjännitteille tässä liitteessä kuvatulla tavalla. Ajoneuvoa tarkkaillaan testauksen aikana.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin IEC 61000-4-5 mukaisesti.

2.   AJONEUVON TILA KONFIGURAATIOSSA ”REESS-JÄRJESTELMÄN LATAUSTILA KYTKETTYNÄ SÄHKÖVERKKOON” TEHTÄVIEN TESTIEN AIKANA

2.1   Ajoneuvon on oltava kuormittamaton lukuun ottamatta tarvittavia testauslaitteita.

2.1.1   Ajoneuvon on oltava liikkumaton, moottori sammutettuna ja lataustilassa.

2.1.2   Ajoneuvoa koskevat perusedellytykset

Tässä kohdassa määritellään vähimmäisehdot ja hylkäysperusteet ajoneuvon häiriönsietotesteille. Ajoneuvon muut järjestelmät, jotka voivat vaikuttaa häiriönsietoon liittyviin toimintoihin, on testattava valmistajan ja tutkimuslaitoksen sopimalla tavalla.

| Ajoneuvon testausolosuhteet, ”REESS lataustilassa” | Hylkäysperusteet |
| --- | --- |
| REESS-järjestelmän on oltava lataustilassa. Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta. | Ajoneuvo lähtee liikkeelle. |

Ajoneuvon testausolosuhteet, ”REESS lataustilassa”

Hylkäysperusteet

REESS-järjestelmän on oltava lataustilassa. Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta.

Ajoneuvo lähtee liikkeelle.

2.1.3   Kaikkien muiden laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava kytkettynä pois päältä.

2.2   Ajoneuvon tarkkailuun saa käyttää vain häiriöitä aiheuttamattomia laitteita. Ajoneuvon ulkopuolta ja matkustamoa on tarkkailtava (esim. videokameroilla tai mikrofonilla) sen toteamiseksi, että tämän liitteen vaatimukset täytetään.

3.   TESTAUSLAITTEET

3.1   Testauslaitteet koostuvat vertailumaatasosta (suojattua huonetta ei vaadita), syöksyjännitegeneraattorista ja kytkentä-/erotuspiiristä (CDN).

3.2   Syöksyjännitegeneraattorin on täytettävä standardin IEC 61000-4-5 kohdassa 6.1 määritelty edellytys.

3.3   Kytkentä-/erotuspiirin on täytettävä standardin IEC 61000-4-5 kohdassa 6.3 määritelty edellytys.

4.   TESTIJÄRJESTELY

4.1   Ajoneuvon testijärjestely perustuu standardin IEC 61000-4-5 kohdassa 7.2 kuvattuun järjestelyyn.

4.2   Ajoneuvo sijoitetaan suoraan maatasolle.

4.3   Tutkimuslaitoksen on tehtävä testi tämän säännön kohdassa 7.8.2.1 kuvatulla tavalla.

Jos valmistaja toimittaa mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi päättää olla tekemättä testiä sen osoittamiseksi, että ajoneuvo täyttää tämän liitteen vaatimukset.

5.   VAADITUN TESTAUSTASON AIKAANSAAMINEN

5.1   Testausmenetelmä

5.1.1   Testaustasovaatimusten määrittämiseen käytetään standardin IEC 61000-4-5 mukaista menetelmää.

5.1.2   Testausvaihe

Ajoneuvo sijoitetaan maatasolle. Ajoneuvo altistetaan vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuvalle ylijännitteelle kunkin johtimen ja maan välillä sekä eri johtimien välillä käyttämällä CDN-piiriä tämän liitteen lisäyksen kuvissa 1–4 kuvatulla tavalla.

Testausjärjestelyt on merkittävä testausselosteeseen.

Lisäys

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Kuva 1

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – tasa- tai vaihtovirtajohtojen johtimien välinen kytkentä (yksivaiheinen)

Image 62

Vertailumaa

AC/DC verkko-virta

Syöksyjännite

-generaattori

CDN

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Kuva 2

Kuva 2

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – tasa- tai vaihtovirtajohtojen kunkin johtimen ja maan välinen kytkentä (yksivaiheinen)

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – tasa- tai vaihtovirtajohtojen kunkin johtimen ja maan välinen kytkentä (yksivaiheinen)

Image 63

AC/DC verkko-virta

Vertailumaa

CDN

Syöksyjännite -generaattori

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Kuva 3

Kuva 3

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – vaihtovirtajohtojen johtimien välinen kytkentä (kolmivaiheinen)

