# Uradni list L 128/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.128.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 128 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 569. maj 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.128.slv

Uradni list

Evropske unije

L 128

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 569. maj 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 390/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 391/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (
  1
  ) | 31 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 390/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 391/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 390/2013

z dne 3. maja 2013

o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009 (2), in zlasti člena 11 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 549/2004 določa, da se vzpostavi načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja. Za natančno delovanje načrta izvedbe bi morala Komisija sprejeti izvedbena pravila. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 549/2004 določa, da se vzpostavi načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja. Za natančno delovanje načrta izvedbe bi morala Komisija sprejeti izvedbena pravila.

| (2) | Načrt izvedbe bi moral prispevati k trajnostnemu razvoju sistema zračnega prometa z izboljšanjem splošne učinkovitosti navigacijskih služb zračnega prometa na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti v skladu z okvirom uspešnosti iz osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa (ATM) v Evropi in ob ustreznem upoštevanju prevladujočih varnostnih ciljev. |
| --- | --- |

(2)

Načrt izvedbe bi moral prispevati k trajnostnemu razvoju sistema zračnega prometa z izboljšanjem splošne učinkovitosti navigacijskih služb zračnega prometa na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti v skladu z okvirom uspešnosti iz osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa (ATM) v Evropi in ob ustreznem upoštevanju prevladujočih varnostnih ciljev.

| (3) | Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o izvajanju služb) (3), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009, določa vzpostavitev sistema pristojbin in skupnih projektov za izvajanje osrednjega načrta za ATM v Evropi. Sistem pristojbin in skupni projekti so ključnega pomena za uspešno izvajanje načrta izvedbe. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o izvajanju služb) (3), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009, določa vzpostavitev sistema pristojbin in skupnih projektov za izvajanje osrednjega načrta za ATM v Evropi. Sistem pristojbin in skupni projekti so ključnega pomena za uspešno izvajanje načrta izvedbe.

| (4) | V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 bi morala ta uredba veljati za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa iz člena 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (4), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 bi morala ta uredba veljati za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa iz člena 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (4), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009.

| (5) | Komisiji lahko pri izvajanju načrta izvedbe pomaga organ za oceno uspešnosti. Ta organ bi moral imeti možnost, da Komisiji daje neodvisne nasvete glede vseh področij, ki vplivajo na uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja. |
| --- | --- |

(5)

Komisiji lahko pri izvajanju načrta izvedbe pomaga organ za oceno uspešnosti. Ta organ bi moral imeti možnost, da Komisiji daje neodvisne nasvete glede vseh področij, ki vplivajo na uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja.

| (6) | Glede na to, da imajo ključno nalogo pri izvajanju načrta izvedbe nacionalni nadzorni organi, bi morale države članice zagotoviti, da bodo sposobni učinkovito izpolnjevati svoje obveznosti. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da imajo ključno nalogo pri izvajanju načrta izvedbe nacionalni nadzorni organi, bi morale države članice zagotoviti, da bodo sposobni učinkovito izpolnjevati svoje obveznosti.

| (7) | Za zagotovitev dolgoročnih izboljšav, usmerjenih k visokim družbenim ciljem, kar se kaže v osrednjem načrtu za ATM v Evropi, bi moral biti načrt izvedbe voden z namenom, da presega posamezno referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev dolgoročnih izboljšav, usmerjenih k visokim družbenim ciljem, kar se kaže v osrednjem načrtu za ATM v Evropi, bi moral biti načrt izvedbe voden z namenom, da presega posamezno referenčno obdobje.

| (8) | Načrt izvedbe bi moral obravnavati navigacijske službe zračnega prometa s pristopom od izhoda do izhoda, vključno z navigacijskimi službami zračnega prometa na zračnih poteh in na terminalih, z namenom izboljšanja splošne uspešnosti omrežja. |
| --- | --- |

(8)

Načrt izvedbe bi moral obravnavati navigacijske službe zračnega prometa s pristopom od izhoda do izhoda, vključno z navigacijskimi službami zračnega prometa na zračnih poteh in na terminalih, z namenom izboljšanja splošne uspešnosti omrežja.

| (9) | Načrt izvedbe bi moral zagotoviti kazalnike in zavezujoče cilje na vseh ključnih področjih uspešnosti, pri čemer bi bilo treba v celoti doseči in ohraniti zahtevane varnostne stopnje. |
| --- | --- |

(9)

Načrt izvedbe bi moral zagotoviti kazalnike in zavezujoče cilje na vseh ključnih področjih uspešnosti, pri čemer bi bilo treba v celoti doseči in ohraniti zahtevane varnostne stopnje.

| (10) | Pri sprejemanju vseevropskih ciljev uspešnosti za referenčno obdobje bi morala Komisija ustrezno upoštevati raven uspešnosti, doseženo v predhodnem(-ih) referenčnem(-ih) obdobju(-ih). |
| --- | --- |

(10)

Pri sprejemanju vseevropskih ciljev uspešnosti za referenčno obdobje bi morala Komisija ustrezno upoštevati raven uspešnosti, doseženo v predhodnem(-ih) referenčnem(-ih) obdobju(-ih).

| (11) | Zaradi močne povezanosti med različnimi ključnimi področji uspešnosti bi bilo treba pri pripravi in spremljanju načrta izvedbe ustrezno upoštevati soodvisnost med cilji uspešnosti glede na prevladujoče varnostne cilje. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi močne povezanosti med različnimi ključnimi področji uspešnosti bi bilo treba pri pripravi in spremljanju načrta izvedbe ustrezno upoštevati soodvisnost med cilji uspešnosti glede na prevladujoče varnostne cilje.

| (12) | Načrte izvedbe bi bilo treba določiti na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, ki zaradi preglednosti prikazujejo prispevek posameznega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa k doseganju ciljev znotraj funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki se spremlja na najprimernejši ravni. |
| --- | --- |

