# Eiropas Savienības L 121/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.121.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 121 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 3. maijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.121.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 121

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 3. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 401/2013 (2013. gada 2. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 194/2008 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 402/2013 (2013. gada 30. aprīlis) par kopīgo drošības metodi riska noteikšanai un novērtēšanai un par Regulas (EK) Nr. 352/2009 atcelšanu (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 403/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko atļauj lietot endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), kā barības piedevu gaļas mājputniem, dējējputniem un atšķirtiem sivēniem un groza Regulu (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 1876/2006 (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Products) (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2013 (2013. gada 2. maijs) par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas noteikti II pielikumā Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, un kas saskaņā ar kvotām attiecas uz dažiem izstrādājumiem no Peru | 30 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 405/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko atver Savienības tarifu kvotas Peru izcelsmes lauksaimniecības produktiem un paredz to pārvaldību | 35 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 406/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko attiecībā uz vielu prednizolonu groza pielikumu Regulā (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 407/2013 (2013. gada 23. aprīlis), ar ko labo Regulas (ES) Nr. 475/2012, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) un 19. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), spāņu un zviedru valodas redakciju (
  1
  ) | 44 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 408/2013 (2013. gada 2. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 45 |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju | 47 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 401/2013 (2013. gada 2. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 194/2008

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 402/2013 (2013. gada 30. aprīlis) par kopīgo drošības metodi riska noteikšanai un novērtēšanai un par Regulas (EK) Nr. 352/2009 atcelšanu (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 403/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko atļauj lietot endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), kā barības piedevu gaļas mājputniem, dējējputniem un atšķirtiem sivēniem un groza Regulu (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 1876/2006 (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Products) (
  1
  )

Trichoderma reesei

DSM Nutritional Products

1

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2013 (2013. gada 2. maijs) par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas noteikti II pielikumā Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, un kas saskaņā ar kvotām attiecas uz dažiem izstrādājumiem no Peru

30

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 405/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko atver Savienības tarifu kvotas Peru izcelsmes lauksaimniecības produktiem un paredz to pārvaldību

35

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 406/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko attiecībā uz vielu prednizolonu groza pielikumu Regulā (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (
  1
  )

1

42

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 407/2013 (2013. gada 23. aprīlis), ar ko labo Regulas (ES) Nr. 475/2012, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) un 19. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), spāņu un zviedru valodas redakciju (
  1
  )

1

44

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 408/2013 (2013. gada 2. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

45

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 401/2013

(2013. gada 2. maijs)

par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 194/2008

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/184/KĀDP ( 2013. gada 22. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu (1),

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopējo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 194/2008 ( 2008. gada 25. februāris ), ar ko atjauno un stiprina ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu (2) ,ir paredzēti konkrēti pasākumi, kas veicami attiecībā pret Mjanmu/Birmu, tostarp ierobežojumi konkrētam eksportam no Mjanmas/Birmas un konkrētu personu un vienību līdzekļu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 194/2008 ( 2008. gada 25. februāris ), ar ko atjauno un stiprina ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu (2) ,ir paredzēti konkrēti pasākumi, kas veicami attiecībā pret Mjanmu/Birmu, tostarp ierobežojumi konkrētam eksportam no Mjanmas/Birmas un konkrētu personu un vienību līdzekļu iesaldēšana.

| (2) | Ar Lēmumu 2013/184/KĀDP Padome, lai veicinātu turpmākas pozitīvas pārmaiņas, piekrita, ka būtu jāatceļ visi minētie ierobežojošie pasākumi, izņemot ieroču embargo un embargo attiecībā uz iekārtām, ko var izmantot iekšējām represijām. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2013/184/KĀDP Padome, lai veicinātu turpmākas pozitīvas pārmaiņas, piekrita, ka būtu jāatceļ visi minētie ierobežojošie pasākumi, izņemot ieroču embargo un embargo attiecībā uz iekārtām, ko var izmantot iekšējām represijām.

| (3) | Padomes Regula (EK) Nr. 194/2008 tāpēc būtu jāatceļ, un daži tās noteikumi jāaizstāj ar šo regulu. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Regula (EK) Nr. 194/2008 tāpēc būtu jāatceļ, un daži tās noteikumi jāaizstāj ar šo regulu.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka šajā regulā paredzētie pasākumi būtu efektīvi, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka šajā regulā paredzētie pasākumi būtu efektīvi, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

| 1) | "imports" ir preču ievešana Savienības muitas teritorijā vai citās teritorijās, uz kurām attiecas Līgums atbilstīgi tā 349. un 355. pantā paredzētajiem nosacījumiem. Tas ietver (Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3) nozīmē) ievešanu brīvā zonā vai noliktavā, atlikšanas procedūras piemērošanu un laišanu brīvā apgrozībā, bet neietver tranzītu un pagaidu uzglabāšanu; |
| --- | --- |

1)

"imports" ir preču ievešana Savienības muitas teritorijā vai citās teritorijās, uz kurām attiecas Līgums atbilstīgi tā 349. un 355. pantā paredzētajiem nosacījumiem. Tas ietver (Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3) nozīmē) ievešanu brīvā zonā vai noliktavā, atlikšanas procedūras piemērošanu un laišanu brīvā apgrozībā, bet neietver tranzītu un pagaidu uzglabāšanu;

| 2) | "eksports" ir preču izvešana no Savienības muitas teritorijas vai citām teritorijām, uz kurām attiecas Līgums atbilstīgi tā 349. un 355. pantā paredzētajiem nosacījumiem. Tas ietver -Regulas (EEK) Nr. 2913/92 nozīmē- tādu preču izvešanu, kam vajadzīga muitas deklarācija, kā arī preču izvešanu pēc to uzglabāšanas I kontroles veida brīvā zonā vai brīvā noliktavā, bet neietver tranzītu; |
| --- | --- |

2)

"eksports" ir preču izvešana no Savienības muitas teritorijas vai citām teritorijām, uz kurām attiecas Līgums atbilstīgi tā 349. un 355. pantā paredzētajiem nosacījumiem. Tas ietver -Regulas (EEK) Nr. 2913/92 nozīmē- tādu preču izvešanu, kam vajadzīga muitas deklarācija, kā arī preču izvešanu pēc to uzglabāšanas I kontroles veida brīvā zonā vai brīvā noliktavā, bet neietver tranzītu;

| 3) | "eksportētājs" ir fiziska vai juridiska persona, kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t. i., persona, kurai deklarācijas pieņemšanas laikā ir līgums ar saņēmēju trešā valstī un kurai ir pilnvaras nosūtīt preci ārpus Savienības muitas teritorijas vai citām teritorijām, uz kurām attiecas Līgums; |
| --- | --- |

3)

"eksportētājs" ir fiziska vai juridiska persona, kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t. i., persona, kurai deklarācijas pieņemšanas laikā ir līgums ar saņēmēju trešā valstī un kurai ir pilnvaras nosūtīt preci ārpus Savienības muitas teritorijas vai citām teritorijām, uz kurām attiecas Līgums;

| 4) | "tehniskā palīdzība" ir jebkāds tehnisks atbalsts, kas saistīts ar remontu, izstrādāšanu, ražošanu, montāžu, testēšanu, uzturēšanu, vai jebkāds cits tehnisks pakalpojums, un tā var būt tādos veidos kā, piemēram, sagatavošana, konsultēšana, apmācīšana, darba zināšanu vai prasmju nodošana vai konsultatīvi pakalpojumi; tehniskā palīdzība ietver palīdzību mutiskā veidā; |
| --- | --- |

4)

"tehniskā palīdzība" ir jebkāds tehnisks atbalsts, kas saistīts ar remontu, izstrādāšanu, ražošanu, montāžu, testēšanu, uzturēšanu, vai jebkāds cits tehnisks pakalpojums, un tā var būt tādos veidos kā, piemēram, sagatavošana, konsultēšana, apmācīšana, darba zināšanu vai prasmju nodošana vai konsultatīvi pakalpojumi; tehniskā palīdzība ietver palīdzību mutiskā veidā;

| 5) | "Savienības teritorija" ir teritorijas, kurām piemēro Līgumu saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5)

"Savienības teritorija" ir teritorijas, kurām piemēro Līgumu saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem.

1.   NODAĻA

2. pants

1.   Aizliegts tieši vai netieši pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt iekārtas, ko varētu izmantot iekšējām represijām, kā uzskaitīts I pielikumā, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav Savienības izcelsmes iekārtas, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā, vai izmantošanai Mjanmā/Birmā.

2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz aizsargtērpiem, tostarp pretšķembu vestēm un aizsargķiverēm, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas personāls, Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu personāls, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji, humānās palīdzības un attīstības palīdzības darbinieki un ar to saistītais personāls uz laiku eksportē uz Mjanmu/Birmu tikai personīgām vajadzībām.

3. pants

1.   Ir aizliegts:

| a) | tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā vai izmantošanai Mjanmā/Birmā tehnisku palīdzību saistībā ar militārām darbībām un visa veida bruņojuma un saistītu materiālu, tostarp ieroču un munīcijas, militāro transportlīdzekļu un aprīkojuma, paramilitārā aprīkojuma un minēto elementu rezerves daļu piegādi, ražošanu, uzturēšanu un lietošanu; |
| --- | --- |

a)

tieši vai netieši sniegt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā vai izmantošanai Mjanmā/Birmā tehnisku palīdzību saistībā ar militārām darbībām un visa veida bruņojuma un saistītu materiālu, tostarp ieroču un munīcijas, militāro transportlīdzekļu un aprīkojuma, paramilitārā aprīkojuma un minēto elementu rezerves daļu piegādi, ražošanu, uzturēšanu un lietošanu;

| b) | tieši vai netieši piešķirt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā vai izmantošanai Mjanmā/Birmā finansējumu vai finansiālu palīdzību, kas saistīta ar militārām darbībām, jo īpaši ieskaitot dotācijas, aizdevumus un eksporta kredīta apdrošināšanu jebkādai ieroču un ar tiem saistītu materiālu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam. |
| --- | --- |

b)

tieši vai netieši piešķirt jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā vai izmantošanai Mjanmā/Birmā finansējumu vai finansiālu palīdzību, kas saistīta ar militārām darbībām, jo īpaši ieskaitot dotācijas, aizdevumus un eksporta kredīta apdrošināšanu jebkādai ieroču un ar tiem saistītu materiālu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam.

2.   Ir aizliegts:

| a) | tieši vai netieši sniegt tehnisku palīdzību saistībā ar iekārtām, ko varētu izmantot iekšējām represijām kā uzskaitīts I pielikumā, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā, vai izmantošanai Mjanmā/Birmā; |
| --- | --- |

a)

tieši vai netieši sniegt tehnisku palīdzību saistībā ar iekārtām, ko varētu izmantot iekšējām represijām kā uzskaitīts I pielikumā, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā, vai izmantošanai Mjanmā/Birmā;

| b) | tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finansiālu palīdzību, tostarp subsīdijas, aizdevumus un eksporta kredīta apdrošināšanu, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā, vai izmantošanai Mjanmā/Birmā saistībā ar I pielikumā minētajām iekārtām. |
| --- | --- |

b)

tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finansiālu palīdzību, tostarp subsīdijas, aizdevumus un eksporta kredīta apdrošināšanu, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Mjanmā/Birmā, vai izmantošanai Mjanmā/Birmā saistībā ar I pielikumā minētajām iekārtām.

3.   Aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir 1. un 2. punktā minēto aizliegumu neievērošana.

4.   Aizliegumi, kas paredzēti 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā, nerada nekādu atbildību attiecīgajām fiziskajām vai juridiskajām personām vai vienībām, ja tās nezināja un ja tām nebija vērā ņemamu iemeslu uzskatīt, ka to rīcība būtu pretrunā minētajam aizliegumam.

4. pants

1.   Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta un 3. panta 2. punkta un ievērojot 5. pantu, II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstīgiem, var atļaut:

| a) | pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportēšanu attiecībā uz iekārtām, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, kā uzskaitīts I pielikumā, vienīgi izmantošanai humānos vai aizsardzības nolūkos Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Savienības iestāžu veidošanas programmām vai Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas krīzes pārvarēšanas operācijām; |
| --- | --- |

a)

pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportēšanu attiecībā uz iekārtām, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, kā uzskaitīts I pielikumā, vienīgi izmantošanai humānos vai aizsardzības nolūkos Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Savienības iestāžu veidošanas programmām vai Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas krīzes pārvarēšanas operācijām;

| b) | atmīnēšanas aprīkojuma un atmīnēšanas operācijās izmantojamu materiālu pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportēšanu; un |
| --- | --- |

b)

atmīnēšanas aprīkojuma un atmīnēšanas operācijās izmantojamu materiālu pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportēšanu; un

| c) | finansējuma, finansiālas palīdzības un tehniskas palīdzības sniegšanu, kas saistīta ar iekārtām, materiāliem, programmām un darbībām, kas minētas a) un b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

finansējuma, finansiālas palīdzības un tehniskas palīdzības sniegšanu, kas saistīta ar iekārtām, materiāliem, programmām un darbībām, kas minētas a) un b) apakšpunktā.

2.   Atkāpjoties no 3. panta 1. punkta un ievērojot 5. pantu, II pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstīgiem, var atļaut sniegt finansējumu, finansiālu palīdzību un tehnisku palīdzību, kas saistīta ar:

| a) | nenāvējošu militāru aprīkojumu, kas paredzēts lietošanai vienīgi humāniem mērķiem un aizsardzībai vai Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Savienības iestāžu veidošanas programmām; |
| --- | --- |

a)

nenāvējošu militāru aprīkojumu, kas paredzēts lietošanai vienīgi humāniem mērķiem un aizsardzībai vai Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Savienības iestāžu veidošanas programmām;

| b) | materiāliem, kas paredzēti Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas krīzes pārvarēšanas operācijām. |
| --- | --- |

b)

materiāliem, kas paredzēti Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas krīzes pārvarēšanas operācijām.

2.   NODAĻA

5. pants

Atļaujas, kas minētas 4. pantā, nepiešķir jau veiktām darbībām.

6. pants

Komisija un dalībvalstis nekavējoties informē cita citu par pasākumiem, kas veikti atbilstīgi šai regulai, un sniedz cita citai to rīcībā esošo attiecīgo informāciju saistībā ar šo regulu, jo īpaši ziņas par pārkāpumiem un izpildes problēmām, un valstu tiesu nolēmumiem.

7. pants

Komisija tiek pilnvarota grozīt II pielikumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju.

8. pants

1.   Dalībvalstis nosaka noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpšanu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

2.   Dalībvalstis šos noteikumus paziņo Komisijai tūlīt pēc šās regulas stāšanās spēkā, kā arī paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem.

9. pants

1.   Dalībvalstis izraugās šajā regulā minētās kompetentās iestādes un norāda tās II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs vai ar to starpniecību.

2.   Dalībvalstis savas kompetentās iestādes dara zināmas Komisijai tūlīt pēc šīs regulas stāšanās spēkā un paziņo Komisijai par jebkādām turpmākām izmaiņām.

10. pants

Šo regulu piemēro:

| a) | Savienības teritorijā, arī tās gaisa telpā; |
| --- | --- |

a)

Savienības teritorijā, arī tās gaisa telpā;

| b) | visos gaisa kuģos vai kuģos, kas atrodas kādas dalībvalsts jurisdikcijā; |
| --- | --- |

b)

visos gaisa kuģos vai kuģos, kas atrodas kādas dalībvalsts jurisdikcijā;

| c) | attiecībā uz visām personām Savienības teritorijā vai ārpus tās, kurām ir kādas dalībvalsts valstspiederība; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz visām personām Savienības teritorijā vai ārpus tās, kurām ir kādas dalībvalsts valstspiederība;

| d) | visām juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas reģistrētas vai izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

d)

visām juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas reģistrētas vai izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem;

| e) | visām juridiskām personām, vienībām vai struktūrām saistībā ar jebkādiem darījumiem, ko tās pilnīgi vai daļēji veic Savienībā. |
| --- | --- |

e)

visām juridiskām personām, vienībām vai struktūrām saistībā ar jebkādiem darījumiem, ko tās pilnīgi vai daļēji veic Savienībā.

11. pants

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 194/2008.

12. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. GILMORE

---

(1)  OV L 111, 23.4.2013., 75. lpp.

1

(2)  OV L 66, 10.3.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

To iekārtu saraksts, kuras varētu izmantot iekšējām represijām, kā minēts 2., 3. un 4. pantā

| 1. | Šādi šaujamieroči, to munīcija un piederumi:






  1.1. | šaujamieroči, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču saraksta (1) pozīcijās ML 1 un ML 2; |
| --- | --- | --- |

1.

Šādi šaujamieroči, to munīcija un piederumi:

1.1.

šaujamieroči, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču saraksta (1) pozīcijās ML 1 un ML 2;

| 1.2. | munīcija, kas īpaši izstrādāta 1.1. punktā uzskaitītajiem šaujamieročiem, un tādiem ieročiem īpaši izstrādātas sastāvdaļas; |
| --- | --- |

1.2.

munīcija, kas īpaši izstrādāta 1.1. punktā uzskaitītajiem šaujamieročiem, un tādiem ieročiem īpaši izstrādātas sastāvdaļas;

| 1.3. | tēmekļi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā. |
| --- | --- |

1.3.

tēmekļi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā.

| 2. | Bumbas un granātas, kas nav iekļautas ES Kopējā militāro preču sarakstā. |
| --- | --- |

2.

Bumbas un granātas, kas nav iekļautas ES Kopējā militāro preču sarakstā.

| 3. | Šādi transportlīdzekļi:






  3.1. | transportlīdzekļi ar uzstādītiem ūdensmetējiem, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti masu nekārtību novēršanai; |
| --- | --- | --- |

3.

Šādi transportlīdzekļi:

3.1.

transportlīdzekļi ar uzstādītiem ūdensmetējiem, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti masu nekārtību novēršanai;

| 3.2. | transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti, lai tos varētu turēt zem sprieguma, neļaujot uz tiem kāpt; |
| --- | --- |

3.2.

transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti, lai tos varētu turēt zem sprieguma, neļaujot uz tiem kāpt;

| 3.3. | transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti, lai nojauktu barikādes, tostarp celtniecības iekārtas, kam uzstādīta aizsardzība pret lodēm; |
| --- | --- |

3.3.

transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti vai pielāgoti, lai nojauktu barikādes, tostarp celtniecības iekārtas, kam uzstādīta aizsardzība pret lodēm;

| 3.4. | transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti cietumnieku un/vai aizturēto pārvadāšanai; |
| --- | --- |

3.4.

transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti cietumnieku un/vai aizturēto pārvadāšanai;

| 3.5. | transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti, lai izvietotu pārvietojamas barjeras; |
| --- | --- |

3.5.

transportlīdzekļi, kas īpaši izstrādāti, lai izvietotu pārvietojamas barjeras;

| 3.6. | sastāvdaļas transportlīdzekļiem, kas norādīti 3.1.–3.5. punktā un kuri īpaši izstrādāti masu nekārtību novēršanai.







  1. piezīme: | Šo punktu nepiemēro transportlīdzekļiem, kas īpaši izstrādāti ugunsdzēsības vajadzībām. |
| --- | --- | --- |

3.6.

sastāvdaļas transportlīdzekļiem, kas norādīti 3.1.–3.5. punktā un kuri īpaši izstrādāti masu nekārtību novēršanai.

1. piezīme:

Šo punktu nepiemēro transportlīdzekļiem, kas īpaši izstrādāti ugunsdzēsības vajadzībām.

| 2. piezīme: | 3.5. punkta nozīmē termins "transportlīdzekļi" ietver arī piekabes. |
| --- | --- |

2. piezīme:

3.5. punkta nozīmē termins "transportlīdzekļi" ietver arī piekabes.

| 4. | Sprāgstvielas un šādas ar tām saistītas iekārtas:






  4.1. | iekārtas un ierīces, kas īpaši paredzētas sprādzienu izraisīšanai ar elektriskiem vai neelektriskiem līdzekļiem, tostarp spridzināšanas ierīces, detonatori, aizdedzinātāji, detonatora pastiprinātāji un detonējošās auklas, kā arī īpaši tādām iekārtām un ierīcēm paredzētas detaļas; izņemot tās iekārtas un ierīces, kas speciāli paredzētas īpašiem komerciāliem lietojumiem un kuras ar sprāgstvielu iedarbina vai darbina citas iekārtas vai ierīces, kuru funkcija nav sprādzienu izraisīšana (piemēram, automašīnu gaisa spilvenu sūkņus, ugunsdzēsības ūdens sprinkleru mehānismu elektriskā pārsprieguma novadītājus); |
| --- | --- | --- |

4.

Sprāgstvielas un šādas ar tām saistītas iekārtas:

4.1.

iekārtas un ierīces, kas īpaši paredzētas sprādzienu izraisīšanai ar elektriskiem vai neelektriskiem līdzekļiem, tostarp spridzināšanas ierīces, detonatori, aizdedzinātāji, detonatora pastiprinātāji un detonējošās auklas, kā arī īpaši tādām iekārtām un ierīcēm paredzētas detaļas; izņemot tās iekārtas un ierīces, kas speciāli paredzētas īpašiem komerciāliem lietojumiem un kuras ar sprāgstvielu iedarbina vai darbina citas iekārtas vai ierīces, kuru funkcija nav sprādzienu izraisīšana (piemēram, automašīnu gaisa spilvenu sūkņus, ugunsdzēsības ūdens sprinkleru mehānismu elektriskā pārsprieguma novadītājus);

| 4.2. | lineāri griezējlādiņi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā; |
| --- | --- |

4.2.

lineāri griezējlādiņi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā;

| 4.3. | citi spridzekļi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā, un šādas ar tiem saistītas vielas:






  a) | amatols; |
| --- | --- | --- |

4.3.

citi spridzekļi, kas nav iekļauti ES Kopējā militāro preču sarakstā, un šādas ar tiem saistītas vielas:

a)

amatols;

| b) | nitroceluloze (kas satur vairāk nekā 12,5 % slāpekļa); |
| --- | --- |

b)

nitroceluloze (kas satur vairāk nekā 12,5 % slāpekļa);

| c) | nitroglikols; |
| --- | --- |

c)

nitroglikols;

| d) | pentaeritrīttetranitrāts (PETN); |
| --- | --- |

d)

pentaeritrīttetranitrāts (PETN);

| e) | pikrilhlorīds; |
| --- | --- |

e)

pikrilhlorīds;

| f) | 2,4,6-trinitrotoluols (TNT). |
| --- | --- |

f)

2,4,6-trinitrotoluols (TNT).

| 5. | Turpmāk norādītais aizsargekipējums, kas nav iekļauts ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijā ML 13:






  5.1. | bruņuvestes, kas aizsargā pret lodēm un/vai dūrieniem; |
| --- | --- | --- |

5.

Turpmāk norādītais aizsargekipējums, kas nav iekļauts ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijā ML 13:

5.1.

bruņuvestes, kas aizsargā pret lodēm un/vai dūrieniem;

| 5.2. | bruņucepures, kas aizsargā pret lodēm un/vai šķembām, policistu ķiveres, policistu vairogi un bruņu vairogi.

  Piezīme: Šo punktu nepiemēro:






  — | ekipējumam, kas īpaši izstrādāts sporta nodarbībām; |
| --- | --- | --- |

5.2.

bruņucepures, kas aizsargā pret lodēm un/vai šķembām, policistu ķiveres, policistu vairogi un bruņu vairogi.

Piezīme: Šo punktu nepiemēro:

—

ekipējumam, kas īpaši izstrādāts sporta nodarbībām;

| — | ekipējumam, kas īpaši izstrādāts darba drošības prasībām. |
| --- | --- |

—

ekipējumam, kas īpaši izstrādāts darba drošības prasībām.

| 6. | Šaujamieroču lietošanas mācību simulatori, izņemot tos, kas iekļauti ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijā ML 14, un tiem īpaši izstrādāta programmatūra. |
| --- | --- |

6.

Šaujamieroču lietošanas mācību simulatori, izņemot tos, kas iekļauti ES Kopējā militāro preču saraksta pozīcijā ML 14, un tiem īpaši izstrādāta programmatūra.

| 7. | Attēlu veidošanas iekārtas redzamībai tumsā un siltuma starojuma un attēlu pastiprinātāju lampas, kas nav iekļautas ES Kopējā militāro preču sarakstā. |
| --- | --- |

7.

Attēlu veidošanas iekārtas redzamībai tumsā un siltuma starojuma un attēlu pastiprinātāju lampas, kas nav iekļautas ES Kopējā militāro preču sarakstā.

| 8. | Žilešu dzeloņstieples. |
| --- | --- |

8.

Žilešu dzeloņstieples.

| 9. | Militāri naži, kaujas naži un durkļi, kuru asmens garums pārsniedz 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Militāri naži, kaujas naži un durkļi, kuru asmens garums pārsniedz 10 cm.

| 10. | Šajā sarakstā norādīto preču ražošanai īpaši izstrādātas iekārtas. |
| --- | --- |

10.

Šajā sarakstā norādīto preču ražošanai īpaši izstrādātas iekārtas.

| 11. | Īpaša tehnoloģija šajā sarakstā norādīto preču izstrādei, ražošanai vai lietošanai. |
| --- | --- |

11.

Īpaša tehnoloģija šajā sarakstā norādīto preču izstrādei, ražošanai vai lietošanai.

---

(1)  Eiropas Savienības Kopējais militāro preču saraksts (ko Padome pieņēmusi 2013. gada 11. martā) (OV C 30, 27.3.2013., 1. lpp.)