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – vaihtovirtajohtojen johtimien välinen kytkentä (kolmivaiheinen)

Image 64

AC verkko-virta

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

Vertailumaa

CDN

Syöksyjännite -generaattori

Kuva 4

Kuva 4

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – vaihtovirtajohtojen kunkin johtimen ja maan välinen kytkentä (kolmivaiheinen)

Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – vaihtovirtajohtojen kunkin johtimen ja maan välinen kytkentä (kolmivaiheinen)

Image 65

AC verkko-virta

Syöksyjännite -generaattori

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä ajoneuvon korista

Vertailumaa

CDN

---

LIITE 17

SE-ASENNELMALTA TULEVISSA VAIHTOVIRTAJOHDOISSA SYNTYVIEN YLIAALTOJEN TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua testausmenetelmää sovelletaan SE-asennelmiin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevan SE-asennelman vaihtovirtajohtojen kautta synnyttämien yliaaltojen taso sen varmistamiseksi, että se on kotitalous-, toimisto- ja kevyen teollisuuden ympäristöjä koskevien vaatimusten mukainen.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään seuraavien standardien mukaisesti:

| a) | IEC 61000-3-2 – luokan A laitteet, joiden ottovirta lataustilassa on enintään 16 A vaihetta kohden; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-2 – luokan A laitteet, joiden ottovirta lataustilassa on enintään 16 A vaihetta kohden;

| b) | IEC 61000-3-12 – ottovirta lataustilassa yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12 – ottovirta lataustilassa yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden.

2.   SE-ASENNELMAN TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   SE-asennelman on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)

Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Mittauksissa käytettävän havainnointiajan on oltava kvasistationaarisille laitteille standardin IEC 61000-3-2 taulukossa 4 määritetyn mukainen.

3.2   Yksivaiheisen SE-asennelman testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 1.

3.3   Kolmivaiheisen SE-asennelman testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 2.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Parilliset ja parittomat yliaallot on mitattava 40:nteen yliaaltoon saakka.

4.2   Yksi- tai kolmivaiheista SE-asennelmaa konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat raja-arvot (ottovirta enintään 16 A vaihetta kohden) annetaan tämän säännön kohdan 7.11.2.1 taulukossa 10.

4.3   Yksivaiheista SE-asennelmaa konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat raja-arvot (ottovirta >16 A ja ≤ 75 A vaihetta kohden) annetaan tämän säännön kohdan 7.11.2.2 taulukossa 11.

4.4   Kolmivaiheista SE-asennelmaa konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat raja-arvot (ottovirta >16 A ja ≤ 75 A vaihetta kohden) annetaan tämän säännön kohdan 7.11.2.2 taulukossa 12.

4.5   Jos vähintään yksi standardin IEC 61000-3-12 kohdassa 5.2 kuvatuista edellytyksistä a, b ja c täyttyy, kolmivaiheisiin SE-asennelmiin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” (ottovirta yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden) voidaan soveltaa tämän säännön kohdan 7.11.2.2 taulukossa 13 annettuja raja-arvoja.

Lisäys

Kuva 1

SE-asennelma (ESA) konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – Yksivaiheinen testausjärjestely

SE-asennelma

Kaapelin enimmäispituus 10 m

Virtalähde – sisäinen impedanssi ZS ja avoimen piirin jännite G

Mittauslaite, ottoimpedanssi ZM

Kuva 2

SE-asennelma (ESA) konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – Kolmivaiheinen testausjärjestely

Virtalähde – sisäinen impedanssi ZS ja avoimen piirin jännite G

SE-asennelma

Kaapelin enimmäispituus 10 m

Mittauslaite, ottoimpedanssi ZM

---

LIITE 18

SE-ASENNELMALTA TULEVISSA VAIHTOVIRTAJOHTIMISSA SYNTYVIEN JÄNNITTEENVAIHTELUIDEN JA VÄLKYNNÄN TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua testausmenetelmää sovelletaan SE-asennelmiin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevan SE-asennelman vaihtovirtajohtimien kautta synnyttämien jännitteenvaihteluiden ja välkynnän taso sen varmistamiseksi, että se on kotitalous-, toimisto- ja kevyen teollisuuden ympäristöjä koskevien vaatimusten mukainen.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään seuraavien standardien mukaisesti:

| a) | IEC 61000-3-3 – nimellisvirta REESS-järjestelmän lataustilassa enintään 16 A vaihetta kohden, liittämiselle ei erityisehtoja. |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3 – nimellisvirta REESS-järjestelmän lataustilassa enintään 16 A vaihetta kohden, liittämiselle ei erityisehtoja.

| b) | IEC 61000-3-11 – nimellisvirta REESS-järjestelmän lataustilassa yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden, liittämiselle asetettu erityisehtoja. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11 – nimellisvirta REESS-järjestelmän lataustilassa yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden, liittämiselle asetettu erityisehtoja.