(12)

Načrte izvedbe bi bilo treba določiti na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, ki zaradi preglednosti prikazujejo prispevek posameznega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa k doseganju ciljev znotraj funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki se spremlja na najprimernejši ravni.

| (13) | V načrtih izvedbe bi morali biti opisani ukrepi, kot so sistemi spodbud, da bi zainteresirane strani izboljšale uspešnost na vseh ravneh. Zaradi pomembnosti varnost ne bi smela biti predmet spodbud. |
| --- | --- |

(13)

V načrtih izvedbe bi morali biti opisani ukrepi, kot so sistemi spodbud, da bi zainteresirane strani izboljšale uspešnost na vseh ravneh. Zaradi pomembnosti varnost ne bi smela biti predmet spodbud.

| (14) | Da se ugotovijo stališča zainteresiranih strani, bi morala na nacionalni ravni, ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora in na ravni Unije potekati učinkovita posvetovanja. |
| --- | --- |

(14)

Da se ugotovijo stališča zainteresiranih strani, bi morala na nacionalni ravni, ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora in na ravni Unije potekati učinkovita posvetovanja.

| (15) | V okoliščinah, ki so v času sprejetja načrtov izvedbe nepredvidljive in nepremostljive ter nanje države članice in subjekti, na katere se cilji uspešnosti nanašajo, ne morejo vplivati, bi morala vzpostavitev ustreznih mehanizmov za opozarjanje omogočiti izvajanje primernih ukrepov, namenjenih ohranjanju varnostnih zahtev in stalnosti pri izvajanju storitev, ki lahko vključujejo revizijo ciljev uspešnosti na ravni Unije ali lokalnih ciljev uspešnosti. |
| --- | --- |

(15)

V okoliščinah, ki so v času sprejetja načrtov izvedbe nepredvidljive in nepremostljive ter nanje države članice in subjekti, na katere se cilji uspešnosti nanašajo, ne morejo vplivati, bi morala vzpostavitev ustreznih mehanizmov za opozarjanje omogočiti izvajanje primernih ukrepov, namenjenih ohranjanju varnostnih zahtev in stalnosti pri izvajanju storitev, ki lahko vključujejo revizijo ciljev uspešnosti na ravni Unije ali lokalnih ciljev uspešnosti.

| (16) | Civilno-vojaško sodelovanje in usklajevanje sta izjemnega pomena pri doseganju ciljev načrta izvedbe, ob ustreznem upoštevanju učinkovitosti vojaških misij. |
| --- | --- |

(16)

Civilno-vojaško sodelovanje in usklajevanje sta izjemnega pomena pri doseganju ciljev načrta izvedbe, ob ustreznem upoštevanju učinkovitosti vojaških misij.

| (17) | Načrt izvedbe ne bi smel posegati v določbe Uredbe (ES) št. 549/2004, ki so namenjene varovanju bistvenih interesov varnostne ali obrambne politike. |
| --- | --- |

(17)

Načrt izvedbe ne bi smel posegati v določbe Uredbe (ES) št. 549/2004, ki so namenjene varovanju bistvenih interesov varnostne ali obrambne politike.

| (18) | Izbrati bi bilo treba specifične in merljive ključne kazalnike uspešnosti, na podlagi katerih se lahko določijo odgovornost za doseganje ciljev uspešnosti. Z njimi povezani cilji bi morali biti dosegljivi, realni in z zavezujočimi roki ter namenjeni učinkovitemu usmerjanju trajnostnega izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(18)

Izbrati bi bilo treba specifične in merljive ključne kazalnike uspešnosti, na podlagi katerih se lahko določijo odgovornost za doseganje ciljev uspešnosti. Z njimi povezani cilji bi morali biti dosegljivi, realni in z zavezujočimi roki ter namenjeni učinkovitemu usmerjanju trajnostnega izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa.

| (19) | Izvajanje zavezujočih ciljev uspešnosti, podprto s spodbudami, ki so finančne narave, zahteva ustrezno povezavo z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 391/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (5). |
| --- | --- |

(19)

Izvajanje zavezujočih ciljev uspešnosti, podprto s spodbudami, ki so finančne narave, zahteva ustrezno povezavo z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 391/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (5).

| (20) | Ključni kazalniki uspešnosti in cilji uspešnosti morajo biti določeni in se izvajati v skladu z varnostnimi cilji in standardi iz Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter njenih izvedbenih predpisov kot tudi z ukrepi, ki jih je sprejela Unija za doseganje in ohranjanje teh ciljev. |
| --- | --- |

(20)

Ključni kazalniki uspešnosti in cilji uspešnosti morajo biti določeni in se izvajati v skladu z varnostnimi cilji in standardi iz Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter njenih izvedbenih predpisov kot tudi z ukrepi, ki jih je sprejela Unija za doseganje in ohranjanje teh ciljev.

| (21) | Komisija bi morala načrte izvedbe in cilje oceniti ter ugotoviti njihovo skladnost z vseevropskimi cilji kot tudi ustrezni prispevek k tem ciljem in splošni učinkovitosti evropskega omrežja ATM. Če te skladnosti in ustreznega prispevka ni mogoče ugotoviti, bi morala Komisija zaprositi za revidiranje načrta(-ov) izvedbe in cilja(-ev) in/ali sprejetje korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala načrte izvedbe in cilje oceniti ter ugotoviti njihovo skladnost z vseevropskimi cilji kot tudi ustrezni prispevek k tem ciljem in splošni učinkovitosti evropskega omrežja ATM. Če te skladnosti in ustreznega prispevka ni mogoče ugotoviti, bi morala Komisija zaprositi za revidiranje načrta(-ov) izvedbe in cilja(-ev) in/ali sprejetje korektivnih ukrepov.