---

II PIELIKUMS

Tīmekļa vietnes informācijai par 4., 7., un 9. pantā minētajām kompetentajām iestādēm un adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai

BEĻĢIJA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGĀRIJA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

ČEHIJAS REPUBLIKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DĀNIJA

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

VĀCIJA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

IGAUNIJA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

ĪRIJA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

GRIEĶIJA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

SPĀNIJA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

FRANCIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITĀLIJA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

KIPRA

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LIETUVA

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURGA

http://www.mae.lu/sanctions

UNGĀRIJA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NĪDERLANDE

http://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

AUSTRIJA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLIJA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGĀLE

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMĀNIJA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVĒNIJA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVĀKIJA

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/sankcie_eu-sankcie_eu

SOMIJA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ZVIEDRIJA

http://www.ud.se/sanktioner

APVIENOTĀ KARALISTE

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |
| E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

B-1049 Brussels

Belgium

E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 402/2013

(2013. gada 30. aprīlis)

par kopīgo drošības metodi riska noteikšanai un novērtēšanai un par Regulas (EK) Nr. 352/2009 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (1) un jo īpaši tās 6. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi Direktīvai 2004/49/EK būtu pakāpeniski jāievieš kopīgās drošības metodes (CSM), lai garantētu drošības pastāvīgu uzturēšanu augstā līmenī un, ja un kad nepieciešams un praktiski iespējams, to uzlabotu. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi Direktīvai 2004/49/EK būtu pakāpeniski jāievieš kopīgās drošības metodes (CSM), lai garantētu drošības pastāvīgu uzturēšanu augstā līmenī un, ja un kad nepieciešams un praktiski iespējams, to uzlabotu.

| (2) | 2010. gada 12. oktobrī Komisija saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK pilnvaroja Eiropas Dzelzceļa aģentūru (“Aģentūra”) pārskatīt Komisijas 2009. gada 24. aprīļa Regulu (EK) Nr. 352/2009 par kopīgas drošības metodes ieviešanu riska noteikšanai un novērtēšanai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (2) 6. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Veicot pārskatīšanu, būtu jāņem vērā tie rezultāti, ko Aģentūra ieguvusi, saskaņā ar minētās regulas 9. panta 4. punktu analizējot riska noteikšanas un novērtēšanas CSM vispārējo efektivitāti, kā arī CSM piemērošanas pieredze un regulas 6. pantā minētās novērtēšanas iestādes lomas un pienākumu izmaiņas. Veicot pārskatīšanu, būtu jāņem vērā arī kvalifikācijas prasības (izstrādājot atzīšanas/akreditācijas sistēmu) novērtēšanas iestādei atbilstoši tās lomai CSM, lai uzlabotu skaidrību nolūkā novērst piemērošanas atšķirības dalībvalstīs, ņemot vērā saskarnes ar spēkā esošajām Savienības autorizācijas/sertifikācijas procedūrām dzelzceļa nozarē. Ja iespējams, pārskatot Regulu (EK) Nr. 352/2009, būtu jāņem vērā arī pieļaujamā riska kritēriju līdzšinējā attīstība, ko varētu izmantot, lai novērtētu pieļaujamo riska līmeni, kad tiek veikta riska precīza noteikšana un novērtēšana. Aģentūra saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu iesniedza Komisijai ieteikumu par kopīgo drošības metožu pārskatīšanu, kuram pievienoja ietekmes novērtējuma ziņojumu. Šī regula pamatojas uz Aģentūras ieteikumu. |
| --- | --- |

(2)

2010. gada 12. oktobrī Komisija saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK pilnvaroja Eiropas Dzelzceļa aģentūru (“Aģentūra”) pārskatīt Komisijas 2009. gada 24. aprīļa Regulu (EK) Nr. 352/2009 par kopīgas drošības metodes ieviešanu riska noteikšanai un novērtēšanai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (2) 6. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Veicot pārskatīšanu, būtu jāņem vērā tie rezultāti, ko Aģentūra ieguvusi, saskaņā ar minētās regulas 9. panta 4. punktu analizējot riska noteikšanas un novērtēšanas CSM vispārējo efektivitāti, kā arī CSM piemērošanas pieredze un regulas 6. pantā minētās novērtēšanas iestādes lomas un pienākumu izmaiņas. Veicot pārskatīšanu, būtu jāņem vērā arī kvalifikācijas prasības (izstrādājot atzīšanas/akreditācijas sistēmu) novērtēšanas iestādei atbilstoši tās lomai CSM, lai uzlabotu skaidrību nolūkā novērst piemērošanas atšķirības dalībvalstīs, ņemot vērā saskarnes ar spēkā esošajām Savienības autorizācijas/sertifikācijas procedūrām dzelzceļa nozarē. Ja iespējams, pārskatot Regulu (EK) Nr. 352/2009, būtu jāņem vērā arī pieļaujamā riska kritēriju līdzšinējā attīstība, ko varētu izmantot, lai novērtētu pieļaujamo riska līmeni, kad tiek veikta riska precīza noteikšana un novērtēšana. Aģentūra saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu iesniedza Komisijai ieteikumu par kopīgo drošības metožu pārskatīšanu, kuram pievienoja ietekmes novērtējuma ziņojumu. Šī regula pamatojas uz Aģentūras ieteikumu.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK drošības pārvaldības sistēmas pamatelementos būtu jāiekļauj procedūras un metodes riska faktoru novērtēšanai un riska kontroles pasākumu ieviešanai ikreiz, kad ekspluatācijas apstākļi vai jauni materiāli infrastruktūrai vai ekspluatācijai rada jaunus riska faktorus. Šī regula attiecas uz iepriekš minētajiem drošības pārvaldības sistēmas pamatelementiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK drošības pārvaldības sistēmas pamatelementos būtu jāiekļauj procedūras un metodes riska faktoru novērtēšanai un riska kontroles pasākumu ieviešanai ikreiz, kad ekspluatācijas apstākļi vai jauni materiāli infrastruktūrai vai ekspluatācijai rada jaunus riska faktorus. Šī regula attiecas uz iepriekš minētajiem drošības pārvaldības sistēmas pamatelementiem.

| (4) | Direktīvas 2004/49/EK 14.a panta 3. punktā noteikts, ka par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām jāizveido tehniskās apkopes sistēma, lai nodrošinātu, ka ritekļi, par kuru tehnisko apkopi tās ir atbildīgas, būtu droši ekspluatācijā. Lai atbilstīgi rīkotos aprīkojuma, procedūru, organizācijas, personāla vai saskarņu izmaiņu gadījumā, par tehnisko apkopi atbildīgajās struktūrās vajadzētu būt ieviestām riska novērtēšanas procedūrām. Šī prasība attiecībā uz tehniskās apkopes sistēmu ir ietverta arī šajā regulā. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2004/49/EK 14.a panta 3. punktā noteikts, ka par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām jāizveido tehniskās apkopes sistēma, lai nodrošinātu, ka ritekļi, par kuru tehnisko apkopi tās ir atbildīgas, būtu droši ekspluatācijā. Lai atbilstīgi rīkotos aprīkojuma, procedūru, organizācijas, personāla vai saskarņu izmaiņu gadījumā, par tehnisko apkopi atbildīgajās struktūrās vajadzētu būt ieviestām riska novērtēšanas procedūrām. Šī prasība attiecībā uz tehniskās apkopes sistēmu ir ietverta arī šajā regulā.

| (5) | Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvas 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (3) un Direktīvas 2004/49/EK 9. panta 2. punkta piemērošanas rezultātā īpaša uzmanība būtu pievēršama riska pārvaldībai saskarnēs starp dalībniekiem, kas ir iesaistīti šīs regulas piemērošanā. |
| --- | --- |

(5)

Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīvas 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (3) un Direktīvas 2004/49/EK 9. panta 2. punkta piemērošanas rezultātā īpaša uzmanība būtu pievēršama riska pārvaldībai saskarnēs starp dalībniekiem, kas ir iesaistīti šīs regulas piemērošanā.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvas 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (4) 15. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jāveic visi piemērotie pasākumi, lai panāktu to, ka dzelzceļa sistēmu veidojošās strukturālās apakšsistēmas nodod ekspluatācijā tikai tad, ja tās projektē, būvē un uzstāda atbilstoši attiecīgajām pamatprasībām, ņemot vērā to iekļaušanu dzelzceļa sistēmā. Dalībvalstīm jo īpaši jāpārbauda šo apakšsistēmu tehniskā savietojamība ar dzelzceļa sistēmu, kurā tās iekļauj, un šo apakšsistēmu droša integrēšana atbilstoši šīs regulas darbības jomai. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvas 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (4) 15. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jāveic visi piemērotie pasākumi, lai panāktu to, ka dzelzceļa sistēmu veidojošās strukturālās apakšsistēmas nodod ekspluatācijā tikai tad, ja tās projektē, būvē un uzstāda atbilstoši attiecīgajām pamatprasībām, ņemot vērā to iekļaušanu dzelzceļa sistēmā. Dalībvalstīm jo īpaši jāpārbauda šo apakšsistēmu tehniskā savietojamība ar dzelzceļa sistēmu, kurā tās iekļauj, un šo apakšsistēmu droša integrēšana atbilstoši šīs regulas darbības jomai.

| (7) | Viens no šķēršļiem, kas kavē dzelzceļa tirgus liberalizāciju, ir tas, ka trūkst vienotas pieejas, ar kuru starp dalībvalstīm noteikt dzelzceļa sistēmas drošības līmeņus un prasības un pierādīt atbilstību tām. Tāpēc šāda kopīga pieeja būtu jānosaka ar šo regulu. |
| --- | --- |

(7)

Viens no šķēršļiem, kas kavē dzelzceļa tirgus liberalizāciju, ir tas, ka trūkst vienotas pieejas, ar kuru starp dalībvalstīm noteikt dzelzceļa sistēmas drošības līmeņus un prasības un pierādīt atbilstību tām. Tāpēc šāda kopīga pieeja būtu jānosaka ar šo regulu.

| (8) | Lai veicinātu savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm, metodes, ko izmanto risku konstatēšanai un pārvaldībai, un metodes, ko izmanto, lai pierādītu, ka dzelzceļu sistēma Savienības teritorijā atbilst drošības prasībām, vajadzētu saskaņot starp dalībniekiem, kas iesaistīti dzelzceļu sistēmas attīstībā un ekspluatācijā. Pirmām kārtām ir nepieciešams saskaņot procedūras un metodes, atbilstoši kurām tiek veikta riska novērtēšana un kontroles pasākumi ikreiz, kad ekspluatācijas apstākļu izmaiņas vai jauni materiāli rada jaunu risku infrastruktūrai vai ekspluatācijai, kā minēts Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(8)

Lai veicinātu savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm, metodes, ko izmanto risku konstatēšanai un pārvaldībai, un metodes, ko izmanto, lai pierādītu, ka dzelzceļu sistēma Savienības teritorijā atbilst drošības prasībām, vajadzētu saskaņot starp dalībniekiem, kas iesaistīti dzelzceļu sistēmas attīstībā un ekspluatācijā. Pirmām kārtām ir nepieciešams saskaņot procedūras un metodes, atbilstoši kurām tiek veikta riska novērtēšana un kontroles pasākumi ikreiz, kad ekspluatācijas apstākļu izmaiņas vai jauni materiāli rada jaunu risku infrastruktūrai vai ekspluatācijai, kā minēts Direktīvas 2004/49/EK III pielikuma 2. punkta d) apakšpunktā.

| (9) | Ja nav paziņotu valsts noteikumu, saskaņā ar kuriem var noteikt, vai izmaiņas ir vai nav būtiskas drošībai dalībvalstī, tad uzņēmumam vai organizācijai, kas atbildīga par izmaiņu ieviešanu (“priekšlikuma iesniedzējs”), sākotnēji būtu jāapsver attiecīgo izmaiņu iespējamā ietekme uz dzelzceļa sistēmas drošību. Ja ierosinātajām izmaiņām ir ietekme uz drošību, priekšlikuma iesniedzējam ar ekspertu atzinuma palīdzību būtu jāizvērtē izmaiņu būtiskums, balstoties uz kritēriju kopumu, kas būtu jāparedz šajā regulā. Šā izvērtējuma rezultātā būtu jāizdara viens no trim secinājumiem. Pirmais gadījums ir, kad izmaiņas nav uzskatāmas par būtiskām, un priekšlikuma iesniedzējam izmaiņas būtu jāievieš, piemērojot pašam savu drošības metodi. Otrais gadījums ir, kad izmaiņas ir uzskatāmas par būtiskām un priekšlikuma iesniedzējam izmaiņas būtu jāievieš, piemērojot šo regulu, taču nav nepieciešama valsts drošības iestādes īpaša iejaukšanās. Trešais gadījums ir, kad izmaiņas ir uzskatāmas par būtiskām, taču pastāv Eiropas Savienības līmeņa noteikumi, kuros noteikta attiecīgās valsts drošības iestādes īpaša iejaukšanās, piemēram, jaunas atļaujas izsniegšana ritekļa nodošanai ekspluatācijai vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma drošības sertifikāta pārskatīšana/atjaunināšana, vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības atļaujas pārskatīšana/atjaunināšana. |
| --- | --- |

(9)

Ja nav paziņotu valsts noteikumu, saskaņā ar kuriem var noteikt, vai izmaiņas ir vai nav būtiskas drošībai dalībvalstī, tad uzņēmumam vai organizācijai, kas atbildīga par izmaiņu ieviešanu (“priekšlikuma iesniedzējs”), sākotnēji būtu jāapsver attiecīgo izmaiņu iespējamā ietekme uz dzelzceļa sistēmas drošību. Ja ierosinātajām izmaiņām ir ietekme uz drošību, priekšlikuma iesniedzējam ar ekspertu atzinuma palīdzību būtu jāizvērtē izmaiņu būtiskums, balstoties uz kritēriju kopumu, kas būtu jāparedz šajā regulā. Šā izvērtējuma rezultātā būtu jāizdara viens no trim secinājumiem. Pirmais gadījums ir, kad izmaiņas nav uzskatāmas par būtiskām, un priekšlikuma iesniedzējam izmaiņas būtu jāievieš, piemērojot pašam savu drošības metodi. Otrais gadījums ir, kad izmaiņas ir uzskatāmas par būtiskām un priekšlikuma iesniedzējam izmaiņas būtu jāievieš, piemērojot šo regulu, taču nav nepieciešama valsts drošības iestādes īpaša iejaukšanās. Trešais gadījums ir, kad izmaiņas ir uzskatāmas par būtiskām, taču pastāv Eiropas Savienības līmeņa noteikumi, kuros noteikta attiecīgās valsts drošības iestādes īpaša iejaukšanās, piemēram, jaunas atļaujas izsniegšana ritekļa nodošanai ekspluatācijai vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma drošības sertifikāta pārskatīšana/atjaunināšana, vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības atļaujas pārskatīšana/atjaunināšana.

| (10) | Ikreiz, kad tiek veiktas izmaiņas ekspluatācijā jau esošā dzelzceļa sistēmā, izmaiņu būtiskums būtu jānovērtē arī, ņemot vērā visas ar drošību saistītās izmaiņas, kam ir ietekme uz to pašu sistēmas daļu, kopš šīs regulas stāšanās spēkā vai arī kopš šajā regulā noteiktā riska pārvaldības procesa pēdējās piemērošanas atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir noticis nesenāk. Šo darbību mērķis ir izvērtēt, vai šādu izmaiņu kopums rada būtiskas izmaiņas, kas nozīmētu, ka pilnībā jāpiemēro riska noteikšanas un novērtēšanas CSM. |
| --- | --- |

(10)

Ikreiz, kad tiek veiktas izmaiņas ekspluatācijā jau esošā dzelzceļa sistēmā, izmaiņu būtiskums būtu jānovērtē arī, ņemot vērā visas ar drošību saistītās izmaiņas, kam ir ietekme uz to pašu sistēmas daļu, kopš šīs regulas stāšanās spēkā vai arī kopš šajā regulā noteiktā riska pārvaldības procesa pēdējās piemērošanas atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir noticis nesenāk. Šo darbību mērķis ir izvērtēt, vai šādu izmaiņu kopums rada būtiskas izmaiņas, kas nozīmētu, ka pilnībā jāpiemēro riska noteikšanas un novērtēšanas CSM.

| (11) | Būtisku izmaiņu pieļaujamais riska līmenis būtu jānovērtē, izmantojot vienu vai vairākus šādus riska pieņemamības principus: prakses kodeksu piemērošana, salīdzinājums ar dzelzceļa sistēmas līdzīgām daļām vai riska precīza aplēse. Visi principi vairākkārt veiksmīgi ir izmantoti dzelzceļa vajadzībām, kā arī citos transporta veidos un citās nozarēs. “Riska precīzas aplēses” princips bieži tiek izmantots sarežģītām vai inovatīvām izmaiņām. Priekšlikuma iesniedzējam vajadzētu būt atbildīgam par piemērojamā principa izvēli. |
| --- | --- |

(11)

Būtisku izmaiņu pieļaujamais riska līmenis būtu jānovērtē, izmantojot vienu vai vairākus šādus riska pieņemamības principus: prakses kodeksu piemērošana, salīdzinājums ar dzelzceļa sistēmas līdzīgām daļām vai riska precīza aplēse. Visi principi vairākkārt veiksmīgi ir izmantoti dzelzceļa vajadzībām, kā arī citos transporta veidos un citās nozarēs. “Riska precīzas aplēses” princips bieži tiek izmantots sarežģītām vai inovatīvām izmaiņām. Priekšlikuma iesniedzējam vajadzētu būt atbildīgam par piemērojamā principa izvēli.

| (12) | Tādējādi, ja piemēro plaši atzītu prakses kodeksu, vajadzētu būt iespējai samazināt CSM piemērošanas ietekmi saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tāpat arī gadījumos, ja ir Savienības līmeņa noteikumi, kas paredz valsts drošības iestādes īpašu iejaukšanos, šai iestādei būtu jāatļauj darboties kā neatkarīgai novērtēšanas iestādei, lai samazinātu dubultās pārbaudes, nepamatotas izmaksas nozarei un saīsinātu laiku līdz ieviešanai tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi, ja piemēro plaši atzītu prakses kodeksu, vajadzētu būt iespējai samazināt CSM piemērošanas ietekmi saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tāpat arī gadījumos, ja ir Savienības līmeņa noteikumi, kas paredz valsts drošības iestādes īpašu iejaukšanos, šai iestādei būtu jāatļauj darboties kā neatkarīgai novērtēšanas iestādei, lai samazinātu dubultās pārbaudes, nepamatotas izmaksas nozarei un saīsinātu laiku līdz ieviešanai tirgū.

| (13) | Lai ziņotu Komisijai par šīs regulas efektivitāti un tās piemērošanu un, attiecīgos gadījumos, iesniegtu ieteikumus tās uzlabošanai, Aģentūrai būtu jāspēj iegūt attiecīgo informāciju no dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp no valstu drošības iestādēm, par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertificēšanas iestādēm un no citām par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām, uz kurām neattiecas Komisijas 2011. gada 10. maija Regulas (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai (5), piemērošanas joma. |
| --- | --- |

(13)

Lai ziņotu Komisijai par šīs regulas efektivitāti un tās piemērošanu un, attiecīgos gadījumos, iesniegtu ieteikumus tās uzlabošanai, Aģentūrai būtu jāspēj iegūt attiecīgo informāciju no dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp no valstu drošības iestādēm, par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertificēšanas iestādēm un no citām par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām, uz kurām neattiecas Komisijas 2011. gada 10. maija Regulas (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai (5), piemērošanas joma.

| (14) | Novērtēšanas iestāde parasti būtu jāakreditē valsts akreditācijas struktūrai, kurai ir ekskluzīva kompetence novērtēt, vai novērtēšanas iestāde atbilst saskaņotajos standartos noteiktajām prasībām. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulā (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (6), ir ietverti sīki izstrādāti noteikumi par šādu valsts akreditācijas struktūru kompetenci. |
| --- | --- |

(14)

Novērtēšanas iestāde parasti būtu jāakreditē valsts akreditācijas struktūrai, kurai ir ekskluzīva kompetence novērtēt, vai novērtēšanas iestāde atbilst saskaņotajos standartos noteiktajām prasībām. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulā (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (6), ir ietverti sīki izstrādāti noteikumi par šādu valsts akreditācijas struktūru kompetenci.

| (15) | Ja saskaņotos Savienības tiesību aktos ir paredzēta atbilstības novērtēšanas struktūru izraudzīšanās tās novērtēšanai, valstu publiskajām iestādēm kā vēlamo līdzekli šo iestāžu tehniskās kompetences pierādīšanai vajadzētu izvēlēties pārredzamu akreditāciju, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 765/2008. Tomēr valstu iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti līdzekļi pašām veikt šo novērtējumu. Šādos gadījumos attiecīgajai dalībvalstij vajadzētu sniegt Komisijai un pārējām dalībvalstīm visus dokumentāros pierādījumus, kas vajadzīgi tās atzīšanas iestādes kompetences verificēšanai, ko dalībvalsts izraugās Savienības tiesību aktu īstenošanai. Lai sasniegtu kvalitātes un uzticamības līmeni, kas līdzvērtīgs tam, ko nodrošina ar akreditāciju, prasībām un noteikumiem attiecībā uz novērtēšanas iestāžu izvērtēšanu un uzraudzību atzīšanas gadījumā vajadzētu būt tādiem pašiem, kādus izmanto akreditācijai. |
| --- | --- |

(15)

Ja saskaņotos Savienības tiesību aktos ir paredzēta atbilstības novērtēšanas struktūru izraudzīšanās tās novērtēšanai, valstu publiskajām iestādēm kā vēlamo līdzekli šo iestāžu tehniskās kompetences pierādīšanai vajadzētu izvēlēties pārredzamu akreditāciju, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 765/2008. Tomēr valstu iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti līdzekļi pašām veikt šo novērtējumu. Šādos gadījumos attiecīgajai dalībvalstij vajadzētu sniegt Komisijai un pārējām dalībvalstīm visus dokumentāros pierādījumus, kas vajadzīgi tās atzīšanas iestādes kompetences verificēšanai, ko dalībvalsts izraugās Savienības tiesību aktu īstenošanai. Lai sasniegtu kvalitātes un uzticamības līmeni, kas līdzvērtīgs tam, ko nodrošina ar akreditāciju, prasībām un noteikumiem attiecībā uz novērtēšanas iestāžu izvērtēšanu un uzraudzību atzīšanas gadījumā vajadzētu būt tādiem pašiem, kādus izmanto akreditācijai.

| (16) | Neatkarīga un kompetenta ārēja vai iekšēja persona, organizācija vai struktūra, valsts drošības iestāde, pilnvarota iestāde vai iestāde, kas iecelta saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu, var darboties kā novērtēšanas iestāde, ja tā atbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(16)

Neatkarīga un kompetenta ārēja vai iekšēja persona, organizācija vai struktūra, valsts drošības iestāde, pilnvarota iestāde vai iestāde, kas iecelta saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu, var darboties kā novērtēšanas iestāde, ja tā atbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

| (17) | Iekšējo novērtēšanas iestāžu atzīšanai atbilstoši šai regulai nav nepieciešams nekavējoties pārskatīt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem jau piešķirtus drošības sertifikātus, infrastruktūras pārvaldītājiem jau piešķirtas drošības atļaujas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām jau piešķirtus sertifikātus. Tos var pārskatīt, kad nākamreiz tiek iesniegts pieteikums drošības sertifikāta, drošības atļaujas vai par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras sertifikāta atjaunošanai vai atjaunināšanai. |
| --- | --- |

(17)

Iekšējo novērtēšanas iestāžu atzīšanai atbilstoši šai regulai nav nepieciešams nekavējoties pārskatīt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem jau piešķirtus drošības sertifikātus, infrastruktūras pārvaldītājiem jau piešķirtas drošības atļaujas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām jau piešķirtus sertifikātus. Tos var pārskatīt, kad nākamreiz tiek iesniegts pieteikums drošības sertifikāta, drošības atļaujas vai par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras sertifikāta atjaunošanai vai atjaunināšanai.

| (18) | Spēkā esošajos tiesību aktos nav noteikti ierobežojumi katrā dalībvalstī akreditēto vai atzīto novērtēšanas iestāžu skaitam un nav noteikts pienākums, ka jābūt vismaz vienai šādai struktūrai. Ja novērtēšanas iestāde jau nav noteikta spēkā esošā Savienības vai valsts tiesību aktā, priekšlikuma iesniedzējs drīkst iecelt jebkuru novērtēšanas iestādi Savienībā vai trešā valstī, kas akreditēta, piemērojot tādus pašus kritērijus un prasības, kādas noteiktas šajā regulā. Dalībvalstij vajadzētu spēt izmantot akreditāciju vai atzīšanu vai abu šo variantu kombināciju. |
| --- | --- |

(18)

Spēkā esošajos tiesību aktos nav noteikti ierobežojumi katrā dalībvalstī akreditēto vai atzīto novērtēšanas iestāžu skaitam un nav noteikts pienākums, ka jābūt vismaz vienai šādai struktūrai. Ja novērtēšanas iestāde jau nav noteikta spēkā esošā Savienības vai valsts tiesību aktā, priekšlikuma iesniedzējs drīkst iecelt jebkuru novērtēšanas iestādi Savienībā vai trešā valstī, kas akreditēta, piemērojot tādus pašus kritērijus un prasības, kādas noteiktas šajā regulā. Dalībvalstij vajadzētu spēt izmantot akreditāciju vai atzīšanu vai abu šo variantu kombināciju.

| (19) | Regula (EK) Nr. 352/2009 ir novecojusi, un tāpēc tā būtu jāaizstāj ar šo regulu. |
| --- | --- |

(19)

Regula (EK) Nr. 352/2009 ir novecojusi, un tāpēc tā būtu jāaizstāj ar šo regulu.

| (20) | Ņemot vērā jaunās prasības attiecībā uz novērtēšanas struktūras akreditāciju un atzīšanu, kas tiek noteiktas ar šo regulu, šīs regulas īstenošana būtu jāatliek, lai dotu attiecīgajiem dalībniekiem pietiekami daudz laika šīs jaunās kopīgās pieejas ieviešanai un īstenošanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā jaunās prasības attiecībā uz novērtēšanas struktūras akreditāciju un atzīšanu, kas tiek noteiktas ar šo regulu, šīs regulas īstenošana būtu jāatliek, lai dotu attiecīgajiem dalībniekiem pietiekami daudz laika šīs jaunās kopīgās pieejas ieviešanai un īstenošanai.

| (21) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu tiek noteikta pārskatīta riska noteikšanas un novērtēšanas kopīgā drošības metode (CSM) atbilstoši Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta a) apakšpunktam.