2.   SE-ASENNELMAN TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   SE-asennelman on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)

Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevalle SE-asennelmalle (nimellisvirta enintään 16 A vaihetta kohden, liittämiselle ei erityisehtoja) tehtävät testit suoritetaan standardin IEC 61000-3-3 kohdan 4 mukaisesti.

3.2   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevalle SE-asennelmalle (nimellisvirta yli 16 A ja enintään 75 A vaihetta kohden, liittämiselle asetettu erityisehtoja) tehtävät testit suoritetaan standardin IEC 61000-3-11 kohdan 6 mukaisesti.

3.3   SE-asennelman testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvissa 1a ja 1b.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Aika-alueella määritettävät parametrit ovat ”lyhytkestoisen välkynnän arvo”, ”pitkäkestoisen välkynnän arvo” ja ”jännitteen suhteellinen vaihtelu”.

4.2   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmä lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevaa SE-asennelmaa (ottovirta enintään 16 A vaihetta kohden, liittämiselle ei erityisehtoja) koskevat raja-arvot annetaan tämän säännön kohdassa 7.12.2.1.

4.3   Konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmä lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevaa SE-asennelmaa (ottovirta on yli 16 A mutta enintään 75 A vaihetta kohden, liittämiselle asetettu erityisehtoja) koskevat raja-arvot annetaan tämän säännön kohdassa 7.12.2.2.

Lisäys

Kuva 1a

SE-asennelma (ESA) konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – Yksivaiheinen testausjärjestely

Virtalähde – avoimen piirin jännite G ja impedanssi (RP + j XP)

Mittauslaite

SE-asennelma

Kuva 1b

SE-asennelma (ESA) konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – Kolmivaiheinen testausjärjestely

Virtalähde – avoimen piirin jännite G ja impedanssi (RP + j XP)

SE-asennelma

Mittauslaite

---

LIITE 19

SE-ASENNELMALTA TULEVISTA VAIHTO- TAI TASAVIRTAJOHTIMISTA LÄHTEVIEN RADIOTAAJUUSVÄLITTEISTEN HÄIRIÖIDEN TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua testausmenetelmää sovelletaan SE-asennelmiin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevan SE-asennelman vaihto- tai tasavirtajohtimien kautta synnyttämien radiotaajuusvälitteisten häiriöiden taso sen varmistamiseksi, että se on kotitalous-, toimisto- ja kevyen teollisuuden ympäristöjä koskevien vaatimusten mukainen.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin CISPR 16-2-1 mukaisesti.

2.   SE-ASENNELMAN TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   SE-asennelman on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)

Jos testaus suoritetaan ilman REESS-järjestelmää, SE-asennelma on testattava nimellisvirralla. Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Testi on suoritettava standardin CISPR 16-2-1 kohdan 7.4.1 mukaisesti kuten pöydällä seisoville laitteille.

3.2   Ajoneuvon komponenteille tehtävissä mittauksissa käytettävä keinosähköverkko määritellään standardin CISPR 16-1-12 kohdassa 4.3.

Keinoverkot

Keinoverkot sijoitetaan suoraan maatasolle. Niiden kotelot kiinnitetään maatasoon.

Vaihto- ja tasavirtajohtimien kautta välittyvät päästöt mitataan vuoron perään kultakin johtimelta kytkemällä mittausvastaanotin kunkin asianomaisen keinoverkon mittausporttiin, kun keinoverkon muihin virtajohtimiin liitetty keinoverkon mittausportti on päätetty 50 Ω:n kuormalla.

Keinoverkko on sijoitettava eteen samalle puolelle kuin ajoneuvon latauspistoke ja sen kanssa samansuuntaisesti.