| (22) | V referenčnih obdobjih bi bilo treba zagotoviti učinkovit postopek za spremljanje uspešnosti, vključno z zbiranjem in razširjanjem podatkov, ki bi zagotavljal, da razvoj uspešnosti omogoča doseganje ciljev in po potrebi uvajanje korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(22)

V referenčnih obdobjih bi bilo treba zagotoviti učinkovit postopek za spremljanje uspešnosti, vključno z zbiranjem in razširjanjem podatkov, ki bi zagotavljal, da razvoj uspešnosti omogoča doseganje ciljev in po potrebi uvajanje korektivnih ukrepov.

| (23) | Če ima Komisija na podlagi spremljanja rezultatov trdne dokaze, da prvotni podatki, predpostavke in utemeljitve, ki so osnova za določitev začetnih ciljev, ne veljajo več, se lahko Komisija odloči za spremembo vseevropskih ciljev uspešnosti ali na zahtevo države članice dovoli revidiranje lokalnih ciljev. |
| --- | --- |

(23)

Če ima Komisija na podlagi spremljanja rezultatov trdne dokaze, da prvotni podatki, predpostavke in utemeljitve, ki so osnova za določitev začetnih ciljev, ne veljajo več, se lahko Komisija odloči za spremembo vseevropskih ciljev uspešnosti ali na zahtevo države članice dovoli revidiranje lokalnih ciljev.

| (24) | Izvajanje funkcij omrežja bi moralo temeljiti na ciljih uspešnosti. Zato bi se morala ta uredba uporabljati za upravitelja omrežja, določenega v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (7). Uredbo Komisije (EU) št. 677/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(24)

Izvajanje funkcij omrežja bi moralo temeljiti na ciljih uspešnosti. Zato bi se morala ta uredba uporabljati za upravitelja omrežja, določenega v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (7). Uredbo Komisije (EU) št. 677/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (25) | Uredbo Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (8), člen 26 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1216/2011 z dne 24. novembra 2011 o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (9) bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2015. |
| --- | --- |

(25)

Uredbo Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (8), člen 26 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1216/2011 z dne 24. novembra 2011 o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (9) bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2015.

| (26) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo – |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa ukrepe za izboljšanje splošne uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja za splošni zračni promet v evropski (EUR) in afriški (AFI) regiji Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO), v katerih so za zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa odgovorne države članice, z namenom izpolnitve zahtev vseh uporabnikov zračnega prostora.

2.   Za namene določanja ciljev in spremljanja uspešnosti se ta uredba uporablja za navigacijske službe zračnega prometa, ki jih zagotavljajo:

| (a) | izvajalci služb zračnega prometa, določeni v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(a)

izvajalci služb zračnega prometa, določeni v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (b) | izvajalci meteoroloških služb, če so določeni v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(b)

izvajalci meteoroloških služb, če so določeni v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (c) | upravitelj omrežja, določen v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011. |
| --- | --- |

(c)

upravitelj omrežja, določen v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011.

Uporablja se tudi za namene določanja ciljev in spremljanja uspešnosti stroškovne učinkovitosti organov ali subjektov, pri katerih nastajajo upravičeni stroški, ki naj bi se povrnili z uporabninami, kot je določeno v členu 15(2)(b) Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 6(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013.

3.   Brez poseganja v odstavek 4 se države članice lahko odločijo, da te uredbe ne bodo uporabljale za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih na nekaterih ali vseh svojih letališčih z manj kot 70 000 premiki IFR v zračnem prevozu na leto. O tem ustrezno obvestijo Komisijo.

4.   Če nobeno od letališč v državi članici ne doseže mejne vrednosti 70 000 premikov IFR v zračnem prevozu na leto, se ta uredba uporablja kot minimalna zahteva za letališče z največ premiki IFR v zračnem prevozu.

5.   Določanje ciljev glede stroškovne učinkovitosti se uporablja za ugotovljene stroške, določene v členu 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004.

6.   Države članice lahko uporabljajo to uredbo tudi:

| (a) | v zračnem prostoru, ki je v njihovi pristojnosti, v drugih regijah ICAO, pod pogojem, da o tem ustrezno obvestijo Komisijo in druge države članice ter brez poseganja v pravice in dolžnosti držav članic iz Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 (Čikaška konvencija); |
| --- | --- |

(a)

v zračnem prostoru, ki je v njihovi pristojnosti, v drugih regijah ICAO, pod pogojem, da o tem ustrezno obvestijo Komisijo in druge države članice ter brez poseganja v pravice in dolžnosti držav članic iz Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 (Čikaška konvencija);

| (b) | za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, ki jim je dovoljeno izvajati navigacijske službe zračnega prometa brez dovoljenja, v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 550/2004. |
| --- | --- |

(b)

za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, ki jim je dovoljeno izvajati navigacijske službe zračnega prometa brez dovoljenja, v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 550/2004.

7.   Ne glede na določbe o varovanju informacij iz Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter njenih izvedbenih predpisov, Uredbe Komisije (ES) št. 1321/2007 (11) in Uredbe Komisije (ES) št. 1330/2007 (12) se zahteve v zvezi z zagotavljanjem podatkov, opredeljene v poglavju V, uporabljajo za nacionalne organe, izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavce letališč, letališke koordinatorje in letalske prevoznike.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| 1. | „upravljavec letališča“ pomeni upravni organ letališča, ki ima skupaj z drugimi dejavnostmi ali drugače v skladu z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi nalogo, da upravlja letališke zmogljivosti ter koordinira in nadzoruje dejavnosti raznih operaterjev, prisotnih na zadevnem letališču ali sistemu letališč; |
| --- | --- |

1.

„upravljavec letališča“ pomeni upravni organ letališča, ki ima skupaj z drugimi dejavnostmi ali drugače v skladu z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi nalogo, da upravlja letališke zmogljivosti ter koordinira in nadzoruje dejavnosti raznih operaterjev, prisotnih na zadevnem letališču ali sistemu letališč;

| 2. | „podatki“ pomenijo informacije o kakovosti, količini in drugih pomembnih zadevah v zvezi z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa, ki jih za namene izvajanja načrta izvedbe zbere in sistematično obdela Komisija ali pa to opravi nekdo drug v njenem imenu; |
| --- | --- |

2.