2.   Šī regula veicina piekļuvi dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu tirgum, saskaņojot:

| a) | riska pārvaldības procesus, ko izmanto, lai novērtētu izmaiņu ietekmi uz drošības līmeņiem un atbilstību drošības prasībām; |
| --- | --- |

a)

riska pārvaldības procesus, ko izmanto, lai novērtētu izmaiņu ietekmi uz drošības līmeņiem un atbilstību drošības prasībām;

| b) | ar drošību saistītas informācijas apmaiņas procesu starp dažādiem dzelzceļa nozares dalībniekiem, lai veiktu drošības pārvaldību dažādajās šajā nozarē izmantotās saskarnēs; |
| --- | --- |

b)

ar drošību saistītas informācijas apmaiņas procesu starp dažādiem dzelzceļa nozares dalībniekiem, lai veiktu drošības pārvaldību dažādajās šajā nozarē izmantotās saskarnēs;

| c) | riska pārvaldības procesa izmantošanas rezultātā iegūtos pierādījumus. |
| --- | --- |

c)

riska pārvaldības procesa izmantošanas rezultātā iegūtos pierādījumus.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro 3. panta 11. punktā definētajam priekšlikuma iesniedzējam, kad dalībvalstī tiek veiktas jebkādas dzelzceļa sistēmas izmaiņas.

Šādas izmaiņas var būt saistītas ar tehniskiem, ekspluatācijas vai organizatoriskiem aspektiem. Attiecībā uz organizatoriskām izmaiņām izvērtēšana saskaņā ar 4. panta noteikumiem attiecas tikai uz tām izmaiņām, kuras varētu ietekmēt ekspluatācijas vai tehniskās apkopes procesus.

2.   Ja, pamatojoties uz novērtējumu atbilstoši 4. panta 2. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem:

| a) | izmaiņas uzskata par būtiskām, piemēro 5. pantā noteikto riska pārvaldības procesu; |
| --- | --- |

a)

izmaiņas uzskata par būtiskām, piemēro 5. pantā noteikto riska pārvaldības procesu;

| b) | izmaiņas uzskata par nebūtiskām, pietiek ar atbilstošas dokumentācijas saglabāšanu lēmuma pamatošanai. |
| --- | --- |

b)

izmaiņas uzskata par nebūtiskām, pietiek ar atbilstošas dokumentācijas saglabāšanu lēmuma pamatošanai.

3.   Šo regulu piemēro arī strukturālām apakšsistēmām, uz kurām attiecas Direktīva 2008/57/EK:

| a) | ja riska novērtēšana prasīta atbilstošajās savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS). Šajā gadījumā SITS, ja nepieciešams, norāda, kuras šīs regulas daļas piemēro; |
| --- | --- |

a)

ja riska novērtēšana prasīta atbilstošajās savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS). Šajā gadījumā SITS, ja nepieciešams, norāda, kuras šīs regulas daļas piemēro;

| b) | ja izmaiņas ir būtiskas, kā noteikts 4. panta 2. punktā, 5. pantā noteikto riska pārvaldības procesu piemēro, strukturālās apakšsistēmas nododot ekspluatācijā, lai nodrošinātu to drošu integrēšanu esošā sistēmā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 15. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

ja izmaiņas ir būtiskas, kā noteikts 4. panta 2. punktā, 5. pantā noteikto riska pārvaldības procesu piemēro, strukturālās apakšsistēmas nododot ekspluatācijā, lai nodrošinātu to drošu integrēšanu esošā sistēmā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 15. panta 1. punktu.

4.   Šīs regulas piemērošana šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā gadījumā nerada prasības, kas ir pretrunā attiecīgajās SITS noteiktajām prasībām. Ja rodas šādas pretrunas, priekšlikuma iesniedzējs informē attiecīgo dalībvalsti, kura var pieņemt lēmumu pieprasīt attiecīgās SITS pārskatīšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 6. panta 2. punktu vai 7. pantu vai atkāpi saskaņā ar minētās direktīvas 9. panta 2. punktu.

5.   Šīs regulas darbības jomā neietver dzelzceļa sistēmas, kas ir izslēgtas no Direktīvas 2004/49/EK darbības jomas atbilstoši 2. panta 2. punktam.

6.   Regulā (EK) Nr. 352/2009 noteiktās prasības turpina piemērot attiecībā uz tādiem projektiem, kuri šīs regulas piemērošanas datumā ir uzskatāmi par projektiem izstrādes beigu posmā Direktīvas 2008/57/EK 2. panta t) punkta izpratnē.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Direktīvas 2004/49/EK 3. pantā iekļautās definīcijas.

Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “risks” ir tādu (apdraudējuma izraisītu) avāriju un starpgadījumu iespējamības biežums, kas rada kaitējumu, un šāda kaitējuma izraisīto seku nopietnība; |
| --- | --- |

1)

“risks” ir tādu (apdraudējuma izraisītu) avāriju un starpgadījumu iespējamības biežums, kas rada kaitējumu, un šāda kaitējuma izraisīto seku nopietnība;

| 2) | “riska analīze” ir visas pieejamās informācijas sistemātiska izmantošana, lai noteiktu apdraudējumus un aplēstu risku; |
| --- | --- |

2)

“riska analīze” ir visas pieejamās informācijas sistemātiska izmantošana, lai noteiktu apdraudējumus un aplēstu risku;

| 3) | “riska noteikšana” ir uz riska analīzi balstīta procedūra nolūkā noteikt, vai ir sasniegts pieļaujams riska līmenis; |
| --- | --- |

3)

“riska noteikšana” ir uz riska analīzi balstīta procedūra nolūkā noteikt, vai ir sasniegts pieļaujams riska līmenis;

| 4) | “riska novērtēšana” ir vispārējais process, kas ietver gan riska analīzi, gan riska noteikšanu; |
| --- | --- |

4)

“riska novērtēšana” ir vispārējais process, kas ietver gan riska analīzi, gan riska noteikšanu;

| 5) | “drošība” ir situācija, kurā nepastāv nepieļaujams kaitējuma risks; |
| --- | --- |

5)

“drošība” ir situācija, kurā nepastāv nepieļaujams kaitējuma risks;

| 6) | “riska pārvaldība” ir sistemātiska pārvaldības politikas, procedūru un prakses piemērošana riska analīzē, noteikšanā un kontrolē; |
| --- | --- |

6)

“riska pārvaldība” ir sistemātiska pārvaldības politikas, procedūru un prakses piemērošana riska analīzē, noteikšanā un kontrolē;

| 7) | “saskarnes” ir visi mijiedarbības elementi sistēmas vai apakšsistēmas dzīves ciklā, tostarp ekspluatācijā un tehniskajā apkopē, kur risku pārvaldībai dažādi dzelzceļa nozares dalībnieki darbojas kopīgi; |
| --- | --- |

7)

“saskarnes” ir visi mijiedarbības elementi sistēmas vai apakšsistēmas dzīves ciklā, tostarp ekspluatācijā un tehniskajā apkopē, kur risku pārvaldībai dažādi dzelzceļa nozares dalībnieki darbojas kopīgi;

| 8) | “dalībnieki” ir visas personas, kas tiešā veidā vai pamatojoties uz līgumsaistībām ir iesaistītas šīs regulas piemērošanā; |
| --- | --- |

8)

“dalībnieki” ir visas personas, kas tiešā veidā vai pamatojoties uz līgumsaistībām ir iesaistītas šīs regulas piemērošanā;

| 9) | “drošības prasības” ir sistēmas un tās ekspluatācijas (tostarp ekspluatācijas noteikumu) un tehniskās apkopes drošības parametri (kvalitatīvie un kvantitatīvie), kas nepieciešami, lai nodrošinātu uzņēmuma vai tiesību aktos noteikto drošības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

9)

“drošības prasības” ir sistēmas un tās ekspluatācijas (tostarp ekspluatācijas noteikumu) un tehniskās apkopes drošības parametri (kvalitatīvie un kvantitatīvie), kas nepieciešami, lai nodrošinātu uzņēmuma vai tiesību aktos noteikto drošības mērķu sasniegšanu;

| 10) | “drošības pasākumi” ir darbību kopums, kura mērķis ir samazināt apdraudējuma iespējamības biežumu vai arī mazināt tā izraisītās sekas, tādējādi nodrošinot un/vai saglabājot pieļaujamu riska līmeni; |
| --- | --- |

10)

“drošības pasākumi” ir darbību kopums, kura mērķis ir samazināt apdraudējuma iespējamības biežumu vai arī mazināt tā izraisītās sekas, tādējādi nodrošinot un/vai saglabājot pieļaujamu riska līmeni;

| 11) | “priekšlikuma iesniedzējs” ir kāda no šādām personām:






  a) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, kas īsteno riska kontroles pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 4. pantu; |
| --- | --- | --- |

11)

“priekšlikuma iesniedzējs” ir kāda no šādām personām:

a)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, kas īsteno riska kontroles pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 4. pantu;

| b) | par tehnisko apkopi atbildīga struktūra, kas īsteno pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 14.a panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

par tehnisko apkopi atbildīga struktūra, kas īsteno pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 14.a panta 3. punktu;

| c) | līgumslēdzējs vai ražotājs, kas aicina pilnvaroto iestādi piemērot “EK” verifikācijas procedūru atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 1. punktam, vai saskaņā ar minētās direktīvas 17. panta 3. punktu iecelta iestāde; |
| --- | --- |

c)

līgumslēdzējs vai ražotājs, kas aicina pilnvaroto iestādi piemērot “EK” verifikācijas procedūru atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 1. punktam, vai saskaņā ar minētās direktīvas 17. panta 3. punktu iecelta iestāde;

| d) | priekšlikuma iesniedzējs, kas vēlas saņemt atļauju strukturālu apakšsistēmu nodošanai ekspluatācijā; |
| --- | --- |

d)

priekšlikuma iesniedzējs, kas vēlas saņemt atļauju strukturālu apakšsistēmu nodošanai ekspluatācijā;

| 12) | “drošības novērtējuma ziņojums” ir dokuments, kurā ietverti novērtēšanas iestādes secinājumi par vērtējamo sistēmu; |
| --- | --- |

12)

“drošības novērtējuma ziņojums” ir dokuments, kurā ietverti novērtēšanas iestādes secinājumi par vērtējamo sistēmu;

| 13) | “apdraudējums” ir apstāklis, kas var izraisīt avāriju; |
| --- | --- |

13)

“apdraudējums” ir apstāklis, kas var izraisīt avāriju;

| 14) | “novērtēšanas iestāde” ir neatkarīgā un kompetentā ārējā vai iekšējā persona, organizācija vai struktūra, kas veic pārbaudi, lai, balstoties uz iegūtajiem pierādījumiem, izdarītu secinājumu par sistēmas atbilstību drošības prasībām; |
| --- | --- |

14)

“novērtēšanas iestāde” ir neatkarīgā un kompetentā ārējā vai iekšējā persona, organizācija vai struktūra, kas veic pārbaudi, lai, balstoties uz iegūtajiem pierādījumiem, izdarītu secinājumu par sistēmas atbilstību drošības prasībām;

| 15) | “pieļaujamā riska kritēriji” ir atsauces punkts, saskaņā ar kuru tiek novērtēta konkrēta riska pieļaujamība. Šie kritēriji tiek izmantoti, lai noteiktu, vai riska līmenis ir pietiekami zems, lai nebūtu nepieciešams veikt tūlītējus pasākumus tā samazināšanai; |
| --- | --- |

15)

“pieļaujamā riska kritēriji” ir atsauces punkts, saskaņā ar kuru tiek novērtēta konkrēta riska pieļaujamība. Šie kritēriji tiek izmantoti, lai noteiktu, vai riska līmenis ir pietiekami zems, lai nebūtu nepieciešams veikt tūlītējus pasākumus tā samazināšanai;

| 16) | “apdraudējumu reģistrs” ir dokuments, kurā ar atsaucēm tiek reģistrēti konstatētie apdraudējumi, ar tiem saistīti pasākumi, to izcelsme un atsauce uz organizāciju, kuras uzdevums ir tos pārvaldīt; |
| --- | --- |

16)

“apdraudējumu reģistrs” ir dokuments, kurā ar atsaucēm tiek reģistrēti konstatētie apdraudējumi, ar tiem saistīti pasākumi, to izcelsme un atsauce uz organizāciju, kuras uzdevums ir tos pārvaldīt;

| 17) | “apdraudējuma konstatēšana” ir apdraudējumu atrašanas, uzskaitīšanas un raksturošanas process; |
| --- | --- |

17)

“apdraudējuma konstatēšana” ir apdraudējumu atrašanas, uzskaitīšanas un raksturošanas process;

| 18) | “riska pieņemšanas princips” ir noteikumi, ko izmanto, lai nonāktu pie secinājuma, vai risks, kas saistīts ar vienu vai vairākiem konkrētiem apdraudējumiem, ir vai nav pieņemams; |
| --- | --- |

18)

“riska pieņemšanas princips” ir noteikumi, ko izmanto, lai nonāktu pie secinājuma, vai risks, kas saistīts ar vienu vai vairākiem konkrētiem apdraudējumiem, ir vai nav pieņemams;

| 19) | “prakses kodekss” ir rakstisku noteikumu kopums, kuru, atbilstīgi piemērojot, var izmantot, lai kontrolētu vienu vai vairākus apdraudējumus; |
| --- | --- |

19)

“prakses kodekss” ir rakstisku noteikumu kopums, kuru, atbilstīgi piemērojot, var izmantot, lai kontrolētu vienu vai vairākus apdraudējumus;

| 20) | “atsauces sistēma” ir ekspluatācijā pārbaudīta sistēma ar pieļaujamu drošības līmeni, salīdzinājumā ar kuru var noteikt vērtējamās sistēmas riska pieņemamību; |
| --- | --- |

20)

“atsauces sistēma” ir ekspluatācijā pārbaudīta sistēma ar pieļaujamu drošības līmeni, salīdzinājumā ar kuru var noteikt vērtējamās sistēmas riska pieņemamību;

| 21) | “riska aplēšana” ir process, ko izmanto, lai mērītu analizējamo risku līmeni, un tā sastāv no šādiem posmiem: biežuma aplēšana, seku analīze un iegūto rezultātu integrācija; |
| --- | --- |

21)

“riska aplēšana” ir process, ko izmanto, lai mērītu analizējamo risku līmeni, un tā sastāv no šādiem posmiem: biežuma aplēšana, seku analīze un iegūto rezultātu integrācija;

| 22) | “tehniska sistēma” ir ražojums vai no ražojumiem veidots mezgls, tostarp tā projektēšanas, ieviešanas un atbalsta dokumentācija; tehniskas sistēmas izstrāde tiek uzsākta ar prasību specifikāciju un noslēgta ar tās pieņemšanu; lai gan tiek paredzēta attiecīgu saskarņu ar cilvēku konstrukcija, cilvēks un tā veiktās darbības tehniskā sistēmā netiek iekļautas; tehniskās apkopes process ir aprakstīts tehniskās apkopes rokasgrāmatās, bet nav daļa no tehniskās sistēmas; |
| --- | --- |

22)

“tehniska sistēma” ir ražojums vai no ražojumiem veidots mezgls, tostarp tā projektēšanas, ieviešanas un atbalsta dokumentācija; tehniskas sistēmas izstrāde tiek uzsākta ar prasību specifikāciju un noslēgta ar tās pieņemšanu; lai gan tiek paredzēta attiecīgu saskarņu ar cilvēku konstrukcija, cilvēks un tā veiktās darbības tehniskā sistēmā netiek iekļautas; tehniskās apkopes process ir aprakstīts tehniskās apkopes rokasgrāmatās, bet nav daļa no tehniskās sistēmas;

| 23) | “katastrofiskas sekas” ir nāves gadījumi un/vai vairāki nopietni ievainojumi, un/vai būtisks kaitējums videi, ko rada avārija; |
| --- | --- |

23)

“katastrofiskas sekas” ir nāves gadījumi un/vai vairāki nopietni ievainojumi, un/vai būtisks kaitējums videi, ko rada avārija;

| 24) | “drošības akceptēšana” ir statuss, kuru priekšlikuma iesniedzējs piešķir izmaiņām, pamatojoties uz drošības novērtējuma ziņojumu, ko sagatavojusi novērtēšanas iestāde; |
| --- | --- |

24)

“drošības akceptēšana” ir statuss, kuru priekšlikuma iesniedzējs piešķir izmaiņām, pamatojoties uz drošības novērtējuma ziņojumu, ko sagatavojusi novērtēšanas iestāde;

| 25) | “sistēma” ir dzelzceļa sistēmas jebkura daļa, kura tiek pakļauta tehniskām, ekspluatācijas vai organizatoriskām izmaiņām; |
| --- | --- |

25)

“sistēma” ir dzelzceļa sistēmas jebkura daļa, kura tiek pakļauta tehniskām, ekspluatācijas vai organizatoriskām izmaiņām;

| 26) | “paziņoti valsts noteikumi” ir jebkuri valsts noteikumi, par kuriem dalībvalsts ir paziņojusi saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/48/EK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/16/EK (8), Direktīvu 2004/49/EK un Direktīvu 2008/57/EK; |
| --- | --- |

26)

“paziņoti valsts noteikumi” ir jebkuri valsts noteikumi, par kuriem dalībvalsts ir paziņojusi saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/48/EK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/16/EK (8), Direktīvu 2004/49/EK un Direktīvu 2008/57/EK;

| 27) | “sertifikācijas iestāde” ir sertifikācijas iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 445/2011 3. pantā; |
| --- | --- |

27)

“sertifikācijas iestāde” ir sertifikācijas iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 445/2011 3. pantā;

| 28) | “atbilstības novērtēšanas struktūra” ir atbilstības novērtēšanas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. pantā; |
| --- | --- |

28)

“atbilstības novērtēšanas struktūra” ir atbilstības novērtēšanas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. pantā;

| 29) | “akreditācija” ir akreditācija, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. pantā; |
| --- | --- |

29)

“akreditācija” ir akreditācija, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. pantā;

| 30) | “valsts akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. pantā; |
| --- | --- |

30)

“valsts akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. pantā;

| 31) | “atzīšana” ir valsts struktūras, izņemot valsts akreditācijas struktūras, apliecinājums, ka novērtēšanas struktūra atbilst tām šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, kuras jāizpilda, lai varētu veikt 6. panta 1. un 2. punktā noteikto neatkarīgo novērtēšanu. |
| --- | --- |

31)

“atzīšana” ir valsts struktūras, izņemot valsts akreditācijas struktūras, apliecinājums, ka novērtēšanas struktūra atbilst tām šīs regulas II pielikumā noteiktajām prasībām, kuras jāizpilda, lai varētu veikt 6. panta 1. un 2. punktā noteikto neatkarīgo novērtēšanu.

4. pants

Būtiskas izmaiņas

1.   Ja nav paziņotu valsts noteikumu, saskaņā ar kuriem var noteikt, vai izmaiņas dalībvalstī ir būtiskas vai nav, tad priekšlikuma iesniedzējs apsver attiecīgo izmaiņu iespējamo ietekmi uz dzelzceļa sistēmas drošību.

Ja ierosinātajām izmaiņām nav ietekmes uz drošību, 5. pantā izklāstīto riska pārvaldības procesu nav nepieciešams piemērot.

2.   Ja ierosinātajām izmaiņām ir ietekme uz drošību, priekšlikuma iesniedzējs ar ekspertu atzinuma palīdzību lemj par izmaiņu būtiskumu, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | atteices izraisītās sekas: ticams sliktākā gadījuma scenārijs vērtējamās sistēmas atteices gadījumā, ņemot vērā drošības barjeras, kas pastāv ārpus vērtējamās sistēmas; |
| --- | --- |

a)

atteices izraisītās sekas: ticams sliktākā gadījuma scenārijs vērtējamās sistēmas atteices gadījumā, ņemot vērā drošības barjeras, kas pastāv ārpus vērtējamās sistēmas;

| b) | jauninājumi, kas izmantoti, lai ieviestu izmaiņas: šis kritērijs attiecas gan uz jauninājumiem dzelzceļa nozarē, gan jauninājumiem organizācijā, kas ievieš attiecīgās izmaiņas; |
| --- | --- |

b)

jauninājumi, kas izmantoti, lai ieviestu izmaiņas: šis kritērijs attiecas gan uz jauninājumiem dzelzceļa nozarē, gan jauninājumiem organizācijā, kas ievieš attiecīgās izmaiņas;

| c) | izmaiņu sarežģītība; |
| --- | --- |

c)

izmaiņu sarežģītība;

| d) | uzraudzība: nespēja uzraudzīt ieviestās izmaiņas visā sistēmas dzīves ciklā un attiecīgi iejaukties; |
| --- | --- |

d)

uzraudzība: nespēja uzraudzīt ieviestās izmaiņas visā sistēmas dzīves ciklā un attiecīgi iejaukties;

| e) | atgriezeniskums: nespēja atgriezt sistēmu stāvoklī, kādā tā bija pirms izmaiņu ieviešanas; |
| --- | --- |

e)

atgriezeniskums: nespēja atgriezt sistēmu stāvoklī, kādā tā bija pirms izmaiņu ieviešanas;

| f) | papildināmība: izmaiņu būtiskuma novērtēšana, ņemot vērā visas tās jaunākās ar drošību saistītās izmaiņas vērtējamajā sistēmā, kuras netika uzskatītas par būtiskām. |
| --- | --- |

f)

papildināmība: izmaiņu būtiskuma novērtēšana, ņemot vērā visas tās jaunākās ar drošību saistītās izmaiņas vērtējamajā sistēmā, kuras netika uzskatītas par būtiskām.

3.   Priekšlikuma iesniedzējs saglabā atbilstošus dokumentus sava lēmuma pamatošanai.

5. pants

Riska pārvaldības process

1.   Priekšlikuma iesniedzējs ir atbildīgs par šīs regulas piemērošanu, tostarp par izmaiņu būtiskuma novērtēšanu, pamatojoties uz 4. pantā noteiktajiem kritērijiem, un par I pielikumā noteiktā riska pārvaldības procesa īstenošanu.

2.   Priekšlikuma iesniedzējs nodrošina, ka tā piegādātāju un pakalpojumu sniedzēju, tostarp to apakšuzņēmēju, radītie riski arī tiek pārvaldīti saskaņā ar šo regulu. Šajā nolūkā priekšlikuma iesniedzējs, izmantojot līgumiskus pasākumus, var pieprasīt, lai tā piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji, tostarp to apakšuzņēmēji, piedalītos I pielikumā noteiktajā riska pārvaldības procesā.

6. pants

Neatkarīgs novērtējums

1.   Novērtēšanas iestāde veic I pielikumā noteiktā riska pārvaldības procesa piemērošanas un tā īstenošanā gūto rezultātu piemērotības neatkarīgu novērtējumu. Šī novērtēšanas iestāde atbilst II pielikumā uzskaitītajiem kritērijiem. Ja novērtēšanas iestāde vēl nav noteikta ar spēkā esošiem Savienības vai valsts tiesību aktiem, priekšlikuma iesniedzējs riska novērtēšanas procesa visagrīnākajā piemērotajā posmā ieceļ savu novērtēšanas iestādi.

2.   Neatkarīga novērtējuma veikšanai novērtēšanas iestāde:

| a) | nodrošina, ka tā pilnībā izprot būtiskās izmaiņas, pamatojoties uz priekšlikuma iesniedzēja sniegto informāciju; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka tā pilnībā izprot būtiskās izmaiņas, pamatojoties uz priekšlikuma iesniedzēja sniegto informāciju;

| b) | novērtē tos procesus, ko izmanto drošības un kvalitātes pārvaldībai būtisko izmaiņu izstrādes un īstenošanas laikā, ja šos procesus jau nav sertificējusi attiecīga atbilstības novērtēšanas struktūra; |
| --- | --- |

b)

novērtē tos procesus, ko izmanto drošības un kvalitātes pārvaldībai būtisko izmaiņu izstrādes un īstenošanas laikā, ja šos procesus jau nav sertificējusi attiecīga atbilstības novērtēšanas struktūra;

| c) | novērtē minēto drošības un kvalitātes procesu piemērošanu būtisko izmaiņu izstrādes un īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

c)

novērtē minēto drošības un kvalitātes procesu piemērošanu būtisko izmaiņu izstrādes un īstenošanas laikā.

