# Europeiska unionens L 126/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.126.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 126 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången8 maj 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.126.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 126

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången8 maj 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 418/2013 av den 3 maj 2013 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 419/2013 av den 3 maj 2013 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien | 19 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 420/2013 av den 7 maj 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 43 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 418/2013 av den 3 maj 2013 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 419/2013 av den 3 maj 2013 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien

19

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 420/2013 av den 7 maj 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

43

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna – Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning
  (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Meddelande till läsarna – Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning
  (se omslagets tredje sida)

Meddelande till läsarna – Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning

s3

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 126/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 418/2013

av den 3 maj 2013

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 10 augusti 2012 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antidumpningsförfarande (nedan kallat antidumpningsförfarandet) beträffande import till Europeiska unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 10 augusti 2012 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antidumpningsförfarande (nedan kallat antidumpningsförfarandet) beträffande import till Europeiska unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet).

| (2) | Samma dag inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) ett antisubventionsförfarande beträffande import till unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallad antisubventionsförfarandet). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) ett antisubventionsförfarande beträffande import till unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallad antisubventionsförfarandet).

| (3) | Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål inlämnat den 28 juni 2012 av Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) som företrädde tillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av viss tråd av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den aktuella produkten och om väsentlig skada det resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(3)

Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål inlämnat den 28 juni 2012 av Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) som företrädde tillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av viss tråd av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den aktuella produkten och om väsentlig skada det resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning.

1.2   Parter som berörs av undersökningen

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, kända importörer och användare samt de indiska myndigheterna om att undersökningen hade inletts. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, kända importörer och användare samt de indiska myndigheterna om att undersökningen hade inletts.

| (5) | De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (6) | Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare involverade i förfarandet och för att slutföra undersökningen inom den föreskrivna tidsfristen meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat begränsa de exporterande tillverkarna i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som skulle undersökas till ett rimligt antal genom ett urval i enlighet med artikel 17 i grundförordningen (denna process kallas också stickprovsförfarande). |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare involverade i förfarandet och för att slutföra undersökningen inom den föreskrivna tidsfristen meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat begränsa de exporterande tillverkarna i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som skulle undersökas till ett rimligt antal genom ett urval i enlighet med artikel 17 i grundförordningen (denna process kallas också stickprovsförfarande).

1.2.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (7) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i det berörda landet att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(7)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i det berörda landet att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (8) | Sammanlagt 18 exporterande tillverkare, vissa tillhörande samma grupp, tillhandahöll den begärda informationen, samtyckte till att ingå i urvalet och 7 av dem begärde individuell undersökning om de inte skulle ingå i urvalet. 15 av dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat tråd av rostfritt stål till unionen under undersökningsperioden. Urvalet gjordes därför på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa 15 exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(8)

Sammanlagt 18 exporterande tillverkare, vissa tillhörande samma grupp, tillhandahöll den begärda informationen, samtyckte till att ingå i urvalet och 7 av dem begärde individuell undersökning om de inte skulle ingå i urvalet. 15 av dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat tråd av rostfritt stål till unionen under undersökningsperioden. Urvalet gjordes därför på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa 15 exporterande tillverkare.

| (9) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av två enskilda företag och en grupp av fyra närstående företag som tillsammans stod för över 63 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av två enskilda företag och en grupp av fyra närstående företag som tillsammans stod för över 63 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen av den berörda produkten.

| (10) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gjordes urvalet av ett representativt stickprov i samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gjordes urvalet av ett representativt stickprov i samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades.

| (11) | Såsom anges i skäl 9 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som omfattades av undersökningen anges i skäl 19. |
| --- | --- |

(11)

Såsom anges i skäl 9 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som omfattades av undersökningen anges i skäl 19.

| (12) | Dessutom, såsom anges i skäl 8, mottogs till en början 7 begäranden om individuell undersökning. Därför ansågs det att individuella undersökningar i detta skede skulle bli orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid. |
| --- | --- |

(12)

Dessutom, såsom anges i skäl 8, mottogs till en början 7 begäranden om individuell undersökning. Därför ansågs det att individuella undersökningar i detta skede skulle bli orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid.

| (13) | Begäranden från exportörer som lämnade in nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna kommer dock att granskas under återstoden av undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

Begäranden från exportörer som lämnade in nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna kommer dock att granskas under återstoden av undersökningen.

1.2.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Detta urval utgjordes till en början av fem tillverkare som var kända för kommissionen som tillverkare av tråd av rostfritt stål i unionen redan innan undersökningen inleddes. Kommissionen gjorde urvalet till stickprovet utifrån försäljning, tillverkningsvolym och geografiskt läge. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs på det föreslagna urvalet. Analysen av svaren på frågeformuläret avslöjade att en utvald unionstillverkare hade ett närstående företag som också var involverat i tillverkningen och försäljningen av tråd av rostfritt stål. Därför inbegreps även det närstående företaget i urvalet. Därmed stod de sex unionstillverkarna i urvalet för 46,5 % av unionens beräknade totala tillverkningsvolym. Urvalet anses vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Detta urval utgjordes till en början av fem tillverkare som var kända för kommissionen som tillverkare av tråd av rostfritt stål i unionen redan innan undersökningen inleddes. Kommissionen gjorde urvalet till stickprovet utifrån försäljning, tillverkningsvolym och geografiskt läge. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs på det föreslagna urvalet. Analysen av svaren på frågeformuläret avslöjade att en utvald unionstillverkare hade ett närstående företag som också var involverat i tillverkningen och försäljningen av tråd av rostfritt stål. Därför inbegreps även det närstående företaget i urvalet. Därmed stod de sex unionstillverkarna i urvalet för 46,5 % av unionens beräknade totala tillverkningsvolym. Urvalet anses vara representativt för unionsindustrin.

1.2.3   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (15) | För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall välja ett stickprov ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall välja ett stickprov ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Sammanlagt nio icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen valde ut tre företag till urvalet som stod för 23,8 % av den indiska importen till unionen under undersökningsperioden baserat på den största importvolymen till unionen. Två av de importörer som valts ut till stickprovet lämnade dock inte in några svar på frågeformuläret. Därför kunde inget stickprovsförfarande tillämpas i denna fas av undersökningen och samarbete kommer på nytt att sökas från importörer under återstoden av undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

Sammanlagt nio icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen valde ut tre företag till urvalet som stod för 23,8 % av den indiska importen till unionen under undersökningsperioden baserat på den största importvolymen till unionen. Två av de importörer som valts ut till stickprovet lämnade dock inte in några svar på frågeformuläret. Därför kunde inget stickprovsförfarande tillämpas i denna fas av undersökningen och samarbete kommer på nytt att sökas från importörer under återstoden av undersökningen.

1.2.4   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (17) | Frågeformulär skickades ut till de tre (grupperna) av exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet och till de exporterande tillverkare som begärt individuell undersökning, till de sex unionstillverkarna i urvalet, till de tre icke-närstående importörer i urvalet och till nio kända användare. |
| --- | --- |

(17)

Frågeformulär skickades ut till de tre (grupperna) av exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet och till de exporterande tillverkare som begärt individuell undersökning, till de sex unionstillverkarna i urvalet, till de tre icke-närstående importörer i urvalet och till nio kända användare.

| (18) | Svaren på frågeformuläret mottogs från de tre (grupperna av) exporterande tillverkare i Indien samt från två av de exporterande tillverkare som begärt individuell undersökning, de sex unionstillverkarna i urvalet, en icke-närstående importör och tre användare. |
| --- | --- |

(18)

Svaren på frågeformuläret mottogs från de tre (grupperna av) exporterande tillverkare i Indien samt från två av de exporterande tillverkare som begärt individuell undersökning, de sex unionstillverkarna i urvalet, en icke-närstående importör och tre användare.

| (19) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande parter: | Unionstillverkare:






  — | Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande parter:

Unionstillverkare:

—

Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Tyskland

| — | Inoxfil SA, Igualada, Spanien |
| --- | --- |

—

Inoxfil SA, Igualada, Spanien

| — | Rodacciai SpA, Milano, Italien |
| --- | --- |

—

Rodacciai SpA, Milano, Italien

| — | Trafilerie Brambilla SpA, Calziocorte, Italien |
| --- | --- |

—

Trafilerie Brambilla SpA, Calziocorte, Italien

| — | Ugitech Group:






  — | Ugitech France SA, Bourg en Bresse, Frankrike |
| --- | --- | --- |

—

Ugitech Group:

—

Ugitech France SA, Bourg en Bresse, Frankrike

| — | Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Tyskland |
| --- | --- |

—

Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Tyskland

| | Exporterande tillverkare i Indien:






  — | Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indien:

—

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

| — | Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

| — | Venusgruppen:






  — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- | --- |

—

Venusgruppen:

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

| — | Precision Metals, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

| — | Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (20) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2011 till och med den 31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2011 till och med den 31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (21) | Den berörda produkten är tråd av rostfritt stål som i viktprocent innehåller:






  — | minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, |
| --- | --- | --- |

(21)

Den berörda produkten är tråd av rostfritt stål som i viktprocent innehåller:

—

minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,

| — | mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium, |
| --- | --- |

—

mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,

som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 7223 00 19 och 7223 00 99 och med ursprung i Indien.

| (22) | En part hävdade att det fanns ”mycket tekniska” produkttyper som skiljer sig från övriga berörda produkttyper som tillverkas i Indien men även i unionen. Parten hävdade vidare att till skillnad från de flesta typer som exporteras från Indien till unionen är de tekniska typerna inte varor utan särskilda produkttyper för särskilda användningar i vissa stålsorter och vissa diametrar och bör inte omfattas av undersökningen. |
| --- | --- |

(22)

En part hävdade att det fanns ”mycket tekniska” produkttyper som skiljer sig från övriga berörda produkttyper som tillverkas i Indien men även i unionen. Parten hävdade vidare att till skillnad från de flesta typer som exporteras från Indien till unionen är de tekniska typerna inte varor utan särskilda produkttyper för särskilda användningar i vissa stålsorter och vissa diametrar och bör inte omfattas av undersökningen.

| (23) | I detta skede förefaller de tekniska typerna ingå i produktdefinitionen och ha likartade grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper jämfört med övriga berörda typer av produkten. Vidare förefaller det som om dessa typer även tillverkas av unionstillverkare, och därför omfattas de tekniska typerna av undersökningen. |
| --- | --- |

(23)

I detta skede förefaller de tekniska typerna ingå i produktdefinitionen och ha likartade grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper jämfört med övriga berörda typer av produkten. Vidare förefaller det som om dessa typer även tillverkas av unionstillverkare, och därför omfattas de tekniska typerna av undersökningen.

2.2   Likadan produkt

| (24) | Undersökningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Indien, samt den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningar. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Indien, samt den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningar. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Inledning

| (25) | Under kontrollbesöken hos de tre indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och vid efterföljande analys av insamlade uppgifter konstaterades det att alla tillverkarna hade lämnat en del information som inte kunde anses tillförlitlig. |
| --- | --- |

(25)

Under kontrollbesöken hos de tre indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och vid efterföljande analys av insamlade uppgifter konstaterades det att alla tillverkarna hade lämnat en del information som inte kunde anses tillförlitlig.

| (26) | För en exporterande tillverkare hade kommissionen konstaterat att de kostnader som rapporterades i svaret i frågeformuläret inte var i linje med och inte kunde vara förenliga med de kostnader som rapporterats i tillverkarens interna redovisningssystem. |
| --- | --- |

(26)

För en exporterande tillverkare hade kommissionen konstaterat att de kostnader som rapporterades i svaret i frågeformuläret inte var i linje med och inte kunde vara förenliga med de kostnader som rapporterats i tillverkarens interna redovisningssystem.

| (27) | Den exporterande tillverkaren hävdade att de observerade skillnaderna mellan de kostnader som rapporterats till kommissionen och de kostnader som hittades i det interna redovisningssystemet under kontrollbesöket berodde på fel vid registreringen av transaktionerna och på skillnader i redovisningsmetoder, särskilt när det gäller förbrukningen av råmaterial. Den exporterande tillverkaren hävdade att data i det interna redovisningssystemet inte var tillförlitliga och inte bör användas för undersökningsändamål. Trots att den exporterande tillverkaren har använt samma redovisningssystem i flera år hävdas det att kommissionen borde basera sin analys på de kostnader som rapporterats i svaret på frågeformuläret, inte på de kostnadsdata som finns i företagets interna redovisningssystem. |
| --- | --- |

(27)

Den exporterande tillverkaren hävdade att de observerade skillnaderna mellan de kostnader som rapporterats till kommissionen och de kostnader som hittades i det interna redovisningssystemet under kontrollbesöket berodde på fel vid registreringen av transaktionerna och på skillnader i redovisningsmetoder, särskilt när det gäller förbrukningen av råmaterial. Den exporterande tillverkaren hävdade att data i det interna redovisningssystemet inte var tillförlitliga och inte bör användas för undersökningsändamål. Trots att den exporterande tillverkaren har använt samma redovisningssystem i flera år hävdas det att kommissionen borde basera sin analys på de kostnader som rapporterats i svaret på frågeformuläret, inte på de kostnadsdata som finns i företagets interna redovisningssystem.

| (28) | Uppgifterna i det interna redovisningssystemet överensstämde med de reviderade redovisningsrapporter som tillhandahållits av den exporterande tillverkaren, men det bör påpekas att det under kontrollbesöken inte har gått att fastställa avstämningen och därmed kopplingen mellan de kostnadstabeller som tagits fram särskilt för den nuvarande undersökningen och de uppgifter som finns i det interna redovisningssystemet. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen anses det därmed att endast den information som finns i den exporterande tillverkarens redovisningssystem bör användas för denna antidumpningsundersökning. |
| --- | --- |

(28)

Uppgifterna i det interna redovisningssystemet överensstämde med de reviderade redovisningsrapporter som tillhandahållits av den exporterande tillverkaren, men det bör påpekas att det under kontrollbesöken inte har gått att fastställa avstämningen och därmed kopplingen mellan de kostnadstabeller som tagits fram särskilt för den nuvarande undersökningen och de uppgifter som finns i det interna redovisningssystemet. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen anses det därmed att endast den information som finns i den exporterande tillverkarens redovisningssystem bör användas för denna antidumpningsundersökning.

| (29) | Av detta skäl justerade kommissionen tillfälligt kostnadsdata som tillhandahållits av ovannämnda exporterande tillverkare i dennes svar på frågeformuläret genom att använda fakta som fanns tillgängliga i det interna redovisningssystemet. |
| --- | --- |

(29)

Av detta skäl justerade kommissionen tillfälligt kostnadsdata som tillhandahållits av ovannämnda exporterande tillverkare i dennes svar på frågeformuläret genom att använda fakta som fanns tillgängliga i det interna redovisningssystemet.

| (30) | När det gällde en annan exporterande tillverkare fann kommissionen att de inköp och den förbrukning av råmaterial som rapporterades till kommissionen i tillverkarens svar på frågeformuläret inte stöddes av data från tillverkarens lagerhållningssystem. Bland annat föreföll fördelningen per stålsort skilja sig mellan de båda källorna. Kommissionen noterar att stålsorten är en avgörande faktor för fastställandet av slutproduktens pris. Otillförlitlig information om stålsorten skulle kunna leda till en kraftig snedvridning av beräkningarna av kostnader och försäljningspriser för enskilda produkttyper och skulle därför kunna vara missvisande. |
| --- | --- |

(30)

När det gällde en annan exporterande tillverkare fann kommissionen att de inköp och den förbrukning av råmaterial som rapporterades till kommissionen i tillverkarens svar på frågeformuläret inte stöddes av data från tillverkarens lagerhållningssystem. Bland annat föreföll fördelningen per stålsort skilja sig mellan de båda källorna. Kommissionen noterar att stålsorten är en avgörande faktor för fastställandet av slutproduktens pris. Otillförlitlig information om stålsorten skulle kunna leda till en kraftig snedvridning av beräkningarna av kostnader och försäljningspriser för enskilda produkttyper och skulle därför kunna vara missvisande.

| (31) | Den exporterande tillverkaren hävdade dock att de datorfiler innehållande inköpen av råmaterial som kommissionen inhämtade vid kontrollbesöket var ofullständiga, eftersom ytterligare inköp av råmaterial hade gjorts av andra enheter inom företaget men inte rapporterats och inte ingick i datorfilerna som inhämtades under kontrollbesöket och granskats av kommissionen. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att de observerade skillnaderna i kvantiteterna av stålsorter berodde på att vissa stålsorter delvis överlappade med varandra och att vissa delar av tillverkningsprocessen inte var spårbara avseende enskilda stålsorter. |
| --- | --- |

(31)

Den exporterande tillverkaren hävdade dock att de datorfiler innehållande inköpen av råmaterial som kommissionen inhämtade vid kontrollbesöket var ofullständiga, eftersom ytterligare inköp av råmaterial hade gjorts av andra enheter inom företaget men inte rapporterats och inte ingick i datorfilerna som inhämtades under kontrollbesöket och granskats av kommissionen. Vidare hävdade den exporterande tillverkaren att de observerade skillnaderna i kvantiteterna av stålsorter berodde på att vissa stålsorter delvis överlappade med varandra och att vissa delar av tillverkningsprocessen inte var spårbara avseende enskilda stålsorter.

| (32) | Kommissionen konstaterar dock att ovannämnda påståenden från företagets sida gällande ytterligare inköp av råmaterial inte räcker för att förklara de skillnader som observerades för enskilda stålsorter. Kommissionen konstaterar också att företaget har påstått att det inte går att göra en noggrann spårning av enskilda stålsorter i alla skeden av tillverkningsprocessen. Detta argument undergräver ytterligare tillförlitligheten av rapporteringssystemet som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste preliminärt betraktas som missvisande. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen konstaterar dock att ovannämnda påståenden från företagets sida gällande ytterligare inköp av råmaterial inte räcker för att förklara de skillnader som observerades för enskilda stålsorter. Kommissionen konstaterar också att företaget har påstått att det inte går att göra en noggrann spårning av enskilda stålsorter i alla skeden av tillverkningsprocessen. Detta argument undergräver ytterligare tillförlitligheten av rapporteringssystemet som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste preliminärt betraktas som missvisande.

| (33) | Kommissionen anser att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålsort inte är tillförlitlig och bör bortses från preliminärt samt att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att bygga avgörandena på några av de rapporterade stålsorterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råmaterial som helhet, utan att fördelningen efter stålsort beaktades, vid beräkning av en total dumpningsmarginal för alla produkter. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen anser att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålsort inte är tillförlitlig och bör bortses från preliminärt samt att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att bygga avgörandena på några av de rapporterade stålsorterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råmaterial som helhet, utan att fördelningen efter stålsort beaktades, vid beräkning av en total dumpningsmarginal för alla produkter.

| (34) | Även när det gällde en tredje exporterande tillverkare fann kommissionen vid kontrollbesöket att flödena av råmaterial som rapporterats i svaren på frågeformuläret inte överensstämde med data i tillverkarens redovisningssystem. Fördelningen per stålsort föreföll skilja sig mellan de båda källorna. |
| --- | --- |

(34)

Även när det gällde en tredje exporterande tillverkare fann kommissionen vid kontrollbesöket att flödena av råmaterial som rapporterats i svaren på frågeformuläret inte överensstämde med data i tillverkarens redovisningssystem. Fördelningen per stålsort föreföll skilja sig mellan de båda källorna.

| (35) | Den exporterande tillverkaren erkände att det förekom vissa fel i svaren på frågeformuläret men hävdade att skillnaderna i de totala kvantiteterna råmaterial kunde fås att stämma överens genom att förändringar i lagerhållningen beaktades. Företaget hävdade dock också att delvis överlappande stålsorter gjorde det omöjligt att få till stånd en exakt överensstämmelse för varje enskild stålsort. Detta argument undergräver ytterligare tillförlitligheten av rapporteringssystemet som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste betraktas som missvisande. |
| --- | --- |

(35)

Den exporterande tillverkaren erkände att det förekom vissa fel i svaren på frågeformuläret men hävdade att skillnaderna i de totala kvantiteterna råmaterial kunde fås att stämma överens genom att förändringar i lagerhållningen beaktades. Företaget hävdade dock också att delvis överlappande stålsorter gjorde det omöjligt att få till stånd en exakt överensstämmelse för varje enskild stålsort. Detta argument undergräver ytterligare tillförlitligheten av rapporteringssystemet som helhet. De uppgifter som tillhandahålls om stålsorter måste betraktas som missvisande.

| (36) | Kommissionen anser att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålsort inte är tillförlitlig och bör bortses från preliminärt samt att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att bygga några avgöranden på någon av de rapporterade stålsorterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råmaterial som helhet, utan att fördelningen efter stålsort beaktades, vid beräkning av en total dumpningsmarginal för alla produkter. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen anser att den rapporterade fördelningen av råmaterial efter stålsort inte är tillförlitlig och bör bortses från preliminärt samt att avgörandena i enlighet med artikel 18 i grundförordningen bör fattas på grundval av de fakta som finns tillgängliga. Eftersom rapporteringssystemet som helhet var otillförlitligt gick det inte att bygga några avgöranden på någon av de rapporterade stålsorterna. Därför användes den totala förbrukningen av alla råmaterial som helhet, utan att fördelningen efter stålsort beaktades, vid beräkning av en total dumpningsmarginal för alla produkter.

| (37) | Varje exporterande tillverkare fick ett individuellt brev med en beskrivning av de särskilda och detaljerade skälen till att det ansågs att vissa av de data som tillhandahölls i svaren på frågeformuläret inte kunde godtas. Företaget underrättades också om att kommissionen avsåg att i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fatta preliminära avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(37)

Varje exporterande tillverkare fick ett individuellt brev med en beskrivning av de särskilda och detaljerade skälen till att det ansågs att vissa av de data som tillhandahölls i svaren på frågeformuläret inte kunde godtas. Företaget underrättades också om att kommissionen avsåg att i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fatta preliminära avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (38) | Alla de tre exporterande tillverkarna fick möjlighet att lämna synpunkter och begärde att bli hörda, vilket beviljades. De tillhandahöll också skriftligen sina observationer när det gällde den möjliga tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen. De förklaringar som erhölls från företagen gav inte en tillfredsställande förklaring när det gällde alla punkter som beskrivits ovan, vilket ledde till att vissa data ersattes med bästa tillgängliga fakta. |
| --- | --- |

(38)

Alla de tre exporterande tillverkarna fick möjlighet att lämna synpunkter och begärde att bli hörda, vilket beviljades. De tillhandahöll också skriftligen sina observationer när det gällde den möjliga tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen. De förklaringar som erhölls från företagen gav inte en tillfredsställande förklaring när det gällde alla punkter som beskrivits ovan, vilket ledde till att vissa data ersattes med bästa tillgängliga fakta.