„podatki“ pomenijo informacije o kakovosti, količini in drugih pomembnih zadevah v zvezi z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa, ki jih za namene izvajanja načrta izvedbe zbere in sistematično obdela Komisija ali pa to opravi nekdo drug v njenem imenu;

| 3. | „kazalniki uspešnosti“ pomenijo kazalnike, ki se uporabljajo za namene spremljanja, primerjanja in pregledovanja uspešnosti; |
| --- | --- |

3.

„kazalniki uspešnosti“ pomenijo kazalnike, ki se uporabljajo za namene spremljanja, primerjanja in pregledovanja uspešnosti;

| 4. | „ključni kazalniki uspešnosti“ pomenijo kazalniki uspešnosti, ki se uporabljajo za namene določanja ciljev uspešnosti; |
| --- | --- |

4.

„ključni kazalniki uspešnosti“ pomenijo kazalniki uspešnosti, ki se uporabljajo za namene določanja ciljev uspešnosti;

| 5. | „premiki IFR v zračnem prevozu“ pomenijo vsoto vzletov in pristankov, opravljenih v skladu s pravili instrumentnega letenja, ki je izračunana kot letno povprečje treh predhodnih koledarskih let pred predložitvijo načrtov izvedbe; |
| --- | --- |

5.

„premiki IFR v zračnem prevozu“ pomenijo vsoto vzletov in pristankov, opravljenih v skladu s pravili instrumentnega letenja, ki je izračunana kot letno povprečje treh predhodnih koledarskih let pred predložitvijo načrtov izvedbe;

| 6. | „zavezujoč cilj“ pomeni cilj uspešnosti, ki ga države članice sprejmejo kot del načrta izvedbe in je predmet sistema spodbud in/ali načrtov korektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

6.

„zavezujoč cilj“ pomeni cilj uspešnosti, ki ga države članice sprejmejo kot del načrta izvedbe in je predmet sistema spodbud in/ali načrtov korektivnih ukrepov;

| 7. | „letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni promet z veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica v skladu z zakonodajo Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

„letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni promet z veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica v skladu z zakonodajo Evropske unije;

| 8. | „ugotovljeni stroški“ pomenijo stroške, opredeljene v členu 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

8.

„ugotovljeni stroški“ pomenijo stroške, opredeljene v členu 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004;

| 9. | „nacionalni organi“ pomenijo regulativne organe in/ali nadzorne organe na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, katerih stroški se lahko terjajo od uporabnikov zračnega prostora, če nastanejo v zvezi z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa pri uporabi člena 6(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013; |
| --- | --- |

9.

„nacionalni organi“ pomenijo regulativne organe in/ali nadzorne organe na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, katerih stroški se lahko terjajo od uporabnikov zračnega prostora, če nastanejo v zvezi z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa pri uporabi člena 6(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013;

| 10. | „kultura pravičnosti“ pomeni kulturo, v kateri glavni upravljavci in drugi niso kaznovani za svoja dejanja, opustitve ali odločitve, če so v skladu z njihovimi izkušnjami in usposabljanjem, v kateri pa se huda malomarnost, namerne kršitve in destruktivna dejanja ne tolerirajo; |
| --- | --- |

10.

„kultura pravičnosti“ pomeni kulturo, v kateri glavni upravljavci in drugi niso kaznovani za svoja dejanja, opustitve ali odločitve, če so v skladu z njihovimi izkušnjami in usposabljanjem, v kateri pa se huda malomarnost, namerne kršitve in destruktivna dejanja ne tolerirajo;

| 11. | „letališki koordinator“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki jo imenuje država članica za izvajanje usklajevalnih nalog na koordiniranih letališčih iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (13); |
| --- | --- |

11.

„letališki koordinator“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki jo imenuje država članica za izvajanje usklajevalnih nalog na koordiniranih letališčih iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (13);

| 12. | „spremljanje uspešnosti“ pomeni neprekinjen postopek zbiranja in analiziranja podatkov, da se izmeri dejanska uspešnost sistema glede na ustrezne (ključne) cilje uspešnosti in načrte izvedbe z uporabo (ključnih) kazalnikov uspešnosti iz člena 9 in Priloge I; |
| --- | --- |

12.

„spremljanje uspešnosti“ pomeni neprekinjen postopek zbiranja in analiziranja podatkov, da se izmeri dejanska uspešnost sistema glede na ustrezne (ključne) cilje uspešnosti in načrte izvedbe z uporabo (ključnih) kazalnikov uspešnosti iz člena 9 in Priloge I;

| 13. | „referenčno obdobje“ pomeni obdobje veljavnosti in uporabe vseevropskih ciljev uspešnosti in načrtov izvedbe iz člena 11(3)(d) Uredbe (ES) št. 549/2004; |
| --- | --- |

13.

„referenčno obdobje“ pomeni obdobje veljavnosti in uporabe vseevropskih ciljev uspešnosti in načrtov izvedbe iz člena 11(3)(d) Uredbe (ES) št. 549/2004;

| 14. | „nedovoljen vdor na vzletno-pristajalno stezo“ pomeni katerikoli dogodek na aerodromu, ki vključuje nepravilno prisotnost zrakoplova, vozila ali osebe na zaščitenem območju površine, ki je določena za pristajanje in vzletanje zrakoplovov; |
| --- | --- |

14.

„nedovoljen vdor na vzletno-pristajalno stezo“ pomeni katerikoli dogodek na aerodromu, ki vključuje nepravilno prisotnost zrakoplova, vozila ali osebe na zaščitenem območju površine, ki je določena za pristajanje in vzletanje zrakoplovov;

| 15. | „enota služb zračnega prometa“ (enota ATS) pomeni enoto, civilno ali vojaško, odgovorno za opravljanje storitev zračnega prometa; |
| --- | --- |

15.