Kad novērtēšanas iestāde ir pabeigusi novērtējumu atbilstoši a), b) un c) apakšpunktam, tā iesniedz 15. pantā un III pielikumā paredzēto drošības novērtējuma ziņojumu.

3.   Tiek novērsta darba dublēšanās, gatavojot šādus novērtējumus:

| a) | par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru drošības pārvaldības sistēmas un tehniskās apkopes sistēmas atbilstības novērtēšana, kā noteikts Direktīvā 2004/49/EK; un |
| --- | --- |

a)

par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru drošības pārvaldības sistēmas un tehniskās apkopes sistēmas atbilstības novērtēšana, kā noteikts Direktīvā 2004/49/EK; un

| b) | Direktīvas 2008/57/EK 2. panta j) punktā definētās paziņotās [pilnvarotās] iestādes vai saskaņā ar minētas direktīvas 17. pantu izraudzītas iestādes veikts atbilstības novērtējums; un |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 2008/57/EK 2. panta j) punktā definētās paziņotās [pilnvarotās] iestādes vai saskaņā ar minētas direktīvas 17. pantu izraudzītas iestādes veikts atbilstības novērtējums; un

| c) | jebkāds neatkarīgs novērtējums, ko novērtēšanas iestāde veic atbilstoši šai regulai. |
| --- | --- |

c)

jebkāds neatkarīgs novērtējums, ko novērtēšanas iestāde veic atbilstoši šai regulai.

4.   Neskarot Savienības tiesību aktus, priekšlikuma iesniedzējs par novērtēšanas iestādi drīkst izvēlēties valsts drošības iestādi, ja šī valsts drošības iestāde piedāvā šādu pakalpojumu un ja būtiskās izmaiņas attiecas uz šādiem gadījumiem:

| a) | ir nepieciešama atļauja ritekļa nodošanai ekspluatācijā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 22. panta 2. punktam un 24. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

a)

ir nepieciešama atļauja ritekļa nodošanai ekspluatācijā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 22. panta 2. punktam un 24. panta 2. punktam;

| b) | ir nepieciešama papildu atļauja ritekļa nodošanai ekspluatācijā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 23. panta 5. punktam un 25. panta 4. punktam; |
| --- | --- |

b)

ir nepieciešama papildu atļauja ritekļa nodošanai ekspluatācijā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 23. panta 5. punktam un 25. panta 4. punktam;

| c) | drošības sertifikāts jāatjaunina sakarā ar ekspluatācijas veida vai apjoma izmaiņām atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 5. punktam; |
| --- | --- |

c)

drošības sertifikāts jāatjaunina sakarā ar ekspluatācijas veida vai apjoma izmaiņām atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 5. punktam;

| d) | drošības sertifikāts jāpārskata sakarā ar būtiskām izmaiņām drošības regulējumā atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 5. punktam; |
| --- | --- |

d)

drošības sertifikāts jāpārskata sakarā ar būtiskām izmaiņām drošības regulējumā atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 5. punktam;

| e) | drošības atļauja jāatjaunina sakarā ar būtiskām infrastruktūras, signalizācijas vai energoapgādes sistēmas vai to ekspluatācijas principu un tehniskās apkopes izmaiņām atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 11. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

e)

drošības atļauja jāatjaunina sakarā ar būtiskām infrastruktūras, signalizācijas vai energoapgādes sistēmas vai to ekspluatācijas principu un tehniskās apkopes izmaiņām atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 11. panta 2. punktam;

| f) | drošības atļauja jāpārskata sakarā ar būtiskām izmaiņām drošības regulējumā atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

f)

drošības atļauja jāpārskata sakarā ar būtiskām izmaiņām drošības regulējumā atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 11. panta 2. punktam.

Ja būtiskas izmaiņas attiecas uz strukturālu apakšsistēmu, kurai nepieciešama atļauja tās nodošanai ekspluatācijā, kā minēts Direktīvas 2008/57/EK 15. panta 1. punktā vai 20. pantā, priekšlikuma iesniedzējs par novērtēšanas iestādi var izvēlēties valsts drošības iestādi, ja šī valsts drošības iestāde piedāvā šādu pakalpojumu un ja priekšlikuma iesniedzējs jau nav uzticējis šo uzdevumu paziņotajai [pilnvarotajai] struktūrai saskaņā ar minētās direktīvas 18. panta 2. punktu.

7. pants

Novērtēšanas iestādes akreditācija/atzīšana

Regulas 6. pantā norādīto novērtēšanas iestādi:

| a) | ir akreditējusi 13. panta 1. punktā minētā valsts akreditācijas struktūra, izmantojot II pielikumā noteiktos kritērijus; vai |
| --- | --- |

a)

ir akreditējusi 13. panta 1. punktā minētā valsts akreditācijas struktūra, izmantojot II pielikumā noteiktos kritērijus; vai

| b) | ir atzinusi 13. panta 1. punktā minētā valsts atzīšanas iestāde, izmantojot II pielikumā noteiktos kritērijus; vai arī |
| --- | --- |

b)

ir atzinusi 13. panta 1. punktā minētā valsts atzīšanas iestāde, izmantojot II pielikumā noteiktos kritērijus; vai arī

| c) | novērtēšanas iestāde ir valsts drošības iestāde atbilstoši 9. panta 2. punktā noteiktajai prasībai. |
| --- | --- |

c)

novērtēšanas iestāde ir valsts drošības iestāde atbilstoši 9. panta 2. punktā noteiktajai prasībai.

8. pants

Akreditācijas/atzīšanas pieņemšana

1.   Piešķirot drošības sertifikātu vai drošības atļauju saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1158/2010 (9) vai Komisijas Regulu (ES) Nr. 1169/2010 (10), valsts drošības iestāde pieņem dalībvalsts veiktu akreditāciju vai atzīšanu saskaņā ar 7. pantu kā pierādījumu tam, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs spēj darboties kā novērtēšanas iestāde.

2.   Piešķirot sertifikātu par tehnisko apkopi atbildīgai struktūrai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 445/2011, sertifikācijas iestāde pieņem šādu dalībvalsts veiktu akreditāciju vai atzīšanu kā pierādījumu tam, ka par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra spēj darboties kā novērtēšanas iestāde.

9. pants

Novērtēšanas iestādes atzīšanas veidi

1.   Var tikt izmantoti šādi novērtēšanas iestādes atzīšanas veidi:

| a) | dalībvalsts par novērtēšanas iestādi atzīst par tehnisko apkopi atbildīgu struktūru, organizāciju, tās daļu vai personu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts par novērtēšanas iestādi atzīst par tehnisko apkopi atbildīgu struktūru, organizāciju, tās daļu vai personu;

| b) | valsts drošības iestāde atzīst organizācijas, tās daļas vai personas spēju veikt neatkarīgu novērtējumu, šajā nolūkā īstenojot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmas novērtēšanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

valsts drošības iestāde atzīst organizācijas, tās daļas vai personas spēju veikt neatkarīgu novērtējumu, šajā nolūkā īstenojot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmas novērtēšanu un uzraudzību;

| c) | ja valsts drošības iestāde darbojas kā sertifikācijas iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 445/2011 10. pantu, valsts drošības iestāde atzīst organizācijas, tās daļas vai personas spēju veikt neatkarīgu novērtējumu, šajā nolūkā īstenojot par tehnisko apkopi atbildīgas struktūras tehniskās apkopes sistēmas novērtēšanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

c)

ja valsts drošības iestāde darbojas kā sertifikācijas iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 445/2011 10. pantu, valsts drošības iestāde atzīst organizācijas, tās daļas vai personas spēju veikt neatkarīgu novērtējumu, šajā nolūkā īstenojot par tehnisko apkopi atbildīgas struktūras tehniskās apkopes sistēmas novērtēšanu un uzraudzību;

| d) | dalībvalsts iecelta atzīšanas iestāde atzīst par tehnisko apkopi atbildīgas struktūras, organizācijas, tās daļas vai personas spēju veikt neatkarīgu novērtējumu. |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts iecelta atzīšanas iestāde atzīst par tehnisko apkopi atbildīgas struktūras, organizācijas, tās daļas vai personas spēju veikt neatkarīgu novērtējumu.

2.   Ja dalībvalsts atzīst valsts drošības iestādi par novērtēšanas iestādi, dalībvalsts ir atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka valsts drošības iestāde izpilda II pielikumā noteiktās prasības. Šādā gadījumā ir jāpierāda, ka valsts drošības iestādes kā novērtēšanas iestādes funkcijas ir neatkarīgas no citām valsts drošības iestādes funkcijām.

10. pants

Atzīšanas spēkā esamība

1.   Regulas 9. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā un 9. panta 2. punktā minētajos gadījumos atzīšanas derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus no tās piešķiršanas dienas.

2.   Regulas 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajā gadījumā:

| a) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja atzīšanas paziņojumu norāda attiecīgā drošības sertifikāta 5. laukā “Papildu informācija”, izmantojot drošības sertifikātu saskaņoto formātu, kas norādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 653/2007 (11) I pielikumā, kā arī attiecīgā drošības atļauju daļā; |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja atzīšanas paziņojumu norāda attiecīgā drošības sertifikāta 5. laukā “Papildu informācija”, izmantojot drošības sertifikātu saskaņoto formātu, kas norādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 653/2007 (11) I pielikumā, kā arī attiecīgā drošības atļauju daļā;

| b) | atzīšanas spēkā esamības termiņš nepārsniedz tā drošības sertifikāta vai atļaujas spēkā esamības termiņu, saskaņā ar kuru tā ir piešķirta. Šādā gadījumā atzīšanas pieprasījumu iesniedz, nākamo reizi iesniedzot drošības sertifikāta vai atļaujas atjaunošanas vai atjaunināšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

b)

atzīšanas spēkā esamības termiņš nepārsniedz tā drošības sertifikāta vai atļaujas spēkā esamības termiņu, saskaņā ar kuru tā ir piešķirta. Šādā gadījumā atzīšanas pieprasījumu iesniedz, nākamo reizi iesniedzot drošības sertifikāta vai atļaujas atjaunošanas vai atjaunināšanas pieprasījumu.

3.   Regulas 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos gadījumos:

| a) | par tehnisko apkopi atbildīgās iestādes atzīšanas paziņojumu norāda attiecīgā sertifikāta 5. laukā “Papildu informācija”, izmantojot par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikātu saskaņoto formātu, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 445/2011 V pielikumā vai, attiecīgos gadījumos, VI pielikumā; |
| --- | --- |

a)

par tehnisko apkopi atbildīgās iestādes atzīšanas paziņojumu norāda attiecīgā sertifikāta 5. laukā “Papildu informācija”, izmantojot par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikātu saskaņoto formātu, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 445/2011 V pielikumā vai, attiecīgos gadījumos, VI pielikumā;

| b) | atzīšanas spēkā esamības termiņš nepārsniedz tā sertifikācijas iestādes izdotā sertifikāta spēkā esamības termiņu, saskaņā ar kuru tā ir piešķirta. Šādā gadījumā atzīšanas pieprasījumu iesniedz, nākamo reizi iesniedzot minētā sertifikāta atjaunošanas vai atjaunināšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

b)

atzīšanas spēkā esamības termiņš nepārsniedz tā sertifikācijas iestādes izdotā sertifikāta spēkā esamības termiņu, saskaņā ar kuru tā ir piešķirta. Šādā gadījumā atzīšanas pieprasījumu iesniedz, nākamo reizi iesniedzot minētā sertifikāta atjaunošanas vai atjaunināšanas pieprasījumu.

11. pants

Atzīšanas iestādes veikta uzraudzība

1.   Analoģiski Regulas (EK) Nr. 765/2008 5. panta 3. un 4. punktā noteiktajām akreditācijas prasībām atzīšanas iestāde periodiski veic uzraudzības darbības, lai verificētu, ka tās atzītā novērtēšanas iestāde atzīšanas spēkā esamības laikā joprojām atbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

2.   Ja novērtēšanas iestāde vairs neatbilst II pielikumā noteiktajiem kritērijiem, atzīšanas iestāde atkarībā no neatbilstības apmēra ierobežo atzīšanas piemērošanas jomu, aptur vai atsauc atzīšanu.

12. pants

Atviegloti kritēriji, ja būtiskas izmaiņas nav savstarpēji jāatzīst

Ja būtisku izmaiņu riska novērtējums nav savstarpēji jāatzīst, priekšlikuma iesniedzējs ieceļ novērtēšanas iestādi, kas atbilst vismaz tām kompetences, neatkarības un objektivitātes prasībām, kas noteiktas II pielikumā. Pārējās II pielikuma 1. punktā noteiktās prasības var nediskriminējošā veidā atvieglot, to saskaņojot ar valsts drošības iestādi.

13. pants

Informācijas sniegšana Aģentūrai

1.   Attiecīgos gadījumos, bet ne vēlāk kā 2015. gada 21. maijā dalībvalstis informē Aģentūru par to, kura ir to valsts akreditācijas struktūra un/vai atzīšanas iestāde vai atzīšanas iestādes šīs regulas vajadzībām, kā arī par to, kuras novērtēšanas iestādes tās ir atzinušas saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Par jebkādam šīs situācijas izmaiņām dalībvalstis ziņo mēneša laikā pēc šādu izmaiņu rašanās. Aģentūra publisko minēto informāciju.

2.   Ne vēlāk kā līdz 2015. gada 21. maijam valsts akreditācijas struktūra informē Aģentūru par akreditētajām novērtēšanas iestādēm, kā arī par kompetences jomu, attiecībā uz kuru šīs novērtēšanas iestādes ir akreditētas, kā paredzēts II pielikuma 2. un 3. punktā. Par jebkādam šīs situācijas izmaiņām valsts akreditētā struktūra ziņo viena mēneša laikā pēc šādu izmaiņu rašanās. Aģentūra publisko minēto informāciju.

3.   Ne vēlāk kā līdz 2015. gada 21. maijam atzīšanas iestāde informē Aģentūru par atzītajām novērtēšanas iestādēm, kā arī par kompetences jomu, attiecībā uz kuru šīs novērtēšanas iestādes ir atzītas, kā paredzēts II pielikuma 2. un 3. punktā. Par jebkādām šīs situācijas izmaiņām tās ziņo viena mēneša laikā pēc šādu izmaiņu rašanās. Aģentūra publisko minēto informāciju.

14. pants

Aģentūras atbalsts novērtēšanas iestādes akreditācijai vai atzīšanai

1.   Aģentūra organizē salīdzinošo izvērtēšanu starp atzīšanas iestādēm, pamatojoties uz tiem pašiem principiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 765/2008 10. pantā.

2.   Aģentūra sadarbībā ar asociāciju “Eiropas sadarbība akreditācijai” (EA) valstu akreditācijas iestādēm un atzīšanas iestādēm organizē mācības par šo regulu vismaz ikreiz, kad šī regula ir tikusi no jauna pārskatīta.

15. pants

Drošības novērtējuma ziņojumi

1.   Novērtēšanas iestāde sniedz priekšlikuma iesniedzējam drošības novērtējuma ziņojumu saskaņā ar III pielikumā noteiktajām prasībām. Priekšlikuma iesniedzējs ir atbildīgs par to, lai noteiktu, vai un kā ņemt vērā drošības novērtējuma ziņojuma secinājumus novērtēto izmaiņu drošības pieņemšanai. Attiecīgā gadījumā priekšlikuma iesniedzējs pamato un dokumentē, kāpēc tas nepiekrīt kādai drošības novērtējuma ziņojuma daļai.

2.   Šīs regulas 2. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā gadījumā un saskaņā ar šā panta 5. punktu 16. pantā minēto deklarāciju valsts drošības iestāde akceptē lēmumā atļaut nodot ekspluatācijā strukturālas apakšsistēmas un ritekļus.

3.   Neskarot Direktīvas 2008/57/EK 16. pantu, valsts drošības iestāde nedrīkst pieprasīt veikt papildu pārbaudes vai riska analīzes, izņemot, ja tā spēj pierādīt, ka pastāv ievērojams drošības apdraudējums.

4.   Regulas 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā saskaņā ar šā panta 5. punktu par atbilstības sertifikāta izsniegšanu atbildīgā pilnvarotā iestāde akceptē 16. pantā minēto deklarāciju, izņemot, ja tā pamato un dokumentē šaubas par izdarītajiem pieņēmumiem vai rezultātu pareizību.

5.   Ja sistēma vai sistēmas daļa jau ir akceptēta pēc šajā regulā noteiktā riska pārvaldības procesa, neviena cita novērtēšanas iestāde, kas atbild par jauna novērtējuma veikšanu tai pašai sistēmai, neapšauba rezultātā sagatavoto drošības novērtējuma ziņojumu. Savstarpēja atzīšana ir spēkā ar nosacījumu, ka tiek pierādīts, ka attiecīgā sistēma tiks izmantota tādos pašos funkcionālajos, ekspluatācijas un vides apstākļos kā jau apstiprinātā sistēma, un ka ir piemēroti ekvivalenti pieļaujamā riska kritēriji.

16. pants

Priekšlikuma iesniedzēja deklarācija

Pamatojoties uz šīs regulas piemērošanas rezultātiem un novērtēšanas iestādes sniegto drošības novērtējuma ziņojumu, priekšlikuma iesniedzējs sagatavo rakstisku deklarāciju, ka visi konstatētie apdraudējumi un saistītie riski tiek kontrolēti, lai tie nepārsniegtu pieļaujamo līmeni.

17. pants

Riska kontroles pārvaldība un revīzijas

1.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji šīs regulas piemērošanas revīzijas iekļauj savu periodiski veicamo drošības pārvaldības sistēmas revīziju mehānismā atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 9. pantam.

2.   Par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras šīs regulas piemērošanas revīzijas iekļauj savu periodiski veicamo tehniskās apkopes sistēmas revīziju mehānismā atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 14.a panta 3. punktam.

3.   Valsts drošības iestāde, pildot Direktīvas 2004/49/EK 16. panta 2. punkta e) apakšpunktā noteiktos uzdevumus, uzrauga to, kā šo regulu piemēro dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras, uz kurām neattiecas Regula (ES) Nr. 445/2011, bet kuras ir ierakstītas attiecīgās valsts ritekļu valsts reģistrā.

4.   Par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgas struktūras sertifikācijas iestāde, pildot Regulas (ES) Nr. 445/2011 7. panta 1. punktā noteiktos uzdevumus, pārrauga to, kā par tehnisko apkopi atbildīgā struktūra piemēro šo regulu.

18. pants

Atsauksmes un tehniskais progress

1.   Katrs infrastruktūras pārvaldītājs un katrs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums Direktīvas 2004/49/EK 9. panta 4. punktā minētajā ikgadējā drošības ziņojumā iekļauj īsu pārskatu par šīs regulas piemērošanā gūto pieredzi. Ziņojumā iekļauj arī kopsavilkumu par lēmumiem, kas attiecas uz izmaiņu būtiskuma pakāpi.

2.   Katra valsts drošības iestāde Direktīvas 2004/49/EK 18. pantā minētajā ikgadējā drošības ziņojumā iekļauj pārskatu par pieteikumu iesniedzēju un, attiecīgos gadījumos, savu gūto pieredzi šīs regulas piemērošanā.

3.   Par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru gada ziņojumā par tehnisko apkopi, kā minēts Regulas (ES) Nr. 445/2011 III pielikuma I daļas 7.4. punkta k) apakšpunktā, ietver informāciju par pieredzi, ko, piemērojot šo regulu, guvušas par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras. Aģentūra šo informāciju iegūst sadarbībā ar attiecīgajām sertificēšanas iestādēm.

4.   Pārējās par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras, uz kurām neattiecas Regulas (ES) Nr. 445/2011 darbības joma, arī dalās ar Aģentūru pieredzē par šīs regulas piemērošanu. Aģentūra koordinē dalīšanos pieredzē ar šīm par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrām un ar valstu drošības iestādēm.

5.   Aģentūra vāc visu informāciju par šīs regulas piemērošanas pieredzi un vajadzības gadījumā sniedz Komisijai ieteikumus nolūkā uzlabot šo regulu.

6.   Aģentūra līdz 2018. gada 21. maijam sniedz Komisijai ziņojumu, kurā ietverta:

| a) | šīs regulas piemērošanā gūtās pieredzes analīze, tostarp saistībā ar gadījumiem, kad priekšlikumu iesniedzēji brīvprātīgi ir piemērojuši CSM pirms attiecīgā piemērošanas datuma, kas noteikts 20. pantā; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas piemērošanā gūtās pieredzes analīze, tostarp saistībā ar gadījumiem, kad priekšlikumu iesniedzēji brīvprātīgi ir piemērojuši CSM pirms attiecīgā piemērošanas datuma, kas noteikts 20. pantā;

| b) | priekšlikumu iesniedzēju pieredzes analīze saistībā ar lēmumiem par izmaiņu būtiskuma pakāpi; |
| --- | --- |

b)

priekšlikumu iesniedzēju pieredzes analīze saistībā ar lēmumiem par izmaiņu būtiskuma pakāpi;

| c) | to gadījumu analīze, kad izmantoti prakses kodeksi, kā noteikts I pielikuma 2.3.8. punktā; |
| --- | --- |

c)

to gadījumu analīze, kad izmantoti prakses kodeksi, kā noteikts I pielikuma 2.3.8. punktā;

| d) | analīze par pieredzi, kas gūta saistībā ar novērtēšanas iestāžu akreditāciju un atzīšanu; |
| --- | --- |

d)

analīze par pieredzi, kas gūta saistībā ar novērtēšanas iestāžu akreditāciju un atzīšanu;

| e) | analīze par šīs regulas vispārējo efektivitāti. |
| --- | --- |

e)

analīze par šīs regulas vispārējo efektivitāti.

Valstu drošības iestādes palīdz Aģentūrai savākt šādu informāciju.

19. pants

Atcelšana

Regula (EK) Nr. 352/2009 tiek atcelta no 2015. gada 21. maija.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

20. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 21. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 30. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.

1

(2)  OV L 108, 29.4.2009., 4. lpp.

2

(3)  OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.

3

(4)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

4

(5)  OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.

5

(6)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

6

(7)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.

7

(8)  OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.

8

(9)  OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.

9

(10)  OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.

10

(11)  OV L 153, 14.6.2007., 9. lpp.

11

---

I PIELIKUMS

1.   RISKA PĀRVALDĪBAS PROCESAM PIEMĒROJAMIE VISPĀRĪGIE PRINCIPI

1.1.   Vispārīgie principi un pienākumi

| 1.1.1. | Riska pārvaldības process tiek uzsākts ar novērtējamās sistēmas definēšanu, un to veido šādas darbības:






  a) | riska novērtēšanas process, kura laikā tiek noteikti apdraudējumi, riski, ar tiem saistītie drošības pasākumi un izrietošās drošības prasības, kuru izpilde jānodrošina vērtējamajai sistēmai; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Riska pārvaldības process tiek uzsākts ar novērtējamās sistēmas definēšanu, un to veido šādas darbības:

a)

riska novērtēšanas process, kura laikā tiek noteikti apdraudējumi, riski, ar tiem saistītie drošības pasākumi un izrietošās drošības prasības, kuru izpilde jānodrošina vērtējamajai sistēmai;

| b) | pierādīšana, ka sistēma atbilst konstatētajām drošības prasībām; kā arī |
| --- | --- |

b)

pierādīšana, ka sistēma atbilst konstatētajām drošības prasībām; kā arī

| c) | visu konstatēto apdraudējumu un ar tiem saistīto drošības pasākumu pārvaldība. |
| --- | --- |

c)

visu konstatēto apdraudējumu un ar tiem saistīto drošības pasākumu pārvaldība.

Šis riska pārvaldības process notiek atkārtoti, un tā diagramma ir iekļauta papildinājumā. Process ir pabeigts, kad tiek pierādīta sistēmas atbilstība visām drošības prasībām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu pieļaujamu risku saistībā ar noteiktajiem apdraudējumiem.

| 1.1.2. | Riska pārvaldības process ietver atbilstīgas kvalitātes nodrošināšanas darbības, un to īsteno kvalificēti darbinieki. To neatkarīgi novērtē viena vai vairākas novērtēšanas iestādes. |
| --- | --- |

1.1.2.

Riska pārvaldības process ietver atbilstīgas kvalitātes nodrošināšanas darbības, un to īsteno kvalificēti darbinieki. To neatkarīgi novērtē viena vai vairākas novērtēšanas iestādes.

| 1.1.3. | Par riska pārvaldību atbildīgais priekšlikuma iesniedzējs uztur apdraudējumu reģistru saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

1.1.3.