3.2   Normalvärde

| (39) | För bestämning av normalvärdet granskade kommissionen först för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet huruvida den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning motsvarade minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Kommissionen konstaterade att den sammanlagda försäljningen för var och en av tillverkarna i urvalet av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(39)

För bestämning av normalvärdet granskade kommissionen först för varje exporterande tillverkare som ingick i urvalet huruvida den totala inhemska försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning motsvarade minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Kommissionen konstaterade att den sammanlagda försäljningen för var och en av tillverkarna i urvalet av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (40) | Kommissionen fastställde därefter för tillverkarna som ingick i urvalet vilka produkttyper de företag som sammantaget hade en inhemsk representativ försäljning sålde på den inhemska marknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen fastställde därefter för tillverkarna som ingick i urvalet vilka produkttyper de företag som sammantaget hade en inhemsk representativ försäljning sålde på den inhemska marknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen.

| (41) | Såsom förklaras i avsnitt 3.1 gjordes dock för två av de exporterande tillverkarna de häri beskrivna jämförelserna på grundval av den totala volymen av alla produkter i stället för att enskilda produkttyper jämfördes separat. |
| --- | --- |

(41)

Såsom förklaras i avsnitt 3.1 gjordes dock för två av de exporterande tillverkarna de häri beskrivna jämförelserna på grundval av den totala volymen av alla produkter i stället för att enskilda produkttyper jämfördes separat.

| (42) | För varje produkttyp som varje tillverkare som ingick i urvalet sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara identisk eller jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, granskades det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den totala volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden stod för minst 5 % av den totala volymen av den identiska eller jämförbara produkt som säljs på export till unionen. |
| --- | --- |

(42)

För varje produkttyp som varje tillverkare som ingick i urvalet sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara identisk eller jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, granskades det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Inhemsk försäljning av en särskild produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den totala volymen av den produkt som säljs på den inhemska marknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden stod för minst 5 % av den totala volymen av den identiska eller jämförbara produkt som säljs på export till unionen.

| (43) | Kommissionen undersökte därefter i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida den inhemska försäljningen för varje tillverkare som ingick i urvalet kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen undersökte därefter i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida den inhemska försäljningen för varje tillverkare som ingick i urvalet kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (44) | I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade tillverkningskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den typen var detsamma som eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som det vägda genomsnittet av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(44)

I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade tillverkningskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den typen var detsamma som eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som det vägda genomsnittet av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte.

| (45) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som det vägda genomsnittspriset av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(45)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som det vägda genomsnittspriset av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (46) | När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs det att de inte såldes vid normal handel. |
| --- | --- |

(46)

När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs det att de inte såldes vid normal handel.

| (47) | Om ingen försäljning av en likadan produkt förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Om ingen försäljning av en likadan produkt förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (48) | Normalvärdet konstruerades genom att den vägda genomsnittliga försäljningen, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet adderades till deras genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden, vid behov justerad. Vid behov, bland annat såsom förklaras i avsnitt 3.1, justerades tillverkningskostnaden och försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader innan de användes i det vanliga handelstestet och för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(48)

Normalvärdet konstruerades genom att den vägda genomsnittliga försäljningen, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet adderades till deras genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden, vid behov justerad. Vid behov, bland annat såsom förklaras i avsnitt 3.1, justerades tillverkningskostnaden och försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader innan de användes i det vanliga handelstestet och för att konstruera normalvärdet.

| (49) | Varje företag får sina egna detaljerade beräkningar som använts för att fastställa deras normalvärden och får möjlighet att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(49)

Varje företag får sina egna detaljerade beräkningar som använts för att fastställa deras normalvärden och får möjlighet att lämna synpunkter.

3.3   Exportpris

| (50) | De exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag. |
| --- | --- |

(50)

De exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag.

| (51) | När den berörda produkten exporterades direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(51)

När den berörda produkten exporterades direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.

| (52) | När exportförsäljningen till unionen skedde genom ett närstående företag, fastställdes exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången säljs vidare till oberoende köpare i unionen. I sådana fall gjordes justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet såväl tullar och skatter som försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst. Den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes, och en rimlig vinstmarginal fastställdes på grundval av den vinstmarginal som uppnåtts av en oberoende importör av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(52)

När exportförsäljningen till unionen skedde genom ett närstående företag, fastställdes exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången säljs vidare till oberoende köpare i unionen. I sådana fall gjordes justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet såväl tullar och skatter som försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst. Den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes, och en rimlig vinstmarginal fastställdes på grundval av den vinstmarginal som uppnåtts av en oberoende importör av den berörda produkten.

3.4   Jämförelse

| (53) | Normalvärde och exportpris för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes utifrån priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(53)

Normalvärde och exportpris för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes utifrån priset fritt fabrik.

| (54) | För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (55) | På denna grund gjordes justeringar för kostnader för transport, sjötransport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(55)

På denna grund gjordes justeringar för kostnader för transport, sjötransport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet.

3.5   Dumpningsmarginaler

| (56) | För varje företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(56)

För varje företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (57) | I linje med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen, på grund av tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen på alla de tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet inte fastställas på grundval av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(57)

I linje med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen, på grund av tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen på alla de tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet inte fastställas på grundval av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för företagen i urvalet.

| (58) | I detta fall ansågs det lämpligt att preliminärt använda den dumpningsmarginal som var tillämplig på de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet baserat på deras exportpris, fastställt på grundval av importstatistik från Eurostat, och det genomsnittliga normalvärde som fastställts för de indiska tillverkare som ingick i urvalet, så länge det genomsnittliga normalvärdet inte hade påverkats av tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

I detta fall ansågs det lämpligt att preliminärt använda den dumpningsmarginal som var tillämplig på de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet baserat på deras exportpris, fastställt på grundval av importstatistik från Eurostat, och det genomsnittliga normalvärde som fastställts för de indiska tillverkare som ingick i urvalet, så länge det genomsnittliga normalvärdet inte hade påverkats av tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen.

| (59) | På grundval av detta fastställdes preliminärt den beräknade dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet till 28,0 %. |
| --- | --- |

(59)

På grundval av detta fastställdes preliminärt den beräknade dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet till 28,0 %.

| (60) | För alla andra exporterande tillverkare i Indien fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. För detta ändamål gjordes en jämförelse mellan de totala exportkvantiteter som angetts i svaren från företagen i urvalet och den totala importen från Indien enligt importstatistik från Eurostat. Eftersom graden av samarbete var hög fastställdes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(60)

För alla andra exporterande tillverkare i Indien fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. För detta ändamål gjordes en jämförelse mellan de totala exportkvantiteter som angetts i svaren från företagen i urvalet och den totala importen från Indien enligt importstatistik från Eurostat. Eftersom graden av samarbete var hög fastställdes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (61) | På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 32,3 %. |
| --- | --- |

(61)

På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 32,3 %.

| (62) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  (i %) |
| --- | --- |
| Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| Raajratna Metal Industries | 32,3 |
| Venusgruppen | 30,4 |
| Viraj Profiles | 24,4 |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 28,0 |
| Alla övriga företag | 32,3 |

(62)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

(i %)

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Raajratna Metal Industries

32,3

Venusgruppen

30,4

Viraj Profiles

24,4

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

28,0

Alla övriga företag

32,3

4.   UNIONSINDUSTRIN

4.1   Unionsindustrin

| (63) | Den likadana produkten tillverkades av 27 unionstillverkare. De anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(63)

Den likadana produkten tillverkades av 27 unionstillverkare. De anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin.

4.2   Tillverkningen i unionen

| (64) | All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden.

| (65) | Det bör nämnas att även en unionstillverkare som var närstående en indisk exporterande tillverkare och motsatte sig inledandet av undersökningen innefattades i definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(65)

Det bör nämnas att även en unionstillverkare som var närstående en indisk exporterande tillverkare och motsatte sig inledandet av undersökningen innefattades i definitionen av unionsindustrin.

| (66) | På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 139 141 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos övriga unionstillverkare som inte gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(66)

På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 139 141 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos övriga unionstillverkare som inte gav sig till känna under undersökningen.

4.3   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (67) | Såsom anges i skäl 14 ingick sex unionstillverkare i urvalet, vilket representerade 46,5 % av den beräknade totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(67)

Såsom anges i skäl 14 ingick sex unionstillverkare i urvalet, vilket representerade 46,5 % av den beräknade totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten.

5.   SKADA

5.1   Förbrukning i unionen

| (68) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. År 2009 kännetecknades av oöverträffat höga priser på nickel, det huvudsakliga råmaterial som används för att tillverka den berörda produkten och den likadana produkten, och de globala negativa effekterna av finanskrisen, vilket i kombination ledde till en särskilt låg förbrukning i unionen det året. Marknadssituationen förbättrades dock, vilket framgår av tabellen nedan, och förbrukningen i unionen ökade med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (ton) | 131 436 | 187 280 | 196 476 | 197 327 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 142 | 149 | 150 |
| Källa: | Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär. |

(68)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. År 2009 kännetecknades av oöverträffat höga priser på nickel, det huvudsakliga råmaterial som används för att tillverka den berörda produkten och den likadana produkten, och de globala negativa effekterna av finanskrisen, vilket i kombination ledde till en särskilt låg förbrukning i unionen det året. Marknadssituationen förbättrades dock, vilket framgår av tabellen nedan, och förbrukningen i unionen ökade med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden.

2009

2010

2011

UP

Förbrukning (ton)

131 436

187 280

196 476

197 327

Index (2009 = 100)

100

142

149

150

Källa:

Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär.

5.2   Import till unionen från det berörda landet

5.2.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (69) | Under skadeundersökningsperioden befanns den dumpade importen till unionen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ha utvecklats på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym | 16 847 | 29 053 | 36 720 | 35 398 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Marknadsandel (%) | 12,8 | 15,5 | 18,7 | 17,9 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Källa: | Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär. |

(69)

Under skadeundersökningsperioden befanns den dumpade importen till unionen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ha utvecklats på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:

2009

2010

2011

UP

Volym

16 847

29 053

36 720

35 398

Index (2009 = 100)

100

172

218

210

Marknadsandel (%)

12,8

15,5

18,7

17,9

Index (2009 = 100)

100

121

146

140

Källa:

Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär.

| (70) | Importvolymen från Indien ökade betydligt, med 110 %, under skadeundersökningsperioden. Ökningen var särskilt markant mellan 2009 och 2010, när importen från Indien ökade med 72 % och unionens förbrukning ökade med 42 %. Medan förbrukningen ökade med endast 5 % mellan 2010 och undersökningsperioden fortsatte dock importvolymen från Indien att öka markant med 22 % under samma period. |
| --- | --- |

(70)

Importvolymen från Indien ökade betydligt, med 110 %, under skadeundersökningsperioden. Ökningen var särskilt markant mellan 2009 och 2010, när importen från Indien ökade med 72 % och unionens förbrukning ökade med 42 %. Medan förbrukningen ökade med endast 5 % mellan 2010 och undersökningsperioden fortsatte dock importvolymen från Indien att öka markant med 22 % under samma period.

| (71) | Marknadsandelen för dumpad import från Indien har ökat markant med 40 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Marknadsandelen för dumpad import från Indien har ökat markant med 40 % under skadeundersökningsperioden.

5.2.2   Importpriser och prisunderskridande

| (72) | Såsom förklaras ovan i skäl 22 uttryckte en part betänkligheter på grund av att det i antidumpningsfrågeformuläret inte gick att skilja mellan vissa typer av den berörda produkten som enligt partens mening var olika. |
| --- | --- |

(72)

Såsom förklaras ovan i skäl 22 uttryckte en part betänkligheter på grund av att det i antidumpningsfrågeformuläret inte gick att skilja mellan vissa typer av den berörda produkten som enligt partens mening var olika.

| (73) | Hänsyn togs till dessa betänkligheter genom att frågeformuläret ändrades så att de så kallade produktkontrollnumren (PCN) utökades för att det skulle gå att tydligt identifiera de relevanta typerna i undersökningen, särskilt för prisjämförelsen. I detta skede visade undersökningen att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa mycket tekniska typer. Det påpekas dock ändå att ändringarna avseende PCN säkerställde att priserna på vissa produkttyper jämfördes direkt med priserna på motsvarande produkttyper. |
| --- | --- |

(73)

Hänsyn togs till dessa betänkligheter genom att frågeformuläret ändrades så att de så kallade produktkontrollnumren (PCN) utökades för att det skulle gå att tydligt identifiera de relevanta typerna i undersökningen, särskilt för prisjämförelsen. I detta skede visade undersökningen att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa mycket tekniska typer. Det påpekas dock ändå att ändringarna avseende PCN säkerställde att priserna på vissa produkttyper jämfördes direkt med priserna på motsvarande produkttyper.

| (74) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för dumpad import: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 2 372 | 2 801 | 3 246 | 3 196 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Källa: | Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(74)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för dumpad import:

2009

2010

2011

UP

Genomsnittspris (euro/ton)

2 372

2 801

3 246

3 196

Index (2009 = 100)

100

118

137

135

Källa:

Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (75) | Det genomsnittliga importpriset från Indien ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden men förblev lägre än unionsindustrins försäljningspris under samma period (se skäl 93). Detta förklarar den plötsliga ökningen av importvolymen och den markanta ökningen med 40 % av indiska exportörers marknadsandel under samma period. |
| --- | --- |

(75)

Det genomsnittliga importpriset från Indien ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden men förblev lägre än unionsindustrins försäljningspris under samma period (se skäl 93). Detta förklarar den plötsliga ökningen av importvolymen och den markanta ökningen med 40 % av indiska exportörers marknadsandel under samma period.

| (76) | I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp för dumpad import från de indiska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import. |
| --- | --- |

(76)

I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp för dumpad import från de indiska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import.

| (77) | Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 15 % för den dumpade importen från det berörda landet på unionsmarknaden. De lägre priserna på den dumpade importen jämfört med unionspriserna under skadeundersökningsperioden förklarar den markanta ökningen av importvolymen från Indien och av marknadsandelen för importen från Indien mellan 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 15 % för den dumpade importen från det berörda landet på unionsmarknaden. De lägre priserna på den dumpade importen jämfört med unionspriserna under skadeundersökningsperioden förklarar den markanta ökningen av importvolymen från Indien och av marknadsandelen för importen från Indien mellan 2009 och undersökningsperioden.

5.3   Unionsindustrins ekonomiska situation

5.3.1   Inledande anmärkningar

| (78) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av inverkan av den dumpade importen från Indien på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(78)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av inverkan av den dumpade importen från Indien på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (79) | Som nämndes i skäl 14 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(79)

Som nämndes i skäl 14 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (80) | För skadeanalysen skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(80)

För skadeanalysen skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (81) | Det är värt att notera att all tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna, bland annat data gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(81)

Det är värt att notera att all tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna, bland annat data gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet.

| (82) | De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade i sina svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(82)

De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade i sina svar på frågeformuläret.

5.3.2   Makroekonomiska indikatorer

a)   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (83) | Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 105 646 | 140 363 | 138 795 | 139 141 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 133 | 131 | 132 |
| Produktionskapacitet (ton) | 244 236 | 246 324 | 245 922 | 246 599 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 43 | 57 | 56 | 56 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 130 | 130 |
| Källa: | Klagomål, svar på frågeformuläret. |

(83)

Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

2009

2010

2011

UP

Produktionsvolym (ton)

105 646

140 363

138 795

139 141

Index (2009 = 100)

100

133

131

132

Produktionskapacitet (ton)

244 236

246 324

245 922

246 599

Index (2009 = 100)

100

101

101

101

Kapacitetsutnyttjande (%)

43

57

56

56

Index (2009 = 100)

100

132

130

130

Källa:

Klagomål, svar på frågeformuläret.

| (84) | Unionstillverkningen ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket i viss mån återspeglade den positiva utvecklingen av förbrukningen. Produktionsvolymen stagnerade däremot mellan 2010 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(84)

Unionstillverkningen ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket i viss mån återspeglade den positiva utvecklingen av förbrukningen. Produktionsvolymen stagnerade däremot mellan 2010 och undersökningsperioden.

| (85) | Medan kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden förblev produktionskapaciteten i grunden stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Medan kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden förblev produktionskapaciteten i grunden stabil under skadeundersökningsperioden.

b)   Försäljningsvolym, marknadsandelar och marknadstillväxt

| (86) | Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | 88 796 | 124 641 | 124 007 | 124 217 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 140 | 140 | 140 |
| Marknadsandel (%) | 67,6 | 66,6 | 63,1 | 62,9 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 98 | 93 | 93 |
| Källa: | Klagomål, svar på frågeformuläret. |

(86)

Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden:

2009

2010

2011

UP

Försäljningsvolym (i ton)

88 796

124 641

124 007

124 217

Index (2009 = 100)

100

140

140

140

Marknadsandel (%)

67,6

66,6

63,1

62,9

Index (2009 = 100)

100

98

93

93

Källa:

Klagomål, svar på frågeformuläret.

| (87) | Efter en betydande ökning mellan 2009 och 2010, mot bakgrund av en ökande förbrukning, minskade försäljningsvolymen till icke-närstående kunder och påverkades inte positivt av den fortsatta ökningen av efterfrågan (4,9 % mellan 2010 och 2011). Detta återspeglar också den uppåtgående trenden för utgående lager, som ökade med 41 procent under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 100. |
| --- | --- |

(87)

Efter en betydande ökning mellan 2009 och 2010, mot bakgrund av en ökande förbrukning, minskade försäljningsvolymen till icke-närstående kunder och påverkades inte positivt av den fortsatta ökningen av efterfrågan (4,9 % mellan 2010 och 2011). Detta återspeglar också den uppåtgående trenden för utgående lager, som ökade med 41 procent under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 100.

| (88) | Dessutom minskade unionsindustrins marknadsandel med 4,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden, trots den stadiga ökningen med 50 % av förbrukningen. |
| --- | --- |

(88)

Dessutom minskade unionsindustrins marknadsandel med 4,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden, trots den stadiga ökningen med 50 % av förbrukningen.

| (89) | Såsom framgår av skäl 68 växte förbrukningen i unionen med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden, medan volymen av dumpad import ökade markant med 110 % under samma period, vilket framgår av skäl 70. Unionsmarknadens tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför delvis av dumpad import, medan unionsindustrins försäljning i unionen endast ökade med 40 % under samma period. Detta visar att unionsindustrin inte kunde dra full fördel av tillväxten av förbrukningen i unionen på grund av den ökande marknadsandelen för dumpad import. |
| --- | --- |

(89)

Såsom framgår av skäl 68 växte förbrukningen i unionen med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden, medan volymen av dumpad import ökade markant med 110 % under samma period, vilket framgår av skäl 70. Unionsmarknadens tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför delvis av dumpad import, medan unionsindustrins försäljning i unionen endast ökade med 40 % under samma period. Detta visar att unionsindustrin inte kunde dra full fördel av tillväxten av förbrukningen i unionen på grund av den ökande marknadsandelen för dumpad import.

c)   Sysselsättning och produktivitet

| (90) | Trots den svåra ekonomiska situation som beskrivs i skäl 94–99 förblev sysselsättningen i unionsindustrin relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den ökade produktionsvolymen (se skäl 84) ökade produktiviteten mätt som produktion i ton per anställd per år med 30 % under samma period, vilket tyder på att unionsindustrin gjorde betydande insatser för att öka sin effektivitet. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 726 | 1 687 | 1 729 | 1 747 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 98 | 100 | 101 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 61 | 83 | 80 | 80 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 136 | 131 | 130 |
| Källa: | Klagomål, svar på frågeformuläret. |

(90)

Trots den svåra ekonomiska situation som beskrivs i skäl 94–99 förblev sysselsättningen i unionsindustrin relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den ökade produktionsvolymen (se skäl 84) ökade produktiviteten mätt som produktion i ton per anställd per år med 30 % under samma period, vilket tyder på att unionsindustrin gjorde betydande insatser för att öka sin effektivitet.

2009

2010

2011

UP

Antal anställda

1 726

1 687

1 729

1 747

Index (2009 = 100)

100

98

100

101

Produktivitet (enhet/anställd)

61

83

80

80

Index (2009 = 100)

100

136

131

130

Källa:

Klagomål, svar på frågeformuläret.

d)   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (91) | Dumpningsmarginalerna för tre av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet ligger över miniminivån (se skäl 62). Med hänsyn till den berörda produktens sektor, volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från Indien som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(91)

Dumpningsmarginalerna för tre av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet ligger över miniminivån (se skäl 62). Med hänsyn till den berörda produktens sektor, volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från Indien som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.

| (92) | Det erinras om att antidumpningsåtgärder och antisubventionsåtgärder infördes på den berörda produkten 1999 (4). På grund av tidsintervallet från det att de åtgärder som infördes 1999 upphörde till den nuvarande undersökningen finns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma effekten av den tidigare dumpningen. Undersökningen gav i vilket fall inga bevis för att industrin fortfarande håller på att återhämta sig från tidigare dumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(92)

Det erinras om att antidumpningsåtgärder och antisubventionsåtgärder infördes på den berörda produkten 1999 (4). På grund av tidsintervallet från det att de åtgärder som infördes 1999 upphörde till den nuvarande undersökningen finns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma effekten av den tidigare dumpningen. Undersökningen gav i vilket fall inga bevis för att industrin fortfarande håller på att återhämta sig från tidigare dumpningsåtgärder.

5.3.3   Mikroekonomiska indikatorer

a)   Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad

| (93) | De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 34 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen återspeglar den allmänna ökningen av kostnaden för råmaterial som industrin upplevde under samma period. År 2011 och under undersökningsperioden kunde unionstillverkarna endast i måttlig omfattning höja priserna för att täcka den ökande tillverkningskostnaden, bara tillräckligt för att hålla lönsamheten strax över 1 % år 2011 och gå jämnt upp under undersökningsperioden. Såsom framgår av siffrorna i tabellen kunde inte ens en markant ökning av försäljningspriset göra det möjligt för unionsindustrin att uppnå en rimlig vinstnivå. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder | 2 988 | 3 833 | 4 185 | 4 018 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 128 | 140 | 134 |
| Produktionskostnad per enhet (euro/ton) | 3 542 | 3 931 | 4 127 | 4 011 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 111 | 117 | 113 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(93)

De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 34 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen återspeglar den allmänna ökningen av kostnaden för råmaterial som industrin upplevde under samma period. År 2011 och under undersökningsperioden kunde unionstillverkarna endast i måttlig omfattning höja priserna för att täcka den ökande tillverkningskostnaden, bara tillräckligt för att hålla lönsamheten strax över 1 % år 2011 och gå jämnt upp under undersökningsperioden. Såsom framgår av siffrorna i tabellen kunde inte ens en markant ökning av försäljningspriset göra det möjligt för unionsindustrin att uppnå en rimlig vinstnivå.