„enota služb zračnega prometa“ (enota ATS) pomeni enoto, civilno ali vojaško, odgovorno za opravljanje storitev zračnega prometa;

| 16. | „službe CNS, MET in AIS“ pomenijo komunikacijske službe, navigacijske in nadzorovalne službe, meteorološke službe za navigacijo v zračnem prometu in letalske informacijske službe; |
| --- | --- |

16.

„službe CNS, MET in AIS“ pomenijo komunikacijske službe, navigacijske in nadzorovalne službe, meteorološke službe za navigacijo v zračnem prometu in letalske informacijske službe;

| 17. | „izjemni dogodek“ pomeni okoliščine, v katerih je zmogljivost ATM nenavadno zmanjšana tako, da je raven zamud pri upravljanju pretoka zračnega prometa (ATFM) neobičajno visoka kot posledica načrtovane omejitve zaradi operativne ali tehnične spremembe, zelo neugodnih vremenskih razmer, nerazpoložljivosti velikih delov zračnega prostora iz naravnih ali političnih razlogov ali stavke in aktivacije Evropskega odseka za koordinacijo ukrepov v kriznih razmerah v letalstvu (EACCC) s strani upravitelja omrežja zaradi enega ali več navedenih vzrokov; |
| --- | --- |

17.

„izjemni dogodek“ pomeni okoliščine, v katerih je zmogljivost ATM nenavadno zmanjšana tako, da je raven zamud pri upravljanju pretoka zračnega prometa (ATFM) neobičajno visoka kot posledica načrtovane omejitve zaradi operativne ali tehnične spremembe, zelo neugodnih vremenskih razmer, nerazpoložljivosti velikih delov zračnega prostora iz naravnih ali političnih razlogov ali stavke in aktivacije Evropskega odseka za koordinacijo ukrepov v kriznih razmerah v letalstvu (EACCC) s strani upravitelja omrežja zaradi enega ali več navedenih vzrokov;

| 18. | „stroški prestrukturiranja“ pomenijo znatne enkratne stroške, ki nastanejo pri izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa v postopku prestrukturiranja z uvajanjem novih tehnologij in postopkov ter povezanih poslovnih modelov za spodbujanje zagotavljanja integriranih storitev, pri čemer želi država članica stroške povrniti v enem ali več referenčnih obdobjih. Ti stroški lahko vključujejo stroške, ki nastanejo v zvezi z nadomestili zaposlenim, zapiranjem centrov za kontrolo zračnega prometa, selitvijo dejavnosti na nove lokacije ter odpisom sredstev in/ali pridobivanjem strateških deležev v drugih izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

18.

„stroški prestrukturiranja“ pomenijo znatne enkratne stroške, ki nastanejo pri izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa v postopku prestrukturiranja z uvajanjem novih tehnologij in postopkov ter povezanih poslovnih modelov za spodbujanje zagotavljanja integriranih storitev, pri čemer želi država članica stroške povrniti v enem ali več referenčnih obdobjih. Ti stroški lahko vključujejo stroške, ki nastanejo v zvezi z nadomestili zaposlenim, zapiranjem centrov za kontrolo zračnega prometa, selitvijo dejavnosti na nove lokacije ter odpisom sredstev in/ali pridobivanjem strateških deležev v drugih izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa.

Člen 3

Organ za oceno uspešnosti

1.   Če Komisija sklene imenovati organ za oceno uspešnosti, da bi ji pomagal izvajati načrt izvedbe, to imenovanje velja za določeno obdobje, ki je v skladu z referenčnimi obdobji. Komisija imenuje predsednika in člane organa za oceno uspešnosti.

2.   Organ za oceno uspešnosti ima ustrezna pooblastila in je nepristranski, da neodvisno izvaja naloge, ki mu jih določi Komisija, zlasti na ustreznih ključnih področjih uspešnosti.

3.   Organ za oceno uspešnosti pomaga Komisiji pri izvajanju načrta izvedbe, zlasti glede:

| (a) | zbiranja, pregledovanja, potrjevanja in objavljanja podatkov, povezanih z uspešnostjo; |
| --- | --- |

(a)

zbiranja, pregledovanja, potrjevanja in objavljanja podatkov, povezanih z uspešnostjo;

| (b) | opredelitve ali spremembe ključnih področij uspešnosti v skladu s tistimi, ki so opredeljena v okviru uspešnosti iz osrednjega načrta za ATM v Evropi, kakor je naveden v členu 9(1), in povezanih ključnih kazalnikov uspešnosti; |
| --- | --- |

(b)

opredelitve ali spremembe ključnih področij uspešnosti v skladu s tistimi, ki so opredeljena v okviru uspešnosti iz osrednjega načrta za ATM v Evropi, kakor je naveden v členu 9(1), in povezanih ključnih kazalnikov uspešnosti;

| (c) | opredelitve ustreznih ključnih kazalnikov uspešnosti, ki zajemajo vsa ključna področja uspešnosti, uspešnost funkcij omrežja in navigacijskih služb zračnega prometa na zračnih poteh in na terminalih; |
| --- | --- |

(c)

opredelitve ustreznih ključnih kazalnikov uspešnosti, ki zajemajo vsa ključna področja uspešnosti, uspešnost funkcij omrežja in navigacijskih služb zračnega prometa na zračnih poteh in na terminalih;

| (d) | določanja in spremembe vseevropskih ciljev uspešnosti; |
| --- | --- |

(d)

določanja in spremembe vseevropskih ciljev uspešnosti;

| (e) | nastavitve mejne ali mejnih vrednosti opozarjanja, navedenih v členu 10(4), za sprožitev mehanizmov za opozarjanje, določenih v členu 19; |
| --- | --- |