3.3   SE-asennelman testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 1.

3.4   Mittaukset on tehtävä spektrianalysaattorilla tai pyyhkäisyvastaanottimella. Käytettävät parametrit täsmennetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Spektrianalysaattorin parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 6 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW). |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 6 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW).

Taulukko 2

Pyyhkäisyvastaanottimen parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |
| Huomautus: Elektronisella ohjausyksiköllä varustamattomien harjakommutaattorimoottoreiden tuottamien häiriöpäästöjen osalta askelman enimmäiskoko voi olla enintään viisi kertaa kaistanleveys. |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

Huomautus: Elektronisella ohjausyksiköllä varustamattomien harjakommutaattorimoottoreiden tuottamien häiriöpäästöjen osalta askelman enimmäiskoko voi olla enintään viisi kertaa kaistanleveys.

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Rajat koskevat koko taajuusaluetta 0,15–30 MHz mittauksissa, jotka tehdään puolikaiuttomassa kammiossa tai avoimella testipaikalla.

4.2   Mittaukset on tehtävä keskiarvoanturilla ja joko näennäishuippu- tai huippuantureilla. Raja-arvot annetaan tämän säännön kohdan 7.13.2.1 taulukossa 14 vaihtovirtajohtimia varten ja kohdan 7.13.2.2 taulukossa 15 tasavirtajohtimia varten. Jos käytetään huippuantureita, on sovellettava 20 dB:n korjauskerrointa standardin CISPR 12 mukaisesti.

---

(1)  Puhtaasti laajakaistaisten häiriöiden osalta taajuusaskelman enimmäiskokoa voidaan kasvattaa enintään kaistanleveyden arvoon saakka.

Lisäys

Kuva 1

SE-asennelma (ESA) konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä SE-asennelmasta

Maataso

Verkkovirta

Keinoverkko

0,8 (+ 0,2/– 0) m

SE-asennelma

Selitteet:

| 1 | Testattava SE-asennelma |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Latauskaapeli |
| 4 | Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |
| 6 | Mittausvastaanotin |

1

Testattava SE-asennelma

2

Eristävä alusta

3

Latauskaapeli

4

Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot

5

Verkkopistorasia

6

Mittausvastaanotin

---

LIITE 20

SE-ASENNELMAN VERKKO- JA TELELIITÄNNÖISTÄ LÄHTEVIEN RADIOTAAJUUSVÄLITTEISTEN HÄIRIÖIDEN TESTAUSMENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattua testausmenetelmää sovelletaan SE-asennelmiin konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä mitataan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” olevan SE-asennelman verkko- ja teleliitännöistä lähtevien radiotaajuusvälitteisten häiriöiden taso sen varmistamiseksi, että se on kotitalous-, toimisto- ja kevyen teollisuuden ympäristöjä koskevien vaatimusten mukainen.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin CISPR 22 mukaisesti.

2.   SE-ASENNELMAN TILA TESTAUKSEN AIKANA

2.1   SE-asennelman on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)

Jos testaus suoritetaan ilman REESS-järjestelmää, SE-asennelma on testattava nimellisvirralla. Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 80 prosenttia nimellisarvosta.

3.   TESTAUSJÄRJESTELYT

3.1   Johtuvia päästöjä koskeva testi on tehtävä standardin CISPR 22 kohtien 8 ja 9 mukaisesti.

3.2   Impedanssin stabilointi

Viestintälinjat on tuotava SE-asennelmaan impedanssin stabiloinnin kautta.

Verkko- ja tietoliikennekaapeleihin liitettävä impedanssin stabilointi määritellään standardin CISPR 22 kohdassa 9.6.2.

Impedanssin stabilointi sijoitetaan suoraan maatasolle. Sen kotelo kiinnitetään maatasoon.

Verkko- ja televiestintäjohtimien kautta välittyvät päästöt mitataan vuoron perään kultakin johtimelta kytkemällä mittausvastaanotin kunkin asianomaisen impedanssin stabilointilaitteiston mittausporttiin, kun muihin virtajohtimiin liitetty stabilointilaitteiston mittausportti on päätetty 50 Ω:n kuormalla.

Impedanssin stabilointi on sijoitettava eteen samalle puolelle kuin ajoneuvon latauspistoke ja sen kanssa samansuuntaisesti.

3.3   SE-asennelman testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 1.

3.4   Mittaukset on tehtävä spektrianalysaattorilla tai pyyhkäisyvastaanottimella. Käytettävät parametrit täsmennetään taulukoissa 1 ja 2.