2009

2010

2011

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder

2 988

3 833

4 185

4 018

Index (2009 = 100)

100

128

140

134

Produktionskostnad per enhet (euro/ton)

3 542

3 931

4 127

4 011

Index (2009 = 100)

100

111

117

113

Källa:

Svar på frågeformulär.

b)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (94) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | –18,5 | –2,6 | 1,4 | 0,2 |
| Kassaflöde (i euro) | –19 790 367 | – 226 207 | 7 778 576 | 5 096 869 |
| Investeringar (euro) | 4 653 604 | 8 436 096 | 4 552 443 | 4 156 522 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 181 | 98 | 89 |
| Räntabilitet (%) | –68,8 | –11,2 | 6,7 | 0,8 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(94)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt:

2009

2010

2011

UP

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

–18,5

–2,6

1,4

0,2

Kassaflöde (i euro)

–19 790 367

– 226 207

7 778 576

5 096 869

Investeringar (euro)

4 653 604

8 436 096

4 552 443

4 156 522

Index (2009 = 100)

100

181

98

89

Räntabilitet (%)

–68,8

–11,2

6,7

0,8

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (95) | Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av relevant omsättning. År 2009 gjorde unionstillverkarna i urvalet förluster men började 2010 återhämta sig, i linje med den ökning av förbrukningen med 50 % som beskrivs i skäl 68. Även om lönsamheten ökade något låg dock vinstnivåerna på 0,2 % fortfarande långt under en rimlig vinstnivå inom stålsektorn. Målvinstmarginalen hade faktiskt preliminärt satts till 5 %, eftersom detta enligt unionsindustrins angivelser ansågs motsvara den marginal som rimligen skulle kunna uppnås av en industri av denna typ inom sektorn för den undersökta produkten under normala konkurrensförhållanden, dvs. utan dumpad import, på försäljning av den likadana produkten i unionen. Vidare är värdet 5 % en vinstmarginal före skatt som ansetts vara ett lämpligt minimivärde i andra undersökningar av liknande produkter inom samma sektor. |
| --- | --- |

(95)

Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av relevant omsättning. År 2009 gjorde unionstillverkarna i urvalet förluster men började 2010 återhämta sig, i linje med den ökning av förbrukningen med 50 % som beskrivs i skäl 68. Även om lönsamheten ökade något låg dock vinstnivåerna på 0,2 % fortfarande långt under en rimlig vinstnivå inom stålsektorn. Målvinstmarginalen hade faktiskt preliminärt satts till 5 %, eftersom detta enligt unionsindustrins angivelser ansågs motsvara den marginal som rimligen skulle kunna uppnås av en industri av denna typ inom sektorn för den undersökta produkten under normala konkurrensförhållanden, dvs. utan dumpad import, på försäljning av den likadana produkten i unionen. Vidare är värdet 5 % en vinstmarginal före skatt som ansetts vara ett lämpligt minimivärde i andra undersökningar av liknande produkter inom samma sektor.

| (96) | Under undersökningsperioden lyckades unionstillverkarna i urvalet få sin verksamhet att gå jämnt upp, men prispressen från dumpad import hindrade dem från att anpassa priserna till kostnaderna och därmed uppnå tillfredsställande resultat. Denna situation förklaras också av att den undersökta produkten anses vara en vara och att priserna därför anses vara den huvudfaktor som avgöra kundernas val. |
| --- | --- |

(96)

Under undersökningsperioden lyckades unionstillverkarna i urvalet få sin verksamhet att gå jämnt upp, men prispressen från dumpad import hindrade dem från att anpassa priserna till kostnaderna och därmed uppnå tillfredsställande resultat. Denna situation förklaras också av att den undersökta produkten anses vara en vara och att priserna därför anses vara den huvudfaktor som avgöra kundernas val.

| (97) | Kassaflödet, vilket representerar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet och som beräknades på grundval av driften, var negativt fram till 2010. Det förbättrades visserligen 2011 men minskade med 34 % mellan 2011 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Kassaflödet, vilket representerar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet och som beräknades på grundval av driften, var negativt fram till 2010. Det förbättrades visserligen 2011 men minskade med 34 % mellan 2011 och undersökningsperioden.

| (98) | Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden begränsade förmågan för de unionstillverkare som ingick i urvalet att investera i sin verksamhet och undergrävde deras utvecklingsmöjligheter. Som en följd av detta begränsades unionstillverkarnas förmåga att anskaffa kapital och finansiera kostnader. Trots att unionstillverkarna i urvalet lyckades göra vissa investeringar avseende den likadana produkten 2010 minskade de därefter, särskilt under undersökningsperioden, när deras investeringar minskade med 51 % jämfört med 2010 års nivå. Även om räntabiliteten uttryckt som vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde blev positiv 2011 gällde dessutom att den sjönk markant, med 5,9 procentenheter, under undersökningsperioden, ned till en låg nivå på 0,8 %. |
| --- | --- |

(98)

Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden begränsade förmågan för de unionstillverkare som ingick i urvalet att investera i sin verksamhet och undergrävde deras utvecklingsmöjligheter. Som en följd av detta begränsades unionstillverkarnas förmåga att anskaffa kapital och finansiera kostnader. Trots att unionstillverkarna i urvalet lyckades göra vissa investeringar avseende den likadana produkten 2010 minskade de därefter, särskilt under undersökningsperioden, när deras investeringar minskade med 51 % jämfört med 2010 års nivå. Även om räntabiliteten uttryckt som vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde blev positiv 2011 gällde dessutom att den sjönk markant, med 5,9 procentenheter, under undersökningsperioden, ned till en låg nivå på 0,8 %.

| (99) | I ljuset av det ovanstående kan slutsatsen dras att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet förblev något bräckligt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

I ljuset av det ovanstående kan slutsatsen dras att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet förblev något bräckligt under undersökningsperioden.

c)   Lager

| (100) | Lagren ökade för unionstillverkarna i urvalet med 41 % under skadeundersökningsperioden, och ökningen sammanföll med en minskad marknadsandel, särskilt under undersökningsperioden. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 4 395 | 5 289 | 5 469 | 6 214 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 120 | 124 | 141 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(100)

Lagren ökade för unionstillverkarna i urvalet med 41 % under skadeundersökningsperioden, och ökningen sammanföll med en minskad marknadsandel, särskilt under undersökningsperioden.

2009

2010

2011

UP

Utgående lager (i ton)

4 395

5 289

5 469

6 214

Index (2009 = 100)

100

120

124

141

Källa:

Svar på frågeformulär.

d)   Arbetskraftskostnader

| (101) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet ökade måttligt under skadeundersökningsperioden och de utgör därför inte någon avgörande faktor för den ökade produktionskostnaden. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga lönekostnader per anställd (i euro) | 52 356 | 57 182 | 55 907 | 54 509 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 109 | 107 | 104 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(101)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet ökade måttligt under skadeundersökningsperioden och de utgör därför inte någon avgörande faktor för den ökade produktionskostnaden.

2009

2010

2011

UP

Genomsnittliga lönekostnader per anställd (i euro)

52 356

57 182

55 907

54 509

Index (2009 = 100)

100

109

107

104

Källa:

Svar på frågeformulär.

5.4   Slutsats om skada

| (102) | Undersökningen visade att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Inledningsvis, mellan 2009 och 2010, förbättrades de flesta av skadeindikatorerna för unionsindustrin till stor del men därefter stagnerade industrins ekonomiska situation eller till och med försämrades. |
| --- | --- |

(102)

Undersökningen visade att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Inledningsvis, mellan 2009 och 2010, förbättrades de flesta av skadeindikatorerna för unionsindustrin till stor del men därefter stagnerade industrins ekonomiska situation eller till och med försämrades.

| (103) | Mot bakgrund av en blomstrande marknad ökade faktiskt vissa indikatorer, såsom tillverkning och försäljningsvolym, för unionsindustrin markant mellan 2009 och 2010, men därefter registrerades en inbromsning från 2010 och framåt. Denna situation inträffade trots en fortsatt ökning av förbrukningen. |
| --- | --- |

(103)

Mot bakgrund av en blomstrande marknad ökade faktiskt vissa indikatorer, såsom tillverkning och försäljningsvolym, för unionsindustrin markant mellan 2009 och 2010, men därefter registrerades en inbromsning från 2010 och framåt. Denna situation inträffade trots en fortsatt ökning av förbrukningen.

| (104) | Dessutom påverkades de skadefaktorer som är förknippade med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, investeringar och lönsamhet, allvarligt av prispressen på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde inte öka sina priser tillräckligt för att täcka sina produktionskostnader mellan 2009 och 2010. Lönsamheten förbättrades mellan 2009 och 2011 med en liten vinst på 1,4 % år 2011, men lönsamheten började försämras igen under undersökningsperioden, när den endast gick jämnt upp. Detta innebär att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes. |
| --- | --- |

(104)

Dessutom påverkades de skadefaktorer som är förknippade med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, investeringar och lönsamhet, allvarligt av prispressen på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde inte öka sina priser tillräckligt för att täcka sina produktionskostnader mellan 2009 och 2010. Lönsamheten förbättrades mellan 2009 och 2011 med en liten vinst på 1,4 % år 2011, men lönsamheten började försämras igen under undersökningsperioden, när den endast gick jämnt upp. Detta innebär att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes.

| (105) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(105)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

6.1   Inledning

| (106) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Indien hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(106)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Indien hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

6.2   Verkningar av den dumpade importen

| (107) | Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 50 % under skadeundersökningsperioden och att volymen av import med ursprung i Indien samtidigt mer än fördubblades. Å andra sidan sammanföll ökningen av dumpad import med en inbromsning av unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter mellan 2010 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 50 % under skadeundersökningsperioden och att volymen av import med ursprung i Indien samtidigt mer än fördubblades. Å andra sidan sammanföll ökningen av dumpad import med en inbromsning av unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter mellan 2010 och undersökningsperioden.

| (108) | När det gäller prispressen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Indien konstant var lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att den indiska importen underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 15 % under undersökningsperioden ökade dess marknadsandel mellan 2009 och undersökningsperioden med 40 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade med 4,7 procentenheter (från 67,6 % år 2009 till 62,9 % under undersökningsperioden). Den minskade marknadsandelen visar att unionsindustrin endast i begränsad omfattning kunde dra nytta av den ökade förbrukningen. |
| --- | --- |

(108)

När det gäller prispressen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Indien konstant var lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att den indiska importen underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 15 % under undersökningsperioden ökade dess marknadsandel mellan 2009 och undersökningsperioden med 40 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade med 4,7 procentenheter (från 67,6 % år 2009 till 62,9 % under undersökningsperioden). Den minskade marknadsandelen visar att unionsindustrin endast i begränsad omfattning kunde dra nytta av den ökade förbrukningen.

| (109) | Med tanke på de ökande produktionskostnaderna försökte unionsindustrin höja priset per enhet för icke-närstående kunder, såsom visas i skäl 93. Såsom anges ovan räckte dock inte prishöjningen för att täcka de växande kostnaderna, på grund av prispressen från den ökande volymen dumpad indisk import, och därmed kunde unionsindustrin inte nå en tillfredsställande vinstnivå som skulle kunna anses nödvändig för denna särskilda industri. |
| --- | --- |

(109)

Med tanke på de ökande produktionskostnaderna försökte unionsindustrin höja priset per enhet för icke-närstående kunder, såsom visas i skäl 93. Såsom anges ovan räckte dock inte prishöjningen för att täcka de växande kostnaderna, på grund av prispressen från den ökande volymen dumpad indisk import, och därmed kunde unionsindustrin inte nå en tillfredsställande vinstnivå som skulle kunna anses nödvändig för denna särskilda industri.

| (110) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ökningen av den dumpade importen från Indien till priser som konstant underskred unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada unionsindustrin har lidit. |
| --- | --- |

(110)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ökningen av den dumpade importen från Indien till priser som konstant underskred unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada unionsindustrin har lidit.

6.3   Verkningar av andra faktorer

6.3.1   Import från tredjeländer

| Land | | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (ton) | 8 129 | 10 853 | 14 360 | 16 403 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 134 | 177 | 202 |
| | Marknadsandel (%) | 6,2 | 5,8 | 7,3 | 8,3 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 94 | 118 | 134 |
| | Genomsnittspris | 1 914 | 2 607 | 2 835 | 2 508 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 136 | 148 | 131 |
| Schweiz | Volym (ton) | 8 094 | 10 700 | 9 187 | 9 115 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 113 | 113 |
| | Marknadsandel (%) | 6,2 | 5,7 | 4,7 | 4,6 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 93 | 75 | 75 |
| | Genomsnittspris | 3 423 | 4 063 | 4 475 | 4 360 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 119 | 131 | 127 |
| Sydkorea | | | | | |
| | Volym (ton) | 4 900 | 6 775 | 6 355 | 6 266 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 138 | 130 | 128 |
| | Marknadsandel (%) | 3,7 | 3,6 | 3,2 | 3,2 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 97 | 87 | 85 |
| | Genomsnittspris | 3 717 | 4 165 | 4 761 | 4 627 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 112 | 128 | 124 |
| Totalt alla tredjeländer undantaget Indien | | | | | |
| | Volym (ton) | 25 793 | 33 586 | 35 749 | 37 712 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 130 | 139 | 146 |
| | Marknadsandel (%) | 19,6 | 17,9 | 18,2 | 19,1 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 91 | 93 | 97 |
| | Genomsnittspris | 3 609 | 4 214 | 4 748 | 4 483 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 117 | 132 | 124 |

Land

2009

2010

2011

UP

Kina

Volym (ton)

8 129

10 853

14 360

16 403

Index (2009 = 100)

100

134

177

202

Marknadsandel (%)

6,2

5,8

7,3

8,3

Index (2009 = 100)

100

94

118

134

Genomsnittspris

1 914

2 607

2 835

2 508

Index (2009 = 100)

100

136

148

131

Schweiz

Volym (ton)

8 094

10 700

9 187

9 115

Index (2009 = 100)

100

132

113

113

Marknadsandel (%)

6,2

5,7

4,7

4,6

Index (2009 = 100)

100

93

75

75

Genomsnittspris

3 423

4 063

4 475

4 360

Index (2009 = 100)

100

119

131

127

Sydkorea

Volym (ton)

4 900

6 775

6 355

6 266

Index (2009 = 100)

100

138

130

128

Marknadsandel (%)

3,7

3,6

3,2

3,2

Index (2009 = 100)

100

97

87

85

Genomsnittspris

3 717

4 165

4 761

4 627

Index (2009 = 100)

100

112

128

124

Totalt alla tredjeländer undantaget Indien

Volym (ton)

25 793

33 586

35 749

37 712

Index (2009 = 100)

100

130

139

146

Marknadsandel (%)

19,6

17,9

18,2

19,1

Index (2009 = 100)

100

91

93

97

Genomsnittspris

3 609

4 214

4 748

4 483

Index (2009 = 100)

100

117

132

124

| (111) | Utöver den dumpade importen från Indien, som utgjorde 48 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden, fanns det andra importkällor, bland annat Kina, Korea och Schweiz, som behövde granskas med avseende på orsakssambandet. |
| --- | --- |

(111)

Utöver den dumpade importen från Indien, som utgjorde 48 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden, fanns det andra importkällor, bland annat Kina, Korea och Schweiz, som behövde granskas med avseende på orsakssambandet.

| (112) | Undersökningen visade att det genomsnittliga försäljningspriset för koreanska och schweiziska exporterande tillverkare förblev högre än de indiska exporterande tillverkarnas och unionsindustrins försäljningspris under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Vidare minskade deras marknadsandelar med 0,5 respektive 1,6 procentenheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(112)

Undersökningen visade att det genomsnittliga försäljningspriset för koreanska och schweiziska exporterande tillverkare förblev högre än de indiska exporterande tillverkarnas och unionsindustrins försäljningspris under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Vidare minskade deras marknadsandelar med 0,5 respektive 1,6 procentenheter under undersökningsperioden.

| (113) | Det genomsnittliga priset från Kina låg under unionsindustrins prisnivå och Kinas marknadsandel visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att produktblandningen för den kinesiska importen är en annan och att de kinesiska produkterna inte direkt konkurrerar med unionsindustrin eller dem av indiskt ursprung. Det ansågs därför inte att den kinesiska exporten kunde ha haft någon väsentlig effekt på de kärnprodukttyper som säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden. Därför kan det eventuella bidraget från importen från Kina på den skada som vållats unionsindustrin endast ha varit obetydligt. |
| --- | --- |

(113)

Det genomsnittliga priset från Kina låg under unionsindustrins prisnivå och Kinas marknadsandel visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att produktblandningen för den kinesiska importen är en annan och att de kinesiska produkterna inte direkt konkurrerar med unionsindustrin eller dem av indiskt ursprung. Det ansågs därför inte att den kinesiska exporten kunde ha haft någon väsentlig effekt på de kärnprodukttyper som säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden. Därför kan det eventuella bidraget från importen från Kina på den skada som vållats unionsindustrin endast ha varit obetydligt.

| (114) | En exporterande tillverkare hävdade trots detta att importen av tråd av rostfritt stål från Kina, Korea och Schweiz borde ha innefattats i denna undersökning. |
| --- | --- |

(114)

En exporterande tillverkare hävdade trots detta att importen av tråd av rostfritt stål från Kina, Korea och Schweiz borde ha innefattats i denna undersökning.

| (115) | Utöver de fakta och överväganden som tas upp ovan bör det påpekas att det från inledningsskedet och hittills inte har funnits några bevis för dumpning, skadevållande eller något annat orsakssamband som skulle ha motiverat inledande av ett antidumpningsförfarande rörande import med ursprung i ovannämnda länder. Även om det skulle ha funnits bevis som motiverade en undersökning av annan import gäller vidare att en skillnad i behandling som består i att ett antidumpningsförfarande inleds endast mot indisk import inte skulle betraktas som diskriminerande. Påståendet att dessa länder borde ha ingått i undersökningens räckvidd är därför grundlöst och bör avvisas. |
| --- | --- |

(115)

Utöver de fakta och överväganden som tas upp ovan bör det påpekas att det från inledningsskedet och hittills inte har funnits några bevis för dumpning, skadevållande eller något annat orsakssamband som skulle ha motiverat inledande av ett antidumpningsförfarande rörande import med ursprung i ovannämnda länder. Även om det skulle ha funnits bevis som motiverade en undersökning av annan import gäller vidare att en skillnad i behandling som består i att ett antidumpningsförfarande inleds endast mot indisk import inte skulle betraktas som diskriminerande. Påståendet att dessa länder borde ha ingått i undersökningens räckvidd är därför grundlöst och bör avvisas.

| (116) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att exporten från tredjeländer inte bidrog i någon påtaglig grad till den väsentliga skada som unionsindustrin led. |
| --- | --- |

(116)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att exporten från tredjeländer inte bidrog i någon påtaglig grad till den väsentliga skada som unionsindustrin led.

6.3.2   Unionsindustrins exportresultat

| (117) | Unionsindustrins totala export av den berörda produkten utgjorde 8,5 % av den totala produktionen under undersökningsperioden. Denna bild återspeglas av exporten till icke-närstående kunder från unionstillverkarna i urvalet, vars export utgjorde 7 % av produktionen under undersökningsperioden, och priserna var 36 % högre än dem på EU-marknaden under samma period. Baserat på detta kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(117)

Unionsindustrins totala export av den berörda produkten utgjorde 8,5 % av den totala produktionen under undersökningsperioden. Denna bild återspeglas av exporten till icke-närstående kunder från unionstillverkarna i urvalet, vars export utgjorde 7 % av produktionen under undersökningsperioden, och priserna var 36 % högre än dem på EU-marknaden under samma period. Baserat på detta kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan.

6.3.3   Den ekonomiska krisen och priserna på råmaterial

| (118) | Såsom nämns i skäl 68 var förbrukningen särskilt låg 2009 på grund av de exceptionellt höga priserna på nickel och effekterna av den ekonomiska krisen. Denna situation förklarar tveklöst den särskilt dåliga ekonomiska situationen för unionsindustrin 2009, men det förtjänar att noteras att resultaten för den dumpade lågprisimporten kontrasterar mot unionsindustrins situation i läget med ökande förbrukning från 2010 och framåt. |
| --- | --- |

(118)

Såsom nämns i skäl 68 var förbrukningen särskilt låg 2009 på grund av de exceptionellt höga priserna på nickel och effekterna av den ekonomiska krisen. Denna situation förklarar tveklöst den särskilt dåliga ekonomiska situationen för unionsindustrin 2009, men det förtjänar att noteras att resultaten för den dumpade lågprisimporten kontrasterar mot unionsindustrins situation i läget med ökande förbrukning från 2010 och framåt.

| (119) | Undersökningen visade att unionsindustrin inte heller under den allmänna ekonomiska återhämtningen kunde dra nytta av den ökande förbrukningen och att den förlorade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade indiska exporten ökade sin marknadsandel. |
| --- | --- |

(119)

Undersökningen visade att unionsindustrin inte heller under den allmänna ekonomiska återhämtningen kunde dra nytta av den ökande förbrukningen och att den förlorade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade indiska exporten ökade sin marknadsandel.

| (120) | Även om den ekonomiska krisen och de höjda priserna på råmaterial kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat totalt sett, kan dess inverkan därför inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Även om den ekonomiska krisen och de höjda priserna på råmaterial kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat totalt sett, kan dess inverkan därför inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

6.4   Slutsats om orsakssambandet

| (121) | Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den dumpade importen med ursprung i Indien under skadeundersökningsperioden (med 110 % respektive 40 %). Det konstaterades dessutom att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden, framför allt under undersökningsperioden (med i genomsnitt 15 %). |
| --- | --- |

(121)

Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den dumpade importen med ursprung i Indien under skadeundersökningsperioden (med 110 % respektive 40 %). Det konstaterades dessutom att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden, framför allt under undersökningsperioden (med i genomsnitt 15 %).

| (122) | Denna ökning av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Indien sammanföll med den långsamma utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation, särskilt från och med 2010. Trots återhämtningen av förbrukningen kunde unionsindustrin inte överföra den ökade produktionskostnaden på sina kunder i någon tillfredsställande grad, och därmed förblev ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och investeringar på en låg nivå. |
| --- | --- |

(122)

Denna ökning av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Indien sammanföll med den långsamma utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation, särskilt från och med 2010. Trots återhämtningen av förbrukningen kunde unionsindustrin inte överföra den ökade produktionskostnaden på sina kunder i någon tillfredsställande grad, och därmed förblev ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och investeringar på en låg nivå.

| (123) | Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Indien och skadan som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(123)

Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Indien och skadan som unionsindustrin lidit.

| (124) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(124)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

7.   UNIONENS INTRESSE

7.1   Allmänna överväganden

| (125) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadlig dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(125)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadlig dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.

7.2   Unionsindustrins intresse

| (126) | Unionsindustrin utgörs av 27 kända tillverkare som representerar hela unionens tillverkning av den liknande produkten. Tillverkarna finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt 1 747 personer i samband med den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(126)

Unionsindustrin utgörs av 27 kända tillverkare som representerar hela unionens tillverkning av den liknande produkten. Tillverkarna finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt 1 747 personer i samband med den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (127) | En unionstillverkare, som representerade en relativt liten andel av unionstillverkningen och hade ett närstående företag i Indien, motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom nämns i skäl 22 hävdade tillverkaren också att de mycket tekniska produkterna inte skulle omfattas och att det inte låg i unionens intresse att införa samma åtgärder på denna produkttyp. |
| --- | --- |

(127)

En unionstillverkare, som representerade en relativt liten andel av unionstillverkningen och hade ett närstående företag i Indien, motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom nämns i skäl 22 hävdade tillverkaren också att de mycket tekniska produkterna inte skulle omfattas och att det inte låg i unionens intresse att införa samma åtgärder på denna produkttyp.

| (128) | Såsom nämns i skäl 72 togs hänsyn till detta i frågeformuläret genom att PCN-numren utökades, vilket ger en tydlig identifiering av dessa typer i undersökningen. I detta skede visade undersökningen dock att mycket tekniska produkter omfattades och att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa produkttyper. Därmed ansågs de betänkligheter som uttrycktes av denna tillverkare sakna grund och påståendet avvisades. |
| --- | --- |

(128)

Såsom nämns i skäl 72 togs hänsyn till detta i frågeformuläret genom att PCN-numren utökades, vilket ger en tydlig identifiering av dessa typer i undersökningen. I detta skede visade undersökningen dock att mycket tekniska produkter omfattades och att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa produkttyper. Därmed ansågs de betänkligheter som uttrycktes av denna tillverkare sakna grund och påståendet avvisades.

| (129) | Det har fastställts att den dumpade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin inte kunde dra full nytta av den ökande förbrukningen och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig. |
| --- | --- |

(129)

Det har fastställts att den dumpade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin inte kunde dra full nytta av den ökande förbrukningen och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig.

| (130) | Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(130)

Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden.

| (131) | Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för industrin att upprätthålla och vidareutveckla sina insatser för att vara kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

(131)

Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för industrin att upprätthålla och vidareutveckla sina insatser för att vara kostnadseffektiva.

| (132) | Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. |
| --- | --- |

(132)

Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras.

| (133) | Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att åtgärder införs för import med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(133)

Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att åtgärder införs för import med ursprung i Indien.