Par riska pārvaldību atbildīgais priekšlikuma iesniedzējs uztur apdraudējumu reģistru saskaņā ar 4. punktu.

| 1.1.4. | Dalībnieki, kuriem jau ir ieviestas riska novērtēšanas metodes vai rīki, var turpināt to piemērošanu, ja šādas metodes vai rīki atbilst šīs regulas prasībām, kā arī šādiem nosacījumiem:






  a) | riska novērtēšanas metodes vai rīki ir aprakstīti drošības pārvaldības sistēmā, kuru apstiprinājusi valsts drošības iestāde, atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 2. punkta a) apakšpunktam vai 11. panta 1. punkta a) apakšpunktam; vai |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

Dalībnieki, kuriem jau ir ieviestas riska novērtēšanas metodes vai rīki, var turpināt to piemērošanu, ja šādas metodes vai rīki atbilst šīs regulas prasībām, kā arī šādiem nosacījumiem:

a)

riska novērtēšanas metodes vai rīki ir aprakstīti drošības pārvaldības sistēmā, kuru apstiprinājusi valsts drošības iestāde, atbilstīgi Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 2. punkta a) apakšpunktam vai 11. panta 1. punkta a) apakšpunktam; vai

| b) | riska novērtēšanas metodes vai rīki ir noteikti attiecīgā SITS vai atbilst publiski pieejamiem un atzītiem standartiem, kas norādīti paziņotajos valsts noteikumos. |
| --- | --- |

b)

riska novērtēšanas metodes vai rīki ir noteikti attiecīgā SITS vai atbilst publiski pieejamiem un atzītiem standartiem, kas norādīti paziņotajos valsts noteikumos.

| 1.1.5. | Neskarot civiltiesisko atbildību atbilstoši dalībvalstu tiesiskajām prasībām, par riska novērtēšanas procesu atbild priekšlikuma iesniedzējs. Jo īpaši priekšlikuma iesniedzējs, vienojoties ar iesaistītajiem dalībniekiem, izlemj, kurš būs atbildīgs par to drošības prasību izpildi, kas izriet no riska novērtējuma. Tās drošības prasības, kuras priekšlikuma iesniedzējs nosaka minētajiem dalībniekiem, nepārsniedz viņu atbildības un kontroles jomu. Šis lēmums ir atkarīgs no izvēlēto drošības pasākumu veida, kas nodrošina risku kontroli pieļaujamā līmenī. Atbilstību drošības prasībām pierāda atbilstoši 3. punktam. |
| --- | --- |

1.1.5.

Neskarot civiltiesisko atbildību atbilstoši dalībvalstu tiesiskajām prasībām, par riska novērtēšanas procesu atbild priekšlikuma iesniedzējs. Jo īpaši priekšlikuma iesniedzējs, vienojoties ar iesaistītajiem dalībniekiem, izlemj, kurš būs atbildīgs par to drošības prasību izpildi, kas izriet no riska novērtējuma. Tās drošības prasības, kuras priekšlikuma iesniedzējs nosaka minētajiem dalībniekiem, nepārsniedz viņu atbildības un kontroles jomu. Šis lēmums ir atkarīgs no izvēlēto drošības pasākumu veida, kas nodrošina risku kontroli pieļaujamā līmenī. Atbilstību drošības prasībām pierāda atbilstoši 3. punktam.

| 1.1.6. | Riska pārvaldības procesa pirmajā posmā priekšlikuma iesniedzējs sagatavo dokumentu, kurā tiek noteikti dažādo dalībnieku uzdevumi un viņu riska pārvaldības darbības. Priekšlikuma iesniedzējs ir atbildīgs par to, lai koordinētu ciešu sadarbību starp dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem atbilstīgi to attiecīgajiem uzdevumiem nolūkā pārvaldīt apdraudējumus un ar tiem saistītos drošības pasākumus. |
| --- | --- |

1.1.6.

Riska pārvaldības procesa pirmajā posmā priekšlikuma iesniedzējs sagatavo dokumentu, kurā tiek noteikti dažādo dalībnieku uzdevumi un viņu riska pārvaldības darbības. Priekšlikuma iesniedzējs ir atbildīgs par to, lai koordinētu ciešu sadarbību starp dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem atbilstīgi to attiecīgajiem uzdevumiem nolūkā pārvaldīt apdraudējumus un ar tiem saistītos drošības pasākumus.

| 1.1.7. | Par riska pārvaldības procesa piemērošanas pareizības novērtējumu ir atbildīga novērtēšanas iestāde. |
| --- | --- |

1.1.7.

Par riska pārvaldības procesa piemērošanas pareizības novērtējumu ir atbildīga novērtēšanas iestāde.

1.2.   Saskarņu pārvaldība

| 1.2.1. | Attiecībā uz katru saskarni, kas saistīta ar vērtējamo sistēmu, un neskarot saskarņu specifikācijas, kas noteiktas atbilstošās SITS, attiecīgie dzelzceļa nozares dalībnieki sadarbojas, lai konstatētu un kopīgi pārvaldītu apdraudējumus un ar tiem saistītos drošības pasākumus, kas veicami minētajās saskarnēs. Priekšlikuma iesniedzējs koordinē kopīgu risku pārvaldību saskarnēs. |
| --- | --- |

1.2.1.

Attiecībā uz katru saskarni, kas saistīta ar vērtējamo sistēmu, un neskarot saskarņu specifikācijas, kas noteiktas atbilstošās SITS, attiecīgie dzelzceļa nozares dalībnieki sadarbojas, lai konstatētu un kopīgi pārvaldītu apdraudējumus un ar tiem saistītos drošības pasākumus, kas veicami minētajās saskarnēs. Priekšlikuma iesniedzējs koordinē kopīgu risku pārvaldību saskarnēs.

| 1.2.2. | Ja nolūkā nodrošināt atbilstību kādai no drošības prasībām dalībnieks konstatē, ka nepieciešams drošības pasākums, kuru tas pats nevar īstenot, dalībnieks, vispirms vienojoties ar citu dalībnieku, nodod tam attiecīgā apdraudējuma pārvaldību atbilstīgi 4. punktā noteiktajam procesam. |
| --- | --- |

1.2.2.

Ja nolūkā nodrošināt atbilstību kādai no drošības prasībām dalībnieks konstatē, ka nepieciešams drošības pasākums, kuru tas pats nevar īstenot, dalībnieks, vispirms vienojoties ar citu dalībnieku, nodod tam attiecīgā apdraudējuma pārvaldību atbilstīgi 4. punktā noteiktajam procesam.

| 1.2.3. | Ja jebkurš no dalībniekiem vērtējamajā sistēmā konstatē kādu drošības pasākumu, kas nav atbilstīgs vai piemērots, tā pienākums ir informēt priekšlikuma iesniedzēju, kurš savukārt informē dalībnieku, kurš ir atbildīgs par attiecīgā drošības pasākuma īstenošanu. |
| --- | --- |

1.2.3.

Ja jebkurš no dalībniekiem vērtējamajā sistēmā konstatē kādu drošības pasākumu, kas nav atbilstīgs vai piemērots, tā pienākums ir informēt priekšlikuma iesniedzēju, kurš savukārt informē dalībnieku, kurš ir atbildīgs par attiecīgā drošības pasākuma īstenošanu.

| 1.2.4. | Dalībnieks, kurš īsteno minēto drošības pasākumu, informē visus dalībniekus, kurus konstatētā problēma ietekmē vai nu vērtējamās sistēmas kontekstā, vai arī, ciktāl tas attiecīgajam dalībniekam zināms, citu esošo sistēmu kontekstā, kuras izmanto tādu pašu drošības pasākumu. |
| --- | --- |

1.2.4.

Dalībnieks, kurš īsteno minēto drošības pasākumu, informē visus dalībniekus, kurus konstatētā problēma ietekmē vai nu vērtējamās sistēmas kontekstā, vai arī, ciktāl tas attiecīgajam dalībniekam zināms, citu esošo sistēmu kontekstā, kuras izmanto tādu pašu drošības pasākumu.

| 1.2.5. | Ja divi vai vairāki dalībnieki nespēj panākt vienošanos, par risinājuma rašanu ir atbildīgs priekšlikuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

1.2.5.

Ja divi vai vairāki dalībnieki nespēj panākt vienošanos, par risinājuma rašanu ir atbildīgs priekšlikuma iesniedzējs.

| 1.2.6. | Ja kāds dalībnieks nespēj nodrošināt atbilstību kādam no paziņotajiem valsts noteikumiem, priekšlikuma iesniedzējs konsultējas ar attiecīgo kompetento iestādi. |
| --- | --- |

1.2.6.

Ja kāds dalībnieks nespēj nodrošināt atbilstību kādam no paziņotajiem valsts noteikumiem, priekšlikuma iesniedzējs konsultējas ar attiecīgo kompetento iestādi.

| 1.2.7. | Neatkarīgi no vērtējamās sistēmas definīcijas priekšlikuma iesniedzējs ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka riska pārvaldības process aptver pašu sistēmu un tās integrēšanu dzelzceļa sistēmā kopumā. |
| --- | --- |

1.2.7.

Neatkarīgi no vērtējamās sistēmas definīcijas priekšlikuma iesniedzējs ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu, ka riska pārvaldības process aptver pašu sistēmu un tās integrēšanu dzelzceļa sistēmā kopumā.

2.   RISKA NOVĒRTĒŠANAS PROCESA APRAKSTS

2.1.   Vispārīgs apraksts

| 2.1.1. | Riska novērtēšana ir vispārējais, atkārtoti veicamais process, kuru veido šādi elementi:






  a) | sistēmas definēšana; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Riska novērtēšana ir vispārējais, atkārtoti veicamais process, kuru veido šādi elementi:

a)

sistēmas definēšana;

| b) | riska analīze, tostarp apdraudējumu konstatēšana; |
| --- | --- |

b)

riska analīze, tostarp apdraudējumu konstatēšana;

| c) | riska noteikšana. |
| --- | --- |

c)

riska noteikšana.

Riska novērtēšanas process ir savstarpēji saistīts ar apdraudējumu pārvaldību atbilstīgi 4.1. punktam.

| 2.1.2. | Sistēmas definēšana aptver vismaz šādus aspektus:






  a) | sistēmas mērķis (paredzētais nolūks); |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Sistēmas definēšana aptver vismaz šādus aspektus:

a)

sistēmas mērķis (paredzētais nolūks);

| b) | sistēmas funkcijas un elementi, ja tādi ir (tostarp tehniskie un ekspluatācijas un cilvēkelementi); |
| --- | --- |

b)

sistēmas funkcijas un elementi, ja tādi ir (tostarp tehniskie un ekspluatācijas un cilvēkelementi);

| c) | sistēmas robežas, tostarp citas savstarpēji mijiedarbojošās sistēmas; |
| --- | --- |

c)

sistēmas robežas, tostarp citas savstarpēji mijiedarbojošās sistēmas;

| d) | fiziskās (mijiedarbojošās sistēmas) un funkcionālās (funkcionālā ievade un izvade) saskarnes; |
| --- | --- |

d)

fiziskās (mijiedarbojošās sistēmas) un funkcionālās (funkcionālā ievade un izvade) saskarnes;

| e) | sistēmas vide (piemēram, enerģijas un termiskā plūsma, triecieni, vibrācijas, elektromagnētiskie traucējumi, operatīvā lietošana); |
| --- | --- |

e)

sistēmas vide (piemēram, enerģijas un termiskā plūsma, triecieni, vibrācijas, elektromagnētiskie traucējumi, operatīvā lietošana);

| f) | esošie drošības pasākumi un, pēc nepieciešamajiem attiecīgajiem procesa atkārtojumiem, riska novērtēšanas procesā konstatēto drošības prasību definēšana; |
| --- | --- |

f)

esošie drošības pasākumi un, pēc nepieciešamajiem attiecīgajiem procesa atkārtojumiem, riska novērtēšanas procesā konstatēto drošības prasību definēšana;

| g) | pieņēmumi, ar kuriem ierobežo riska novērtēšanu. |
| --- | --- |

g)

pieņēmumi, ar kuriem ierobežo riska novērtēšanu.

| 2.1.3. | Definētajā sistēmā tiek noteikti apdraudējumi atbilstīgi 2.2. punktam. |
| --- | --- |

2.1.3.

Definētajā sistēmā tiek noteikti apdraudējumi atbilstīgi 2.2. punktam.

| 2.1.4. | Pieļaujamo risku vērtējamā sistēmā nosaka, izmantojot vienu vai vairākus šādus riska pieņemamības principus:






  a) | prakses kodeksu piemērošana (2.3. punkts); |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

Pieļaujamo risku vērtējamā sistēmā nosaka, izmantojot vienu vai vairākus šādus riska pieņemamības principus:

a)

prakses kodeksu piemērošana (2.3. punkts);

| b) | salīdzinājums ar līdzīgām sistēmām (2.4. punkts); |
| --- | --- |

b)

salīdzinājums ar līdzīgām sistēmām (2.4. punkts);

| c) | precīza riska aplēse (2.5. punkts). |
| --- | --- |

c)

precīza riska aplēse (2.5. punkts).

Saskaņā ar 1.1.5. punktā minēto principu novērtēšanas iestāde atturas noteikt, kāds riska pieņemšanas princips jāizmanto priekšlikuma iesniedzējam.

| 2.1.5. | Priekšlikuma iesniedzējs riska noteikšanā pierāda, ka izraudzītais riska pieņemšanas princips tiek atbilstīgi piemērots. Tāpat priekšlikuma iesniedzējs pārbauda, vai izraudzītie riska pieņemšanas principi tiek izmantoti konsekventi. |
| --- | --- |

2.1.5.

Priekšlikuma iesniedzējs riska noteikšanā pierāda, ka izraudzītais riska pieņemšanas princips tiek atbilstīgi piemērots. Tāpat priekšlikuma iesniedzējs pārbauda, vai izraudzītie riska pieņemšanas principi tiek izmantoti konsekventi.

| 2.1.6. | Piemērojot šos riska pieņemšanas principus, tiek konstatēti iespējami drošības pasākumi, kas vērtējamā sistēmā nodrošina pieļaujamu(-us) risku(-us). Tie drošības pasākumi, kas izraudzīti, lai kontrolētu risku vai riskus, kļūst par drošības prasībām, kurām sistēmai ir jāatbilst. Atbilstību šīm drošības prasībām pierāda atbilstīgi 3. punktam. |
| --- | --- |

2.1.6.

Piemērojot šos riska pieņemšanas principus, tiek konstatēti iespējami drošības pasākumi, kas vērtējamā sistēmā nodrošina pieļaujamu(-us) risku(-us). Tie drošības pasākumi, kas izraudzīti, lai kontrolētu risku vai riskus, kļūst par drošības prasībām, kurām sistēmai ir jāatbilst. Atbilstību šīm drošības prasībām pierāda atbilstīgi 3. punktam.

| 2.1.7. | Atkārtoti veicamo riska novērtēšanas procesu uzskata par pabeigtu, kad ir pierādīta atbilstība visām drošības prasībām un nepastāv nepieciešamība ņemt vērā pamatoti paredzamus papildu apdraudējumus. |
| --- | --- |

2.1.7.

Atkārtoti veicamo riska novērtēšanas procesu uzskata par pabeigtu, kad ir pierādīta atbilstība visām drošības prasībām un nepastāv nepieciešamība ņemt vērā pamatoti paredzamus papildu apdraudējumus.

2.2.   Apdraudējumu noteikšana

| 2.2.1. | Priekšlikuma iesniedzējs, izmantojot ekspertu grupas plašās zināšanas dažādās jomās, sistemātiski nosaka visus pamatoti paredzamos apdraudējumus visā vērtējamā sistēmā un, attiecīgā gadījumā, sistēmas funkcijās un tās saskarnēs.
  Visi noteiktie apdraudējumi tiek reģistrēti apdraudējumu reģistrā atbilstoši 4. punktam. |
| --- | --- |

2.2.1.

Priekšlikuma iesniedzējs, izmantojot ekspertu grupas plašās zināšanas dažādās jomās, sistemātiski nosaka visus pamatoti paredzamos apdraudējumus visā vērtējamā sistēmā un, attiecīgā gadījumā, sistēmas funkcijās un tās saskarnēs.

Visi noteiktie apdraudējumi tiek reģistrēti apdraudējumu reģistrā atbilstoši 4. punktam.

| 2.2.2. | Lai riska novērtēšanas pasākumi tiktu vērsti uz visbūtiskāko risku novēršanu, apdraudējumus klasificē atbilstoši to radītajam aplēstajam riskam. Pamatojoties uz ekspertu atzinumu, apdraudējumus, kas saistīti ar vispārēji pieņemamu risku, nav nepieciešams papildus analizēt, tomēr tos ir nepieciešams reģistrēt apdraudējumu reģistrā. Apdraudējumu klasifikācijai ir jānodrošina pamatojums, lai novērtēšanas iestāde varētu veikt neatkarīgu novērtējumu. |
| --- | --- |

2.2.2.

Lai riska novērtēšanas pasākumi tiktu vērsti uz visbūtiskāko risku novēršanu, apdraudējumus klasificē atbilstoši to radītajam aplēstajam riskam. Pamatojoties uz ekspertu atzinumu, apdraudējumus, kas saistīti ar vispārēji pieņemamu risku, nav nepieciešams papildus analizēt, tomēr tos ir nepieciešams reģistrēt apdraudējumu reģistrā. Apdraudējumu klasifikācijai ir jānodrošina pamatojums, lai novērtēšanas iestāde varētu veikt neatkarīgu novērtējumu.

| 2.2.3. | Kā kritērijs – no apdraudējumiem izrietošie riski var tikt klasificēti kā vispārēji pieņemami, ja risks ir tik zems, ka nekādu papildu drošības pasākumu ieviešana nav pamatota. Ekspertu atzinumā ņem vērā, vai visu vispārēji pieņemamo risku kopums nepārsniedz noteiktu daļu no kopējā riska. |
| --- | --- |

2.2.3.

Kā kritērijs – no apdraudējumiem izrietošie riski var tikt klasificēti kā vispārēji pieņemami, ja risks ir tik zems, ka nekādu papildu drošības pasākumu ieviešana nav pamatota. Ekspertu atzinumā ņem vērā, vai visu vispārēji pieņemamo risku kopums nepārsniedz noteiktu daļu no kopējā riska.

| 2.2.4. | Nosakot apdraudējumus, var tikt noteikti arī drošības pasākumi. Tos reģistrē apdraudējumu reģistrā atbilstoši 4. punktam. |
| --- | --- |

2.2.4.

Nosakot apdraudējumus, var tikt noteikti arī drošības pasākumi. Tos reģistrē apdraudējumu reģistrā atbilstoši 4. punktam.

| 2.2.5. | Apdraudējumu noteikšana ir veicama tik detalizēti, lai būtu iespējams noteikt, kur ar drošības pasākumiem paredzēts kontrolēt riskus atbilstoši vienam no 2.1.4. punktā minētajiem riska pieņemamības principiem. Starp riska analīzes un riska noteikšanas posmu var būt nepieciešams veikt atkārtotas darbības, līdz apdraudējumu noteikšanai ir sasniegts pietiekams detalizācijas līmenis. |
| --- | --- |

2.2.5.

Apdraudējumu noteikšana ir veicama tik detalizēti, lai būtu iespējams noteikt, kur ar drošības pasākumiem paredzēts kontrolēt riskus atbilstoši vienam no 2.1.4. punktā minētajiem riska pieņemamības principiem. Starp riska analīzes un riska noteikšanas posmu var būt nepieciešams veikt atkārtotas darbības, līdz apdraudējumu noteikšanai ir sasniegts pietiekams detalizācijas līmenis.

| 2.2.6. | Ikreiz, kad prakses kodekss vai atsauces sistēma tiek izmantota riska kontrolei, apdraudējumu noteikšana var aprobežoties ar:






  a) | prakses kodeksa vai atsauces sistēmas atbilstības pārbaudi; |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

Ikreiz, kad prakses kodekss vai atsauces sistēma tiek izmantota riska kontrolei, apdraudējumu noteikšana var aprobežoties ar:

a)

prakses kodeksa vai atsauces sistēmas atbilstības pārbaudi;

| b) | atkāpju no prakses kodeksa vai atsauces sistēmas konstatēšanu. |
| --- | --- |

b)

atkāpju no prakses kodeksa vai atsauces sistēmas konstatēšanu.

2.3.   Prakses kodeksu izmantošana un riska noteikšana

| 2.3.1. | Priekšlikuma iesniedzējs ar citu iesaistīto dalībnieku atbalstu veic analīzi, lai noskaidrotu, vai attiecīgo prakses kodeksu piemērošana atbilstīgi aptver vienu, vairākus vai visus apdraudējumus. |
| --- | --- |

2.3.1.

Priekšlikuma iesniedzējs ar citu iesaistīto dalībnieku atbalstu veic analīzi, lai noskaidrotu, vai attiecīgo prakses kodeksu piemērošana atbilstīgi aptver vienu, vairākus vai visus apdraudējumus.

| 2.3.2. | Prakses kodeksi atbilst vismaz šādām prasībām:






  a) | tiem jābūt plaši atzītiem dzelzceļa nozarē. Ja tā nav, prakses kodeksi jāpamato, un tiem jābūt pieņemamiem novērtēšanas iestādei; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Prakses kodeksi atbilst vismaz šādām prasībām:

a)

tiem jābūt plaši atzītiem dzelzceļa nozarē. Ja tā nav, prakses kodeksi jāpamato, un tiem jābūt pieņemamiem novērtēšanas iestādei;

| b) | tiem jāattiecas uz vērtējamajā sistēmā apsveramo apdraudējumu kontroli. Lai prakses kodeksu uzskatītu par tādu, kas attiecas uz vērtējamo sistēmu, pietiek ar to, ja prakses kodekss ir sekmīgi piemērots līdzīgos gadījumos izmaiņu pārvaldībai un konstatēto apdraudējumu efektīvai kontrolei sistēmā šīs regulas izpratnē; |
| --- | --- |

b)

tiem jāattiecas uz vērtējamajā sistēmā apsveramo apdraudējumu kontroli. Lai prakses kodeksu uzskatītu par tādu, kas attiecas uz vērtējamo sistēmu, pietiek ar to, ja prakses kodekss ir sekmīgi piemērots līdzīgos gadījumos izmaiņu pārvaldībai un konstatēto apdraudējumu efektīvai kontrolei sistēmā šīs regulas izpratnē;

| c) | pēc pieprasījuma prakses kodeksiem jābūt pieejamiem novērtēšanas iestādēm, lai tās varētu vai nu novērtēt, vai, attiecīgos gadījumos, savstarpēji atzīt saskaņā ar 15. panta 5. punktu gan riska pārvaldības procesa piemērošanu, gan tā rezultātus. |
| --- | --- |

c)

pēc pieprasījuma prakses kodeksiem jābūt pieejamiem novērtēšanas iestādēm, lai tās varētu vai nu novērtēt, vai, attiecīgos gadījumos, savstarpēji atzīt saskaņā ar 15. panta 5. punktu gan riska pārvaldības procesa piemērošanu, gan tā rezultātus.

| 2.3.3. | Gadījumos, kad Direktīvā 2008/57/EK prasīta atbilstība SITS un attiecīgā SITS neparedz šajā regulā noteikto riska pārvaldības procesu, savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas var tikt uzskatītas par prakses kodeksiem, lai kontrolētu apdraudējumus, ja tiek nodrošināta atbilstība 2.3.2. punkta b) apakšpunkta prasībai. |
| --- | --- |

2.3.3.

Gadījumos, kad Direktīvā 2008/57/EK prasīta atbilstība SITS un attiecīgā SITS neparedz šajā regulā noteikto riska pārvaldības procesu, savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas var tikt uzskatītas par prakses kodeksiem, lai kontrolētu apdraudējumus, ja tiek nodrošināta atbilstība 2.3.2. punkta b) apakšpunkta prasībai.

| 2.3.4. | Valsts tiesību normas, kas paziņotas atbilstoši Direktīvas 2004/49/EK 8. pantam un Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam, var tikt uzskatītas par prakses kodeksiem ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta atbilstība 2.3.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.3.4.

Valsts tiesību normas, kas paziņotas atbilstoši Direktīvas 2004/49/EK 8. pantam un Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam, var tikt uzskatītas par prakses kodeksiem ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta atbilstība 2.3.2. punkta prasībām.

| 2.3.5. | Ja viens vai vairāki apdraudējumi tiek kontrolēti, izmantojot prakses kodeksus, kas atbilst 2.3.2. punkta prasībām, tad riski, kas saistīti ar šiem apdraudējumiem, tiek uzskatīti par pieļaujamiem. Tas nozīmē, ka:






  a) | šādus riskus nav nepieciešams papildus analizēt; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

Ja viens vai vairāki apdraudējumi tiek kontrolēti, izmantojot prakses kodeksus, kas atbilst 2.3.2. punkta prasībām, tad riski, kas saistīti ar šiem apdraudējumiem, tiek uzskatīti par pieļaujamiem. Tas nozīmē, ka:

a)

šādus riskus nav nepieciešams papildus analizēt;

| b) | prakses kodeksu piemērošanu reģistrē apdraudējumu reģistrā kā atbilstīgo apdraudējumu drošības prasības. |
| --- | --- |

b)

prakses kodeksu piemērošanu reģistrē apdraudējumu reģistrā kā atbilstīgo apdraudējumu drošības prasības.

| 2.3.6. | Gadījumā, ja alternatīva pieeja pilnībā neatbilst prakses kodeksam, priekšlikuma iesniedzējs pierāda, ka izmantotā alternatīvā pieeja nodrošina vismaz līdzvērtīgu drošības līmeni. |
| --- | --- |

2.3.6.

Gadījumā, ja alternatīva pieeja pilnībā neatbilst prakses kodeksam, priekšlikuma iesniedzējs pierāda, ka izmantotā alternatīvā pieeja nodrošina vismaz līdzvērtīgu drošības līmeni.

| 2.3.7. | Ja kāda apdraudējuma radītais risks nevar tikt atzīts par pieļaujamu, piemērojot prakses kodeksus, tad, piemērojot vienu no abiem pārējiem riska pieņemšanas principiem, tiek konstatēti papildu drošības pasākumi. |
| --- | --- |

2.3.7.

Ja kāda apdraudējuma radītais risks nevar tikt atzīts par pieļaujamu, piemērojot prakses kodeksus, tad, piemērojot vienu no abiem pārējiem riska pieņemšanas principiem, tiek konstatēti papildu drošības pasākumi.

| 2.3.8. | Ja visi apdraudējumi tiek kontrolēti, izmantojot prakses kodeksus, riska pārvaldības process var aprobežoties ar:






  a) | apdraudējumu noteikšanu atbilstoši 2.2.6. punktam; |
| --- | --- | --- |

2.3.8.