(e)

nastavitve mejne ali mejnih vrednosti opozarjanja, navedenih v členu 10(4), za sprožitev mehanizmov za opozarjanje, določenih v členu 19;

| (f) | ocene skladnosti sprejetih načrtov izvedbe, vključno s cilji uspešnosti, z vseevropskimi cilji; |
| --- | --- |

(f)

ocene skladnosti sprejetih načrtov izvedbe, vključno s cilji uspešnosti, z vseevropskimi cilji;

| (g) | po potrebi ocene skladnosti mejnih vrednosti opozarjanja, sprejetih z uporabo člena 19(3), z mejnimi vrednostmi opozarjanja za vso Evropsko unijo iz člena 10(4); |
| --- | --- |

(g)

po potrebi ocene skladnosti mejnih vrednosti opozarjanja, sprejetih z uporabo člena 19(3), z mejnimi vrednostmi opozarjanja za vso Evropsko unijo iz člena 10(4);

| (h) | po potrebi ocene pregledanih ciljev uspešnosti ali korektivnih ukrepov, ki so jih sprejele zadevne države članice; |
| --- | --- |

(h)

po potrebi ocene pregledanih ciljev uspešnosti ali korektivnih ukrepov, ki so jih sprejele zadevne države članice;

| (i) | spremljanja, primerjanja in pregleda uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z naložbami in investicijskimi izdatki, na lokalni ravni ter na ravni Unije; |
| --- | --- |

(i)

spremljanja, primerjanja in pregleda uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z naložbami in investicijskimi izdatki, na lokalni ravni ter na ravni Unije;

| (j) | spremljanja, primerjanja in pregleda uspešnosti funkcij omrežja; |
| --- | --- |

(j)

spremljanja, primerjanja in pregleda uspešnosti funkcij omrežja;

| (k) | spremljanja splošne uspešnosti evropskega omrežja ATM, vključno s pripravo letnih poročil za Odbor za enotno evropsko nebo; |
| --- | --- |

(k)

spremljanja splošne uspešnosti evropskega omrežja ATM, vključno s pripravo letnih poročil za Odbor za enotno evropsko nebo;

| (l) | ocene doseganja ciljev uspešnosti ob koncu vsakega referenčnega obdobja z namenom priprave za naslednje obdobje; |
| --- | --- |

(l)

ocene doseganja ciljev uspešnosti ob koncu vsakega referenčnega obdobja z namenom priprave za naslednje obdobje;

| (m) | ocene načrta izvedbe upravitelja omrežja, vključno s skladnostjo z vseevropskimi cilji uspešnosti; |
| --- | --- |

(m)

ocene načrta izvedbe upravitelja omrežja, vključno s skladnostjo z vseevropskimi cilji uspešnosti;

| (n) | vzdrževanja in podpore pri usklajevanju koledarja posvetovanj z zainteresiranimi stranmi glede načrtov izvedbe in posvetovalnih nalog iz člena 9(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013. |
| --- | --- |

(n)

vzdrževanja in podpore pri usklajevanju koledarja posvetovanj z zainteresiranimi stranmi glede načrtov izvedbe in posvetovalnih nalog iz člena 9(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013.

4.   Na zahtevo Komisije organ za oceno uspešnosti predloži priložnostne informacije ali poročila o vprašanjih, povezanih z uspešnostjo.

5.   Organ za oceno uspešnosti lahko poroča Komisiji in ji predlaga načine za izboljšanje načrta.

6.   V zvezi z nacionalnimi nadzornimi organi:

| (a) | za namen spremljanja splošne uspešnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa organ za oceno uspešnosti od nacionalnih nadzornih organov pridobi potrebne informacije, povezane z načrti izvedbe; |
| --- | --- |

(a)

za namen spremljanja splošne uspešnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa organ za oceno uspešnosti od nacionalnih nadzornih organov pridobi potrebne informacije, povezane z načrti izvedbe;

| (b) | organ za oceno uspešnosti nacionalnim nadzornim organom na njihovo zahtevo pomaga z zagotavljanjem neodvisnega mnenja o vprašanjih uspešnosti, kot so dejanske primerjave med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki delujejo v podobnih okoljih (benchmarking), analize sprememb uspešnosti v zadnjih petih letih ali analize napovedi; |
| --- | --- |

(b)

organ za oceno uspešnosti nacionalnim nadzornim organom na njihovo zahtevo pomaga z zagotavljanjem neodvisnega mnenja o vprašanjih uspešnosti, kot so dejanske primerjave med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki delujejo v podobnih okoljih (benchmarking), analize sprememb uspešnosti v zadnjih petih letih ali analize napovedi;

| (c) | nacionalni nadzorni organi lahko zahtevajo pomoč organa za oceno uspešnosti pri določanju razpona okvirnih vrednosti za določanje ciljev, ob upoštevanju vseevropskih ciljev. Te vrednosti so na voljo nacionalnim nadzornim organom, izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavcem letališč in uporabnikom zračnega prostora. |
| --- | --- |

(c)

nacionalni nadzorni organi lahko zahtevajo pomoč organa za oceno uspešnosti pri določanju razpona okvirnih vrednosti za določanje ciljev, ob upoštevanju vseevropskih ciljev. Te vrednosti so na voljo nacionalnim nadzornim organom, izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavcem letališč in uporabnikom zračnega prostora.

7.   Da se zagotovi skladnost s cilji in standardi, ki so določeni in se izvajajo v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008, organ za oceno uspešnosti po potrebi sodeluje z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) pri izvajanju nalog iz odstavka 3, kadar se nanašajo na varnost.

8.   Za namen spremljanja splošne učinkovitosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa organ za oceno uspešnosti pripravi delovne dogovore z izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavci letališč, letališkimi koordinatorji in letalskimi prevozniki.