7.3   Användarnas intresse

| (134) | Kommissionen skickade frågeformulär till nio användare i unionen. Endast tre svarade på frågeformulären, vilket representerar ca 6 % av den totala importen från Indien av den berörda produkten under undersökningsperioden. Dessa användare finns inom sektorer som rör livsmedelsberedning, bland annat inom kommersiella kök och catering, hushållsapparater och bilindustrin. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen skickade frågeformulär till nio användare i unionen. Endast tre svarade på frågeformulären, vilket representerar ca 6 % av den totala importen från Indien av den berörda produkten under undersökningsperioden. Dessa användare finns inom sektorer som rör livsmedelsberedning, bland annat inom kommersiella kök och catering, hushållsapparater och bilindustrin.

| (135) | I genomsnitt stod inköp från Indien för ca 67 % av de totala inköpen av den berörda produkten, och Indien utgör den enda leveranskällan endast för en användare. Under undersökningsperioden representerade den genomsnittliga procentandel av omsättning som innefattade den berörda produkten 54 % av deras totala omsättning. |
| --- | --- |

(135)

I genomsnitt stod inköp från Indien för ca 67 % av de totala inköpen av den berörda produkten, och Indien utgör den enda leveranskällan endast för en användare. Under undersökningsperioden representerade den genomsnittliga procentandel av omsättning som innefattade den berörda produkten 54 % av deras totala omsättning.

| (136) | Undersökningen visade att den genomsnittliga lönsamheten under undersökningsperioden för alla samarbetsvilliga användare inom sektorer som använder den berörda produkten var över 9 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(136)

Undersökningen visade att den genomsnittliga lönsamheten under undersökningsperioden för alla samarbetsvilliga användare inom sektorer som använder den berörda produkten var över 9 % av omsättningen.

| (137) | Den sannolika effekten av de föreslagna åtgärderna bedömdes på grundval av svaren på frågeformuläret från användarna och hela unionsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten. Om man utgår från ett värsta scenario för unionsmarknaden, dvs. att ingen prishöjning kan överföras på distributionskedjan och att användarna skulle fortsätta köpa från Indien i de tidigare volymerna, skulle tullens inverkan på användarnas lönsamhet innebära en minskning med ca 1,2 procentenheter. |
| --- | --- |

(137)

Den sannolika effekten av de föreslagna åtgärderna bedömdes på grundval av svaren på frågeformuläret från användarna och hela unionsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten. Om man utgår från ett värsta scenario för unionsmarknaden, dvs. att ingen prishöjning kan överföras på distributionskedjan och att användarna skulle fortsätta köpa från Indien i de tidigare volymerna, skulle tullens inverkan på användarnas lönsamhet innebära en minskning med ca 1,2 procentenheter.

| (138) | Det ska noteras att en användare hade en neutral position när det gällde undersökningen eftersom den användaren anser att ett införande av åtgärder inte kommer att ha någon påtaglig inverkan på marknadspriserna eftersom en eventuell prisökning kommer att absorberas av distributörerna. |
| --- | --- |

(138)

Det ska noteras att en användare hade en neutral position när det gällde undersökningen eftersom den användaren anser att ett införande av åtgärder inte kommer att ha någon påtaglig inverkan på marknadspriserna eftersom en eventuell prisökning kommer att absorberas av distributörerna.

| (139) | En annan användare uttryckte oro för att åtgärderna om de införs skulle drabba även vissa produkttyper som inte längre tillverkas i unionen. Undersökningen visade dock att de produkttyper denna användare hänvisar till fortfarande tillverkas i unionen och att efterfrågan på dessa sorter av rostfritt stål saknar betydelse. Vidare bör det noteras att unionstillverkarna inte tillverkade på full kapacitet under skadeundersökningsperioden, och om efterfrågan ökar kan därför även tillverkningen ökas i motsvarande grad. |
| --- | --- |

(139)

En annan användare uttryckte oro för att åtgärderna om de införs skulle drabba även vissa produkttyper som inte längre tillverkas i unionen. Undersökningen visade dock att de produkttyper denna användare hänvisar till fortfarande tillverkas i unionen och att efterfrågan på dessa sorter av rostfritt stål saknar betydelse. Vidare bör det noteras att unionstillverkarna inte tillverkade på full kapacitet under skadeundersökningsperioden, och om efterfrågan ökar kan därför även tillverkningen ökas i motsvarande grad.

| (140) | Det ska påpekas att eftersom den berörda produkten är standardiserad när det gäller sektor och användning, kan användarna lätt byta sina leveranskällor när det gäller produktkvalitet eller pris. Införandet av åtgärder bör inte utesluta möjligheten att importera den berörda produkten från andra länder och även från Indien när dumpningens snedvridande effekter på handeln har eliminerats. |
| --- | --- |

(140)

Det ska påpekas att eftersom den berörda produkten är standardiserad när det gäller sektor och användning, kan användarna lätt byta sina leveranskällor när det gäller produktkvalitet eller pris. Införandet av åtgärder bör inte utesluta möjligheten att importera den berörda produkten från andra länder och även från Indien när dumpningens snedvridande effekter på handeln har eliminerats.

| (141) | Med hänsyn till ovanstående anses den totala inverkan på användare vara begränsad, även om vissa användare sannolikt påverkas mer negativt än andra av åtgärder som gäller import från Indien. |
| --- | --- |

(141)

Med hänsyn till ovanstående anses den totala inverkan på användare vara begränsad, även om vissa användare sannolikt påverkas mer negativt än andra av åtgärder som gäller import från Indien.

7.4   Importörernas intresse

| (142) | Ett begränsat samarbete erhölls från icke-närstående importörer. Nio importörer tillhandahöll urvalsinformation men endast en var samarbetsvillig. Detta företag stod för ca 7 % av den totala importen från Indien under undersökningsperioden. Företaget motsätter sig att åtgärder införs eftersom Indien med stor marginal är företagets viktigaste leverantör. Även om införandet av åtgärder skulle inverka negativt på företagets lönsamhet på grund av de högre kostnaderna skulle det importerande företaget ha möjlighet att överföra åtminstone en del kostnadsökningen på sina kunder. |
| --- | --- |

(142)

Ett begränsat samarbete erhölls från icke-närstående importörer. Nio importörer tillhandahöll urvalsinformation men endast en var samarbetsvillig. Detta företag stod för ca 7 % av den totala importen från Indien under undersökningsperioden. Företaget motsätter sig att åtgärder införs eftersom Indien med stor marginal är företagets viktigaste leverantör. Även om införandet av åtgärder skulle inverka negativt på företagets lönsamhet på grund av de högre kostnaderna skulle det importerande företaget ha möjlighet att överföra åtminstone en del kostnadsökningen på sina kunder.

| (143) | Vidare skulle importörerna kunna byta till en annan källa, inbegripet unionsindustrin och andra exporterande länder. |
| --- | --- |

(143)

Vidare skulle importörerna kunna byta till en annan källa, inbegripet unionsindustrin och andra exporterande länder.

| (144) | Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse. |
| --- | --- |

(144)

Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse.

7.5   Slutsats om unionens intresse

| (145) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det totalt sett, på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse, inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från Indien. |
| --- | --- |

(145)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det totalt sett, på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse, inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från Indien.

| (146) | Vidare gäller att sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. |
| --- | --- |

(146)

Vidare gäller att sammantaget, och vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper.

8.   FÖRSLAG TILL PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (147) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(147)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.

8.1   Nivå för undanröjande av skada

| (148) | Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(148)

Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (149) | Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. |
| --- | --- |

(149)

Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.

| (150) | Därför beräknades nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den dumpade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande i skäl 77, med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset fastställdes genom att en rimlig vinstnivå adderades till produktionskostnaden. Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 5 %, såsom anges i skäl 95. |
| --- | --- |

(150)

Därför beräknades nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den dumpade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande i skäl 77, med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset fastställdes genom att en rimlig vinstnivå adderades till produktionskostnaden. Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 5 %, såsom anges i skäl 95.

| (151) | Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importpriset cif, se skäl 154. |
| --- | --- |

(151)

Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importpriset cif, se skäl 154.

8.2   Preliminära åtgärder

| (152) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien och att den, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(152)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien och att den, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (153) | När det gäller den parallella antisubventionsundersökningen i enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (5), får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Alla subventionssystem som tas upp i den preliminära antisubventionsförordningen (6) gäller exportsubvention. De relevanta preliminära antidumpningstullsatserna för berörda samarbetsvilliga tillverkare justeras därför i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(153)

När det gäller den parallella antisubventionsundersökningen i enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (5), får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Alla subventionssystem som tas upp i den preliminära antisubventionsförordningen (6) gäller exportsubvention. De relevanta preliminära antidumpningstullsatserna för berörda samarbetsvilliga tillverkare justeras därför i enlighet med detta.

| (154) | Mot denna bakgrund har de preliminära antidumpningstullarnas storlek fastställts på grundval av en jämförelse mellan skademarginalerna, dumpningsmarginalerna och nivån på utjämningstullarna. Följande antidumpningstullar bör därför införas:









  (i %) |
| --- | --- |
| Företag | Skademarginal | Dumpningsmarginal | Utjämningstullsats | Preliminär antidumpningstullsats |
| Rajaraatna Metal Industries | 17,2 | 32,3 | 4,3 | 12,9 |
| Venusgruppen | 26,1 | 30,4 | 3,2 | 22,9 |
| Viraj Profiles | 32,1 | 24,4 | 0,0 | 24,4 |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 24,0 | 28,0 | 3,8 | 20,2 |
| Alla övriga företag | 32,1 | 32,3 | 4,3 | 27,8 |

(154)

Mot denna bakgrund har de preliminära antidumpningstullarnas storlek fastställts på grundval av en jämförelse mellan skademarginalerna, dumpningsmarginalerna och nivån på utjämningstullarna. Följande antidumpningstullar bör därför införas:

(i %)

Företag

Skademarginal

Dumpningsmarginal

Utjämningstullsats

Preliminär antidumpningstullsats

Rajaraatna Metal Industries

17,2

32,3

4,3

12,9

Venusgruppen

26,1

30,4

3,2

22,9

Viraj Profiles

32,1

24,4

0,0

24,4

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

24,0

28,0

3,8

20,2

Alla övriga företag

32,1

32,3

4,3

27,8

| (155) | Storleken på de individuella företagsspecifika antidumpningstullar som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”Alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av berörda produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade berörda produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(155)

Storleken på de individuella företagsspecifika antidumpningstullar som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”Alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av berörda produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade berörda produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”.

| (156) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen (7) med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(156)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen (7) med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (157) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(157)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

9.   SLUTBESTÄMMELSE

| (158) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande. |
| --- | --- |

(158)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av tråd av rostfritt stål som i viktprocent innehåller:

| — | minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, |
| --- | --- |

—

minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,

| — | mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium, |
| --- | --- |

—

mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,

som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 7223 00 19 och 7223 00 99 och med ursprung i Indien.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,9 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 22,9 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 22,9 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra | 22,9 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 22,9 | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra | 24,4 | B780 |
| Företag som förtecknas i bilagan | 20,2 | B781 |
| Alla övriga företag | 27,8 | B999 |

Företag

Tull (%)

Taric-tilläggsnummer

Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,9

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

22,9

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

22,9

B777

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

22,9

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

22,9

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

24,4

B780

Företag som förtecknas i bilagan

20,2

B781

Alla övriga företag

27,8

B999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

2.   Berörda parter får i enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 lämna synpunkter på tillämpningen av den här förordningen inom en månad efter dess ikraftträdande.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 240, 10.8.2012, s. 15.

2

(3)  EUT C 240, 10.8.2012, s. 6.

3

(4)  Rådets förordningar (EG) nr 1599/1999 (EGT L 189, 22.7.1999, s. 1), (EG) nr 1600/1999 (EGT L 189, 22.7.1999, s. 19) och (EG) nr 1601/1999 (EGT L 189, 22.7.1999, s. 26).

4

(5)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

5

(6)  Se sidan 19 i detta nummer av EUT.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, N105, 8/20, 1049 Bryssel, BELGIEN.

7

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Indien som inte ingick i urvalet

Taric-tilläggsnummer B781

| Företagets namn | Stad |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Haryana |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai, Maharashtra |
| KEI Industries | New Delhi |
| Macro Bars and Wires | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai, Maharashtra |
| Panchmahal Steel Ltd | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Företagets namn

Stad

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Haryana

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai, Maharashtra

KEI Industries

New Delhi

Macro Bars and Wires

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai, Maharashtra

Panchmahal Steel Ltd

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 126/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 126/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 419/2013

av den 3 maj 2013

om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 12,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1.   Inledande

| (1) | Den 10 augusti 2012 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antisubventionsförfarande (nedan kallat antisubventionsförfarandet eller det aktuella förfarandet) beträffande import till unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 10 augusti 2012 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antisubventionsförfarande (nedan kallat antisubventionsförfarandet eller det aktuella förfarandet) beträffande import till unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet).

| (2) | Samma dag inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallad antidumpningsförfarandet). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning (nedan kallad antidumpningsförfarandet).

| (3) | Antisubventionsförfarandet inleddes efter ett klagomål inlämnat den 28 juni 2012 från Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) som företrädde tillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av viss tråd av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(3)

Antisubventionsförfarandet inleddes efter ett klagomål inlämnat den 28 juni 2012 från Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) som företrädde tillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av viss tråd av rostfritt stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att det förekommit subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

| (4) | Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, Indiens myndigheter om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. De indiska myndigheterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller påståendena i klagomålet och i syfte att uppnå en ömsesidig lösning. Under samråden kom man inte fram till någon ömsesidigt tillfredsställande lösning. |
| --- | --- |

(4)

Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, Indiens myndigheter om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av viss tråd av rostfritt stål med ursprung i Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. De indiska myndigheterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller påståendena i klagomålet och i syfte att uppnå en ömsesidig lösning. Under samråden kom man inte fram till någon ömsesidigt tillfredsställande lösning.

1.2.   Parter som berörs av undersökningen

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, kända importörer och användare samt de indiska myndigheterna om att undersökningen hade inletts. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, kända importörer och användare samt de indiska myndigheterna om att undersökningen hade inletts.

| (6) | De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (7) | Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare involverade i undersökningen och för att slutföra undersökningen inom den föreskrivna tidsfristen meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat begränsa de exporterande tillverkarna i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som skulle undersökas till ett rimligt antal genom ett urval i enlighet med artikel 27 i grundförordningen (denna process kallas också stickprovsförfarande). |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare involverade i undersökningen och för att slutföra undersökningen inom den föreskrivna tidsfristen meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den hade beslutat begränsa de exporterande tillverkarna i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare som skulle undersökas till ett rimligt antal genom ett urval i enlighet med artikel 27 i grundförordningen (denna process kallas också stickprovsförfarande).

1.2.1.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (8) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i det berörda landet att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i det berörda landet att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Totalt lämnade 18 exporterande tillverkare, varav vissa ingick i samma grupp, de begärda uppgifterna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande, samtyckte till att ingå i urvalet och 7 av dem begärde individuell undersökning om de inte skulle innefattas i urvalet. Femton av dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat tråd av rostfritt stål till unionen under undersökningsperioden. Urvalet gjordes därför på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa 15 exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(9)

Totalt lämnade 18 exporterande tillverkare, varav vissa ingick i samma grupp, de begärda uppgifterna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande, samtyckte till att ingå i urvalet och 7 av dem begärde individuell undersökning om de inte skulle innefattas i urvalet. Femton av dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat tråd av rostfritt stål till unionen under undersökningsperioden. Urvalet gjordes därför på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa 15 exporterande tillverkare.

| (10) | I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av två enskilda företag och en grupp av fyra närstående företag som tillsammans stod för över 63 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av två enskilda företag och en grupp av fyra närstående företag som tillsammans stod för över 63 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen av den berörda produkten.

| (11) | I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen gjordes urvalet av ett representativt stickprov i samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och även med relevanta indiska myndigheter. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen gjordes urvalet av ett representativt stickprov i samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och även med relevanta indiska myndigheter. Inga synpunkter på valet av stickprov lämnades.

| (12) | Såsom anges i skäl 10 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som omfattades av undersökningen av subventionering anges i skäl 19. |
| --- | --- |

(12)

Såsom anges i skäl 10 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som omfattades av undersökningen av subventionering anges i skäl 19.

| (13) | Vidare inkom såsom nämns i skäl 9 från början 7 ansökningar om individuell undersökning. Därför ansågs det i detta skede att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid. De begäranden som lämnades av exportörer som lämnade in nödvändiga uppgifter inom tidsfristen kommer dock att granskas under återstoden av undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

Vidare inkom såsom nämns i skäl 9 från början 7 ansökningar om individuell undersökning. Därför ansågs det i detta skede att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid. De begäranden som lämnades av exportörer som lämnade in nödvändiga uppgifter inom tidsfristen kommer dock att granskas under återstoden av undersökningen.

1.2.2.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Detta urval utgjordes till en början av fem tillverkare som var kända för kommissionen som tillverkare av tråd av rostfritt stål i unionen redan innan undersökningen inleddes. Kommissionen gjorde urvalet till stickprovet utifrån försäljning, tillverkningsvolym och geografiskt läge. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet. Analysen av svaren på frågeformuläret avslöjade att en utvald unionstillverkare hade ett närstående företag i unionen som också var involverat i tillverkningen och försäljningen av tråd av rostfritt stål. Därmed stod de sex unionstillverkarna i urvalet för 46,5 % av den totala beräknade produktionen i unionen. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Detta urval utgjordes till en början av fem tillverkare som var kända för kommissionen som tillverkare av tråd av rostfritt stål i unionen redan innan undersökningen inleddes. Kommissionen gjorde urvalet till stickprovet utifrån försäljning, tillverkningsvolym och geografiskt läge. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet. Analysen av svaren på frågeformuläret avslöjade att en utvald unionstillverkare hade ett närstående företag i unionen som också var involverat i tillverkningen och försäljningen av tråd av rostfritt stål. Därmed stod de sex unionstillverkarna i urvalet för 46,5 % av den totala beräknade produktionen i unionen. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin.

1.2.3.   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (15) | För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall välja ett stickprov ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall välja ett stickprov ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Sammanlagt nio icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen valde ut tre företag till urvalet som stod för 23,8 % av den indiska importen till unionen under undersökningsperioden baserat på den största importvolymen till unionen. Två av de importörer som valts ut till stickprovet lämnade dock inte in några svar på frågeformuläret. Därför kunde inget stickprovsförfarande tillämpas i denna fas av undersökningen och samarbete kommer att sökas från de övriga importörerna under återstoden av undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

Sammanlagt nio icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen valde ut tre företag till urvalet som stod för 23,8 % av den indiska importen till unionen under undersökningsperioden baserat på den största importvolymen till unionen. Två av de importörer som valts ut till stickprovet lämnade dock inte in några svar på frågeformuläret. Därför kunde inget stickprovsförfarande tillämpas i denna fas av undersökningen och samarbete kommer att sökas från de övriga importörerna under återstoden av undersökningen.

1.2.4.   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (17) | Frågeformulär skickades ut till de indiska myndigheterna, de tre (grupperna) av exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet och till de exporterande tillverkare som hade ansökt om individuell undersökning, till de sex unionstillverkarna i urvalet, till de tre icke-närstående importörer i urvalet och till nio kända användare. |
| --- | --- |

(17)

Frågeformulär skickades ut till de indiska myndigheterna, de tre (grupperna) av exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet och till de exporterande tillverkare som hade ansökt om individuell undersökning, till de sex unionstillverkarna i urvalet, till de tre icke-närstående importörer i urvalet och till nio kända användare.

| (18) | Svar på frågeformulären inkom från de indiska myndigheterna, de tre (grupperna) av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, en av de exporterande tillverkare som ansökt om individuell undersökning, de sex unionstillverkare som ingick i urvalet, en icke-närstående importör och tre användare. |
| --- | --- |

(18)

Svar på frågeformulären inkom från de indiska myndigheterna, de tre (grupperna) av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, en av de exporterande tillverkare som ansökt om individuell undersökning, de sex unionstillverkare som ingick i urvalet, en icke-närstående importör och tre användare.

| (19) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om subventioner, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes hos de indiska myndigheterna i Delhi och hos följande företag: | Tillverkare i unionen:






  — | Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om subventioner, om den skada som vållats och om unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes hos de indiska myndigheterna i Delhi och hos följande företag:

Tillverkare i unionen:

—

Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Tyskland

| — | Inoxfil S.A., Igualada, Spanien |
| --- | --- |

—

Inoxfil S.A., Igualada, Spanien

| — | Rodacciai SPA, Milano, Italien |
| --- | --- |

—

Rodacciai SPA, Milano, Italien

| — | Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italien |
| --- | --- |

—

Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italien

| — | Ugitechgruppen:






  — | Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Frankrike |
| --- | --- | --- |

—

Ugitechgruppen:

—

Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Frankrike

| — | Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Tyskland |
| --- | --- |

—

Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Tyskland

| | Exporterande tillverkare i Indien






  — | Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indien

—

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

| — | Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

| — | Venusgruppen:






  — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombay, Maharashtra |
| --- | --- | --- |

—

Venusgruppen:

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombay, Maharashtra

| — | Precision Metals, Bombay, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Bombay, Maharashtra

| — | Hindustan Inox Ltd, Bombay, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd, Bombay, Maharashtra

| — | Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombay, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombay, Maharashtra

1.3.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (20) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2011 till och med den 31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2011 till och med den 31 mars 2012 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Berörd produkt

| (21) | Den berörda produkten är tråd av rostfritt stål som i viktprocent innehåller:






  — | minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, |
| --- | --- | --- |

(21)

Den berörda produkten är tråd av rostfritt stål som i viktprocent innehåller:

—

minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,

| — | mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium, |
| --- | --- |

—

mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,

| — | med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 7223 00 19 och 7223 00 99. |
| --- | --- |

—

med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 7223 00 19 och 7223 00 99.

| (22) | En part hävdade att det finns ”mycket tekniska” produkttyper som skiljer sig från övriga berörda produkttyper som tillverkas i Indien och även i unionen. Parten hävdade vidare att till skillnad från de flesta typer som exporteras från Indien till unionen är de tekniska typerna inte varor utan särskilda produkttyper som tillverkas för särskilda användningar i vissa stålsorter och vissa diametrar och bör inte omfattas av undersökningen. |
| --- | --- |

(22)

En part hävdade att det finns ”mycket tekniska” produkttyper som skiljer sig från övriga berörda produkttyper som tillverkas i Indien och även i unionen. Parten hävdade vidare att till skillnad från de flesta typer som exporteras från Indien till unionen är de tekniska typerna inte varor utan särskilda produkttyper som tillverkas för särskilda användningar i vissa stålsorter och vissa diametrar och bör inte omfattas av undersökningen.

| (23) | I detta skede förefaller de tekniska typerna ingå i produktdefinitionen och ha likartade grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper jämfört med övriga berörda typer av produkten. Vidare förefaller det som om dessa typer även tillverkas av unionsindustrin, och därför omfattas de tekniska typerna av undersökningen. |
| --- | --- |

(23)

I detta skede förefaller de tekniska typerna ingå i produktdefinitionen och ha likartade grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper jämfört med övriga berörda typer av produkten. Vidare förefaller det som om dessa typer även tillverkas av unionsindustrin, och därför omfattas de tekniska typerna av undersökningen.

2.2.   Likadan produkt

| (24) | Undersökningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Indien, samt den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningar. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Indien, samt den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden, har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningar. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SUBVENTIONER

3.1.   Inledning

| (25) | På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:






  a) | Tullkreditsystemet (DEPBS, Duty Entitlement Passbook Scheme) |
| --- | --- | --- |

(25)

På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:

a)

Tullkreditsystemet (DEPBS, Duty Entitlement Passbook Scheme)

| b) | Tullrestitutionssystemet (DDS, Duty Drawback Scheme) |
| --- | --- |

b)

Tullrestitutionssystemet (DDS, Duty Drawback Scheme)

| c) | Systemet med förhandstillstånd (AAS, Advance Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

c)

Systemet med förhandstillstånd (AAS, Advance Authorisation Scheme)

| d) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS, Export Promotion Capital Goods Scheme) |
| --- | --- |

d)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS, Export Promotion Capital Goods Scheme)

| e) | Exportkreditsystemet (ECS, Export Credit Scheme) |
| --- | --- |

e)

Exportkreditsystemet (ECS, Export Credit Scheme)

| f) | Fokusmarknadssystemet (FMS, Focus Market Scheme) |
| --- | --- |

f)

Fokusmarknadssystemet (FMS, Focus Market Scheme)

| g) | Systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag (SEZ/EOU, Special Economic Zones/Export Oriented Units) |
| --- | --- |

g)

Systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag (SEZ/EOU, Special Economic Zones/Export Oriented Units)

| (26) | Systemen a, c–d och f–g grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act no 22 från 1992, som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (Foreign Trade Act: lagen om utrikeshandel). Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken (FTP) som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för undersökningsperioden i denna undersökning är dokumentet Foreign Trade Policy 2009–2014 (FTP 09–14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09–14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden 09–14 (volym I). Förfarandehandboken uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(26)

Systemen a, c–d och f–g grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act no 22 från 1992, som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (Foreign Trade Act: lagen om utrikeshandel). Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken (FTP) som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för undersökningsperioden i denna undersökning är dokumentet Foreign Trade Policy 2009–2014 (FTP 09–14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09–14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden 09–14 (volym I). Förfarandehandboken uppdateras regelbundet.

| (27) | Det exportkreditsystem som anges ovan i led e grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(27)

Det exportkreditsystem som anges ovan i led e grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

| (28) | Det tullrestitutionssystem som anges ovan i led b grundar sig på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, avsnitt 37 i lagen om centrala punktskatter (Central Excise Act) från 1944 och avsnitten 93A och 94 i budgetlagen (Financial Act) från 1994 samt på restitutionsreglerna för tull, centrala punktskatter och skatt på tjänster (Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet. Tillämpliga satser under undersökningsperioden var satser för hela branschen (All Industry Rates, AIR) enligt tullrestitutionssatserna för 2011–12, som offentliggjordes i meddelande nr 68/2011-Cus. (N.T). Tullrestitutionssystemet hänvisas även till som ett tullavskrivningssystem i kapitel 4 av FTP 09–14. |
| --- | --- |

(28)

Det tullrestitutionssystem som anges ovan i led b grundar sig på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, avsnitt 37 i lagen om centrala punktskatter (Central Excise Act) från 1944 och avsnitten 93A och 94 i budgetlagen (Financial Act) från 1994 samt på restitutionsreglerna för tull, centrala punktskatter och skatt på tjänster (Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet. Tillämpliga satser under undersökningsperioden var satser för hela branschen (All Industry Rates, AIR) enligt tullrestitutionssatserna för 2011–12, som offentliggjordes i meddelande nr 68/2011-Cus. (N.T). Tullrestitutionssystemet hänvisas även till som ett tullavskrivningssystem i kapitel 4 av FTP 09–14.