Ja visi apdraudējumi tiek kontrolēti, izmantojot prakses kodeksus, riska pārvaldības process var aprobežoties ar:

a)

apdraudējumu noteikšanu atbilstoši 2.2.6. punktam;

| b) | prakses kodeksu izmatošanas reģistrāciju apdraudējumu reģistrā atbilstoši 2.3.5. punktam; |
| --- | --- |

b)

prakses kodeksu izmatošanas reģistrāciju apdraudējumu reģistrā atbilstoši 2.3.5. punktam;

| c) | riska pārvaldības procesa piemērošanas dokumentēšanu atbilstoši 5. punktam; |
| --- | --- |

c)

riska pārvaldības procesa piemērošanas dokumentēšanu atbilstoši 5. punktam;

| d) | neatkarīgu novērtējumu atbilstoši 6. pantam. |
| --- | --- |

d)

neatkarīgu novērtējumu atbilstoši 6. pantam.

2.4.   Atsauces sistēmas izmantošana un riska noteikšana

| 2.4.1. | Priekšlikuma iesniedzējs ar citu iesaistīto dalībnieku atbalstu veic analīzi, lai noskaidrotu, vai vienu, vairākus vai visus apdraudējumus atbilstīgi aptver līdzīga sistēma, ko varētu izmantot kā atsauces sistēmu. |
| --- | --- |

2.4.1.

Priekšlikuma iesniedzējs ar citu iesaistīto dalībnieku atbalstu veic analīzi, lai noskaidrotu, vai vienu, vairākus vai visus apdraudējumus atbilstīgi aptver līdzīga sistēma, ko varētu izmantot kā atsauces sistēmu.

| 2.4.2. | Atsauces sistēma atbilst vismaz šādām prasībām:






  a) | tā jau ir praksē apliecinājusi, ka nodrošina pieņemamu drošības līmeni, un tāpēc tā varētu tikt apstiprināta dalībvalstī, kurā paredzēts ieviest attiecīgās izmaiņas; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Atsauces sistēma atbilst vismaz šādām prasībām:

a)

tā jau ir praksē apliecinājusi, ka nodrošina pieņemamu drošības līmeni, un tāpēc tā varētu tikt apstiprināta dalībvalstī, kurā paredzēts ieviest attiecīgās izmaiņas;

| b) | tās funkcijas un saskarnes ir līdzīgas vērtējamās sistēmas funkcijām un saskarnēm; |
| --- | --- |

b)

tās funkcijas un saskarnes ir līdzīgas vērtējamās sistēmas funkcijām un saskarnēm;

| c) | tā tiek izmantota līdzīgos ekspluatācijas apstākļos kā vērtējamā sistēma; |
| --- | --- |

c)

tā tiek izmantota līdzīgos ekspluatācijas apstākļos kā vērtējamā sistēma;

| d) | tā tiek izmantota līdzīgos vides apstākļos kā vērtējamā sistēma. |
| --- | --- |

d)

tā tiek izmantota līdzīgos vides apstākļos kā vērtējamā sistēma.

| 2.4.3. | Ja atsauces sistēma atbilst 2.4.2. punkta prasībām, tad attiecībā uz vērtējamo sistēmu:






  a) | riski, kas saistīti ar atsauces sistēmā aptvertajiem apdraudējumiem, tiek uzskatīti par pieļaujamiem; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Ja atsauces sistēma atbilst 2.4.2. punkta prasībām, tad attiecībā uz vērtējamo sistēmu:

a)

riski, kas saistīti ar atsauces sistēmā aptvertajiem apdraudējumiem, tiek uzskatīti par pieļaujamiem;

| b) | atsauces sistēmā aptverto apdraudējumu drošības prasības var tikt atvasinātas no drošības analīzes vai atsauces sistēmas drošības reģistra novērtējuma; |
| --- | --- |

b)

atsauces sistēmā aptverto apdraudējumu drošības prasības var tikt atvasinātas no drošības analīzes vai atsauces sistēmas drošības reģistra novērtējuma;

| c) | šīs drošības prasības ir reģistrētas apdraudējumu reģistrā kā atbilstīgo apdraudējumu drošības prasības. |
| --- | --- |

c)

šīs drošības prasības ir reģistrētas apdraudējumu reģistrā kā atbilstīgo apdraudējumu drošības prasības.

| 2.4.4. | Gadījumā, ja vērtējamā sistēma atšķiras no atsauces sistēmas, riska noteikšanā, piemērojot citu atsauces sistēmu vai vienu no abiem pārējiem riska pieņemšanas principiem, tiek pierādīts, ka vērtējamā sistēma sasniedz drošības līmeni, kas ir vismaz līdzvērtīgs drošības līmenim atsauces sistēmā. Šādā gadījumā riski, kas saistīti ar atsauces sistēmā aptvertajiem apdraudējumiem, tiek uzskatīti par pieļaujamiem. |
| --- | --- |

2.4.4.

Gadījumā, ja vērtējamā sistēma atšķiras no atsauces sistēmas, riska noteikšanā, piemērojot citu atsauces sistēmu vai vienu no abiem pārējiem riska pieņemšanas principiem, tiek pierādīts, ka vērtējamā sistēma sasniedz drošības līmeni, kas ir vismaz līdzvērtīgs drošības līmenim atsauces sistēmā. Šādā gadījumā riski, kas saistīti ar atsauces sistēmā aptvertajiem apdraudējumiem, tiek uzskatīti par pieļaujamiem.

| 2.4.5. | Ja nav iespējams pierādīt, ka tiek nodrošināts vismaz tāds drošības līmenis, kas līdzvērtīgs atsauces sistēmas drošības līmenim, atšķirīgajiem elementiem konstatē papildu drošības pasākumus, piemērojot vienu no abiem pārējiem riska pieņemšanas principiem. |
| --- | --- |

2.4.5.

Ja nav iespējams pierādīt, ka tiek nodrošināts vismaz tāds drošības līmenis, kas līdzvērtīgs atsauces sistēmas drošības līmenim, atšķirīgajiem elementiem konstatē papildu drošības pasākumus, piemērojot vienu no abiem pārējiem riska pieņemšanas principiem.

2.5.   Precīza riska aplēšana un noteikšana

| 2.5.1. | Ja apdraudējumus neaptver viens no diviem 2.3. un 2.4. punktā noteiktajiem riska pieņemšanas principiem, riska pieņemamība tiek pierādīta, izmantojot precīzu riska aplēšanu un noteikšanu. Riski, kas izriet no šādiem apdraudējumiem, tiek izvērtēti vai nu kvantitatīvi, vai kvalitatīvi, ņemot vērā esošos drošības pasākumus. |
| --- | --- |

2.5.1.

Ja apdraudējumus neaptver viens no diviem 2.3. un 2.4. punktā noteiktajiem riska pieņemšanas principiem, riska pieņemamība tiek pierādīta, izmantojot precīzu riska aplēšanu un noteikšanu. Riski, kas izriet no šādiem apdraudējumiem, tiek izvērtēti vai nu kvantitatīvi, vai kvalitatīvi, ņemot vērā esošos drošības pasākumus.

| 2.5.2. | Aplēsto risku pieņemamība tiek noteikta, izmantojot riska pieņemšanas kritērijus, kas atvasināti no vai pamatojas uz prasībām Savienības tiesību aktos vai paziņotos valsts noteikumos. Atkarībā no riska pieņemšanas kritērijiem pieļaujamais risks var tikt noteikts vai nu atsevišķi katram saistītajam apdraudējumam, vai arī precīzajā riska aplēsē ņem vērā visus apdraudējumus kopumā.
  Ja aplēstais risks nav pieņemams, tiek noteikti un īstenoti papildu drošības pasākumi, lai samazinātu risku līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

2.5.2.

Aplēsto risku pieņemamība tiek noteikta, izmantojot riska pieņemšanas kritērijus, kas atvasināti no vai pamatojas uz prasībām Savienības tiesību aktos vai paziņotos valsts noteikumos. Atkarībā no riska pieņemšanas kritērijiem pieļaujamais risks var tikt noteikts vai nu atsevišķi katram saistītajam apdraudējumam, vai arī precīzajā riska aplēsē ņem vērā visus apdraudējumus kopumā.

Ja aplēstais risks nav pieņemams, tiek noteikti un īstenoti papildu drošības pasākumi, lai samazinātu risku līdz pieļaujamam līmenim.

| 2.5.3. | Ja risks, kas saistīts ar vienu apdraudējumu vai vairāku apdraudējumu kombināciju, ir uzskatāms par pieļaujamu, konstatētie drošības pasākumi tiek reģistrēti apdraudējumu reģistrā. |
| --- | --- |

2.5.3.

Ja risks, kas saistīts ar vienu apdraudējumu vai vairāku apdraudējumu kombināciju, ir uzskatāms par pieļaujamu, konstatētie drošības pasākumi tiek reģistrēti apdraudējumu reģistrā.

| 2.5.4. | Ja apdraudējumi izriet no tehnisko sistēmu atteices, ko neaptver prakses kodeksi vai atsauces sistēmas izmantošana, tehniskās sistēmas projektēšanai tiek piemēroti šādi riska pieņemšanas kritēriji:
  tehniskajās sistēmās, kurās funkcionāla atteice var radīt ticamu tiešu katastrofisku seku iespējamību, saistītais risks nav papildus jāsamazina, ja šādas atteices iespējamība ekspluatācijas stundā ir zemāka par vai vienāda ar 10–9. |
| --- | --- |

2.5.4.

Ja apdraudējumi izriet no tehnisko sistēmu atteices, ko neaptver prakses kodeksi vai atsauces sistēmas izmantošana, tehniskās sistēmas projektēšanai tiek piemēroti šādi riska pieņemšanas kritēriji:

tehniskajās sistēmās, kurās funkcionāla atteice var radīt ticamu tiešu katastrofisku seku iespējamību, saistītais risks nav papildus jāsamazina, ja šādas atteices iespējamība ekspluatācijas stundā ir zemāka par vai vienāda ar 10–9.

| 2.5.5. | Lai uzturētu valsts drošības līmeni, neskarot Direktīvas 2004/49/EK 8. pantā noteikto procedūru, izmantojot paziņotu valsts drošības noteikumu, var tikt pieprasīts stingrāks kritērijs nekā 2.5.4. punktā noteiktais. Ja tiek pieprasītas papildu atļaujas ritekļu nodošanai ekspluatācijā, piemēro Direktīvas 2008/57/EK 23. un 25. panta procedūras. |
| --- | --- |

2.5.5.

Lai uzturētu valsts drošības līmeni, neskarot Direktīvas 2004/49/EK 8. pantā noteikto procedūru, izmantojot paziņotu valsts drošības noteikumu, var tikt pieprasīts stingrāks kritērijs nekā 2.5.4. punktā noteiktais. Ja tiek pieprasītas papildu atļaujas ritekļu nodošanai ekspluatācijā, piemēro Direktīvas 2008/57/EK 23. un 25. panta procedūras.

| 2.5.6. | Ja tehniskā sistēma ir izstrādāta, piemērojot 2.5.4. punktā noteikto 10–9 kritēriju, piemēro savstarpējās atzīšanas principu atbilstīgi 15. panta 5. punktam.
  Tomēr, ja priekšlikuma iesniedzējs var pierādīt, ka atbilstību valsts noteiktajam drošības līmenim dalībvalstī, kurā to piemēro, iespējams nodrošināt, ja atteices iespējamība ekspluatācijas stundā ir lielāka nekā 10–9, priekšlikuma iesniedzējs var izmantot šo kritēriju minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.5.6.

Ja tehniskā sistēma ir izstrādāta, piemērojot 2.5.4. punktā noteikto 10–9 kritēriju, piemēro savstarpējās atzīšanas principu atbilstīgi 15. panta 5. punktam.

Tomēr, ja priekšlikuma iesniedzējs var pierādīt, ka atbilstību valsts noteiktajam drošības līmenim dalībvalstī, kurā to piemēro, iespējams nodrošināt, ja atteices iespējamība ekspluatācijas stundā ir lielāka nekā 10–9, priekšlikuma iesniedzējs var izmantot šo kritēriju minētajā dalībvalstī.

| 2.5.7. | Precīza riska aplēšana un noteikšana atbilst vismaz šādām prasībām:






  a) | precīzā riska aplēšanā izmantotās metodes pareizi raksturo vērtējamo sistēmu un tās parametrus (tostarp visus ekspluatācijas režīmus); |
| --- | --- | --- |

2.5.7.

Precīza riska aplēšana un noteikšana atbilst vismaz šādām prasībām:

a)

precīzā riska aplēšanā izmantotās metodes pareizi raksturo vērtējamo sistēmu un tās parametrus (tostarp visus ekspluatācijas režīmus);

| b) | rezultāti ir pietiekami precīzi, lai tos varētu droši izmantot lēmuma pieņemšanas vajadzībām. Nelielas izmaiņas sākotnējos pieņēmumos vai priekšnoteikumos nerada prasību būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

b)

rezultāti ir pietiekami precīzi, lai tos varētu droši izmantot lēmuma pieņemšanas vajadzībām. Nelielas izmaiņas sākotnējos pieņēmumos vai priekšnoteikumos nerada prasību būtiskas izmaiņas.

3.   ATBILSTĪBAS DROŠĪBAS PRASĪBĀM PIERĀDĪŠANA

3.1.   Pirms izmaiņu apstiprināšanas no drošības viedokļa priekšlikuma iesniedzēja uzraudzībā ir nepieciešams pierādīt atbilstību drošības prasībām, kas izriet no riska novērtēšanas posma.

3.2.   Šādu pierādīšanu īsteno katrs dalībnieks, kas atbildīgs par drošības prasību izpildi atbilstoši 1.1.5. punktam.

3.3.   Metodi, kas izvēlēta, lai pierādītu atbilstību drošības prasībām, kā arī pašu pierādījumu neatkarīgi novērtē novērtēšanas iestāde.

3.4.   Katru neatbilstību, kas konstatēta drošības pasākumos, kuriem būtu jānodrošina drošības prasību izpilde, kā arī visus apdraudējumus, kas konstatēti, pierādot atbilstību drošības prasībām, priekšlikuma iesniedzējs atkārtoti novērtē un nosaka ar tiem saistītos riskus atbilstoši 2. punktam. Jaunie apdraudējumi tiek reģistrēti apdraudējumu reģistrā atbilstoši 4. punktam.

4.   APDRAUDĒJUMU PĀRVALDĪBA

4.1.   Apdraudējumu pārvaldības process

| 4.1.1. | Priekšlikuma iesniedzējs izveido vai atjaunina (jau esošu reģistru gadījumā) apdraudējumu reģistru vai reģistrus projektēšanas un ieviešanas laikā līdz izmaiņu apstiprināšanai vai līdz drošības novērtējuma ziņojuma iesniegšanai. Apdraudējumu reģistrs ļauj sekot tam, kā notiek ar konstatētajiem apdraudējumiem saistīto risku uzraudzība. Kad sistēma ir pieņemta un tiek ekspluatēta, apdraudējumu reģistru kā neatņemamu savu drošības pārvaldības sistēmas daļu turpina uzturēt par vērtējamās sistēmas ekspluatāciju atbildīgais infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums. |
| --- | --- |

4.1.1.

Priekšlikuma iesniedzējs izveido vai atjaunina (jau esošu reģistru gadījumā) apdraudējumu reģistru vai reģistrus projektēšanas un ieviešanas laikā līdz izmaiņu apstiprināšanai vai līdz drošības novērtējuma ziņojuma iesniegšanai. Apdraudējumu reģistrs ļauj sekot tam, kā notiek ar konstatētajiem apdraudējumiem saistīto risku uzraudzība. Kad sistēma ir pieņemta un tiek ekspluatēta, apdraudējumu reģistru kā neatņemamu savu drošības pārvaldības sistēmas daļu turpina uzturēt par vērtējamās sistēmas ekspluatāciju atbildīgais infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums.

| 4.1.2. | Apdraudējumu reģistrā iekļauj visus apdraudējumus, kā arī ar tiem saistītos drošības pasākumus un sistēmas pieņēmumus, kas noteikti riska novērtēšanas procesā. Tajā ir iekļauta nepārprotama atsauce uz apdraudējumu izcelsmi un izraudzītajiem riska pieņemšanas principiem, un tajā ir skaidri norādīts dalībnieks vai dalībnieki, kas ir atbildīgi par katra apdraudējuma kontroli. |
| --- | --- |

4.1.2.

Apdraudējumu reģistrā iekļauj visus apdraudējumus, kā arī ar tiem saistītos drošības pasākumus un sistēmas pieņēmumus, kas noteikti riska novērtēšanas procesā. Tajā ir iekļauta nepārprotama atsauce uz apdraudējumu izcelsmi un izraudzītajiem riska pieņemšanas principiem, un tajā ir skaidri norādīts dalībnieks vai dalībnieki, kas ir atbildīgi par katra apdraudējuma kontroli.

4.2.   Informācijas apmaiņa

Par visiem tiem apdraudējumiem un saistītajām drošības prasībām, ko viens dalībnieks viens pats nespēj kontrolēt, informē citu iesaistītu dalībnieku, lai kopīgi atrastu atbilstīgu risinājumu. Apdraudējumus, kuri reģistrēti tā dalībnieka apdraudējumu reģistrā, kurš tos deleģē, uzskata par kontrolētiem vienīgi tad, ja otrs dalībnieks ir noteicis to risku līmeni, kas saistīti ar šiem apdraudējumiem, un par risinājumu ir vienojušies visi iesaistītie dalībnieki.

5.   RISKA PĀRVALDĪBAS PROCESA PIEMĒROŠANAS GAITĀ IEGŪTIE PIERĀDĪJUMI

5.1.   Priekšlikuma iesniedzējs dokumentē riska pārvaldības procesu, kas tiek izmantots, lai novērtētu drošības līmeņus un atbilstību drošības prasībām, turklāt dokumentēšana tiek veikta tā, lai visi vajadzīgie pierādījumi, kas apliecina gan riska pārvaldības procesa piemērošanas, gan tā rezultātu piemērotību, būtu pieejami novērtēšanas iestādei.

5.2.   Dokumentācijā, kuru priekšlikuma iesniedzējs sagatavo atbilstoši 5.1. punktam, iekļauj vismaz šādus datus:

| a) | organizatorisko pasākumu un riska novērtēšanas procesā iesaistīto ekspertu aprakstu; |
| --- | --- |

a)

organizatorisko pasākumu un riska novērtēšanas procesā iesaistīto ekspertu aprakstu;

| b) | dažādu riska novērtēšanas posmu rezultātus un sarakstu ar visām nepieciešamajām drošības prasībām, kas jāizpilda, lai risks nepārsniegtu pieļaujamu līmenī; |
| --- | --- |

b)

dažādu riska novērtēšanas posmu rezultātus un sarakstu ar visām nepieciešamajām drošības prasībām, kas jāizpilda, lai risks nepārsniegtu pieļaujamu līmenī;

| c) | pierādījumus par atbilstību visām nepieciešamajām drošības prasībām; |
| --- | --- |

c)

pierādījumus par atbilstību visām nepieciešamajām drošības prasībām;

| d) | visus ar sistēmas integrēšanu, ekspluatāciju vai tehnisko apkopi saistītos pieņēmumus, kuri tika izdarīti sistēmas definēšanas, projektēšanas un riska novērtēšanas laikā. |
| --- | --- |

d)

visus ar sistēmas integrēšanu, ekspluatāciju vai tehnisko apkopi saistītos pieņēmumus, kuri tika izdarīti sistēmas definēšanas, projektēšanas un riska novērtēšanas laikā.

5.3.   Novērtēšanas iestāde savus secinājumus izklāsta drošības novērtējuma ziņojumā, kā noteikts III pielikumā.

Papildinājums

Riska pārvaldības process un neatkarīgs novērtējums

Image

---

II PIELIKUMS

KRITĒRIJI NOVĒRTĒŠANAS IESTĀDES AKREDITĀCIJAI VAI ATZĪŠANAI

| 1. | Novērtēšanas iestāde atbilst visām ISO/IEC 17020:2012 standartā un tā turpmākos grozījumos noteiktajām prasībām. Veicot minētajā standartā noteiktās inspekcijas, novērtēšanas iestāde pieņem profesionālus vērtējumus. Novērtēšanas iestāde atbilst gan minētajā standartā noteiktajiem vispārējiem kritērijiem attiecībā uz kompetenci un neatkarību, gan šādiem konkrētiem kompetences kritērijiem:






  a) | kompetence riska pārvaldībā: pieredze un zināšanas par standarta drošības analīzes paņēmieniem un attiecīgajiem standartiem; |
| --- | --- | --- |

1.

Novērtēšanas iestāde atbilst visām ISO/IEC 17020:2012 standartā un tā turpmākos grozījumos noteiktajām prasībām. Veicot minētajā standartā noteiktās inspekcijas, novērtēšanas iestāde pieņem profesionālus vērtējumus. Novērtēšanas iestāde atbilst gan minētajā standartā noteiktajiem vispārējiem kritērijiem attiecībā uz kompetenci un neatkarību, gan šādiem konkrētiem kompetences kritērijiem:

a)

kompetence riska pārvaldībā: pieredze un zināšanas par standarta drošības analīzes paņēmieniem un attiecīgajiem standartiem;

| b) | visa attiecīgā kompetence, lai novērtētu tās dzelzceļa sistēmas daļas, ko ietekmē izmaiņas; |
| --- | --- |

b)

visa attiecīgā kompetence, lai novērtētu tās dzelzceļa sistēmas daļas, ko ietekmē izmaiņas;

| c) | kompetence pareizi piemērot drošības un kvalitātes pārvaldības sistēmas vai veikt pārvaldības sistēmu revīziju. |
| --- | --- |

c)

kompetence pareizi piemērot drošības un kvalitātes pārvaldības sistēmas vai veikt pārvaldības sistēmu revīziju.

| 2. | Pēc analoģijas ar Direktīvas 2008/57/EK 28. pantu par pilnvaroto iestāžu paziņošanu novērtēšanas iestādi akreditē vai atzīst attiecībā uz dažādajām kompetences jomām dzelzceļa sistēmā vai tās daļās, saistībā ar kurām pastāv būtiska drošības prasība, tostarp attiecībā uz to kompetences jomu, kas ietver dzelzceļa sistēmas ekspluatāciju un tehnisko apkopi. |
| --- | --- |

2.

Pēc analoģijas ar Direktīvas 2008/57/EK 28. pantu par pilnvaroto iestāžu paziņošanu novērtēšanas iestādi akreditē vai atzīst attiecībā uz dažādajām kompetences jomām dzelzceļa sistēmā vai tās daļās, saistībā ar kurām pastāv būtiska drošības prasība, tostarp attiecībā uz to kompetences jomu, kas ietver dzelzceļa sistēmas ekspluatāciju un tehnisko apkopi.

| 3. | Novērtēšanas iestādi akreditē vai atzīst riska pārvaldības vispārējās konsekvences un vērtējamās sistēmas drošas integrācijas dzelzceļa sistēmā kopumā novērtēšanai. Tas ietver novērtēšanas iestādes kompetenci pārbaužu veikšanai šādās jomās:






  a) | organizācija, proti, nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu koordinētu pieeju sistēmas drošības sasniegšanai, pamatojoties uz apakšsistēmu riska kontroles pasākumu vienotu izpratni un piemērošanu; |
| --- | --- | --- |

3.

Novērtēšanas iestādi akreditē vai atzīst riska pārvaldības vispārējās konsekvences un vērtējamās sistēmas drošas integrācijas dzelzceļa sistēmā kopumā novērtēšanai. Tas ietver novērtēšanas iestādes kompetenci pārbaužu veikšanai šādās jomās:

a)

organizācija, proti, nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu koordinētu pieeju sistēmas drošības sasniegšanai, pamatojoties uz apakšsistēmu riska kontroles pasākumu vienotu izpratni un piemērošanu;

| b) | metodoloģija, proti, to metožu un resursu izvērtēšana, ko dažādas ieinteresētās personas ieviesušas, lai atbalstītu drošību apakšsistēmas un sistēmas līmenī; kā arī |
| --- | --- |

b)

metodoloģija, proti, to metožu un resursu izvērtēšana, ko dažādas ieinteresētās personas ieviesušas, lai atbalstītu drošību apakšsistēmas un sistēmas līmenī; kā arī

| c) | tehniskie aspekti, kas nepieciešami, lai novērtētu riska novērtējumu piemērotību un pilnīgumu un drošības līmeni sistēmai kopumā. |
| --- | --- |

c)

tehniskie aspekti, kas nepieciešami, lai novērtētu riska novērtējumu piemērotību un pilnīgumu un drošības līmeni sistēmai kopumā.

| 4. | Novērtēšanas iestādi drīkst akreditēt vai atzīt vienai, vairākām vai visām 2. un 3. punktā uzskaitītajām kompetences jomām. |
| --- | --- |

4.

Novērtēšanas iestādi drīkst akreditēt vai atzīt vienai, vairākām vai visām 2. un 3. punktā uzskaitītajām kompetences jomām.