Taulukko 1

Spektrianalysaattorin parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 6 dB) | Pyyhkäisyaika | RBW (– 3 dB) | Pyyhkäisyaika |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW). |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 6 dB)

Pyyhkäisyaika

RBW (– 3 dB)

Pyyhkäisyaika

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Huomautus: Jos huippuarvon mittauksissa käytetään spektrianalysaattoria, videokaistanleveyden on oltava vähintään kolme kertaa resoluutiokaistanleveys (RBW).

Taulukko 2

Pyyhkäisyvastaanottimen parametrit

| Taajuusalue
  MHz | Huippuanturi | Näennäishuippuanturi | Keskiarvoilmaisin |
| --- | --- | --- | --- |
| BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika | BW (– 6 dB) | Askelman koko (1) | Pysähdysaika |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Taajuusalue

MHz

Huippuanturi

Näennäishuippuanturi

Keskiarvoilmaisin

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

BW (– 6 dB)

Askelman koko (1)

Pysähdysaika

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   TESTAUSVAATIMUKSET

4.1   Rajat koskevat koko taajuusaluetta 0,15–30 MHz mittauksissa, jotka tehdään puolikaiuttomassa kammiossa tai avoimella testipaikalla.

4.2   Mittaukset on tehtävä keskiarvoanturilla ja joko näennäishuippu- tai huippuantureilla. Raja-arvot on annettu tämän säännön kohdassa 7.14.2.1 olevassa taulukossa 16. Jos käytetään huippuantureita, on sovellettava 20 dB:n korjauskerrointa standardin CISPR 12 mukaisesti.

---

(1)  Puhtaasti laajakaistaisten häiriöiden osalta taajuusaskelman enimmäiskokoa voidaan kasvattaa enintään kaistanleveyden arvoon saakka.

Lisäys

Kuva 1

SE-asennelma (ESA) konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

0,8 (+ 0,2/– 0) m

Kaapeli (laskostettava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä SE-asennelmasta

Enint. 0,5 m

Maataso

Ylhäältä

SE-asennelma

Selitteet:

| 1 | Testattava SE-asennelma |
| --- | --- |
| 2 | Eristävä alusta |
| 3 | Lataus-/tietoliikennekaapeli |
| 4 | Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot |
| 5 | Verkkopistorasia |
| 6 | Maadoitettu impedanssin stabilointi |
| 7 | Latausasema |
| 8. | Mittausvastaanotin |

1

Testattava SE-asennelma

2

Eristävä alusta

3

Lataus-/tietoliikennekaapeli

4

Maadoitetut vaihto- tai tasavirtakeinoverkot

5

Verkkopistorasia

6

Maadoitettu impedanssin stabilointi

7

Latausasema

8.

Mittausvastaanotin

---

LIITE 21

MENETELMÄ SE-ASENNELMAN TESTAAMISEKSI VAIHTO- JA TASAVIRTAJOHTIMIA PITKIN JOHTUVIEN TRANSIENTTIPURSKEHÄIRIÖIDEN SIEDON OSALTA

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattu testausmenetelmä koskee vain SE-asennelmia. Menetelmää sovelletaan vain SE-asennelmaan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä osoitetaan SE-asennelman häiriönsieto. SE-asennelma altistetaan sen vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuville transienttipurskehäiriöille tässä liitteessä kuvatulla tavalla. SE-asennelmaa tarkkaillaan testauksen aikana.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin IEC 61000-4-4 mukaisesti.

2.   SE-ASENNELMAN TILA KONFIGURAATIOSSA ”REESS-JÄRJESTELMÄN LATAUSTILA KYTKETTYNÄ SÄHKÖVERKKOON” TEHTÄVIEN TESTIEN AIKANA

2.1   SE-asennelmaa koskevat perusedellytykset

Tässä kohdassa määritellään vähimmäisehdot ja hylkäysperusteet SE-asennelman häiriönsietotesteille.

| SE-asennelman testausolosuhteet konfiguraatiossa ”REESS lataustilassa” | Hylkäysperusteet |
| --- | --- |
| SE-asennelman on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.
  Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)
  Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta. | Sopimattomat latausolosuhteet
  (esim. ylivirta, ylijännite) |

SE-asennelman testausolosuhteet konfiguraatiossa ”REESS lataustilassa”

Hylkäysperusteet

SE-asennelman on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko mittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa mittaus ajallisesti osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)

Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta.