3.2.   Tullkreditsystemet (DEPBS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (29) | Tullkreditsystemet beskrivs närmare i kapitel 4.3 i FTP 09–14 och kapitel 4 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(29)

Tullkreditsystemet beskrivs närmare i kapitel 4.3 i FTP 09–14 och kapitel 4 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (30) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(30)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande av tullkreditsystemet

| (31) | En exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Tullkreditprocentsatserna fastställs på grundval av standardnormer för input/output och med beaktande av en antagen mängd importerade insatsvaror i exportprodukten samt tullbeloppet för denna antagna import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats. Tullkreditprocentsatsen för den berörda produkten under undersökningsperioden i den aktuella undersökningen var 5 % med ett högsta värde på 97 rupier/kg. |
| --- | --- |

(31)

En exportör kan ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser (tullkreditprocentsatser) för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. Tullkreditprocentsatserna fastställs på grundval av standardnormer för input/output och med beaktande av en antagen mängd importerade insatsvaror i exportprodukten samt tullbeloppet för denna antagna import, oavsett om importtullar faktiskt har betalats. Tullkreditprocentsatsen för den berörda produkten under undersökningsperioden i den aktuella undersökningen var 5 % med ett högsta värde på 97 rupier/kg.

| (32) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttransaktionen måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för den exporttransaktionen. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(32)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttransaktionen måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för den exporttransaktionen. Vid denna tidpunkt vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet.

| (33) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror och varor för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen. |
| --- | --- |

(33)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror och varor för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med användning av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen.

| (34) | En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska system som används utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av den ansökningsperiod som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). Vidare, vilket uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken (volym I) för 2009–2014, kan ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen för att lämna in ansökningar har löpt ut alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (på 10 % av krediten). |
| --- | --- |

(34)

En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och kan omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för att ansöka om krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Det elektroniska system som används utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av den ansökningsperiod som anges i kapitel 4.47 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). Vidare, vilket uttryckligen fastställs i kapitel 9.3 i förfarandehandboken (volym I) för 2009–2014, kan ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen för att lämna in ansökningar har löpt ut alltid beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (på 10 % av krediten).

| (35) | Det konstaterades att två av företagen i urvalet använde detta system under de två första kvartalen av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(35)

Det konstaterades att två av företagen i urvalet använde detta system under de två första kvartalen av undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om tullkreditsystemet

| (36) | Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullintäkter som normalt sett skulle ha tillfallit de indiska myndigheterna. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(36)

Tullkreditsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, av den anledningen att krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullintäkter som normalt sett skulle ha tillfallit de indiska myndigheterna. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.

| (37) | Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (38) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bland annat på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp av importtullar har utbetalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är därför ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(38)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bland annat på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp av importtullar har utbetalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är därför ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet.

e)   Avskaffande av tullkreditsystemet och övergång till ett tullrestitutionssystem

| (39) | Genom allmänt meddelande nr 54 (RE-2010)/2009-2014 av den 17 juni 2011 beviljades en slutlig tre månaders förlängning av tullkreditsystemet till och med den 30 september 2011. Eftersom ingen ytterligare förlängning därefter har offentliggjorts avskaffades därför tullkreditsystemet i praktiken den 30 september 2011. Det måste därför kontrolleras huruvida åtgärderna kunde införas i enlighet artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Genom allmänt meddelande nr 54 (RE-2010)/2009-2014 av den 17 juni 2011 beviljades en slutlig tre månaders förlängning av tullkreditsystemet till och med den 30 september 2011. Eftersom ingen ytterligare förlängning därefter har offentliggjorts avskaffades därför tullkreditsystemet i praktiken den 30 september 2011. Det måste därför kontrolleras huruvida åtgärderna kunde införas i enlighet artikel 15.1 i grundförordningen.

| (40) | De indiska myndigheterna förklarade för kommissionen att företag när tullkrediteringssystemet avskaffades kunde välja antingen andra system för tullbefrielse/tullavskrivning som beskrivs i kapitel 4 i FTP 09–14, dvs. systemet med förhandstillstånd eller tullrestitutionssystemet. |
| --- | --- |

(40)

De indiska myndigheterna förklarade för kommissionen att företag när tullkrediteringssystemet avskaffades kunde välja antingen andra system för tullbefrielse/tullavskrivning som beskrivs i kapitel 4 i FTP 09–14, dvs. systemet med förhandstillstånd eller tullrestitutionssystemet.

| (41) | Undersökningen visade att båda de företag som ingick i urvalet började använda sig av tullrestitutionssystemet omedelbart efter att tullkreditsystemet avskaffades. Det ska påpekas att tullrestitutionssystemet infördes 1995 och fanns parallellt med tullkreditsystemet under de två första kvartalen av undersökningsperioden och under ett antal år före undersökningsperioden. Tullrestitutionssystemet kunde dock inte användas samtidigt med tullkreditsystemet för samma exporter. |
| --- | --- |

(41)

Undersökningen visade att båda de företag som ingick i urvalet började använda sig av tullrestitutionssystemet omedelbart efter att tullkreditsystemet avskaffades. Det ska påpekas att tullrestitutionssystemet infördes 1995 och fanns parallellt med tullkreditsystemet under de två första kvartalen av undersökningsperioden och under ett antal år före undersökningsperioden. Tullrestitutionssystemet kunde dock inte användas samtidigt med tullkreditsystemet för samma exporter.

| (42) | Det ska påpekas att de indiska myndigheterna vidtog åtgärder för att organisera en mjuk övergång från tullkreditsystemet till tullrestitutionssystemet, vilket framgår av cirkulärskrivelse nr – 42/2011-Customs daterad den 22 september 2011. I denna cirkulärskrivelse förklaras det att ”[tull]restitutionssystemet detta år innefattar poster som hittills innefattades i tullkreditsystemet”. I samma cirkulärskrivelse anges det för sektorer som verkar under tullkreditsystemet att det ”har beslutats att en mjuk övergång ska gälla för poster inom dessa sektorer medan dessa införlivas i restitutionssystemet. Som övergångsarrangemang kommer dessa poster att utsättas för en blygsam minskning från tullkreditprocentsatserna, från 1 % till 3 % för de flesta poster.” Med andra ord anges det i denna cirkulärskrivelse att gällande tullrestitutionsprocentsatser från och med den 1 oktober 2011 fastställdes så att de skulle ge motsvarande förmån som det avskaffade tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(42)

Det ska påpekas att de indiska myndigheterna vidtog åtgärder för att organisera en mjuk övergång från tullkreditsystemet till tullrestitutionssystemet, vilket framgår av cirkulärskrivelse nr – 42/2011-Customs daterad den 22 september 2011. I denna cirkulärskrivelse förklaras det att ”[tull]restitutionssystemet detta år innefattar poster som hittills innefattades i tullkreditsystemet”. I samma cirkulärskrivelse anges det för sektorer som verkar under tullkreditsystemet att det ”har beslutats att en mjuk övergång ska gälla för poster inom dessa sektorer medan dessa införlivas i restitutionssystemet. Som övergångsarrangemang kommer dessa poster att utsättas för en blygsam minskning från tullkreditprocentsatserna, från 1 % till 3 % för de flesta poster.” Med andra ord anges det i denna cirkulärskrivelse att gällande tullrestitutionsprocentsatser från och med den 1 oktober 2011 fastställdes så att de skulle ge motsvarande förmån som det avskaffade tullkreditsystemet.

| (43) | De tullrestitutionsprocentsatser som tillämpades från och med den 1 oktober 2011 för den berörda produkten befanns faktiskt ge motsvarande subventionsnivåer som tullkreditsystemet gav fram till den 30 september 2011. Undersökningen bekräftade också mycket likartade nivåer för subventionsmarginalerna inom tullkreditsystemet och tullrestitutionssystemet för alla företagen i urvalet, som alla använde tullkreditsystemet under de första sex månaderna av undersökningsperioden och tullrestitutionssystemet under de följande sex månaderna av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(43)

De tullrestitutionsprocentsatser som tillämpades från och med den 1 oktober 2011 för den berörda produkten befanns faktiskt ge motsvarande subventionsnivåer som tullkreditsystemet gav fram till den 30 september 2011. Undersökningen bekräftade också mycket likartade nivåer för subventionsmarginalerna inom tullkreditsystemet och tullrestitutionssystemet för alla företagen i urvalet, som alla använde tullkreditsystemet under de första sex månaderna av undersökningsperioden och tullrestitutionssystemet under de följande sex månaderna av undersökningsperioden.

| (44) | Skälen 41–43 visar att även om tullkreditsystemet avskaffades fortsatte de underliggande förmånerna att beviljas utan avbrott och på en nästan identisk nivå genom att en mjuk övergång till tullrestitutionssystemet erbjöds. Därför dras slutsatsen att subventionerna inte har avskaffats i den mening som avses i artikel 15.1 i grundförordningen och att tullkreditsystemet är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(44)

Skälen 41–43 visar att även om tullkreditsystemet avskaffades fortsatte de underliggande förmånerna att beviljas utan avbrott och på en nästan identisk nivå genom att en mjuk övergång till tullrestitutionssystemet erbjöds. Därför dras slutsatsen att subventionerna inte har avskaffats i den mening som avses i artikel 15.1 i grundförordningen och att tullkreditsystemet är utjämningsbart.

f)   Beräkning av subventionens storlek

| (45) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. I samma ögonblick blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilken utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. I samma ögonblick blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att driva in tullen, vilken utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt tullkreditsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.

| (46) | I de fall väl underbyggda ansökningar hade lämnats in, drog man vid beräkningen av subventionsbeloppen (täljare) av sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(46)

I de fall väl underbyggda ansökningar hade lämnats in, drog man vid beräkningen av subventionsbeloppen (täljare) av sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (47) | Baserat på ovanstående fastställdes subventionsmarginalerna för detta system för berörda företag under undersökningsperioden till 0,58 % respektive 0,93 %, 1,04 %, 1,32 % och 2,04 % för företagen i Venusgruppen. |
| --- | --- |

(47)

Baserat på ovanstående fastställdes subventionsmarginalerna för detta system för berörda företag under undersökningsperioden till 0,58 % respektive 0,93 %, 1,04 %, 1,32 % och 2,04 % för företagen i Venusgruppen.

3.3.   Tullrestitutionssystemet (DDS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (48) | Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden. |
| --- | --- |

(48)

Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden.

b)   Stödberättigande

| (49) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(49)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (50) | Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett restitutionsbelopp inom ramen för tullrestitutionssystemet vilket beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inklusive den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet av insatsvaror vid tillverkning av en produkt och som de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten var under undersökningsperioden 4 % av fob-värdet, med ett högsta värde på 5 rupier/kg, varvid det lägsta värdet ska gälla. |
| --- | --- |

(50)

Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett restitutionsbelopp inom ramen för tullrestitutionssystemet vilket beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inklusive den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet av insatsvaror vid tillverkning av en produkt och som de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten var under undersökningsperioden 4 % av fob-värdet, med ett högsta värde på 5 rupier/kg, varvid det lägsta värdet ska gälla.

| (51) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern (ICEGATE) anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter att det levererande företaget har lämnat in sitt exportintyg, EGM (Export General Manifest), och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna i exporthandlingen är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel. |
| --- | --- |

(51)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern (ICEGATE) anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter att det levererande företaget har lämnat in sitt exportintyg, EGM (Export General Manifest), och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna i exporthandlingen är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel.

| (52) | Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten utförts (BRC, Bank Realisation Certificate). Detta dokument kan tillhandahållas efter att restitutionsbeloppet har betalats ut men de indiska myndigheterna kommer att återvinna det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar ett BRC inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

(52)

Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten utförts (BRC, Bank Realisation Certificate). Detta dokument kan tillhandahållas efter att restitutionsbeloppet har betalats ut men de indiska myndigheterna kommer att återvinna det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar ett BRC inom en viss tidsfrist.

| (53) | Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål. |
| --- | --- |

(53)

Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål.

| (54) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp inom ramen för tullrestitutionssystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. |
| --- | --- |

(54)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp inom ramen för tullrestitutionssystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls.

| (55) | Två av företaget i urvalet konstaterades använda tullrestitutionssystemet under de två sista kvartalen av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(55)

Två av företaget i urvalet konstaterades använda tullrestitutionssystemet under de två sista kvartalen av undersökningsperioden.

a)   Slutsats om tullrestitutionssystemet

| (56) | Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Ett tullrestitutionsbelopp är ett ekonomiskt bidrag från den indiska staten eftersom tillhandahåller det som en direkt överföring. Tullrestitutionsbeloppet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(56)

Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Ett tullrestitutionsbelopp är ett ekonomiskt bidrag från den indiska staten eftersom tillhandahåller det som en direkt överföring. Tullrestitutionsbeloppet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras.

| (57) | Tullrestitutionssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

Tullrestitutionssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (58) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen.

| (59) | Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullrestitutions oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet. |
| --- | --- |

(59)

Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullrestitutions oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet.

| (60) | Detta bekräftas av de indiska myndigheternas cirkulärskrivelse nr 24/2001, där det tydligt anges att ”[tullrestitutionsprocentsatserna] har inget samband med det faktiska förbrukningsmönstret för insatsvaror och det faktiska tullbeloppet för insatsvaror för en viss exportör eller enskilda avsändningar [...]” och där regionala myndigheter anvisas att ”inga bevis för faktiska tullar som erlagts på importerade eller inhemska insatsvaror [...] bör krävas av fältkontoren tillsammans med [begäran om restitution] som lämnas av exportörer”. |
| --- | --- |

(60)

Detta bekräftas av de indiska myndigheternas cirkulärskrivelse nr 24/2001, där det tydligt anges att ”[tullrestitutionsprocentsatserna] har inget samband med det faktiska förbrukningsmönstret för insatsvaror och det faktiska tullbeloppet för insatsvaror för en viss exportör eller enskilda avsändningar [...]” och där regionala myndigheter anvisas att ”inga bevis för faktiska tullar som erlagts på importerade eller inhemska insatsvaror [...] bör krävas av fältkontoren tillsammans med [begäran om restitution] som lämnas av exportörer”.

| (61) | I ljuset av det ovanstående dras slutsatsen att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(61)

I ljuset av det ovanstående dras slutsatsen att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart.

b)   Beräkning av subventionens storlek

| (62) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir Indiens myndigheter förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir Indiens myndigheter förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.

| (63) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (64) | Baserat på ovanstående fastställdes subventionsmarginalerna för detta system för samarbetsvilliga berörda företag till 0,61 % respektive 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % och 1,91 % för företagen i Venusgruppen. |
| --- | --- |

(64)

Baserat på ovanstående fastställdes subventionsmarginalerna för detta system för samarbetsvilliga berörda företag till 0,61 % respektive 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % och 1,91 % för företagen i Venusgruppen.

3.4.   Systemet med förhandstillstånd (AAS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (65) | Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i FTP 09–14 och kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(65)

Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i FTP 09–14 och kapitel 4.1–4.30 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (66) | Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 67. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som "har anknytning till" stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i FTP 09-14, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(66)

Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 67. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som "har anknytning till" stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i FTP 09-14, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

c)   Praktiskt genomförande

| (67) | Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:
  i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.
  ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.
  iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.
  iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i FTP 09-14. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.
  v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.
  vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

(67)

Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:

i)   Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.

ii)   Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

iii)   Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

iv)   Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i FTP 09-14. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.

v)   Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem, har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.

vi)   Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen av de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (68) | Under undersökningsperioden erhöll två företag som ingick i urvalet förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Dessa företag utnyttjade ett av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(68)

Under undersökningsperioden erhöll två företag som ingick i urvalet förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Dessa företag utnyttjade ett av delsystemen, nämligen förhandstillstånd för fysisk export. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara.

| (69) | För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken 09–14 (volym I)), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden. |
| --- | --- |

(69)

För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken 09–14 (volym I)), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden.

| (70) | När det gäller det delsystem som de berörda företagen använde under undersökningsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer Indiens myndigheter volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den berörda produkten. |
| --- | --- |

(70)

När det gäller det delsystem som de berörda företagen använde under undersökningsperioden, dvs. det för fysisk export, fastställer Indiens myndigheter volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den berörda produkten.

| (71) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(71)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).

| (72) | Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken. |
| --- | --- |

(72)

Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av Indiens myndigheter antingen inte uppfylldes eller ännu inte hade prövats i praktiken.

| (73) | Båda de kontrollerade företagen upprätthöll ett visst register över produktionen och förbrukningen. Förbrukningsregistret kunde dock inte alltid användas för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid produktion av den exporterade produkten och i vilka mängder. När det gäller de kontrollkrav som avses i skäl 69 det ingen dokumentation hos företaget som visade hur den externa revisionen av förbrukningsregistret ägde rum. Det anses därför att de exportörer som är föremål för undersökningen inte har kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för utrikeshandelspolitiken har uppfyllts. |
| --- | --- |

(73)

Båda de kontrollerade företagen upprätthöll ett visst register över produktionen och förbrukningen. Förbrukningsregistret kunde dock inte alltid användas för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid produktion av den exporterade produkten och i vilka mängder. När det gäller de kontrollkrav som avses i skäl 69 det ingen dokumentation hos företaget som visade hur den externa revisionen av förbrukningsregistret ägde rum. Det anses därför att de exportörer som är föremål för undersökningen inte har kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för utrikeshandelspolitiken har uppfyllts.

d)   Slutsatser om systemet för förhandstillstånd

| (74) | Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom befrielsen minskar de tullintäkter som annars skulle erhållas, vilket innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar deras likviditet. |
| --- | --- |

(74)

Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom befrielsen minskar de tullintäkter som annars skulle erhållas, vilket innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar deras likviditet.

| (75) | Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(75)

Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom klart och tydligt rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte få förmåner inom ramen för dessa system om det inte åtar sig att exportera.

| (76) | Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). |
| --- | --- |

(76)

Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).

| (77) | Detta delsystem är således utjämningsbart. |
| --- | --- |

(77)

Detta delsystem är således utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (78) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(78)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta avseende ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor uppfylldes inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den för stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.

| (79) | Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(79)

Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (80) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden uppgår till 2,43 % respektive 0,15 %, 0 %, 0 % och 0 % för företagen i Venusgruppen. |
| --- | --- |

(80)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden uppgår till 2,43 % respektive 0,15 %, 0 %, 0 % och 0 % för företagen i Venusgruppen.

3.5.   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (81) | EPCGS beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 09–14 och kapitel 5 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(81)

EPCGS beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 09–14 och kapitel 5 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (82) | Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt detta system. |
| --- | --- |

(82)

Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (83) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. För detta ändamål utfärdar de indiska myndigheterna, efter ansökan och mot betalning av en avgift, en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en reducerad importtullsats på 3 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. Enligt FTP 09-14 kan kapitalvarorna importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet, men i så fall blir tidsperioden för fullgörande av exportåtagandet kortare. |
| --- | --- |

(83)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. För detta ändamål utfärdar de indiska myndigheterna, efter ansökan och mot betalning av en avgift, en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en reducerad importtullsats på 3 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. Enligt FTP 09-14 kan kapitalvarorna importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet, men i så fall blir tidsperioden för fullgörande av exportåtagandet kortare.

| (84) | Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(84)

Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

| (85) | Det konstaterades att alla de tre företagen i urvalet erhöll skattelättnader enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror som kunde fördelas till den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Det konstaterades att alla de tre företagen i urvalet erhöll skattelättnader enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror som kunde fördelas till den berörda produkten under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (86) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den nedsatta tullen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(86)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den nedsatta tullen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (87) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(87)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (88) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. |
| --- | --- |

(88)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (89) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I de fall en berättigad begäran lämnats in gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. I de fall en berättigad begäran lämnats in gjordes avdrag för sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen.

| (90) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(90)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (91) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden var 0,09 % respektive 0,6 % och 0,02 %, 0 %, 0 % respektive 0 % för företagen i Venusgruppen. |
| --- | --- |

(91)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden var 0,09 % respektive 0,6 % och 0,02 %, 0 %, 0 % respektive 0 % för företagen i Venusgruppen.