---

III PIELIKUMS

NOVĒRTĒŠANAS IESTĀDES DROŠĪBAS NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS

Novērtēšanas iestādes drošības novērtējuma ziņojumā ir ietverta vismaz šāda informācija:

| a) | novērtēšanas iestādes identifikācijas dati; |
| --- | --- |

a)

novērtēšanas iestādes identifikācijas dati;

| b) | neatkarīgā novērtējuma plāns; |
| --- | --- |

b)

neatkarīgā novērtējuma plāns;

| c) | neatkarīgā novērtējuma jomas definīcija, kā arī jomas ierobežojumi; |
| --- | --- |

c)

neatkarīgā novērtējuma jomas definīcija, kā arī jomas ierobežojumi;

| d) | neatkarīgā novērtējuma rezultāti, jo īpaši:






  i) | sīka informācija par neatkarīgajām novērtēšanas darbībām, lai pārbaudītu atbilstību šīs regulas noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

d)

neatkarīgā novērtējuma rezultāti, jo īpaši:

i)

sīka informācija par neatkarīgajām novērtēšanas darbībām, lai pārbaudītu atbilstību šīs regulas noteikumiem;

| ii) | visi gadījumi, kad konstatēta neatbilstība šīs regulas noteikumiem un novērtēšanas iestādes ieteikumiem; |
| --- | --- |

ii)

visi gadījumi, kad konstatēta neatbilstība šīs regulas noteikumiem un novērtēšanas iestādes ieteikumiem;

| e) | neatkarīgā novērtējuma secinājumi. |
| --- | --- |

e)

neatkarīgā novērtējuma secinājumi.

---

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 403/2013

(2013. gada 2. maijs),

ar ko atļauj lietot endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), kā barības piedevu gaļas mājputniem, dējējputniem un atšķirtiem sivēniem un groza Regulu (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 1876/2006 (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Products)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK bez termiņa ierobežojuma endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74252), atļāva lietot kā barības piedevu gaļas cāļiem ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1259/2004 (3), gaļas tītariem ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1206/2005 (4) un dējējvistām un atšķirtiem sivēniem ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1876/2006 (5). Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK bez termiņa ierobežojuma endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74252), atļāva lietot kā barības piedevu gaļas cāļiem ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1259/2004 (3), gaļas tītariem ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1206/2005 (4) un dējējvistām un atšķirtiem sivēniem ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1876/2006 (5). Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444) (iepriekš ATCC 74252), kā barības piedevu gaļas cāļiem, gaļas tītariem, dējējvistām un sivēniem un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums jaunam preparāta lietojumam visu sugu gaļas mājputniem un dējējputniem, pieprasot šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444) (iepriekš ATCC 74252), kā barības piedevu gaļas cāļiem, gaļas tītariem, dējējvistām un sivēniem un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums jaunam preparāta lietojumam visu sugu gaļas mājputniem un dējējputniem, pieprasot šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 17. oktobra atzinumā (6) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātam, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tas var labvēlīgi ietekmēt mērķsugu rādītājus. Tomēr, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegto nepilnīgo informāciju, Iestāde nevarēja precizēt minimālo fermentu aktivitāti. Iestāde neuzskata, ka ir vajadzīgas īpašas prasības uzraudzības veikšanai pēc preparāta laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 17. oktobra atzinumā (6) secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātam, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tas var labvēlīgi ietekmēt mērķsugu rādītājus. Tomēr, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegto nepilnīgo informāciju, Iestāde nevarēja precizēt minimālo fermentu aktivitāti. Iestāde neuzskata, ka ir vajadzīgas īpašas prasības uzraudzības veikšanai pēc preparāta laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija.

| (5) | Endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparāta, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparāta, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 tiek piešķirta jauna atļauja, tāpēc būtu atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 1876/2006. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 tiek piešķirta jauna atļauja, tāpēc būtu atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1259/2004, (EK) Nr. 1206/2005 un (EK) Nr. 1876/2006.

| (7) | Drošības apsvērumi neprasa atļaujas nosacījumu izmaiņu tūlītēju piemērošanu, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(7)

Drošības apsvērumi neprasa atļaujas nosacījumu izmaiņu tūlītēju piemērošanu, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā norādīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1259/2004 grozījumi

Regulu (EK) Nr. 1259/2004 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  Fermentu grupas preparātus, kas norādīti III, IV, V un VI pielikumā, bez termiņa ierobežojuma atļauj izmantot kā dzīvnieku barības piedevas, ievērojot minētajos pielikumos paredzētos nosacījumus.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Fermentu grupas preparātus, kas norādīti III, IV, V un VI pielikumā, bez termiņa ierobežojuma atļauj izmantot kā dzīvnieku barības piedevas, ievērojot minētajos pielikumos paredzētos nosacījumus.”;

| 2) | regulas II pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

regulas II pielikumu svītro.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 1206/2005 grozījumi

Visus datus Regulas (EK) Nr. 1206/2005 pielikuma E1602 rindā svītro.

4. pants

Regulas (EK) Nr. 1876/2006 grozījumi

Regulu (EK) Nr. 1876/2006 groza šādi:

| 1) | regulas 3. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 3. pantu svītro;

| 2) | regulas III pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

regulas III pielikumu svītro.

5. pants

Pārejas pasākumi

Pielikumā minēto preparātu un šo preparātu saturošo barību, kas ražoti un marķēti pirms 2013. gada 23. novembra, saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2013. gada 23. maija, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

6. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.

2

(3)  OV L 239, 9.7.2004., 8. lpp.

3

(4)  OV L 197, 28.7.2005., 12. lpp.

4

(5)  OV L 360, 19.12.2006., 126. lpp.

5

(6)  EFSA Journal 2012; 10(11):2930.

6

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a1602i | DSM Nutritional Products | Endo-1,4-beta-ksilanāze
  EC 3.2.1.8
  Endo-1,3(4)- beta-glikanāze
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beta-glikanāze
  EC 3.2.1.4 | | Piedevas sastāvs

  Endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparāts, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), ar šādu minimālo aktivitāti: | endo-1,4-beta-ksilanāzes 2 700 U (1) /ml vai g piedevas |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a1602i

DSM Nutritional Products

Endo-1,4-beta-ksilanāze

EC 3.2.1.8

Endo-1,3(4)- beta-glikanāze

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beta-glikanāze

EC 3.2.1.4

Piedevas sastāvs

Endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparāts, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444), ar šādu minimālo aktivitāti:

endo-1,4-beta-ksilanāzes 2 700 U (1) /ml vai g piedevas

| | endo-1,3(4)-beta-glikanāzes 700 U (2) /ml vai g piedevas |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beta-glikanāzes 700 U (2) /ml vai g piedevas

| | endo-1,4-beta-glikanāzes 800 U (3) /ml vai g piedevas |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-glikanāzes 800 U (3) /ml vai g piedevas

(šķidrā un cietā veidā)

| | Aktīvās vielas raksturojums

  Endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparāts, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444) |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Endo-1,4-beta-ksilanāzes, endo-1,3(4)-beta-glikanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparāts, kas iegūts no Trichoderma reesei (ATCC 74444)

| | Analīzes metode
   (4)

  Lopbarībā iekļauto aktīvo vielu raksturojums:






  — | kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-ksilanāze izdala no bērza koksnes azo-ksilāna substrāta, kas saistīts ar krāsvielu, |
| --- | --- | --- |

Analīzes metode
   (4)

Lopbarībā iekļauto aktīvo vielu raksturojums:

—

kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-ksilanāze izdala no bērza koksnes azo-ksilāna substrāta, kas saistīts ar krāsvielu,

| — | kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,3(4)-beta-glikanāze izdala no miežu azo-glikāna substrāta, kas saistīts ar krāsvielu, |
| --- | --- |

—

kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,3(4)-beta-glikanāze izdala no miežu azo-glikāna substrāta, kas saistīts ar krāsvielu,

| — | kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-glikanāze izdala no azo-karboksimetilcelulozes substrāta, kas saistīts ar krāsvielu. |
| --- | --- |

—

kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-glikanāze izdala no azo-karboksimetilcelulozes substrāta, kas saistīts ar krāsvielu.

Gaļas mājputni, kas nav gaļas tītari

—

endo-1,4-beta-ksilanāze: 135 U

endo-1,3(4)-beta-glikanāze: 35 U

endo-1,4-beta-glikanāze: 40 U

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda uzglabāšanas temperatūru, uzglabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Lietošanai barībā, kurā ir daudz cieti nesaturošu polisaharīdu (galvenokārt beta-glikānu un arabinoksilānu). |
| --- | --- |

2.

Lietošanai barībā, kurā ir daudz cieti nesaturošu polisaharīdu (galvenokārt beta-glikānu un arabinoksilānu).

| 3. | Lietošanai atšķirtiem sivēniem, kuru svars nepārsniedz 35 kg. |
| --- | --- |

3.

Lietošanai atšķirtiem sivēniem, kuru svars nepārsniedz 35 kg.

| 4. | Drošībai: apstrādes laikā jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi un cimdi. |
| --- | --- |

4.

Drošībai: apstrādes laikā jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi un cimdi.

2023. gada 23. maijs

Dējējputni

endo-1,4-beta-ksilanāze: 216 U

endo-1,3(4)-beta-glikanāze: 56 U

endo-1,4-beta-glikanāze: 64 U

Gaļas tītari

Sivēni

(atšķirti)

endo-1,4-beta-ksilanāze: 270 U

endo-1,3(4)-beta-glikanāze: 70 U

endo-1,4-beta-glikanāze: 80 U

---

(1)  1 U ir fermenta daudzums, kas no kviešu arabinoksilāna fermentatīvās noārdīšanas rezultātā 1 minūtē 40 °C temperatūrā pie pH 5,0 izdala 1 mikromolu glikozes.

(2)  1 U ir fermenta daudzums, kas pie pH 5,0 un 40 °C temperatūrā vienā minūtē no miežu beta-glikāna šķeļ 1 mikromolu glikozes.

(3)  1 U ir fermenta daudzums, kas pie pH 5,0 un 40 °C temperatūrā vienā minūtē no karboksimetilcelulozes šķeļ 1 mikromolu glikozes.

(4)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama šajā references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 404/2013

(2013. gada 2. maijs)

par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas noteikti II pielikumā Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, un kas saskaņā ar kvotām attiecas uz dažiem izstrādājumiem no Peru

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2012. gada 31. maija Lēmumu 2012/735/ES par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (1), un jo īpaši tā 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2012/735/ES Padome pilnvaroja Eiropas Savienības vārdā parakstīt Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”). Saskaņā ar Lēmumu 2012/735/ES šo nolīgumu piemēro provizoriski, kamēr nav pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. Nolīgumu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. marta. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2012/735/ES Padome pilnvaroja Eiropas Savienības vārdā parakstīt Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”). Saskaņā ar Lēmumu 2012/735/ES šo nolīgumu piemēro provizoriski, kamēr nav pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. Nolīgumu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. marta.

| (2) | Nolīguma II pielikums attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Attiecībā uz vairākiem izstrādājumiem minētā pielikuma 2.A papildinājumā un 5. papildinājumā paredzētas atkāpes no izcelsmes noteikumiem, kas minētajā pielikumā paredzēti gada kvotas ietvaros. Tādēļ ir jāizstrādā nosacījumi minēto atkāpju piemērošanai attiecībā uz importu no Peru. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma II pielikums attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Attiecībā uz vairākiem izstrādājumiem minētā pielikuma 2.A papildinājumā un 5. papildinājumā paredzētas atkāpes no izcelsmes noteikumiem, kas minētajā pielikumā paredzēti gada kvotas ietvaros. Tādēļ ir jāizstrādā nosacījumi minēto atkāpju piemērošanai attiecībā uz importu no Peru.

| (3) | Kvotas, kas noteiktas nolīguma II pielikuma 2.A papildinājumā un 5. papildinājumā, būtu jāpārvalda Komisijai, ievērojot rindas kārtības principu saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(3)

Kvotas, kas noteiktas nolīguma II pielikuma 2.A papildinājumā un 5. papildinājumā, būtu jāpārvalda Komisijai, ievērojot rindas kārtības principu saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (4) | Lai izmantotu tiesības uz tarifa koncesijām, būtu jāuzrāda attiecīgs izcelsmes apliecinājums muitas iestādēm, kā paredzēts šajā nolīgumā. |
| --- | --- |

(4)

Lai izmantotu tiesības uz tarifa koncesijām, būtu jāuzrāda attiecīgs izcelsmes apliecinājums muitas iestādēm, kā paredzēts šajā nolīgumā.

| (5) | Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (3), kura grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 927/2012 (4), I pielikumā ir iekļauti jauni KN kodi, kas ir atšķirīgi no tiem, kas minēti nolīgumā. Tādēļ šie jaunie kodi būtu jānorāda šīs regulas pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

(5)

Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (3), kura grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 927/2012 (4), I pielikumā ir iekļauti jauni KN kodi, kas ir atšķirīgi no tiem, kas minēti nolīgumā. Tādēļ šie jaunie kodi būtu jānorāda šīs regulas pielikuma B daļā.

| (6) | Tā kā nolīgumu piemēro no 2013. gada 1. marta, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā nolīgumu piemēro no 2013. gada 1. marta, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Izcelsmes noteikumi, kas izklāstīti 2.A papildinājumā II pielikumam, kurš pievienots Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), attiecas uz izstrādājumiem, kas uzskaitīti šīs regulas pielikuma A daļā.

2.   Nolīguma II pielikuma 5. papildinājumā izklāstītie izcelsmes noteikumi attiecas uz izstrādājumiem, kas uzskaitīti šīs regulas pielikuma B daļā.

2. pants

Lai piemērotu 1. pantā paredzēto atkāpi, pielikumā uzskaitītajiem izstrādājumiem pievieno izcelsmes apliecinājumu, kā noteikts nolīguma II pielikumā.

3. pants

Tarifu kvotas, kas norādītas pielikumā, Komisija pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a līdz 308.c pantu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 354, 21.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

3

(4)  OV L 304, 31.10.2012., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Peru

Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums uzskatāms vienīgi par informatīvu, preferenču sistēmas apjomu atbilstīgi šim pielikumam nosakot pēc tiem KN kodiem, kas ir spēkā šīs regulas pieņemšanas dienā. Ja norādīti ex KN kodi, preferenču sistēmas apjomu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.

A   DAĻA

| Kārtas nr. | KN kods | Preču apraksts | Kvotas ilgums | Gada kvotas apjoms
  (neto svars tonnās, ja nav norādīts citādi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7170 | 3920 | Citādas plastmasas plātnes, loksnes, plēves, folijas un lentes, bez porām, un kas nav stiegrotas, kārtainas, uz pamatnes vai tamlīdzīgi savienotas ar citiem materiāliem | No 1. marta līdz februāra beigām | 15 000 |
| 09.7171 | ex 5607 50 (1) un 5608 | Auklas un tīkli | No 1. marta līdz februāra beigām | 650 |
| 09.7172 | 6108 22 00 | Sieviešu vai meiteņu trikotāžas biksītes un stilbbikses no ķīmiskajām šķiedrām | No 1. marta līdz februāra beigām | 200 |
| 09.7173 | 6112 31 | Vīriešu vai zēnu trikotāžas peldapģērbs no sintētiskajām šķiedrām | No 1. marta līdz februāra beigām | 25 |
| 09.7174 | 6112 41 | Sieviešu vai meiteņu trikotāžas peldapģērbs no sintētiskajām šķiedrām | No 1. marta līdz februāra beigām | 100 |
| 09.7175 | 6115 10 | Trikotāžas elastīgās zeķes (piemēram, zeķes slimniekiem ar paplašinātām vēnām) | No 1. marta līdz februāra beigām | 25 |
| 09.7176 | 6115 21 00 | Citādas trikotāžas zeķbikses un garās zeķes no sintētiskajām šķiedrām, ar viena pavediena lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi | No 1. marta līdz februāra beigām | 40 |
| 09.7177 | 6115 22 00 | Citādas trikotāžas zeķbikses un garās zeķes no sintētiskajām šķiedrām, ar viena pavediena lineāro blīvumu vismaz 67 deciteksi | No 1. marta līdz februāra beigām | 15 |
| 09.7178 | 6115 30 | Citādas sieviešu trikotāžas garās vai pusgarās zeķes, ar viena pavediena lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi | No 1. marta līdz februāra beigām | 25 |
| 09.7179 | 6115 96 | Citādas, trikotāžas, no sintētiskajām šķiedrām | No 1 marta līdz februāra beigām | 175 |
| 09.7192 | 7321 | Dzelzs vai tērauda apkures un virtuves krāsnis, kamīni un plītis (ieskaitot krāsnis ar iebūvētiem centrālapkures katliem), restes cepšanai, ogļu pannas, plīts degļi, šķīvju sildītāji un tamlīdzīga neelektriska sadzīves aparatūra un tās daļas | No 1. marta līdz februāra beigām | 20 000 vienību |
| 09.7193 | 7323 | Galda piederumi, virtuves piederumi vai citi mājsaimniecības priekšmeti un to daļas no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda skaidas; dzelzs vai tērauda kasīkļi, skrāpji vai spilventiņi un cimdi saimniecības piederumu tīrīšanai un pulēšanai un tamlīdzīgi izstrādājumi | No 1. marta līdz februāra beigām | 50 000 |
| 09.7194 | 7325 | Citādi lietie dzelzs vai tērauda izstrādājumi | No 1. marta līdz februāra beigām | 50 000 |

Kārtas nr.

KN kods

Preču apraksts

Kvotas ilgums

Gada kvotas apjoms

(neto svars tonnās, ja nav norādīts citādi)

09.7170

3920

Citādas plastmasas plātnes, loksnes, plēves, folijas un lentes, bez porām, un kas nav stiegrotas, kārtainas, uz pamatnes vai tamlīdzīgi savienotas ar citiem materiāliem

No 1. marta līdz februāra beigām

15 000

09.7171

ex 5607 50 (1) un 5608

Auklas un tīkli

No 1. marta līdz februāra beigām

650

09.7172

6108 22 00

Sieviešu vai meiteņu trikotāžas biksītes un stilbbikses no ķīmiskajām šķiedrām

No 1. marta līdz februāra beigām

200

09.7173

6112 31

Vīriešu vai zēnu trikotāžas peldapģērbs no sintētiskajām šķiedrām

No 1. marta līdz februāra beigām

25

09.7174

6112 41

Sieviešu vai meiteņu trikotāžas peldapģērbs no sintētiskajām šķiedrām

No 1. marta līdz februāra beigām

100

09.7175

6115 10

Trikotāžas elastīgās zeķes (piemēram, zeķes slimniekiem ar paplašinātām vēnām)

No 1. marta līdz februāra beigām

25

09.7176

6115 21 00

Citādas trikotāžas zeķbikses un garās zeķes no sintētiskajām šķiedrām, ar viena pavediena lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi

No 1. marta līdz februāra beigām

40

09.7177

6115 22 00

Citādas trikotāžas zeķbikses un garās zeķes no sintētiskajām šķiedrām, ar viena pavediena lineāro blīvumu vismaz 67 deciteksi

No 1. marta līdz februāra beigām

15

09.7178

6115 30

Citādas sieviešu trikotāžas garās vai pusgarās zeķes, ar viena pavediena lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi

No 1. marta līdz februāra beigām

25

09.7179

6115 96

Citādas, trikotāžas, no sintētiskajām šķiedrām

No 1 marta līdz februāra beigām

175

09.7192

7321

Dzelzs vai tērauda apkures un virtuves krāsnis, kamīni un plītis (ieskaitot krāsnis ar iebūvētiem centrālapkures katliem), restes cepšanai, ogļu pannas, plīts degļi, šķīvju sildītāji un tamlīdzīga neelektriska sadzīves aparatūra un tās daļas

No 1. marta līdz februāra beigām

20 000 vienību

09.7193

7323

Galda piederumi, virtuves piederumi vai citi mājsaimniecības priekšmeti un to daļas no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda skaidas; dzelzs vai tērauda kasīkļi, skrāpji vai spilventiņi un cimdi saimniecības piederumu tīrīšanai un pulēšanai un tamlīdzīgi izstrādājumi

No 1. marta līdz februāra beigām

50 000

09.7194

7325

Citādi lietie dzelzs vai tērauda izstrādājumi

No 1. marta līdz februāra beigām

50 000

B   DAĻA

| Kārtas nr. | KN kods | Preču apraksts | Kvotas ilgums | Gada kvotas apjoms
  (metriskajās tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7195 | 0303 54 10 | Saldētas makreles Scomber scombrus un Scomber japonicas | No 1. marta līdz februāra beigām | 4 000 |
| 09.7196 | 0303 89 45 | Saldēti anšovi (Engraulis spp.) | No 1. marta līdz februāra beigām | 120 |
| 09.7197 | 0303 55 10 | Parastās stavridas (Trachurus trachurus), saldētas | No 1. marta līdz februāra beigām | 60 |
| 0303 55 90 (2) | Stavridas (Caranx trachurus), saldētas |
| 09.7198 | 0307 49 59 | Saldēti kalmāri (Ommastrephes spp., izņemot Ommastrephes sagittatus, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.), čaulā vai bez tās | No 1. marta līdz februāra beigām | 4 200 |
| 09.7199 | 0307 49 99 | Kalmāri (Ommastrephes spp., izņemot Ommastrephes sagittatus, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.), žāvēti, sālīti vai sālījumā, čaulā vai bez tās | No 1. marta līdz februāra beigām | 2 500 |
| 09.7200 | 1604 15 11 | Atlantijas makreles (Scomber scombrus) un austrumu makreles (Scomber japonicus) filejas, sagatavotas vai konservētas | No 1. marta līdz februāra beigām | 2 000 |
| 09.7201 | 1604 15 19 | Atlantijas makreles (Scomber scombrus) un austrumu makreles (Scomber japonicus), sagatavotas vai konservētas, veselas vai gabalos, bet ne maltas, izņemot fileju | No 1. marta līdz februāra beigām | 800 |
| 09.7202 | 1604 15 90 | Dienvidjūru makreles (Scomber australasicus), sagatavotas vai konservētas, veselas vai gabalos, bet ne maltas | No 1. marta līdz februāra beigām | 20 |
| 09.7203 | 1604 16 00 | Sagatavoti vai konservēti anšovi, veseli vai gabalos, bet ne malti | No 1. marta līdz februāra beigām | 400 |
| 09.7204 | 1604 20 40 | Sagatavoti vai konservēti anšovi, izņemot veselus vai gabalos | No 1. marta līdz februāra beigām | 30 |
| 09.7205 | 0307 19 10
  0307 29 05
  0307 49 05
  0307 59 05
  0307 60 10
  0307 79 10
  0307 89 10
  0307 99 10
  1605 51 00
  1605 52 00
  1605 53 10 (3)

  1605 53 90 (4)

  1605 54 00
  1605 55 00
  1605 56 00
  1605 57 00
  1605 58 00
  1605 59 00 | Mīkstmieši, sagatavoti vai konservēti, izņemot Mytilus spp. un Perna spp. ēdamgliemenes | No 1. marta līdz februāra beigām | 500 |

Kārtas nr.

KN kods

Preču apraksts

Kvotas ilgums

Gada kvotas apjoms

(metriskajās tonnās)

09.7195

0303 54 10

Saldētas makreles Scomber scombrus un Scomber japonicas

No 1. marta līdz februāra beigām

4 000

09.7196

0303 89 45

Saldēti anšovi (Engraulis spp.)

No 1. marta līdz februāra beigām

120

09.7197

0303 55 10

Parastās stavridas (Trachurus trachurus), saldētas

No 1. marta līdz februāra beigām

60

0303 55 90 (2)

Stavridas (Caranx trachurus), saldētas

09.7198

0307 49 59

Saldēti kalmāri (Ommastrephes spp., izņemot Ommastrephes sagittatus, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.), čaulā vai bez tās

No 1. marta līdz februāra beigām

4 200

09.7199

0307 49 99

Kalmāri (Ommastrephes spp., izņemot Ommastrephes sagittatus, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.), žāvēti, sālīti vai sālījumā, čaulā vai bez tās

No 1. marta līdz februāra beigām

2 500

09.7200

1604 15 11

Atlantijas makreles (Scomber scombrus) un austrumu makreles (Scomber japonicus) filejas, sagatavotas vai konservētas

No 1. marta līdz februāra beigām

2 000

09.7201

1604 15 19

Atlantijas makreles (Scomber scombrus) un austrumu makreles (Scomber japonicus), sagatavotas vai konservētas, veselas vai gabalos, bet ne maltas, izņemot fileju

No 1. marta līdz februāra beigām

800

09.7202

1604 15 90

Dienvidjūru makreles (Scomber australasicus), sagatavotas vai konservētas, veselas vai gabalos, bet ne maltas

No 1. marta līdz februāra beigām

20

09.7203

1604 16 00

Sagatavoti vai konservēti anšovi, veseli vai gabalos, bet ne malti

No 1. marta līdz februāra beigām

400

09.7204

1604 20 40

Sagatavoti vai konservēti anšovi, izņemot veselus vai gabalos

No 1. marta līdz februāra beigām

30

09.7205

0307 19 10

0307 29 05

0307 49 05

0307 59 05

0307 60 10

0307 79 10

0307 89 10

0307 99 10

1605 51 00

1605 52 00

1605 53 10 (3)

1605 53 90 (4)

1605 54 00

1605 55 00

1605 56 00

1605 57 00

1605 58 00

1605 59 00

Mīkstmieši, sagatavoti vai konservēti, izņemot Mytilus spp. un Perna spp. ēdamgliemenes

No 1. marta līdz februāra beigām

500

---

(1)  Taric kodi 5607501110, 5607501910, 5607503010 un 5607509091.

(2)  Taric kods 0303559010.

(3)  Taric kods 1605531095.

(4)  Taric kods 1605539095.