Člen 4

Nacionalni nadzorni organi

1.   Nacionalni nadzorni organi so odgovorni za pripravo načrtov izvedbe, pregled uspešnosti ter spremljanje načrtov izvedbe in ciljev. Pri izvajanju teh nalog ukrepajo nepristransko, neodvisno in pregledno.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni nadzorni organi potrebne vire in zmogljivosti ali dostop do njih na vseh ključnih področjih uspešnosti za izvajanje nalog iz te uredbe, vključno s pooblastili za preiskovanje za izvajanje nalog iz člena 20.

3.   Če ima država članica več nacionalnih nadzornih organov, Komisijo obvesti, kateri nacionalni nadzorni organ je odgovoren za nacionalno koordinacijo izvajanja te uredbe.

Člen 5

Funkcionalni bloki zračnega prostora

1.   Države članice vzpostavijo načrte izvedbe na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora.

2.   Za izpolnjevanje obveznosti iz odstavka 1 države članice:

| (a) | zagotovijo skladnost načrta izvedbe s predlogo iz Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo skladnost načrta izvedbe s predlogo iz Priloge II;

| (b) | obvestijo Komisijo o nacionalnem nadzornem organu ali organu, ki je pristojen za koordinacijo v funkcionalnem bloku zračnega prostora in stike s Komisijo v zvezi z izvajanjem načrta izvedbe; |
| --- | --- |

(b)

obvestijo Komisijo o nacionalnem nadzornem organu ali organu, ki je pristojen za koordinacijo v funkcionalnem bloku zračnega prostora in stike s Komisijo v zvezi z izvajanjem načrta izvedbe;

| (c) | sprejmejo ustrezne ureditve, da zagotovijo:






  (i) | da je v skladu z določbami točke (e) in Priloge I za vsak ključni kazalnik uspešnosti določen samo en cilj; |
| --- | --- | --- |

(c)

sprejmejo ustrezne ureditve, da zagotovijo:

(i)

da je v skladu z določbami točke (e) in Priloge I za vsak ključni kazalnik uspešnosti določen samo en cilj;

| (ii) | da je zaradi preglednosti v načrtu izvedbe opredeljen prispevek vsakega izvajalca navigacijske službe zračnega prometa znotraj funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki se spremlja na najustreznejši ravni, k doseganju ciljev uspešnosti, določenih za funkcionalni blok zračnega prostora; |
| --- | --- |

(ii)

da je zaradi preglednosti v načrtu izvedbe opredeljen prispevek vsakega izvajalca navigacijske službe zračnega prometa znotraj funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki se spremlja na najustreznejši ravni, k doseganju ciljev uspešnosti, določenih za funkcionalni blok zračnega prostora;

| (iii) | da so ukrepi iz točke 11(3)(d) Uredbe (ES) št. 549/2004 opredeljeni in se uporabljajo v referenčne obdobju, če cilji niso izpolnjeni. Za ta namen se uporabljajo letne vrednosti iz načrta izvedbe; |
| --- | --- |

(iii)

da so ukrepi iz točke 11(3)(d) Uredbe (ES) št. 549/2004 opredeljeni in se uporabljajo v referenčne obdobju, če cilji niso izpolnjeni. Za ta namen se uporabljajo letne vrednosti iz načrta izvedbe;

| (d) | so odgovorne za določitev in doseganje ciljev uspešnosti, ki se določajo na lokalni ravni, in sicer za funkcionalni blok zračnega prostora, za nacionalno raven, območje zaračunavanja in letališče; |
| --- | --- |

(d)

so odgovorne za določitev in doseganje ciljev uspešnosti, ki se določajo na lokalni ravni, in sicer za funkcionalni blok zračnega prostora, za nacionalno raven, območje zaračunavanja in letališče;

| (e) | kadar skupno območje zaračunavanja storitev na zračnih poteh ni bilo vzpostavljeno v smislu člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 in kadar so zato cilji stroškovne učinkovitosti na zračnih poteh določeni za več kot eno območje zaračunavanja v funkcionalnem bloku zračnega prostora, združijo te cilje v eno vrednost na zbirni stopnji za navigacijske službe zračnega prometa na zračnih poteh ter za informativne namene zagotovijo skupno številko, ki predstavlja prizadevanja za stroškovno učinkovitost na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora; |
| --- | --- |

(e)

kadar skupno območje zaračunavanja storitev na zračnih poteh ni bilo vzpostavljeno v smislu člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 in kadar so zato cilji stroškovne učinkovitosti na zračnih poteh določeni za več kot eno območje zaračunavanja v funkcionalnem bloku zračnega prostora, združijo te cilje v eno vrednost na zbirni stopnji za navigacijske službe zračnega prometa na zračnih poteh ter za informativne namene zagotovijo skupno številko, ki predstavlja prizadevanja za stroškovno učinkovitost na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora;

| (f) | kadar se območje zaračunavanja med referenčnim obdobjem spremeni, dokažejo, da ta sprememba še vedno omogoča cilje uspešnosti, sprejete za obdobje, ki jih je treba izpolniti; |
| --- | --- |

(f)

kadar se območje zaračunavanja med referenčnim obdobjem spremeni, dokažejo, da ta sprememba še vedno omogoča cilje uspešnosti, sprejete za obdobje, ki jih je treba izpolniti;

| (g) | poskrbijo, da je načrt izvedbe skladen s področjem uporabe te uredbe v skladu s členom 1(6) te uredbe in členom 7 Uredbe (ES) št. 549/2004. |
| --- | --- |

(g)

poskrbijo, da je načrt izvedbe skladen s področjem uporabe te uredbe v skladu s členom 1(6) te uredbe in členom 7 Uredbe (ES) št. 549/2004.