3.6.   Exportkreditsystemet (ECS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (92) | Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta) och cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(92)

Exportkreditsystemet beskrivs närmare i cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta) och cirkulärskrivelse DBOD nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (exportkrediter i rupier/utländsk valuta), som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

b)   Stödberättigande

| (93) | Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(93)

Exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktisk tillämpning

| (94) | Inom ramen för detta system fastställer Indiens centralbank de obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering. |
| --- | --- |

(94)

Inom ramen för detta system fastställer Indiens centralbank de obligatoriska maximala räntesatser för exportkrediter, både i indiska rupier och i utländsk valuta, som affärsbanker får ta ut av en exportör. Exportkreditsystemet består av två delsystem, dels systemet med exportkredit före sändning, som omfattar krediter till en exportör för finansiering av inköp, bearbetning, tillverkning, förpackning och/eller avsändning av varor före exporten, dels systemet med exportkredit efter sändning, som innebär att rörelsekapitallån kan tillhandahållas med syftet att finansiera exportfordringar. Centralbanken fastställer också att en viss del av bankernas nettokredit ska gå till exportfinansiering.

| (95) | Cirkulärskrivelserna från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”), som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor. |
| --- | --- |

(95)

Cirkulärskrivelserna från centralbanken innebär att exportörer kan få exportkrediter till mer förmånliga räntesatser än de räntesatser som gäller för vanliga affärskrediter (”kontantkrediter”), som fastställs på rent marknadsmässiga villkor. Ränteskillnaden kan vara mindre för företag med god kreditvärdighet. Företag med hög kreditvärdighet kanske till och med skulle kunna erhålla exportkrediter och kontantkrediter på samma villkor.

| (96) | Det konstaterades att två av företagen i urvalet använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Det konstaterades att två av företagen i urvalet använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om exportkreditsystemet

| (97) | De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser (se skäl 95) kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. Exportfinansiering är inte i sig säkrare än finansiering för den inhemska marknaden. Den betraktas faktiskt normalt som mer riskfylld, och beslut om den säkerhet som krävs för en viss kredit, oavsett finansieringsändamålet, fattas på rent affärsmässiga grunder av varje enskild affärsbank. Ränteskillnaderna mellan olika banker är en följd av centralbankens metod att fastställa maximala utlåningsräntor för varje enskild affärsbank. |
| --- | --- |

(97)

De förmånliga räntesatser inom ramen för exportkreditsystemet som fastställs i centralbankens cirkulärskrivelser (se skäl 95) kan minska räntekostnaderna för en exportör i förhållande till sådana kreditkostnader som fastställs på rent marknadsmässiga villkor, och de innebär i detta fall att denna exportör erhåller en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. Exportfinansiering är inte i sig säkrare än finansiering för den inhemska marknaden. Den betraktas faktiskt normalt som mer riskfylld, och beslut om den säkerhet som krävs för en viss kredit, oavsett finansieringsändamålet, fattas på rent affärsmässiga grunder av varje enskild affärsbank. Ränteskillnaderna mellan olika banker är en följd av centralbankens metod att fastställa maximala utlåningsräntor för varje enskild affärsbank.

| (98) | Trots att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av "offentliga myndigheter" i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, följer mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall att tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig egentligen inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat. |
| --- | --- |

(98)

Trots att de förmånliga räntesatserna inom ramen för exportkreditsystemet beviljas av affärsbanker, utgör denna förmån ett finansiellt bidrag från myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. I detta sammanhang bör det noteras att varken artikel 3.1 a iv i grundförordningen eller WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder föreskriver att det måste föreligga en utgift i de offentliga räkenskaperna, t.ex. att de indiska myndigheterna ersätter affärsbankerna för deras utgifter, för att en subvention ska anses föreligga, utan endast att det föreligger statliga instruktioner att utföra de funktioner som räknas upp i artikel 3.1 a i, ii eller iii i grundförordningen. Indiens centralbank är ett offentligt organ och omfattas därför av definitionen av "offentliga myndigheter" i artikel 2 b i grundförordningen. Den ägs till 100 % av staten, följer mål för den offentliga politiken, t.ex. penningpolitik, och dess ledning utses av den indiska regeringen. Centralbanken ger instruktioner till privata organ, i enlighet med artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen, i det att affärsbankerna är bundna av de villkor den föreskriver, däribland de obligatoriska maximala räntesatserna för exportkrediter enligt centralbankens cirkulärskrivelser och kravet på att en viss del av affärsbankernas nettokredit måste gå till exportfinansiering. Dessa instruktioner innebär att affärsbankerna måste utföra sådana funktioner som anges i artikel 3.1 a i i grundförordningen, i detta fall att tillhandahålla lån i form av förmånlig exportfinansiering. En sådan direkt överföring av medel i form av lån på vissa villkor skulle normalt ligga inom myndigheternas kompetens och skiljer sig egentligen inte från de offentliga myndigheternas normala praxis, i enlighet med artikel 3.1 a iv i grundförordningen. Denna subvention anses vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen, eftersom de förmånliga räntesatserna endast är tillgängliga för finansiering av exporttransaktioner och således är knutna till exportresultat.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (99) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om det berörda företaget hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden eller den totala exportomsättningen av den berörda produkten under undersökningsperioden för de krediter där en tydlig koppling till den berörda produkten kunde fastställas, vilken kunde användas som nämnare, eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(99)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalats för de exportkrediter som använts under undersökningsperioden och det räntebelopp som skulle ha betalats om det berörda företaget hade använt normala affärskrediter. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden eller den totala exportomsättningen av den berörda produkten under undersökningsperioden för de krediter där en tydlig koppling till den berörda produkten kunde fastställas, vilken kunde användas som nämnare, eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (100) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden uppgår till 0,61 % respektive 0,08 %, 0,28 %, 0,03 % och 0,10 % för företagen i Venusgruppen. |
| --- | --- |

(100)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de berörda företagen under undersökningsperioden uppgår till 0,61 % respektive 0,08 %, 0,28 %, 0,03 % och 0,10 % för företagen i Venusgruppen.

3.7.   Fokusmarknadssystemet (FMS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (101) | Fokusmarknadssystemet beskrivs närmare i kapitel 3.14 i FTP 09–14 och kapitel 3.8 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(101)

Fokusmarknadssystemet beskrivs närmare i kapitel 3.14 i FTP 09–14 och kapitel 3.8 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (102) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(102)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (103) | Enligt detta system exporteras alla produkter till länder som anges i tabellerna 1 och 2 i bilaga 37(C) till förfarandehandboken 09–14 (volym I). Från och med den 1 april 2011 ger export av alla produkter till länder som anges i tabell 3 i bilaga 37(C) (särskilda fokusmarknader) rätt till en tullkredit motsvarande 4 % av fob-värdet. Vissa typer av exportverksamhet omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. Vissa typer av produkter, t.ex. diamanter, ädelmetaller, malm, spannmål, socker och petroleumprodukter, omfattas inte heller av systemet. |
| --- | --- |

(103)

Enligt detta system exporteras alla produkter till länder som anges i tabellerna 1 och 2 i bilaga 37(C) till förfarandehandboken 09–14 (volym I). Från och med den 1 april 2011 ger export av alla produkter till länder som anges i tabell 3 i bilaga 37(C) (särskilda fokusmarknader) rätt till en tullkredit motsvarande 4 % av fob-värdet. Vissa typer av exportverksamhet omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. Vissa typer av produkter, t.ex. diamanter, ädelmetaller, malm, spannmål, socker och petroleumprodukter, omfattas inte heller av systemet.

| (104) | Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen av intyget om berättigande till krediterna. De kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror. |
| --- | --- |

(104)

Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen av intyget om berättigande till krediterna. De kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror.

| (105) | Intyget om berättigande till krediterna utfärdas vid den hamn från vilken exporten gjorts och efter det att exporten utförts eller varorna avsänts. Förutsatt att sökanden ger myndigheterna kopior av alla relevanta exporthandlingar (t.ex. exportorder, fakturor, fraktsedlar, bankintyg om att exporten utförts) kan de indiska myndigheterna inte påverka beviljandet av tullkrediterna. |
| --- | --- |

(105)

Intyget om berättigande till krediterna utfärdas vid den hamn från vilken exporten gjorts och efter det att exporten utförts eller varorna avsänts. Förutsatt att sökanden ger myndigheterna kopior av alla relevanta exporthandlingar (t.ex. exportorder, fakturor, fraktsedlar, bankintyg om att exporten utförts) kan de indiska myndigheterna inte påverka beviljandet av tullkrediterna.

| (106) | Det konstaterades att ett av företagen i urvalet använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Det konstaterades att ett av företagen i urvalet använde detta system under undersökningsperioden.

d)   Slutsats om fokusmarknadssystemet

| (107) | Fokusmarknadssystemet innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för fokusmarknadssystemet utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet innebär dessutom att exportören beviljas en förmån eftersom dess likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(107)

Fokusmarknadssystemet innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för fokusmarknadssystemet utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet innebär dessutom att exportören beviljas en förmån eftersom dess likviditet förbättras.

| (108) | Fokusmarknadssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(108)

Fokusmarknadssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (109) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av de faktiskt använda insatsvarorna. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt fokusmarknadssystemet oavsett om några insatsvaror verkligen importerats. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på hemmamarknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt fokusmarknadssystemet. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt fokusmarknadssystemet för att importera kapitalvaror även om kapitalvaror inte omfattas av ett godkänt restitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran. |
| --- | --- |

(109)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av de faktiskt använda insatsvarorna. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt fokusmarknadssystemet oavsett om några insatsvaror verkligen importerats. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på hemmamarknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt fokusmarknadssystemet. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt fokusmarknadssystemet för att importera kapitalvaror även om kapitalvaror inte omfattas av ett godkänt restitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (110) | Storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades på grundval av den förmån som mottagaren fått under undersökningsperioden, i enlighet med den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens periodisering av krediterna och bokföring av dem som inkomster när exportåtagandet uppfyllts. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsperioden (täljare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(110)

Storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades på grundval av den förmån som mottagaren fått under undersökningsperioden, i enlighet med den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens periodisering av krediterna och bokföring av dem som inkomster när exportåtagandet uppfyllts. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under översynsperioden (täljare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (111) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system under undersökningsperioden var 0,13 %, 0,71 %, 0,07 % och 0 % för företagen i Venusgruppen. |
| --- | --- |

(111)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system under undersökningsperioden var 0,13 %, 0,71 %, 0,07 % och 0 % för företagen i Venusgruppen.

3.8.   Systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag (EOU i tabeller)

| (112) | Det konstaterades att endast ett av företagen i urvalet använde systemet med exportorienterade företag under undersökningsperioden. Undersökningen visade dock att den nivå av utjämningsbara subventioner som konstaterades för detta företag är lägre än miniminivån, och därmed analyserades systemet med exportorienterade företaget inte vidare. |
| --- | --- |

(112)

Det konstaterades att endast ett av företagen i urvalet använde systemet med exportorienterade företag under undersökningsperioden. Undersökningen visade dock att den nivå av utjämningsbara subventioner som konstaterades för detta företag är lägre än miniminivån, och därmed analyserades systemet med exportorienterade företaget inte vidare.

3.9.   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

| (113) | På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna, uttryckt i procent av värdet, till mellan 3,15 % och 4,32 % enligt följande:









  System | Företag | Raajratna | Venusgruppen | Viraj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEPBS (4) | 0,58 % | 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % | — |
| DDS (4) | 0,61 % | 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % | — |
| AAS (4) | 2,43 % | 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % | — |
| EPCGS (4) | 0,09 % | 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % | 0,63 % |
| ECS (4) | 0,61 % | 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %0,10 % | — |
| FMS (4) | — | 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % | — |
| EUO (4) | — | — | 0,95 % |
| TOTALT | 4,32 % | 3,15 % (5) | 1,57 % (6) |

(113)

På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna, uttryckt i procent av värdet, till mellan 3,15 % och 4,32 % enligt följande:

System

Företag

Raajratna

Venusgruppen

Viraj

DEPBS (4)

0,58 %

0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %

—

DDS (4)

0,61 %

1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %

—

AAS (4)

2,43 %

0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %

—

EPCGS (4)

0,09 %

0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %

0,63 %

ECS (4)

0,61 %

0,08 %, 0,28 %, 0,03 %0,10 %

—

FMS (4)

—

0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %

—

EUO (4)

—

—

0,95 %

TOTALT

4,32 %

3,15 % (5)

1,57 % (6)

| (114) | Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av de subventionsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga företagen i stickprovet vars individuella subventionsnivåer låg över miniminivån och i enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen, uppgår till 3,82 %. |
| --- | --- |

(114)

Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av de subventionsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga företagen i stickprovet vars individuella subventionsnivåer låg över miniminivån och i enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen, uppgår till 3,82 %.

| (115) | För alla andra exportörer i Indien fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och de uppgifter som de 20 samarbetsvilliga företagen eller grupperna lämnade om de volymer som de exporterat till unionen av den berörda produkten under undersökningsperioden, visar emellertid på att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög. Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja fastställs subventionsmarginalen för samtliga icke-samarbetsvilliga företag till samma nivå som för det företag som har den högsta individuella marginalen, dvs. 4,32 %. |
| --- | --- |

(115)

För alla andra exportörer i Indien fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och de uppgifter som de 20 samarbetsvilliga företagen eller grupperna lämnade om de volymer som de exporterat till unionen av den berörda produkten under undersökningsperioden, visar emellertid på att samarbetsviljan hos de indiska exporterande tillverkarna var mycket hög. Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja fastställs subventionsmarginalen för samtliga icke-samarbetsvilliga företag till samma nivå som för det företag som har den högsta individuella marginalen, dvs. 4,32 %.

4.   UNIONSINDUSTRIN

4.1.   Unionsindustrin

| (116) | Den likadana produkten tillverkades av 27 unionstillverkare. De anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(116)

Den likadana produkten tillverkades av 27 unionstillverkare. De anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin.

4.2.   Tillverkningen i unionen

| (117) | All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden.

| (118) | Det bör nämnas att även en unionstillverkare som var närstående en indisk exporterande tillverkare och motsatte sig inledandet av undersökningen innefattades i definitionen av unionsindustrin. På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 139 141 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos övriga unionstillverkare som inte gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(118)

Det bör nämnas att även en unionstillverkare som var närstående en indisk exporterande tillverkare och motsatte sig inledandet av undersökningen innefattades i definitionen av unionsindustrin. På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 139 141 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos övriga unionstillverkare som inte gav sig till känna under undersökningen.

4.3.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (119) | Såsom anges i skäl 14 representerade de sex unionstillverkare som ingick i urvalet 46,5 % av den beräknade totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(119)

Såsom anges i skäl 14 representerade de sex unionstillverkare som ingick i urvalet 46,5 % av den beräknade totala tillverkningen i unionen av den likadana produkten.

5.   SKADA

5.1.   Förbrukning i unionen

| (120) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. År 2009 kännetecknades av oöverträffat höga priser på nickel, det huvudsakliga råmaterial som används för att tillverka den berörda produkten och den likadana produkten, och de globala negativa effekterna av finanskrisen, vilket i kombination ledde till en särskilt låg förbrukning i unionen det året. Marknadssituationen förbättrades dock, vilket framgår av tabellen nedan, och förbrukningen i unionen ökade med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (ton) | 131 436 | 187 280 | 196 476 | 197 327 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 142 | 149 | 150 |
| Källa: | Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär |

(120)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. År 2009 kännetecknades av oöverträffat höga priser på nickel, det huvudsakliga råmaterial som används för att tillverka den berörda produkten och den likadana produkten, och de globala negativa effekterna av finanskrisen, vilket i kombination ledde till en särskilt låg förbrukning i unionen det året. Marknadssituationen förbättrades dock, vilket framgår av tabellen nedan, och förbrukningen i unionen ökade med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden.

2009

2010

2011

UP

Förbrukning (ton)

131 436

187 280

196 476

197 327

Index (2009 = 100)

100

142

149

150

Källa:

Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär

5.2.   Import till unionen från det berörda landet

| (121) | Importvolymerna för samarbetsvilliga företag för vilka det på grundval av urvalet konstaterats att de inte hade omfattats av subventionssystemen i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen under undersökningsperioden uteslöts från den totala importen från Indien. Eftersom importuppgifterna för den berörda produkten gällde två företag, ansågs det av sekretesskäl lämpligt att lägga fram dem i indexerad form. |
| --- | --- |

(121)

Importvolymerna för samarbetsvilliga företag för vilka det på grundval av urvalet konstaterats att de inte hade omfattats av subventionssystemen i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen under undersökningsperioden uteslöts från den totala importen från Indien. Eftersom importuppgifterna för den berörda produkten gällde två företag, ansågs det av sekretesskäl lämpligt att lägga fram dem i indexerad form.

5.2.1.   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (122) | Under skadeundersökningsperioden befanns den subventionerade importen till unionen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ha utvecklats på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (index) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Marknadsandel (index) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Källa: | Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär |

(122)

Under skadeundersökningsperioden befanns den subventionerade importen till unionen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ha utvecklats på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:

2009

2010

2011

UP

Volym (index)

100

172

218

210

Marknadsandel (index)

100

121

146

140

Källa:

Eurostat, klagomålet och svar på frågeformulär

| (123) | Den subventionerade importvolymen från Indien ökade betydligt, med 110 %, under skadeundersökningsperioden. Ökningen var särskilt markant mellan 2009 och 2010, när importen från Indien ökade med 72 % och unionens förbrukning ökade med 42 %. Medan förbrukningen ökade med endast 5 % mellan 2010 och undersökningsperioden fortsatte dock importvolymen från Indien att öka markant med 22 % under samma period. |
| --- | --- |

(123)

Den subventionerade importvolymen från Indien ökade betydligt, med 110 %, under skadeundersökningsperioden. Ökningen var särskilt markant mellan 2009 och 2010, när importen från Indien ökade med 72 % och unionens förbrukning ökade med 42 %. Medan förbrukningen ökade med endast 5 % mellan 2010 och undersökningsperioden fortsatte dock importvolymen från Indien att öka markant med 22 % under samma period.

| (124) | Marknadsandelen för subventionerad import från Indien har ökat markant med 40 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Marknadsandelen för subventionerad import från Indien har ökat markant med 40 % under skadeundersökningsperioden.

5.2.2.   Importpriser och prisunderskridande

| (125) | Såsom förklaras ovan i skäl 22 uttryckte en part betänkligheter på grund av att det i antisubventionsfrågeformuläret inte gick att skilja mellan vissa typer av den berörda produkten som enligt partens mening var olika. |
| --- | --- |

(125)

Såsom förklaras ovan i skäl 22 uttryckte en part betänkligheter på grund av att det i antisubventionsfrågeformuläret inte gick att skilja mellan vissa typer av den berörda produkten som enligt partens mening var olika.

| (126) | Hänsyn togs till dessa betänkligheter genom att frågeformuläret ändrades så att de så kallade produktkontrollnumren (PCN) utökades för att det skulle gå att tydligt identifiera de relevanta typerna i undersökningen, särskilt för prisjämförelsen. I detta skede visade undersökningen att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa mycket tekniska typer. Det påpekas dock ändå att ändringarna avseende PCN säkerställde att priserna på vissa produkttyper jämfördes direkt med priserna på motsvarande produkttyper. |
| --- | --- |

(126)

Hänsyn togs till dessa betänkligheter genom att frågeformuläret ändrades så att de så kallade produktkontrollnumren (PCN) utökades för att det skulle gå att tydligt identifiera de relevanta typerna i undersökningen, särskilt för prisjämförelsen. I detta skede visade undersökningen att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa mycket tekniska typer. Det påpekas dock ändå att ändringarna avseende PCN säkerställde att priserna på vissa produkttyper jämfördes direkt med priserna på motsvarande produkttyper.

| (127) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för subventionerad import: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris (index) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Källa: | Eurostat och svar på frågeformuläret |

(127)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för subventionerad import:

2009

2010

2011

UP

Genomsnittligt pris (index)

100

118

137

135

Källa:

Eurostat och svar på frågeformuläret

| (128) | Det genomsnittliga importpriset från Indien ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden men förblev lägre än unionsindustrins försäljningspris under samma period (se skäl 145). Detta förklarar den plötsliga ökningen av importvolymen och den markanta ökningen med 40 % av indiska exportörers marknadsandel under samma period. |
| --- | --- |

(128)

Det genomsnittliga importpriset från Indien ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden men förblev lägre än unionsindustrins försäljningspris under samma period (se skäl 145). Detta förklarar den plötsliga ökningen av importvolymen och den markanta ökningen med 40 % av indiska exportörers marknadsandel under samma period.

| (129) | I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp för subventionerad import från de två indiska tillverkare som ingick i urvalet och fick utjämningsbara subventioner över miniminivån till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import. |
| --- | --- |

(129)

I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp för subventionerad import från de två indiska tillverkare som ingick i urvalet och fick utjämningsbara subventioner över miniminivån till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import.

| (130) | Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 12,5 % för den subventionerade importen från det berörda landet på unionsmarknaden. De lägre priserna på den subventionerade importen jämfört med unionspriserna under skadeundersökningsperioden förklarar den markanta ökningen av importvolymen från Indien och av marknadsandelen för importen från Indien mellan 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 12,5 % för den subventionerade importen från det berörda landet på unionsmarknaden. De lägre priserna på den subventionerade importen jämfört med unionspriserna under skadeundersökningsperioden förklarar den markanta ökningen av importvolymen från Indien och av marknadsandelen för importen från Indien mellan 2009 och undersökningsperioden.

5.3.   Unionsindustrins ekonomiska situation

5.3.1.   Inledande anmärkningar

| (131) | I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av inverkan av den subventionerade importen från Indien på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av inverkan av den subventionerade importen från Indien på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (132) | Som nämndes i skäl 14, användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(132)

Som nämndes i skäl 14, användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (133) | För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska subventionsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare subventionering, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(133)

För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska subventionsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare subventionering, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (134) | Det är värt att notera att all tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna, bland annat data gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(134)

Det är värt att notera att all tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna, bland annat data gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet.

| (135) | De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade i sina svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(135)

De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade i sina svar på frågeformuläret.

5.3.2.   Makroekonomiska indikatorer

a)   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (136) | Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktions-volym (ton) | 105 646 | 140 363 | 138 795 | 139 141 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 133 | 131 | 132 |
| Produktions-kapacitet (ton) | 244 236 | 246 324 | 245 922 | 246 599 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kapacitets-utnyttjande | 43 % | 57 % | 56 % | 56 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 130 | 130 |
| Källa: | Klagomål, svar på frågeformuläret |

(136)

Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

2009

2010

2011

UP

Produktions-volym (ton)

105 646

140 363

138 795

139 141

Index (2009 = 100)

100

133

131

132

Produktions-kapacitet (ton)

244 236

246 324

245 922

246 599

Index (2009 = 100)

100

101

101

101

Kapacitets-utnyttjande

43 %

57 %

56 %

56 %

Index (2009 = 100)

100

132

130

130

Källa:

Klagomål, svar på frågeformuläret

| (137) | Unionstillverkningen ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket i viss mån återspeglade den positiva utvecklingen av förbrukningen. Produktionsvolymen stagnerade däremot mellan 2010 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(137)

Unionstillverkningen ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket i viss mån återspeglade den positiva utvecklingen av förbrukningen. Produktionsvolymen stagnerade däremot mellan 2010 och undersökningsperioden.

| (138) | Medan kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden förblev produktionskapaciteten i grunden stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Medan kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden förblev produktionskapaciteten i grunden stabil under skadeundersökningsperioden.

b)   Försäljningsvolym, marknadsandelar och marknadstillväxt

| (139) | Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljnings-volym (i ton) | 88 796 | 124 641 | 124 007 | 124 217 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 140 | 140 | 140 |
| Marknads-andel | 67,6 % | 66,6 % | 63,1 % | 62,9 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 98 | 93 | 93 |
| Källa: | Klagomål, svar på frågeformuläret |

(139)

Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden:

2009

2010

2011

UP

Försäljnings-volym (i ton)

88 796

124 641

124 007

124 217

Index (2009 = 100)

100

140

140

140

Marknads-andel

67,6 %

66,6 %

63,1 %

62,9 %

Index (2009 = 100)

100

98

93

93

Källa:

Klagomål, svar på frågeformuläret

| (140) | Efter en betydande ökning mellan 2009 och 2010, mot bakgrund av en ökande förbrukning, minskade försäljningsvolymen till icke-närstående kunder och påverkades inte positivt av den fortsatta ökningen av efterfrågan (4,9 % mellan 2010 och 2011). Detta återspeglar också den uppåtgående trenden för utgående lager, som ökade med 41 procent under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 153. Dessutom minskade unionsindustrins marknadsandel med 4,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden, trots den stadiga ökningen med 50 % av förbrukningen. |
| --- | --- |

(140)

Efter en betydande ökning mellan 2009 och 2010, mot bakgrund av en ökande förbrukning, minskade försäljningsvolymen till icke-närstående kunder och påverkades inte positivt av den fortsatta ökningen av efterfrågan (4,9 % mellan 2010 och 2011). Detta återspeglar också den uppåtgående trenden för utgående lager, som ökade med 41 procent under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 153. Dessutom minskade unionsindustrins marknadsandel med 4,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden, trots den stadiga ökningen med 50 % av förbrukningen.

| (141) | Såsom framgår av skäl 120 växte förbrukningen i unionen med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden, medan volymen av subventionerad import ökade markant med 110 % under samma period, vilket framgår av skälen 122 och 123. Unionsmarknadens tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför delvis av subventionerad import, medan unionsindustrins försäljning i unionen endast ökade med 40 % under samma period. Detta visar att unionsindustrin inte kunde dra full fördel av tillväxten av förbrukningen i unionen på grund av den ökande marknadsandelen för subventionerad import. |
| --- | --- |

(141)

Såsom framgår av skäl 120 växte förbrukningen i unionen med 50 % mellan 2009 och undersökningsperioden, medan volymen av subventionerad import ökade markant med 110 % under samma period, vilket framgår av skälen 122 och 123. Unionsmarknadens tillväxt mellan 2009 och undersökningsperioden absorberades därför delvis av subventionerad import, medan unionsindustrins försäljning i unionen endast ökade med 40 % under samma period. Detta visar att unionsindustrin inte kunde dra full fördel av tillväxten av förbrukningen i unionen på grund av den ökande marknadsandelen för subventionerad import.

c)   Sysselsättning och produktivitet

| | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 726 | 1 687 | 1 729 | 1 747 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 98 | 100 | 101 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 61 | 83 | 80 | 80 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 136 | 131 | 130 |
| Källa: | Klagomål, svar på frågeformuläret |

2009

2010

2011

UP

Antal anställda

1 726

1 687

1 729

1 747

Index (2009 = 100)

100

98

100

101

Produktivitet (enhet/anställd)

61

83

80

80

Index (2009 = 100)

100

136

131

130

Källa:

Klagomål, svar på frågeformuläret

| (142) | Trots den svåra ekonomiska situation som beskrivs i skäl 147–152 förblev sysselsättningen i unionsindustrin relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den ökade produktionsvolymen (se skäl 136) ökade produktiviteten mätt som produktion i ton per anställd per år med 30 % under samma period, vilket tyder på att unionsindustrin gjorde betydande insatser för att öka sin effektivitet. |
| --- | --- |

(142)

Trots den svåra ekonomiska situation som beskrivs i skäl 147–152 förblev sysselsättningen i unionsindustrin relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Med tanke på den ökade produktionsvolymen (se skäl 136) ökade produktiviteten mätt som produktion i ton per anställd per år med 30 % under samma period, vilket tyder på att unionsindustrin gjorde betydande insatser för att öka sin effektivitet.

d)   Subventionsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare subvention

| (143) | Subventionsmarginalerna för två av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet ligger över miniminivån (se skäl 113). Med hänsyn till sektorn för den berörda produkten, volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den subventionerade importen från Indien som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska subventionsmarginalen inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(143)

Subventionsmarginalerna för två av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet ligger över miniminivån (se skäl 113). Med hänsyn till sektorn för den berörda produkten, volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den subventionerade importen från Indien som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska subventionsmarginalen inte anses vara försumbara.

| (144) | Det erinras om att utjämnande antidumpnings- och antisubventionsåtgärder 1999 infördes på den berörda produkten. Med tanke på den tid som förlöpte från att de åtgärder som infördes 1999 upphörde till den aktuella undersökningen finns det dock inga uppgifter tillgängliga för bedömning av den tidigare subventioneringen (7). Undersökningen gav i vilket fall inga bevis för att industrin fortfarande återhämtar sig från tidigare subvention. |
| --- | --- |

(144)

Det erinras om att utjämnande antidumpnings- och antisubventionsåtgärder 1999 infördes på den berörda produkten. Med tanke på den tid som förlöpte från att de åtgärder som infördes 1999 upphörde till den aktuella undersökningen finns det dock inga uppgifter tillgängliga för bedömning av den tidigare subventioneringen (7). Undersökningen gav i vilket fall inga bevis för att industrin fortfarande återhämtar sig från tidigare subvention.