---

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 405/2013

(2013. gada 2. maijs),

ar ko atver Savienības tarifu kvotas Peru izcelsmes lauksaimniecības produktiem un paredz to pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2012. gada 31. maija Lēmumu 2012/735/ES par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, (1) un jo īpaši tā 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2012/735/ES Padome ir pilnvarota Savienības vārdā parakstīt Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”). Saskaņā ar Lēmumu 2012/735/ES šis nolīgums jāpiemēro provizoriski, kamēr nav pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. Nolīgumu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. marta. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2012/735/ES Padome ir pilnvarota Savienības vārdā parakstīt Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“nolīgums”). Saskaņā ar Lēmumu 2012/735/ES šis nolīgums jāpiemēro provizoriski, kamēr nav pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. Nolīgumu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. marta.

| (2) | Nolīguma I pielikuma 1. papildinājuma B iedaļas 2. apakšiedaļā ir ietverts grafiks ES tarifu atcelšanai attiecībā uz Peru izcelsmes precēm. Tajā ir paredzēts piemērot tarifu kvotas vairākiem konkrētiem izstrādājumiem. Tādēļ šiem produktiem jāatver tarifu kvotas. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma I pielikuma 1. papildinājuma B iedaļas 2. apakšiedaļā ir ietverts grafiks ES tarifu atcelšanai attiecībā uz Peru izcelsmes precēm. Tajā ir paredzēts piemērot tarifu kvotas vairākiem konkrētiem izstrādājumiem. Tādēļ šiem produktiem jāatver tarifu kvotas.

| (3) | Tarifu kvotas pārvaldāmas, ievērojot rindas kārtības noteikumu saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(3)

Tarifu kvotas pārvaldāmas, ievērojot rindas kārtības noteikumu saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (4) | Lai izmantotu tarifu koncesijas, būtu jānosaka prasība uzrādīt attiecīgo izcelsmes apliecinājumu muitas dienestiem, kā paredzēts nolīgumā. |
| --- | --- |

(4)

Lai izmantotu tarifu koncesijas, būtu jānosaka prasība uzrādīt attiecīgo izcelsmes apliecinājumu muitas dienestiem, kā paredzēts nolīgumā.

| (5) | Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (3), kas grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 927/2012 (4), I pielikumā ir iekļauti jauni KN kodi, kas ir atšķirīgi no nolīgumā minētajiem. Tādēļ jaunie kodi būtu jāatspoguļo šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (3), kas grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 927/2012 (4), I pielikumā ir iekļauti jauni KN kodi, kas ir atšķirīgi no nolīgumā minētajiem. Tādēļ jaunie kodi būtu jāatspoguļo šīs regulas pielikumā.

| (6) | Tā kā nolīgumu piemēro no 2013. gada 1. marta, šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā nolīgumu piemēro no 2013. gada 1. marta, šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Peru izcelsmes precēm ir atvērtas Savienības tarifu kvotas un uzskaitītas pielikumā.

2. pants

Muitas nodokļus, ko piemēro pielikumā uzskaitīto Peru izcelsmes preču importam Savienībā, atceļ šīs regulas pielikumā norādīto tarifu kvotu robežās.

3. pants

Regulas pielikumā minētās tarifu kvotas pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a–308.c pantu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 354, 21.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

3

(4)  OV L 304, 31.10.2012., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Neierobežojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, produktu apraksta formulējums uzskatāms vienīgi par informatīvu, preferenču sistēmas darbības jomu atbilstīgi šim pielikumam nosakot pēc tiem KN kodiem, kas ir spēkā šīs regulas pieņemšanas laikā.

| Kārtas nr. | KN kods | Preču apraksts | Kvotas ilgums | Gada kvotas apjoms
  (ja nav norādīts citādi, tonnās neto svara) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7210 | 0201
  0202
  0206 10 95
  0206 29 91
  0210 20
  0210 99 51
  0210 99 90
  1602 50 10
  1602 90 61 | Liellopu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 1 792 (1) |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 365 (1), (2) |
| 09.7211 | 0403 90 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 1 584 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 090 (3) |
| 09.7212 | 0405 | Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 417 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 550 (4) |
| 09.7213 | 0406 | Siers un biezpiens | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 2 084 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 2 750 (5) |
| 09.7214 | 0703 20 | Ķiploki | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 625 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 825 (6) |
| 09.7215 | 2105 | Saldējums, ar vai bez kakao | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 125 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 165 (7) |
| 09.7216 | 1005 90 | Kukurūza, izņemot sēklu | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 8 334 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 11 000 (8) |
| 09.7217 | 0711 51 | Agaricus ģints sēnes, īslaicīgai glabāšanai konservētas, bet nederīgas tūlītējai lietošanai pārtikā | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 84 |
| 2003 10 | Agaricus ģints sēnes, sagatavotas vai konservētas, bet ne etiķī vai etiķskābē | No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 110 (9) |
| 09.7218 | 0402 10
  0402 21
  0402 99 | Piens un saldais krējums, kas ir iebiezināts vai satur cukuru vai citu saldinātāju, pulvera, granulu vai citādā cietā veidā | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 2 500 |
| 0402 29 | Piens un saldais krējums, kas satur cukuru vai citu saldinātāju, kas nav pulvera, granulu vai citādā cietā veidā | No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 3 300 (10) |
| 09.7219 | 0402 91 | Piens un saldais krējums, iebiezināts, bet nesatur cukuru vai citu saldinātāju, kas nav pulvera, granulu vai citādā cietā veidā | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 5 000 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 6 600 (11) |
| 09.7220 | 0203 11 10
  0203 12 11
  0203 12 19
  0203 19 11
  0203 19 13
  0203 19 15
  0203 19 55
  0203 19 59
  0203 21 10
  0203 22 11
  0203 22 19
  0203 29 11
  0203 29 13
  0203 29 15
  0203 29 55
  0203 29 59 | Svaiga, dzesināta vai saldēta mājas cūku gaļa | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 3 334 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 4 400 (12) |
| 09.7221 | ex 0207 | Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, izņemot aknas, svaigi, atdzesēti vai saldēti | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 6 250 |
| 0210 99 39 | Cita sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa; citi pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi no gaļas vai gaļas subproduktiem | No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 8 250 (13) |
| 1602 20
  1602 31
  1602 32
  1602 39 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm, no jebkuru dzīvnieku aknām vai no mājputniem, kas minēti pozīcijā 0105 |
| 09.7222 | ex 1006 | Rīsi, izņemot izkultus, nelobītus rīsus sējai | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 28 334 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 37 400 (14) |
| 09.7223 | 2208 40 51
  2208 40 99 | Rums un citi alkoholiskie dzērieni, kas iegūti, destilējot raudzētus cukurniedru produktus, tarā ar tilpumu vairāk nekā 2 litri | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 834 hektolitri (izteikti tīra alkohola ekvivalentā) |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 1 100 hektolitri (izteikti tīra alkohola ekvivalentā) (15) |
| 09.7224 | 0710 40
  0711 90 30
  2001 90 30
  2004 90 10
  2005 80 | Cukurkukurūza | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 584 |
| 2008 99 85 | Kukurūza, izņemot cukukurūzu (Zea mays var. saccharata), kas ir sagatavota vai konservēta citādi, bez spirta vai cukura piedevas | No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 770 (16) |
| 09.7225 | 0403 10 | Jogurts | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 25 |
| No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 33 (17) |
| 09.7226 | 1701 13
  1701 14
  1701 91
  1701 99 | Niedru cukurs bez aromātisku vai krāsojošu vielu piedevām; cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā formā, kas nav jēlcukurs un kas nesatur aromatizējošas vielas vai krāsvielas | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 18 334 (izteiktas jēlcukura ekvivalentā) |
| 1702 30 | Glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % no svara fruktozi | No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 22 660 (izteiktas jēlcukura ekvivalentā) (18) |
| 1702 40 90 | Glikoze un glikozes sīrups, izņemot izoglikozi, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru |
| 1702 50 | Ķīmiski tīra fruktoze |
| 1702 90 30
  1702 90 50
  1702 90 71
  1702 90 75
  1702 90 79
  1702 90 80
  1702 90 95 | Citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi, izņemot ķīmiski tīru maltozi |
| 09.7227 | ex 1704 90 99 | Citādi cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao, bet satur 70 % vai vairāk no svara saharozes | No 1.3.2013. līdz 31.12.2013. | 8 334 |
| 1806 10 30
  1806 10 90 | Kakao pulveris, kas satur 65 % vai vairāk saharozi vai izoglikozi, kas izteikta kā saharoze | No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 10 300 (10) |
| ex 1806 20 95 | Citi izstrādājumi briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru masa lielāka par 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā, konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg, kas satur mazāk nekā 18 % no svara kakao sviestu un satur 70 % vai vairāk no svara saharozi |
| ex 1901 90 99 | Pārējie pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % kakao un kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes; pārtikas izstrādājumi no izejvielām, kas minētas KN pozīcijās 0401 līdz 0404, kas nesatur vai satur mazāk nekā 5 % no kakao pēc svara, pārrēķinot uz pilnīgi attaukotu pamatu, kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes |
| ex 2006 00 31
  ex 2006 00 38 | Dārzeņi, augļi (izņemot tropiskos augļus un ingveru), rieksti (izņemot tropu riekstus), augļu mizas un citādas augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas), kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozi |
| ex 2007 91 10
  ex 2007 99 20
  ex 2007 99 31
  ex 2007 99 33
  ex 2007 99 35
  ex 2007 99 39 | Džemi, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņi un augļu vai riekstu pastas, termiski apstrādātas, satur 70 % vai vairāk no svara saharozi |
| ex 2009 | Augļu sulas (izņemot tomātu sulu, tropu augļu sulas un tropu augļu sulu maisījumus) un dārzeņu sulas, kuru kuru vērtība nepārsniedz EUR 30 par 100 kg tīrā svara, neraudzētas un bez spirta piedevas, kurām pievienotā cukura saturs pārsniedz 30 % no svara |
| ex 2101 12 98
  ex 2101 20 98 | Izstrādājumi uz kafijas, tējas vai mates bāzes, kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes |
| 2106 90 30
  2106 90 59 | Aromatizēti vai iekrāsoti izoglikozes sīrupi; citi aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi, izņemot laktozes sīrupu, glikozes sīrupu un maltodekstrīna sīrupu |
| ex 2106 90 98 | Citi pārtikas izstrādājumi, kas citur nav minēti un kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes |
| ex 3302 10 29 | Smaržvielu maisījumi un maisījumi uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto dzērienu rūpniecībā un kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam, ar faktisko spirta tilpumkoncentrāciju ne lielāku par 0,5 %, un kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes |

Kārtas nr.

KN kods

Preču apraksts

Kvotas ilgums

Gada kvotas apjoms

(ja nav norādīts citādi, tonnās neto svara)

09.7210

0201

0202

0206 10 95

0206 29 91

0210 20

0210 99 51

0210 99 90

1602 50 10

1602 90 61

Liellopu gaļa, svaiga, dzesināta vai saldēta

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

1 792 (1)

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 365 (1), (2)

09.7211

0403 90

Paniņas, rūgušpiens un krējums, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

1 584

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 090 (3)

09.7212

0405

Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

417

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

550 (4)

09.7213

0406

Siers un biezpiens

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

2 084

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

2 750 (5)

09.7214

0703 20

Ķiploki

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

625

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

825 (6)

09.7215

2105

Saldējums, ar vai bez kakao

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

125

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

165 (7)

09.7216

1005 90

Kukurūza, izņemot sēklu

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

8 334

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

11 000 (8)

09.7217

0711 51

Agaricus ģints sēnes, īslaicīgai glabāšanai konservētas, bet nederīgas tūlītējai lietošanai pārtikā

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

84

2003 10

Agaricus ģints sēnes, sagatavotas vai konservētas, bet ne etiķī vai etiķskābē

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

110 (9)

09.7218

0402 10

0402 21

0402 99

Piens un saldais krējums, kas ir iebiezināts vai satur cukuru vai citu saldinātāju, pulvera, granulu vai citādā cietā veidā

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

2 500

0402 29

Piens un saldais krējums, kas satur cukuru vai citu saldinātāju, kas nav pulvera, granulu vai citādā cietā veidā

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

3 300 (10)

09.7219

0402 91

Piens un saldais krējums, iebiezināts, bet nesatur cukuru vai citu saldinātāju, kas nav pulvera, granulu vai citādā cietā veidā

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

5 000

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

6 600 (11)

09.7220

0203 11 10

0203 12 11

0203 12 19

0203 19 11

0203 19 13

0203 19 15

0203 19 55

0203 19 59

0203 21 10

0203 22 11

0203 22 19

0203 29 11

0203 29 13

0203 29 15

0203 29 55

0203 29 59

Svaiga, dzesināta vai saldēta mājas cūku gaļa

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

3 334

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

4 400 (12)

09.7221

ex 0207

Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, izņemot aknas, svaigi, atdzesēti vai saldēti

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

6 250

0210 99 39

Cita sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa; citi pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi no gaļas vai gaļas subproduktiem

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

8 250 (13)

1602 20

1602 31

1602 32

1602 39

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm, no jebkuru dzīvnieku aknām vai no mājputniem, kas minēti pozīcijā 0105

09.7222

ex 1006

Rīsi, izņemot izkultus, nelobītus rīsus sējai

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

28 334

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

37 400 (14)

09.7223

2208 40 51

2208 40 99

Rums un citi alkoholiskie dzērieni, kas iegūti, destilējot raudzētus cukurniedru produktus, tarā ar tilpumu vairāk nekā 2 litri

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

834 hektolitri (izteikti tīra alkohola ekvivalentā)

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

1 100 hektolitri (izteikti tīra alkohola ekvivalentā) (15)

09.7224

0710 40

0711 90 30

2001 90 30

2004 90 10

2005 80

Cukurkukurūza

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

584

2008 99 85

Kukurūza, izņemot cukukurūzu (Zea mays var. saccharata), kas ir sagatavota vai konservēta citādi, bez spirta vai cukura piedevas

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

770 (16)

09.7225

0403 10

Jogurts

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

25

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

33 (17)

09.7226

1701 13

1701 14

1701 91

1701 99

Niedru cukurs bez aromātisku vai krāsojošu vielu piedevām; cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā formā, kas nav jēlcukurs un kas nesatur aromatizējošas vielas vai krāsvielas

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

18 334 (izteiktas jēlcukura ekvivalentā)

1702 30

Glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % no svara fruktozi

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

22 660 (izteiktas jēlcukura ekvivalentā) (18)

1702 40 90

Glikoze un glikozes sīrups, izņemot izoglikozi, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru

1702 50

Ķīmiski tīra fruktoze

1702 90 30

1702 90 50

1702 90 71

1702 90 75

1702 90 79

1702 90 80

1702 90 95

Citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi, izņemot ķīmiski tīru maltozi

09.7227

ex 1704 90 99

Citādi cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao, bet satur 70 % vai vairāk no svara saharozes

No 1.3.2013. līdz 31.12.2013.

8 334

1806 10 30

1806 10 90

Kakao pulveris, kas satur 65 % vai vairāk saharozi vai izoglikozi, kas izteikta kā saharoze

No 1.1. līdz 31.12.2014. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

10 300 (10)

ex 1806 20 95

Citi izstrādājumi briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru masa lielāka par 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā, konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg, kas satur mazāk nekā 18 % no svara kakao sviestu un satur 70 % vai vairāk no svara saharozi

ex 1901 90 99

Pārējie pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % kakao un kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes; pārtikas izstrādājumi no izejvielām, kas minētas KN pozīcijās 0401 līdz 0404, kas nesatur vai satur mazāk nekā 5 % no kakao pēc svara, pārrēķinot uz pilnīgi attaukotu pamatu, kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes

ex 2006 00 31

ex 2006 00 38

Dārzeņi, augļi (izņemot tropiskos augļus un ingveru), rieksti (izņemot tropu riekstus), augļu mizas un citādas augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas), kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozi

ex 2007 91 10

ex 2007 99 20

ex 2007 99 31

ex 2007 99 33

ex 2007 99 35

ex 2007 99 39

Džemi, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņi un augļu vai riekstu pastas, termiski apstrādātas, satur 70 % vai vairāk no svara saharozi

ex 2009

Augļu sulas (izņemot tomātu sulu, tropu augļu sulas un tropu augļu sulu maisījumus) un dārzeņu sulas, kuru kuru vērtība nepārsniedz EUR 30 par 100 kg tīrā svara, neraudzētas un bez spirta piedevas, kurām pievienotā cukura saturs pārsniedz 30 % no svara

ex 2101 12 98

ex 2101 20 98

Izstrādājumi uz kafijas, tējas vai mates bāzes, kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes

2106 90 30

2106 90 59

Aromatizēti vai iekrāsoti izoglikozes sīrupi; citi aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi, izņemot laktozes sīrupu, glikozes sīrupu un maltodekstrīna sīrupu

ex 2106 90 98

Citi pārtikas izstrādājumi, kas citur nav minēti un kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes

ex 3302 10 29

Smaržvielu maisījumi un maisījumi uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto dzērienu rūpniecībā un kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam, ar faktisko spirta tilpumkoncentrāciju ne lielāku par 0,5 %, un kas satur 70 % vai vairāk no svara saharozes

---

(1)  Izteikts liemeņu svara ekvivalentā šādi: 100 kilogrami gaļas ar kauliem ir ekvivalenti 70 kilogramiem atkaulotas gaļas.

(2)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 215 metriskajām tonnām.

(3)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 190 metriskajām tonnām.

(4)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 50 metriskajām tonnām.

(5)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 250 metriskajām tonnām.

(6)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 75 metriskajām tonnām.

(7)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 15 metriskajām tonnām.

(8)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 1 000 metriskajām tonnām.

(9)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 10 metriskajām tonnām.

(10)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 300 metriskajām tonnām.

(11)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 600 metriskajām tonnām.

(12)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 400 metriskajām tonnām.

(13)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 750 metriskajām tonnām.

(14)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 3 400 metriskajām tonnām.

(15)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 100 hektolitriem (izteikti tīra alkohola ekvivalentā).

(16)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 70 metriskajām tonnām.

(17)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 3 metriskajām tonnām.

(18)  Sākot no 2015. gada, katru gadu palielina par 660 metriskajām tonnām (izteiktām jēlcukura ekvivalentā).

---

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 406/2013

(2013. gada 2. maijs),

ar ko attiecībā uz vielu prednizolonu groza pielikumu Regulā (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 14. pantu saistībā ar 17. pantu,

ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko sagatavojusi Veterināro zāļu komiteja,

tā kā:

| (1) | Tādu farmakoloģiski aktīvo vielu maksimālais atlieku līmenis (MAL), kuras Savienībā paredzētas izmantošanai veterinārajās zālēs produktīviem dzīvniekiem vai biocīdajos produktos, kurus izmanto lopkopībā, būtu jānosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009. |
| --- | --- |

(1)

Tādu farmakoloģiski aktīvo vielu maksimālais atlieku līmenis (MAL), kuras Savienībā paredzētas izmantošanai veterinārajās zālēs produktīviem dzīvniekiem vai biocīdajos produktos, kurus izmanto lopkopībā, būtu jānosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 470/2009.

| (2) | Farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MAL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos ir noteiktas Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MAL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos ir noteiktas Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikumā.

| (3) | Prednizolons pašlaik ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā kā atļauta viela liellopu muskuļos, taukos, aknās, nierēs un pienā. |
| --- | --- |

(3)

Prednizolons pašlaik ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā kā atļauta viela liellopu muskuļos, taukos, aknās, nierēs un pienā.

| (4) | Eiropas Zāļu aģentūrai tika iesniegts pieteikums par spēkā esošā ieraksta attiecībā uz prednizolona paplašināšanu, tajā iekļaujot zirgu dzimtas dzīvniekus. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Zāļu aģentūrai tika iesniegts pieteikums par spēkā esošā ieraksta attiecībā uz prednizolona paplašināšanu, tajā iekļaujot zirgu dzimtas dzīvniekus.

| (5) | Veterināro zāļu komiteja ieteica noteikt prednizolona MAL zirgu dzimtas dzīvnieku muskuļos, taukos, aknās un nierēs. |
| --- | --- |

(5)

Veterināro zāļu komiteja ieteica noteikt prednizolona MAL zirgu dzimtas dzīvnieku muskuļos, taukos, aknās un nierēs.

| (6) | Tādēļ Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā iekļautais ieraksts par prednizolonu būtu jāgroza, lai tajā iekļautu MAL zirgu dzimtas dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā iekļautais ieraksts par prednizolonu būtu jāgroza, lai tajā iekļautu MAL zirgu dzimtas dzīvniekiem.

| (7) | Ir lietderīgi noteikt samērīgu laikposmu, kurā attiecīgās ieinteresētās personas varētu veikt pasākumus, kas varētu būt nepieciešami, lai nodrošinātu no jauna noteiktā MAL ievērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi noteikt samērīgu laikposmu, kurā attiecīgās ieinteresētās personas varētu veikt pasākumus, kas varētu būt nepieciešami, lai nodrošinātu no jauna noteiktā MAL ievērošanu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumu groza atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 3. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.

1

(2)  OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā ierakstu par prednizolonu aizstāj ar šādu:

| Farmakoloģiski aktīvā viela | Marķieratliekas | Dzīvnieku suga | MRL | Izmeklējamie audi | Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu) | Terapeitiskā klasifikācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Prednizolons | Prednizolons | Liellopi | 4 μg/kg | Muskuļi | IERAKSTA NAV | Kortikoīdi/glikokortikoīdi” |
| 4 μg/kg | Tauki |
| 10 μg/kg | Aknas |
| 10 μg/kg | Nieres |
| 6 μg/kg | Piens |
| Zirgu dzimtas dzīvnieki | 4 μg/kg | Muskuļi |
| 8 μg/kg | Tauki |
| 6 μg/kg | Aknas |
| 15 μg/kg | Nieres |

Farmakoloģiski aktīvā viela

Marķieratliekas

Dzīvnieku suga

MRL

Izmeklējamie audi

Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu)

Terapeitiskā klasifikācija

“Prednizolons

Prednizolons

Liellopi

4 μg/kg

Muskuļi

IERAKSTA NAV

Kortikoīdi/glikokortikoīdi”

4 μg/kg

Tauki

10 μg/kg

Aknas

10 μg/kg

Nieres

6 μg/kg

Piens

Zirgu dzimtas dzīvnieki

4 μg/kg

Muskuļi

8 μg/kg

Tauki

6 μg/kg

Aknas

15 μg/kg

Nieres

---

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/44

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 407/2013

(2013. gada 23. aprīlis),

ar ko labo Regulas (ES) Nr. 475/2012, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) un 19. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), spāņu un zviedru valodas redakciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 475/2012 (2) spāņu un zviedru valodas redakcijā, proti, tās 2. pantā attiecībā uz tādu grozījumu piemērošanas datumu, kas ar minēto regulu izdarīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1126/2008 (3), ir ieviesušās kļūdas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 475/2012 (2) spāņu un zviedru valodas redakcijā, proti, tās 2. pantā attiecībā uz tādu grozījumu piemērošanas datumu, kas ar minēto regulu izdarīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1126/2008 (3), ir ieviesušās kļūdas.

| (2) | Minētās regulas zviedru valodas redakcijā turklāt ir dažas drukas kļūdas. |
| --- | --- |

(2)

Minētās regulas zviedru valodas redakcijā turklāt ir dažas drukas kļūdas.

| (3) | Tāpēc attiecīgi būtu jālabo Regula (ES) Nr. 475/2012. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi būtu jālabo Regula (ES) Nr. 475/2012.

| (4) | Ievērojot to, ka uzņēmumiem Regulas (ES) Nr. 475/2012 1. panta 1. un 2. punktā paredzētie grozījumi jāpiemēro vēlākais no datuma, kad sākas tā pirmais finanšu gads, kura sākums ir 2012. gada 1. jūlijā vai pēc tam, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2012. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot to, ka uzņēmumiem Regulas (ES) Nr. 475/2012 1. panta 1. un 2. punktā paredzētie grozījumi jāpiemēro vēlākais no datuma, kad sākas tā pirmais finanšu gads, kura sākums ir 2012. gada 1. jūlijā vai pēc tam, šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2012. gada 1. jūlija.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

(Attiecas tikai uz spāņu un zviedru valodas redakciju.)

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 146, 6.6.2012., 1. lpp.

2

(3)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

3

---

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 408/2013

(2013. gada 2. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 77,4 |
| TN | 86,6 |
| TR | 125,9 |
| ZZ | 96,6 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| EG | 158,2 |
| TR | 129,8 |
| ZZ | 117,7 |
| 0709 93 10 | TR | 128,0 |
| ZZ | 128,0 |
| 0805 10 20 | EG | 55,2 |
| IL | 70,0 |
| MA | 58,2 |
| TN | 67,7 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 50 10 | TR | 95,2 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 10 80 | AR | 113,8 |
| BR | 104,2 |
| CL | 119,4 |
| CN | 77,7 |
| MK | 30,3 |
| NZ | 137,3 |
| US | 207,3 |
| ZA | 110,0 |
| ZZ | 112,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

77,4

TN

86,6

TR

125,9

ZZ

96,6

0707 00 05

AL

65,0

EG

158,2

TR

129,8

ZZ

117,7

0709 93 10

TR

128,0

ZZ

128,0

0805 10 20

EG

55,2

IL

70,0

MA

58,2

TN

67,7

TR

70,6

ZZ

64,3

0805 50 10

TR

95,2

ZA

116,4

ZZ

105,8

0808 10 80

AR

113,8

BR

104,2

CL

119,4

CN

77,7

MK

30,3

NZ

137,3

US

207,3

ZA

110,0

ZZ

112,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 3.5.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 121/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 121/47

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---