Sopimattomat latausolosuhteet

(esim. ylivirta, ylijännite)

2.2   SE-asennelman tarkkailuun saa käyttää vain häiriöitä aiheuttamattomia laitteita. SE-asennelmaa on tarkkailtava (esim. videokameroilla tai mikrofonilla) sen toteamiseksi, että tämän liitteen vaatimukset täytetään.

3.   TESTAUSLAITTEET

3.1   Testauslaitteet koostuvat vertailumaatasosta (suojattua huonetta ei vaadita), transienttipurskegeneraattorista, kytkentä-/erotuspiiristä (CDN) ja kapasitiivisesta puristusliittimestä.

3.2   Transienttipurskegeneraattorin on täytettävä standardin IEC 61000-4-4 kohdassa 6.1 määritelty edellytys.

3.3   Kytkentä-/erotuspiirin on täytettävä standardin IEC 61000-4-4 kohdassa 6.2 määritelty edellytys. Jos kytkentä-/erotuspiiriä ei voida käyttää vaihto- tai tasavirtajohtimissa, voidaan käyttää standardin IEC 61000-4-4 kohdassa 6.3 määriteltyä kapasitiivista puristusliitintä.

4.   TESTIJÄRJESTELY

4.1   SE-asennelman testijärjestely perustuu standardin IEC 61000-4-4 kohdassa 7.2 kuvattuun laboratoriotyyppiseen järjestelyyn.

4.2   Ajoneuvo sijoitetaan suoraan maatasolle.

4.3   Tutkimuslaitoksen on tehtävä testi tämän säännön kohdassa 7.15.2.1 kuvatulla tavalla.

Jos valmistaja toimittaa mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi päättää olla tekemättä testiä sen osoittamiseksi, että SE-asennelma täyttää tämän liitteen vaatimukset.

5.   VAADITUN TESTAUSTASON AIKAANSAAMINEN

5.1   Testausmenetelmä

5.1.1   Testaustasovaatimusten määrittämiseen käytetään standardin IEC 61000-4-4 mukaista menetelmää.

5.1.2   Testausvaihe

SE-asennelma sijoitetaan maatasolle. SE-asennelma altistetaan vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuville transienttipurskeille tavanomaisissa tiloissa käyttämällä CDN-piiriä tämän liitteen lisäyksen kuvan 1 mukaisesti.

Testausjärjestelyt on merkittävä testausselosteeseen.

Lisäys

Kuva 1

SE-asennelma (ESA) konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Kaapeli (laskostet- tava, jos pituus yli 1 m) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä SE-asennelmasta

Suodattimet

EFT/B-generaattori

0,5 ± 0,05 m

Verkkovirta

CDN

SE-asennelma

---

LIITE 22

SE-ASENNELMIEN TESTAAMISESSA VAIHTO- JA TASAVIRTAJOHTOJA PITKIN JOHTUVIEN SYÖKSYJÄNNITTEIDEN SIEDON OSALTA KÄYTETTÄVÄT MENETELMÄT

1.   YLEISTÄ

1.1   Tässä liitteessä kuvattu testausmenetelmä koskee vain SE-asennelmia. Menetelmää sovelletaan vain SE-asennelmaan konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2   Testausmenetelmä

Tällä testillä osoitetaan SE-asennelman häiriönsieto. SE-asennelma altistetaan sen vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuville syöksyjännitteille tässä liitteessä kuvatulla tavalla. SE-asennelmaa tarkkaillaan testauksen aikana.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin IEC 61000-4-5 mukaisesti.

2.   SE-ASENNELMAN TILA KONFIGURAATIOSSA ”REESS-JÄRJESTELMÄN LATAUSTILA KYTKETTYNÄ SÄHKÖVERKKOON” TEHTÄVIEN TESTIEN AIKANA

2.1   REESS-järjestelmän on oltava lataustilassa.

2.1.2   SE-asennelmaa koskevat perusedellytykset

Tässä kohdassa määritellään vähimmäisehdot ja hylkäysperusteet SE-asennelman häiriönsietotesteille.

| SE-asennelman testausolosuhteet konfiguraatiossa ”REESS lataustilassa” | Hylkäysperusteet |
| --- | --- |
| SE-asennelman on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.
  Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)
  Jos testaus suoritetaan ilman REESS-järjestelmää, SE-asennelma on testattava nimellisvirralla. Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta. | Sopimattomat latausolosuhteet
  (esim. ylivirta, ylijännite) |

SE-asennelman testausolosuhteet konfiguraatiossa ”REESS lataustilassa”

Hylkäysperusteet

SE-asennelman on oltava konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

Ajoakun varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.)