5.3.3.   Mikroekonomiska indikatorer

e)   Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad

| (145) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades det genomsnittliga försäljningspriset och tillverkningskostnaden för unionstillverkarna på följande sätt: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder | 2 988 | 3 833 | 4 185 | 4 018 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 128 | 140 | 134 |
| Produktions-kostnad per enhet (euro/ton) | 3 542 | 3 931 | 4 127 | 4 011 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 111 | 117 | 113 |
| Källa: | Svar på frågeformulär |

(145)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades det genomsnittliga försäljningspriset och tillverkningskostnaden för unionstillverkarna på följande sätt:

2009

2010

2011

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder

2 988

3 833

4 185

4 018

Index (2009 = 100)

100

128

140

134

Produktions-kostnad per enhet (euro/ton)

3 542

3 931

4 127

4 011

Index (2009 = 100)

100

111

117

113

Källa:

Svar på frågeformulär

| (146) | De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 34 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen återspeglar den allmänna ökningen av kostnaden för råmaterial som industrin upplevde under samma period. År 2011 och under undersökningsperioden kunde unionstillverkarna endast i måttlig omfattning höja priserna för att täcka den ökande tillverkningskostnaden, bara tillräckligt för att hålla lönsamheten strax över 1 % år 2011 och gå jämnt upp under undersökningsperioden. Såsom framgår av siffrorna i tabellen nedan kunde inte ens en markant ökning av försäljningspriset göra det möjligt för unionsindustrin att uppnå en rimlig vinstnivå. |
| --- | --- |

(146)

De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 34 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen återspeglar den allmänna ökningen av kostnaden för råmaterial som industrin upplevde under samma period. År 2011 och under undersökningsperioden kunde unionstillverkarna endast i måttlig omfattning höja priserna för att täcka den ökande tillverkningskostnaden, bara tillräckligt för att hålla lönsamheten strax över 1 % år 2011 och gå jämnt upp under undersökningsperioden. Såsom framgår av siffrorna i tabellen nedan kunde inte ens en markant ökning av försäljningspriset göra det möjligt för unionsindustrin att uppnå en rimlig vinstnivå.

f)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (147) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt: | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | –18,5 % | –2,6 % | 1,4 % | 0,2 % |
| Kassaflöde (i euro) | –19 790 367 | – 226 207 | 7 778 576 | 5 096 869 |
| Investeringar (euro) | 4 653 604 | 8 436 096 | 4 552 443 | 4 156 522 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 181 | 98 | 89 |
| Räntabilitet | –68,8 % | –11,2 % | 6,7 % | 0,8 % |
| Källa: | Svar på frågeformulär |

(147)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt:

2009

2010

2011

UP

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

–18,5 %

–2,6 %

1,4 %

0,2 %

Kassaflöde (i euro)

–19 790 367

– 226 207

7 778 576

5 096 869

Investeringar (euro)

4 653 604

8 436 096

4 552 443

4 156 522

Index (2009 = 100)

100

181

98

89

Räntabilitet

–68,8 %

–11,2 %

6,7 %

0,8 %

Källa:

Svar på frågeformulär

| (148) | Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av relevant omsättning. År 2009 gjorde unionstillverkarna i urvalet förluster men började 2010 återhämta sig, i linje med den ökning av förbrukningen med 50 % som beskrivs i skäl 120. Även om lönsamheten ökade något var dock vinstnivåerna på 0,2 % fortfarande långt under en rimlig lönsamhetsnivå för stålsektorn. Målvinstmarginalen hade faktiskt preliminärt satts till 5 %, eftersom detta anses motsvara den marginal som en industri av denna typ inom den undersökta produktens sektor rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import, på försäljning av den likadana produkten i unionen och som hade angivits av unionsindustrin. Vidare är 5 % den genomsnittliga vinstmarginal före skatt som ansetts vara en lämplig miniminivå i en andra undersökningar av liknande produkter inom samma sektor. |
| --- | --- |

(148)

Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av relevant omsättning. År 2009 gjorde unionstillverkarna i urvalet förluster men började 2010 återhämta sig, i linje med den ökning av förbrukningen med 50 % som beskrivs i skäl 120. Även om lönsamheten ökade något var dock vinstnivåerna på 0,2 % fortfarande långt under en rimlig lönsamhetsnivå för stålsektorn. Målvinstmarginalen hade faktiskt preliminärt satts till 5 %, eftersom detta anses motsvara den marginal som en industri av denna typ inom den undersökta produktens sektor rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import, på försäljning av den likadana produkten i unionen och som hade angivits av unionsindustrin. Vidare är 5 % den genomsnittliga vinstmarginal före skatt som ansetts vara en lämplig miniminivå i en andra undersökningar av liknande produkter inom samma sektor.

| (149) | Under undersökningsperioden lyckades unionstillverkarna i urvalet få sin verksamhet att gå jämnt upp, men prispressen från subventionerad import hindrade dem från att anpassa priserna till kostnaderna och därmed uppnå tillfredsställande resultat. Denna situation förklaras också av att den undersökta produkten betraktas som en vara, vilket innebär att priserna är den viktigaste faktorn som styr kundens val. |
| --- | --- |

(149)

Under undersökningsperioden lyckades unionstillverkarna i urvalet få sin verksamhet att gå jämnt upp, men prispressen från subventionerad import hindrade dem från att anpassa priserna till kostnaderna och därmed uppnå tillfredsställande resultat. Denna situation förklaras också av att den undersökta produkten betraktas som en vara, vilket innebär att priserna är den viktigaste faktorn som styr kundens val.

| (150) | Kassaflödet, vilket representerar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet och som beräknas på grundval av driften, var negativt fram till 2010. Det förbättrades visserligen 2011 men minskade med 34 % mellan 2011 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(150)

Kassaflödet, vilket representerar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet och som beräknas på grundval av driften, var negativt fram till 2010. Det förbättrades visserligen 2011 men minskade med 34 % mellan 2011 och undersökningsperioden.

| (151) | Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden begränsade förmågan för de unionstillverkare som ingick i urvalet att investera i sin verksamhet och undergrävde deras utvecklingsmöjligheter. Som en följd av detta begränsades unionstillverkarnas förmåga att anskaffa kapital och finansiera kostnader. Trots att unionstillverkarna i urvalet lyckades göra vissa investeringar 2010 minskade de därefter, särskilt under undersökningsperioden, när deras investeringar minskade med 51 % jämfört med 2010 års nivå. Även om räntabiliteten för den likadana produkten, uttryckt som vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde, blev positiv 2011 gällde dessutom att den sjönk markant, med 5,9 procentenheter, under undersökningsperioden, ned till en låg nivå på 0,8 %. |
| --- | --- |

(151)

Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden begränsade förmågan för de unionstillverkare som ingick i urvalet att investera i sin verksamhet och undergrävde deras utvecklingsmöjligheter. Som en följd av detta begränsades unionstillverkarnas förmåga att anskaffa kapital och finansiera kostnader. Trots att unionstillverkarna i urvalet lyckades göra vissa investeringar 2010 minskade de därefter, särskilt under undersökningsperioden, när deras investeringar minskade med 51 % jämfört med 2010 års nivå. Även om räntabiliteten för den likadana produkten, uttryckt som vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde, blev positiv 2011 gällde dessutom att den sjönk markant, med 5,9 procentenheter, under undersökningsperioden, ned till en låg nivå på 0,8 %.

| (152) | I ljuset av det ovanstående kan slutsatsen dras att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet förblev något bräckligt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(152)

I ljuset av det ovanstående kan slutsatsen dras att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet förblev något bräckligt under undersökningsperioden.

g)   Lager

| (153) | Lagren ökade för unionstillverkarna i urvalet med 41 % under skadeundersökningsperioden, och ökningen sammanföll med en minskad marknadsandel, särskilt under undersökningsperioden. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 4 395 | 5 289 | 5 469 | 6 214 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 120 | 124 | 141 |
| Källa: | Svar på frågeformulär |

(153)

Lagren ökade för unionstillverkarna i urvalet med 41 % under skadeundersökningsperioden, och ökningen sammanföll med en minskad marknadsandel, särskilt under undersökningsperioden.

2009

2010

2011

UP

Utgående lager (i ton)

4 395

5 289

5 469

6 214

Index (2009 = 100)

100

120

124

141

Källa:

Svar på frågeformulär

h)   Arbetskraftskostnader

| (154) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet ökade måttligt under skadeundersökningsperioden och de utgör därför inte någon avgörande faktor för den ökade produktionskostnaden. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga lönekostnader per anställd (i euro) | 52 356 | 57 182 | 55 907 | 54 509 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 109 | 107 | 104 |
| Källa: | Svar på frågeformulär |

(154)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet ökade måttligt under skadeundersökningsperioden och de utgör därför inte någon avgörande faktor för den ökade produktionskostnaden.

2009

2010

2011

UP

Genomsnittliga lönekostnader per anställd (i euro)

52 356

57 182

55 907

54 509

Index (2009 = 100)

100

109

107

104

Källa:

Svar på frågeformulär

5.4.   Slutsats om skada

| (155) | Undersökningen visade att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Inledningsvis, mellan 2009 och 2010, förbättrades de flesta av skadeindikatorerna för unionsindustrin till stor del men därefter stagnerade industrins ekonomiska situation eller till och med försämrades. |
| --- | --- |

(155)

Undersökningen visade att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Inledningsvis, mellan 2009 och 2010, förbättrades de flesta av skadeindikatorerna för unionsindustrin till stor del men därefter stagnerade industrins ekonomiska situation eller till och med försämrades.

| (156) | Mot bakgrund av en blomstrande marknad ökade faktiskt vissa indikatorer, såsom tillverkning och försäljningsvolym, för unionsindustrin markant mellan 2009 och 2010, men därefter registrerades en inbromsning från 2010 och framåt. Denna situation inträffade trots en fortsatt ökning av förbrukningen. |
| --- | --- |

(156)

Mot bakgrund av en blomstrande marknad ökade faktiskt vissa indikatorer, såsom tillverkning och försäljningsvolym, för unionsindustrin markant mellan 2009 och 2010, men därefter registrerades en inbromsning från 2010 och framåt. Denna situation inträffade trots en fortsatt ökning av förbrukningen.

| (157) | Dessutom påverkades de skadefaktorer som är förknippade med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, investeringar och lönsamhet, allvarligt av prispressen på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde inte öka sina priser tillräckligt för att täcka sina produktionskostnader mellan 2009 och 2010. Lönsamheten förbättrades mellan 2009 och 2011 med en liten vinst på 1,4 % år 2011, men lönsamheten började försämras igen under undersökningsperioden, när den endast gick jämnt upp. Detta innebär att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes. |
| --- | --- |

(157)

Dessutom påverkades de skadefaktorer som är förknippade med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, investeringar och lönsamhet, allvarligt av prispressen på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden. Unionsindustrin kunde inte öka sina priser tillräckligt för att täcka sina produktionskostnader mellan 2009 och 2010. Lönsamheten förbättrades mellan 2009 och 2011 med en liten vinst på 1,4 % år 2011, men lönsamheten började försämras igen under undersökningsperioden, när den endast gick jämnt upp. Detta innebär att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes.

| (158) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(158)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

6.1.   Inledning

| (159) | I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen om den subventionerade importen från Indien hade vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan skulle kunna betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(159)

I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen om den subventionerade importen från Indien hade vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan skulle kunna betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen.

6.2.   Verkningar av den subventionerade importen

| (160) | Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 50 % under skadeundersökningsperioden och att volymen av import med ursprung i Indien samtidigt mer än fördubblades. Å andra sidan sammanföll ökningen av subventionerad import med en inbromsning av unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter mellan 2010 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(160)

Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 50 % under skadeundersökningsperioden och att volymen av import med ursprung i Indien samtidigt mer än fördubblades. Å andra sidan sammanföll ökningen av subventionerad import med en inbromsning av unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter mellan 2010 och undersökningsperioden.

| (161) | När det gäller prispressen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Indien konstant var lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att den indiska subventionerade importen underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 12,5 % under undersökningsperioden ökade dess marknadsandel mellan 2009 och undersökningsperioden med 40 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade med 4,7 procentenheter (från 67,6 % år 2009 till 62,9 % under undersökningsperioden). Den minskade marknadsandelen visar att unionsindustrin endast i begränsad omfattning kunde dra nytta av den ökade förbrukningen. |
| --- | --- |

(161)

När det gäller prispressen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Indien konstant var lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att den indiska subventionerade importen underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 12,5 % under undersökningsperioden ökade dess marknadsandel mellan 2009 och undersökningsperioden med 40 %, medan unionsindustrins marknadsandel minskade med 4,7 procentenheter (från 67,6 % år 2009 till 62,9 % under undersökningsperioden). Den minskade marknadsandelen visar att unionsindustrin endast i begränsad omfattning kunde dra nytta av den ökade förbrukningen.

| (162) | Med tanke på de ökande produktionskostnaderna försökte unionsindustrin höja priset per enhet för icke-närstående kunder, såsom visas i skäl 145. Såsom anges ovan räckte dock inte prishöjningen för att täcka de växande kostnaderna, på grund av prispressen från den ökande volymen subventionerad indisk import, och därmed kunde unionsindustrin inte nå en tillfredsställande vinstnivå som skulle kunna anses nödvändig för denna särskilda industri. |
| --- | --- |

(162)

Med tanke på de ökande produktionskostnaderna försökte unionsindustrin höja priset per enhet för icke-närstående kunder, såsom visas i skäl 145. Såsom anges ovan räckte dock inte prishöjningen för att täcka de växande kostnaderna, på grund av prispressen från den ökande volymen subventionerad indisk import, och därmed kunde unionsindustrin inte nå en tillfredsställande vinstnivå som skulle kunna anses nödvändig för denna särskilda industri.

| (163) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ökningen av den subventionerade importen från Indien till priser som konstant har underskridit unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada unionsindustrin har lidit. |
| --- | --- |

(163)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ökningen av den subventionerade importen från Indien till priser som konstant har underskridit unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada unionsindustrin har lidit.

6.3.   Verkningar av andra faktorer

6.3.1.   Icke-subventionerad import

| (164) | Tabellen nedan visar utvecklingen av volym och priser för den icke-subventionerade exporten under skadeundersökningsperioden. Denna volym representerade mindre än en tredjedel av den indiska exporten under undersökningsperioden och följde samma trend som den subventionerade importen. | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (Index) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Genomsnitts-pris (Index) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Källa: | Svar på frågeformulär |

(164)

Tabellen nedan visar utvecklingen av volym och priser för den icke-subventionerade exporten under skadeundersökningsperioden. Denna volym representerade mindre än en tredjedel av den indiska exporten under undersökningsperioden och följde samma trend som den subventionerade importen.

2009

2010

2011

UP

Volym (Index)

100

172

218

210

Genomsnitts-pris (Index)

100

118

137

135

Källa:

Svar på frågeformulär

| (165) | Baserat på dessa fakta anses det att den eventuella negativa inverkan den icke-subventionerade importen kan ha haft på unionsmarknaden inte var sådan att den kunde bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen från Indien och den skada unionsindustrin vållades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(165)

Baserat på dessa fakta anses det att den eventuella negativa inverkan den icke-subventionerade importen kan ha haft på unionsmarknaden inte var sådan att den kunde bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen från Indien och den skada unionsindustrin vållades under undersökningsperioden.

6.3.2.   Import från tredjeländer

| Land | | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (ton) | 8 129 | 10 853 | 14 360 | 16 403 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 134 | 177 | 202 |
| | Marknads-andel (%) | 6,2 % | 5,8 % | 7,3 % | 8,3 % |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 94 | 118 | 134 |
| | Genomsnitts-pris | 1 914 | 2 607 | 2 835 | 2 508 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 136 | 148 | 131 |
| | | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| Schweiz | Volym (ton) | 8 094 | 10 700 | 9 187 | 9 115 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 132 % | 113 % | 113 % |
| | Marknads-andel (%) | 6,2 % | 5,7 % | 4,7 % | 4,6 % |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 93 | 75 | 75 |
| | Genomsnitts-pris | 3 423 | 4 063 | 4 475 | 4 360 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 119 | 131 | 127 |
| Sydkorea | | | | | |
| | Volym (ton) | 4 900 | 6 775 | 6 355 | 6 266 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 138 | 130 | 128 |
| | Marknads-andel (%) | 3,7 % | 3,6 % | 3,2 % | 3,2 % |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 97 | 87 | 85 |
| | Genomsnitts-pris | 3 717 | 4 165 | 4 761 | 4 627 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 112 | 128 | 124 |
| Totalt alla tredjeländer undantaget Indien | | | | | |
| | Volym (ton) | 25 793 | 33 586 | 35 749 | 37 712 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 130 | 139 | 146 |
| | Marknads-andel (%) | 19,6 % | 17,9 % | 18,2 % | 19,1 % |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 91 | 93 | 97 |
| | Genomsnitts-pris | 3 609 | 4 214 | 4 748 | 4 483 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 117 | 132 | 124 |

Land

2009

2010

2011

UP

Kina

Volym (ton)

8 129

10 853

14 360

16 403

Index (2009 = 100)

100

134

177

202

Marknads-andel (%)

6,2 %

5,8 %

7,3 %

8,3 %

Index (2009 = 100)

100

94

118

134

Genomsnitts-pris

1 914

2 607

2 835

2 508

Index (2009 = 100)

100

136

148

131

2009

2010

2011

UP

Schweiz

Volym (ton)

8 094

10 700

9 187

9 115

Index (2009 = 100)

100

132 %

113 %

113 %

Marknads-andel (%)

6,2 %

5,7 %

4,7 %

4,6 %

Index (2009 = 100)

100

93

75

75

Genomsnitts-pris

3 423

4 063

4 475

4 360

Index (2009 = 100)

100

119

131

127

Sydkorea

Volym (ton)

4 900

6 775

6 355

6 266

Index (2009 = 100)

100

138

130

128

Marknads-andel (%)

3,7 %

3,6 %

3,2 %

3,2 %

Index (2009 = 100)

100

97

87

85

Genomsnitts-pris

3 717

4 165

4 761

4 627

Index (2009 = 100)

100

112

128

124

Totalt alla tredjeländer undantaget Indien

Volym (ton)

25 793

33 586

35 749

37 712

Index (2009 = 100)

100

130

139

146

Marknads-andel (%)

19,6 %

17,9 %

18,2 %

19,1 %

Index (2009 = 100)

100

91

93

97

Genomsnitts-pris

3 609

4 214

4 748

4 483

Index (2009 = 100)

100

117

132

124

| (166) | Utöver den subventionerade importen från Indien, som utgjorde 35 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden, fanns det andra importkällor, bland annat Kina, Korea och Schweiz, som behövde granskas med avseende på orsakssambandet. |
| --- | --- |

(166)

Utöver den subventionerade importen från Indien, som utgjorde 35 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden, fanns det andra importkällor, bland annat Kina, Korea och Schweiz, som behövde granskas med avseende på orsakssambandet.

| (167) | Undersökningen visade att det genomsnittliga försäljningspriset för koreanska och schweiziska exporterande tillverkare förblev högre än de indiska exporterande tillverkarnas och unionsindustrins försäljningspris under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Vidare minskade deras marknadsandel med 0,5 respektive 1,6 procentenheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(167)

Undersökningen visade att det genomsnittliga försäljningspriset för koreanska och schweiziska exporterande tillverkare förblev högre än de indiska exporterande tillverkarnas och unionsindustrins försäljningspris under skadeundersökningsperioden och särskilt under undersökningsperioden. Vidare minskade deras marknadsandel med 0,5 respektive 1,6 procentenheter under undersökningsperioden.

| (168) | Det genomsnittliga priset från Kina låg under unionsindustrins prisnivå och Kinas marknadsandel visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att den produktblandning som representeras av den kinesiska importen är annorlunda och att kinesiska produkter inte konkurrerar direkt med unionsindustrins eller produkterna av indiskt ursprung på unionsmarknaden. Det ansågs därför att den kinesiska exporten inte kunde ha haft någon väsentlig inverkan på den kärnprodukttyp som säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden. Därför kan det eventuella bidraget från importen från Kina på den skada som vållats unionsindustrin endast ha varit obetydligt. |
| --- | --- |

(168)

Det genomsnittliga priset från Kina låg under unionsindustrins prisnivå och Kinas marknadsandel visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade dock att den produktblandning som representeras av den kinesiska importen är annorlunda och att kinesiska produkter inte konkurrerar direkt med unionsindustrins eller produkterna av indiskt ursprung på unionsmarknaden. Det ansågs därför att den kinesiska exporten inte kunde ha haft någon väsentlig inverkan på den kärnprodukttyp som säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden. Därför kan det eventuella bidraget från importen från Kina på den skada som vållats unionsindustrin endast ha varit obetydligt.

| (169) | Trots detta hävdade en exporterande tillverkare att importen av tråd av rostfritt stål från Kina, Korea och Schweiz borde ha innefattats i denna undersökning. |
| --- | --- |

(169)

Trots detta hävdade en exporterande tillverkare att importen av tråd av rostfritt stål från Kina, Korea och Schweiz borde ha innefattats i denna undersökning.

| (170) | Utöver de fakta och överväganden som tas upp ovan, bör det noteras att det i inledningsfasen och fram tills nu inte finns några bevis för subvention, skada eller ett orsakssamband som skulle ha kunnat motivera att ett antisubventionsförfarande inleddes avseende import med ursprung i ovannämnda länder. Även om det skulle ha funnits bevis som motiverade en undersökning av annan import gäller vidare att en skillnad i behandling som består i att ett antisubventionsförfarande inleds endast mot indisk import inte skulle betraktas som diskriminerande. Påståendet att dessa länder borde ha ingått i undersökningens räckvidd avvisas därför. |
| --- | --- |

(170)

Utöver de fakta och överväganden som tas upp ovan, bör det noteras att det i inledningsfasen och fram tills nu inte finns några bevis för subvention, skada eller ett orsakssamband som skulle ha kunnat motivera att ett antisubventionsförfarande inleddes avseende import med ursprung i ovannämnda länder. Även om det skulle ha funnits bevis som motiverade en undersökning av annan import gäller vidare att en skillnad i behandling som består i att ett antisubventionsförfarande inleds endast mot indisk import inte skulle betraktas som diskriminerande. Påståendet att dessa länder borde ha ingått i undersökningens räckvidd avvisas därför.

| (171) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att exporten från tredjeländer inte bidrog i någon påtaglig grad till den väsentliga skada som unionsindustrin led. |
| --- | --- |

(171)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att exporten från tredjeländer inte bidrog i någon påtaglig grad till den väsentliga skada som unionsindustrin led.

6.3.3.   Unionsindustrins exportresultat

| (172) | Unionsindustrins totala export av den berörda produkten utgjorde 8,5 % av den totala produktionen under undersökningsperioden. Denna bild återspeglas av exporten till icke-närstående kunder från unionstillverkarna i urvalet, vars export utgjorde 7 % av produktionen under undersökningsperioden, och priserna var 36 % högre än dem på EU-marknaden under samma period. Baserat på detta kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(172)

Unionsindustrins totala export av den berörda produkten utgjorde 8,5 % av den totala produktionen under undersökningsperioden. Denna bild återspeglas av exporten till icke-närstående kunder från unionstillverkarna i urvalet, vars export utgjorde 7 % av produktionen under undersökningsperioden, och priserna var 36 % högre än dem på EU-marknaden under samma period. Baserat på detta kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan.

6.3.4.   Den ekonomiska krisen och priserna på råmaterial

| (173) | Såsom nämns i skäl 120 var förbrukningen särskilt låg 2009 på grund av de exceptionellt höga priserna på nickel och effekterna av den ekonomiska krisen. Denna situation förklarar tveklöst den särskilt dåliga ekonomiska situationen för unionsindustrin 2009, men det förtjänar att noteras att resultaten för den subventionerade lågprisimporten kontrasterar mot unionsindustrins situation i läget med ökande förbrukning från 2010 och framåt. |
| --- | --- |

(173)

Såsom nämns i skäl 120 var förbrukningen särskilt låg 2009 på grund av de exceptionellt höga priserna på nickel och effekterna av den ekonomiska krisen. Denna situation förklarar tveklöst den särskilt dåliga ekonomiska situationen för unionsindustrin 2009, men det förtjänar att noteras att resultaten för den subventionerade lågprisimporten kontrasterar mot unionsindustrins situation i läget med ökande förbrukning från 2010 och framåt.

| (174) | Undersökningen visade att unionsindustrin inte heller under den allmänna ekonomiska återhämtningen kunde dra nytta av den ökande förbrukningen och att den förlorade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden, medan den subventionerade indiska exporten ökade sin marknadsandel. |
| --- | --- |

(174)

Undersökningen visade att unionsindustrin inte heller under den allmänna ekonomiska återhämtningen kunde dra nytta av den ökande förbrukningen och att den förlorade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden, medan den subventionerade indiska exporten ökade sin marknadsandel.

| (175) | Även om den ekonomiska krisen och de höjda priserna på råmaterial kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat totalt sett, kan dess inverkan därför inte anses bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(175)

Även om den ekonomiska krisen och de höjda priserna på råmaterial kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat totalt sett, kan dess inverkan därför inte anses bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

6.4.   Slutsats om orsakssambandet

| (176) | Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den subventionerade importen med ursprung i Indien under skadeundersökningsperioden (med 110 % respektive 40 %). Det konstaterades dessutom att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden, framför allt under undersökningsperioden (med i genomsnitt 12,5%). |
| --- | --- |

(176)

Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den subventionerade importen med ursprung i Indien under skadeundersökningsperioden (med 110 % respektive 40 %). Det konstaterades dessutom att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden, framför allt under undersökningsperioden (med i genomsnitt 12,5%).

| (177) | Denna ökning av volym och marknadsandel för den subventionerade importen från Indien sammanföll med den långsamma utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation, särskilt från och med 2010. Trots återhämtningen av förbrukningen kunde unionsindustrin inte överföra den ökade produktionskostnaden på sina kunder i någon tillfredsställande grad, och därmed förblev ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och investeringar på en låg nivå. |
| --- | --- |

(177)

Denna ökning av volym och marknadsandel för den subventionerade importen från Indien sammanföll med den långsamma utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation, särskilt från och med 2010. Trots återhämtningen av förbrukningen kunde unionsindustrin inte överföra den ökade produktionskostnaden på sina kunder i någon tillfredsställande grad, och därmed förblev ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och investeringar på en låg nivå.

| (178) | Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den subventionerade importen från Indien och skadan som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(178)

Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den subventionerade importen från Indien och skadan som unionsindustrin lidit.

| (179) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den subventionerade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(179)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den subventionerade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.

7.   UNIONENS INTRESSE

7.1.   Allmänna överväganden

| (180) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadlig subventionering, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(180)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadlig subventionering, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.

7.2.   Unionsindustrins intresse

| (181) | Unionsindustrin utgörs av 27 kända tillverkare som representerar hela unionens tillverkning av den liknande produkten. Tillverkarna finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt över 1 747 personer i samband med den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(181)

Unionsindustrin utgörs av 27 kända tillverkare som representerar hela unionens tillverkning av den liknande produkten. Tillverkarna finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt över 1 747 personer i samband med den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (182) | En unionstillverkare som representerar en relativt liten andel av unionsproduktionen och har ett närstående företag i Indien motsatte sig att undersökningen skulle inledas. Såsom nämns i skäl 22 hävdade man också att de mycket tekniska produkterna inte bör omfattas och att det inte ligger i unionens intresse att införa samma åtgärder för denna produkttyp. |
| --- | --- |

(182)

En unionstillverkare som representerar en relativt liten andel av unionsproduktionen och har ett närstående företag i Indien motsatte sig att undersökningen skulle inledas. Såsom nämns i skäl 22 hävdade man också att de mycket tekniska produkterna inte bör omfattas och att det inte ligger i unionens intresse att införa samma åtgärder för denna produkttyp.

| (183) | Såsom nämns i skäl 126 togs hänsyn till detta i frågeformuläret genom att PCN-numren utökades, vilket ger en tydlig identifiering av dessa typer i undersökningen. I detta skede visade undersökningen dock att mycket tekniska produkter omfattades och att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa produkttyper. Därmed ansågs de betänkligheter som uttrycktes av denna tillverkare sakna grund och påståendet avvisades. |
| --- | --- |

(183)

Såsom nämns i skäl 126 togs hänsyn till detta i frågeformuläret genom att PCN-numren utökades, vilket ger en tydlig identifiering av dessa typer i undersökningen. I detta skede visade undersökningen dock att mycket tekniska produkter omfattades och att de indiska exporterande tillverkarna endast exporterade begränsade kvantiteter av dessa produkttyper. Därmed ansågs de betänkligheter som uttrycktes av denna tillverkare sakna grund och påståendet avvisades.

| (184) | Det har fastställts att den subventionerade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin inte kunde dra full nytta av den ökande förbrukningen och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig. |
| --- | --- |

(184)

Det har fastställts att den subventionerade importen från Indien har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin inte kunde dra full nytta av den ökande förbrukningen och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig.

| (185) | Införandet av utjämningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(185)

Införandet av utjämningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden.

| (186) | Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för industrin att upprätthålla och vidareutveckla sina insatser för att vara kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

(186)

Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, med en positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för industrin att upprätthålla och vidareutveckla sina insatser för att vara kostnadseffektiva.

| (187) | Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. |
| --- | --- |

(187)

Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras.

| (188) | Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antisubventionsåtgärder införs för import med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(188)

Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antisubventionsåtgärder införs för import med ursprung i Indien.

7.3.   Användarnas intresse

| (189) | Kommissionen skickade frågeformulär till nio användare i unionen. Endast tre svarade på frågeformulären, vilket representerar ca 6 % av den totala importen från Indien av den berörda produkten under undersökningsperioden. Dessa användare finns inom sektorer som rör livsmedelsbearbetning, bland annat kommersiella kök och cateringföretag, inom hushållsapparater och inom bilindustrin. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen skickade frågeformulär till nio användare i unionen. Endast tre svarade på frågeformulären, vilket representerar ca 6 % av den totala importen från Indien av den berörda produkten under undersökningsperioden. Dessa användare finns inom sektorer som rör livsmedelsbearbetning, bland annat kommersiella kök och cateringföretag, inom hushållsapparater och inom bilindustrin.

| (190) | I genomsnitt stod inköp från Indien för ca 67 % av de totala inköpen av den berörda produkten, och Indien utgör den enda leveranskällan endast för en användare. Under undersökningsperioden representerade den genomsnittliga procentandel av omsättning som innefattade den berörda produkten 54 % av deras totala omsättning. |
| --- | --- |

(190)

I genomsnitt stod inköp från Indien för ca 67 % av de totala inköpen av den berörda produkten, och Indien utgör den enda leveranskällan endast för en användare. Under undersökningsperioden representerade den genomsnittliga procentandel av omsättning som innefattade den berörda produkten 54 % av deras totala omsättning.

| (191) | Undersökningen visade att den genomsnittliga lönsamheten under undersökningsperioden för alla samarbetsvilliga användare inom sektorer som använder den berörda produkten var över 9 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(191)

Undersökningen visade att den genomsnittliga lönsamheten under undersökningsperioden för alla samarbetsvilliga användare inom sektorer som använder den berörda produkten var över 9 % av omsättningen.

| (192) | Den sannolika effekten av de föreslagna åtgärderna bedömdes på grundval av svaren på frågeformuläret från användarna och hela unionsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten. Om man utgår från ett värsta scenario för unionsmarknaden, dvs. att ingen prishöjning kan överföras på distributionskedjan och att användarna skulle fortsätta köpa från Indien i de tidigare volymerna, skulle tullens inverkan på användarnas lönsamhet innebära en minskning med ca 0,2 procentenheter. |
| --- | --- |

(192)

Den sannolika effekten av de föreslagna åtgärderna bedömdes på grundval av svaren på frågeformuläret från användarna och hela unionsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten. Om man utgår från ett värsta scenario för unionsmarknaden, dvs. att ingen prishöjning kan överföras på distributionskedjan och att användarna skulle fortsätta köpa från Indien i de tidigare volymerna, skulle tullens inverkan på användarnas lönsamhet innebära en minskning med ca 0,2 procentenheter.

| (193) | Det ska noteras att en användare hade en neutral position när det gällde ett eventuellt införande av tullar eftersom den användaren anser att ett eventuellt införande av åtgärder inte kommer att ha någon påtaglig inverkan på marknadspriserna eftersom en eventuell prisökning kommer att absorberas av distributörerna. |
| --- | --- |

(193)

Det ska noteras att en användare hade en neutral position när det gällde ett eventuellt införande av tullar eftersom den användaren anser att ett eventuellt införande av åtgärder inte kommer att ha någon påtaglig inverkan på marknadspriserna eftersom en eventuell prisökning kommer att absorberas av distributörerna.

| (194) | En annan användare uttryckte oro för att åtgärderna om de införs även skulle drabba vissa produkttyper som inte längre tillverkas i unionen. Undersökningen visade dock att de produkttyper denna användare hänvisar till fortfarande tillverkas i unionen och att efterfrågan på dessa sorter av rostfritt stål saknar betydelse. Vidare bör det noteras att unionstillverkarna inte tillverkade på full kapacitet under skadeundersökningsperioden, och om efterfrågan ökar kan därför även tillverkningen ökas i motsvarande grad. |
| --- | --- |

(194)

En annan användare uttryckte oro för att åtgärderna om de införs även skulle drabba vissa produkttyper som inte längre tillverkas i unionen. Undersökningen visade dock att de produkttyper denna användare hänvisar till fortfarande tillverkas i unionen och att efterfrågan på dessa sorter av rostfritt stål saknar betydelse. Vidare bör det noteras att unionstillverkarna inte tillverkade på full kapacitet under skadeundersökningsperioden, och om efterfrågan ökar kan därför även tillverkningen ökas i motsvarande grad.

| (195) | Det ska påpekas att eftersom den berörda produkten är standardiserad när det gäller sektor och användning, kan användarna lätt byta leveranskälla när det gäller produktkvalitet eller pris. Införandet av åtgärder bör inte utesluta möjligheten att importera den berörda produkten från andra länder och även från Indien när subventioneringens snedvridande effekter på handeln har eliminerats. |
| --- | --- |

(195)

Det ska påpekas att eftersom den berörda produkten är standardiserad när det gäller sektor och användning, kan användarna lätt byta leveranskälla när det gäller produktkvalitet eller pris. Införandet av åtgärder bör inte utesluta möjligheten att importera den berörda produkten från andra länder och även från Indien när subventioneringens snedvridande effekter på handeln har eliminerats.

| (196) | Med hänsyn till ovanstående anses den totala inverkan på användare vara begränsad, även om vissa användare sannolikt påverkas mer negativt än andra av åtgärder som gäller import från Indien. |
| --- | --- |

(196)

Med hänsyn till ovanstående anses den totala inverkan på användare vara begränsad, även om vissa användare sannolikt påverkas mer negativt än andra av åtgärder som gäller import från Indien.

7.4.   Importörernas intresse

| (197) | Ett begränsat samarbete erhölls från icke-närstående importörer. Nio importörer tillhandahöll urvalsinformation men endast en var samarbetsvillig. Detta företag stod för ca 7 % av den totala importen från Indien under undersökningsperioden. Företaget motsätter sig att åtgärder införs eftersom Indien med stor marginal är företagets viktigaste leverantör. Även om införandet av åtgärder skulle inverka negativt på företagets lönsamhet på grund av de högre kostnaderna skulle det importerande företaget ha möjlighet att överföra åtminstone en del kostnadsökningen på sina kunder. |
| --- | --- |

(197)

Ett begränsat samarbete erhölls från icke-närstående importörer. Nio importörer tillhandahöll urvalsinformation men endast en var samarbetsvillig. Detta företag stod för ca 7 % av den totala importen från Indien under undersökningsperioden. Företaget motsätter sig att åtgärder införs eftersom Indien med stor marginal är företagets viktigaste leverantör. Även om införandet av åtgärder skulle inverka negativt på företagets lönsamhet på grund av de högre kostnaderna skulle det importerande företaget ha möjlighet att överföra åtminstone en del kostnadsökningen på sina kunder.

| (198) | Vidare skulle importörerna kunna byta till en annan källa, inbegripet unionsindustrin och andra exporterande länder. |
| --- | --- |

(198)

Vidare skulle importörerna kunna byta till en annan källa, inbegripet unionsindustrin och andra exporterande länder.

| (199) | Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av utjämningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse. |
| --- | --- |

(199)

Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av utjämningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse.

7.5.   Slutsats om unionens intresse

| (200) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det totalt sett, på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse, inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten från Indien. |
| --- | --- |

(200)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det totalt sett, på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse, inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av den berörda produkten från Indien.

| (201) | Vidare gäller att sammantaget, och vid en bedömning av antisubventionsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. |
| --- | --- |

(201)

Vidare gäller att sammantaget, och vid en bedömning av antisubventionsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer av allt att döma de positiva verkningarna för unionsindustrin att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper.

8.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (202) | Mot bakgrund av slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska utjämningsåtgärder införas för att förhindra att subventionerad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(202)

Mot bakgrund av slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska utjämningsåtgärder införas för att förhindra att subventionerad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

8.1.   Nivå för undanröjande av skada

| (203) | Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de subventionsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(203)

Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de subventionsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (204) | Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen, ansågs det att åtgärden borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import. |
| --- | --- |

(204)

Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen, ansågs det att åtgärden borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import.

| (205) | Därför beräknades nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den subventionerade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande i skäl 130, med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset fastställdes genom att en rimlig vinstnivå adderades till produktionskostnaden. Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 5 %, såsom anges i skäl 148. |
| --- | --- |

(205)

Därför beräknades nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den subventionerade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande i skäl 130, med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset fastställdes genom att en rimlig vinstnivå adderades till produktionskostnaden. Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 5 %, såsom anges i skäl 148.

| (206) | Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importpriset cif, se skäl 208. |
| --- | --- |

(206)

Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importpriset cif, se skäl 208.

8.2.   Interimistiska åtgärder

| (207) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska utjämningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Indien och att dessa, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av subventions- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(207)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att provisoriska utjämningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Indien och att dessa, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av subventions- och skademarginalerna.

| (208) | På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att skademarginalerna jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna preliminära utjämningstullsatserna blir då följande:








  Företag | Subventions-marginal | Skade-marginal | Preliminär utjämnings-tullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajaraatna Metal Industries | 4,3 % | 17,2 % | 4,3 % |
| Venusgruppen | 3,1 % | 26,1 % | 3,1 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 1,5 % | 32,1 % | 0,0 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 3,8 % | 20,4 % | 3,8 % |
| Övriga företag | 4,3 % | 26,1 % | 4,3 % |

(208)

På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att skademarginalerna jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna preliminära utjämningstullsatserna blir då följande:

Företag

Subventions-marginal

Skade-marginal

Preliminär utjämnings-tullsats

Rajaraatna Metal Industries

4,3 %

17,2 %

4,3 %

Venusgruppen

3,1 %

26,1 %

3,1 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

1,5 %

32,1 %

0,0 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

3,8 %

20,4 %

3,8 %

Övriga företag

4,3 %

26,1 %

4,3 %

| (209) | När det gäller den parallella antidumpningsundersökningen i enlighet med artikel 24.1 andra stycket i grundförordningen och artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (8), får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Beträffande subventionssystemen gäller, såsom anges i skälen 29–112, alla system exportsubventioner. De relevanta preliminära antidumpningstullsatserna för de berörda samarbetsvilliga tillverkarna kommer att anpassas därefter parallellt med antidumpningsundersökningen. |
| --- | --- |

(209)

När det gäller den parallella antidumpningsundersökningen i enlighet med artikel 24.1 andra stycket i grundförordningen och artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (8), får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Beträffande subventionssystemen gäller, såsom anges i skälen 29–112, alla system exportsubventioner. De relevanta preliminära antidumpningstullsatserna för de berörda samarbetsvilliga tillverkarna kommer att anpassas därefter parallellt med antidumpningsundersökningen.

| (210) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”Övriga företag”) gäller alltså enbart för import av berörda produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerad berörd produkt som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(210)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”Övriga företag”) gäller alltså enbart för import av berörda produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerad berörd produkt som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”.

| (211) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (9) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(211)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (9) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (212) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antisubventionstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(212)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antisubventionstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

9.   SLUTBESTÄMMELSE

| (213) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av utjämningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande. |
| --- | --- |

(213)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av utjämningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär utjämningstull införs härmed på import av tråd av rostfritt stål som i viktprocent innehåller:

| — | minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, |
| --- | --- |

—

minst 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom,

| — | mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium, |
| --- | --- |

—

mindre än 2,5 viktprocent nickel, utom tråd innehållande minst 13 men högst 25 viktprocent krom och minst 3,5 men högst 6 viktprocent aluminium,

som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 7223 00 19 och 7223 00 99 och har sitt ursprung i Indien.

2.   Följande preliminära utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Tull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 4,3 % | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombay, Maharashtra | 3,1 % | B776 |
| Precision Metals, Bombay, Maharashtra | 3,1 % | B777 |
| Hindustan Inox Ltd, Bombay, Maharashtra | 3,1 % | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombay, Maharashtra | 3,1 % | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra | 0,0 % | B780 |
| Företag som förtecknas i bilagan | 3,8 % | B781 |
| Alla övriga företag | 4,3 % | B999 |

Företag

Tull (%)

Taric-tilläggsnummer

Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

4,3 %

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombay, Maharashtra

3,1 %

B776

Precision Metals, Bombay, Maharashtra

3,1 %

B777

Hindustan Inox Ltd, Bombay, Maharashtra

3,1 %

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombay, Maharashtra

3,1 %

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra

0,0 %

B780

Företag som förtecknas i bilagan

3,8 %

B781

Alla övriga företag

4,3 %

B999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i grundförordningen, får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

2.   I enlighet med artikel 31.4 i grundförordningen får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i fyra månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 maj 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT C 240, 10.8.2012, s.6.

2

(3)  EUT C 240, 10.8.2012, s.15.

3

(4)  Subventioner markerade med en asterisk är exportsubventioner.

4

(5)  Total subventionsmarginal på grundval av konsolideras beräkning för gruppen.

5

(6)  Under miniminivån.

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1599/1999 av den 12 juli 1999, EGT L 189, 22.7.1999, s. 1, rådets förordning (EG) nr 1600/1999, EGT L 189, 22.7.1999, s. 19 och rådets förordning (EG) nr 1601/1999 av den 12 juli 1999, EGT L 189 22.7.1999, s.26.

7

(8)  EUT L 343,22.12.2009, s.51.

8

(9)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, N105, 8/20 1049 Brussels, Belgium.

9

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Indien som inte ingick i urvalet

Taric-tilläggsnummer B781

| Företagets namn | Stad |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Bombay, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Bombay, Maharashtra |
| Chandan Steel | Bombay, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Haryana |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Bombay, Maharashtra |
| KEI Industries | New Delhi |
| Macro Bars and Wires | Bombay, Maharashtra |
| Mukand Ltd | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Bombay, Maharashtra |
| Panchmahal Steel Ltd | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Företagets namn

Stad

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Bombay, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Bombay, Maharashtra

Chandan Steel

Bombay, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Haryana

Jyoti Steel Industries Ltd

Bombay, Maharashtra

KEI Industries

New Delhi

Macro Bars and Wires

Bombay, Maharashtra

Mukand Ltd

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Bombay, Maharashtra

Panchmahal Steel Ltd

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 126/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 126/43

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 420/2013

av den 7 maj 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 maj 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 63,8 |
| TN | 91,7 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 91,6 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| TR | 129,7 |
| ZZ | 97,4 |
| 0709 93 10 | AL | 78,9 |
| TR | 134,8 |
| ZZ | 106,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| IL | 71,7 |
| MA | 53,0 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 62,6 |
| 0805 50 10 | TR | 80,9 |
| ZA | 117,5 |
| ZZ | 99,2 |
| 0808 10 80 | AR | 111,8 |
| BR | 107,1 |
| CL | 117,0 |
| CN | 83,5 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 135,9 |
| US | 202,7 |
| ZA | 118,9 |
| ZZ | 113,5 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

63,8

TN

91,7

TR

119,2

ZZ

91,6

0707 00 05

AL

65,0

TR

129,7

ZZ

97,4

0709 93 10

AL

78,9

TR

134,8

ZZ

106,9

0805 10 20

EG

52,8

IL

71,7

MA

53,0

TR

72,9

ZZ

62,6

0805 50 10

TR

80,9

ZA

117,5

ZZ

99,2

0808 10 80

AR

111,8

BR

107,1

CL

117,0

CN

83,5

MK

31,3

NZ

135,9

US

202,7

ZA

118,9

ZZ

113,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

8.5.2013

| 8.5.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 126/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 126/s3

---

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

Rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning

I enlighet med rådets förordning (EU) nr 216/2013 av den 7 mars 2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning (EUT L 69, 13.3.2013, s. 1) ska från och med den 1 juli 2013 endast den elektroniska utgåvan av EUT vara giltig och ha rättslig verkan.

När det inte är möjligt att offentliggöra den elektroniska utgåvan av EUT på grund av oförutsedda och exceptionella omständigheter ska den tryckta utgåvan vara giltig och ha rättslig verkan i enlighet med villkoren i artikel 3 i förordning (EU) nr 216/2013.

---