Jos testaus suoritetaan ilman REESS-järjestelmää, SE-asennelma on testattava nimellisvirralla. Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta.

Sopimattomat latausolosuhteet

(esim. ylivirta, ylijännite)

2.2   SE-asennelman tarkkailuun saa käyttää vain häiriöitä aiheuttamattomia laitteita. SE-asennelmaa on tarkkailtava (esim. videokameroilla tai mikrofonilla) sen toteamiseksi, että tämän liitteen vaatimukset täytetään.

3.   TESTAUSLAITTEET

3.1   Testauslaitteet koostuvat vertailumaatasosta (suojattua huonetta ei vaadita), syöksyjännitegeneraattorista ja kytkentä-/erotuspiiristä (CDN).

3.2   Syöksyjännitegeneraattorin on täytettävä standardin IEC 61000-4-5 kohdassa 6.1 määritelty edellytys.

3.3   Kytkentä-/erotuspiirin on täytettävä standardin IEC 61000-4-5 kohdassa 6.3 määritelty edellytys.

4.   TESTIJÄRJESTELY

4.1   Ajoneuvon testijärjestely perustuu standardin IEC 61000-4-5 kohdassa 7.2 kuvattuun järjestelyyn.

4.2   Ajoneuvo sijoitetaan suoraan maatasolle.

4.3   Tutkimuslaitoksen on tehtävä testi tämän säännön kohdassa 7.16.2.1 kuvatulla tavalla.

Jos valmistaja toimittaa mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi päättää olla tekemättä testiä sen osoittamiseksi, että SE-asennelma täyttää tämän liitteen vaatimukset.

5.   VAADITUN TESTAUSTASON AIKAANSAAMINEN

5.1   Testausmenetelmä

5.1.1   Testaustasovaatimusten määrittämiseen käytetään standardin IEC 61000-4-5 mukaista menetelmää.

5.1.2   Testausvaihe

SE-asennelma sijoitetaan maatasolle. SE-asennelma altistetaan vaihto- ja tasavirtajohtimia pitkin johtuvalle ylijännitteelle kunkin johtimen ja maan välillä sekä eri johtimien välillä käyttämällä CDN-piiriä tämän liitteen lisäyksen kuvissa 1–4 kuvatulla tavalla.

Testausjärjestelyt on merkittävä testausselosteeseen.

Lisäys

SE-asennelma (ESA) konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

Kuva 1

SE-asennelma konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – tasa- tai vaihtovirtajohtojen (yksivaiheinen) johtimien välinen kytkentä

AC/DC verkko-virta

SE-asennelma

Kaapeli (lyhennettävä asianmukaiseen pituuteen) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä SE-asennelmasta

Enimmäispituus 2 m

CDN

Vertailumaa

Syöksyjännite -generaattori

Kuva 2

SE-asennelma konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – tasa- tai vaihtovirtajohtojen kunkin johtimen ja maan välinen kytkentä (yksivaiheinen)

AC/DC verkko-virta

SE-asennelma

Enimmäispituus 2 m

Vertailumaa

Syöksyjännite -generaattori

CDN

Kaapeli (lyhennettävä asianmukaiseen pituuteen) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä SE-asennelmasta

Kuva 3

SE-asennelma konfiguraatiossa ”RESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – vaihtovirtajohtimien johtimien välinen kytkentä (kolmivaiheinen)

AC verkko-virta

CDN

Kaapeli (lyhennettävä asianmukaiseen pituuteen) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä SE-asennelmasta

Enimmäispituus 2 m

SE-asennelma

Vertailumaa

Syöksyjännite -generaattori

Kuva 4

SE-asennelma konfiguraatiossa ”RESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” – vaihtovirtajohtojen kunkin johtimen ja maan välinen kytkentä (kolmivaiheinen)

AC verkko-virta

CDN

SE-asennelma

Enimmäispituus 2 m

Kaapeli (lyhennettävä asianmukaiseen pituuteen) 100 ± 25 mm maatason yläpuolella ja vähintään 100 mm:n etäisyydellä SE-asennelmasta

Vertailumaa

Syöksyjännite -generaattori

---