Člen 6

Upravitelj omrežja

Upravitelj omrežja, določen v členu 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 in členu 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011, izvaja naslednje naloge v zvezi z načrtom izvedbe:

| (a) | podpira Komisijo z zagotavljanjem ustreznih prispevkov za pripravo vseevropskih ciljev uspešnosti pred referenčnimi obdobji in za spremljanje doseganja ciljev uspešnosti v referenčnem obdobju. Upravitelj omrežja predvsem opozarja Komisijo na vse večje in vztrajne padce uspešnosti delovanja; |
| --- | --- |

(a)

podpira Komisijo z zagotavljanjem ustreznih prispevkov za pripravo vseevropskih ciljev uspešnosti pred referenčnimi obdobji in za spremljanje doseganja ciljev uspešnosti v referenčnem obdobju. Upravitelj omrežja predvsem opozarja Komisijo na vse večje in vztrajne padce uspešnosti delovanja;

| (b) | v skladu s členom 21(5) omogoči Komisiji dostop do vseh podatkov iz Priloge V; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 21(5) omogoči Komisiji dostop do vseh podatkov iz Priloge V;

| (c) | podpira funkcionalne bloke zračnega prostora in njihove izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa pri doseganju ciljev uspešnosti v referenčnem obdobju z zagotavljanjem usklajenosti med načrti izvedbe, strateškim načrtom omrežja in načrtom delovanja omrežja; |
| --- | --- |

(c)

podpira funkcionalne bloke zračnega prostora in njihove izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa pri doseganju ciljev uspešnosti v referenčnem obdobju z zagotavljanjem usklajenosti med načrti izvedbe, strateškim načrtom omrežja in načrtom delovanja omrežja;

| (d) | sestavi načrt izvedbe, načrt delovanja omrežja v skladu s členom 5(1) in členom 16(1)(a) Uredbe (EU) št. 677/2011, ki se predloži Komisiji najpozneje šest mesecev pred začetkom vsakega referenčnega obdobja in ga Komisija sprejme pred začetkom vsakega posameznega referenčnega obdobja. Ta načrt izvedbe je javen in:






  (i) | vsebuje cilje uspešnosti za vsa ključna področja uspešnosti in za vse kazalnike, ki so skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti za celotno referenčno obdobje, z uporabo letnih vrednosti, ki se uporabljajo za spremljanje; |
| --- | --- | --- |

(d)

sestavi načrt izvedbe, načrt delovanja omrežja v skladu s členom 5(1) in členom 16(1)(a) Uredbe (EU) št. 677/2011, ki se predloži Komisiji najpozneje šest mesecev pred začetkom vsakega referenčnega obdobja in ga Komisija sprejme pred začetkom vsakega posameznega referenčnega obdobja. Ta načrt izvedbe je javen in:

(i)

vsebuje cilje uspešnosti za vsa ključna področja uspešnosti in za vse kazalnike, ki so skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti za celotno referenčno obdobje, z uporabo letnih vrednosti, ki se uporabljajo za spremljanje;

| (ii) | vsebuje opis ukrepov za doseganje ciljev; |
| --- | --- |

(ii)

vsebuje opis ukrepov za doseganje ciljev;

| (iii) | kadar je potrebno ali kadar tako odloči Komisija, vsebuje dodatne ključne kazalnike in cilje uspešnosti. |
| --- | --- |

(iii)

kadar je potrebno ali kadar tako odloči Komisija, vsebuje dodatne ključne kazalnike in cilje uspešnosti.

Člen 7

Koordinacija z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu

Pri uporabi člena 13a Uredbe (ES) št. 549/2004 in v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 se države članice in Komisija po potrebi usklajujejo z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, da bi zagotovile ustrezno obravnavo naslednjih vidikov:

| (a) | varnostnih vidikov načrta izvedbe, vključno z določanjem, pregledom in izvajanjem z varnostjo povezanih ključnih kazalnikov uspešnosti in vseevropskih ciljev uspešnosti ter zagotavljanjem predlogov za ustrezna dejanja in ukrepe po sprožitvi mehanizma za opozarjanje; |
| --- | --- |

(a)

varnostnih vidikov načrta izvedbe, vključno z določanjem, pregledom in izvajanjem z varnostjo povezanih ključnih kazalnikov uspešnosti in vseevropskih ciljev uspešnosti ter zagotavljanjem predlogov za ustrezna dejanja in ukrepe po sprožitvi mehanizma za opozarjanje;

| (b) | skladnosti ključnih kazalnikov uspešnosti in ciljev uspešnosti na področju varnosti z izvajanjem evropskega programa za varnost v letalstvu. |
| --- | --- |

(b)

skladnosti ključnih kazalnikov uspešnosti in ciljev uspešnosti na področju varnosti z izvajanjem evropskega programa za varnost v letalstvu.

Člen 8

Trajanje referenčnih obdobij

1.   Prvo referenčno obdobje za načrt izvedbe obsega koledarska leta od 2012 do vključno 2014. Drugo referenčno obdobje obsega koledarska leta od 2015 do vključno 2019. Poznejša referenčna obdobja trajajo pet koledarskih let, razen če je drugače določeno s spremembo te uredbe.

2.   Isto referenčno obdobje velja za vseevropske cilje uspešnosti ter načrte izvedbe in njihove cilje.

Člen 9

Ključna področja in kazalniki uspešnosti

1.   Za namene določanja ciljev Komisija odloča o možnem dodajanju in spreminjanju ostalih ključnih področij uspešnosti iz člena 11(4)(b) Uredbe (ES) št. 549/2004 v skladu s postopkom iz člena 5(3) navedene uredbe.

2.   Za namene določanja ciljev vsakemu ključnemu področju uspešnosti ustreza en ključni kazalnik uspešnosti ali omejeno število ključnih kazalnikov uspešnosti. Uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa se za vsak ključni kazalnik uspešnosti oceni glede na zavezujoče cilje.

3.   V oddelku 1 Priloge 1 so določeni ključni kazalniki uspešnosti za določanje ciljev in kazalnikov uspešnosti na ravni Unije, ki so izbrani za vsako ključno področje uspešnosti.

4.   V oddelku 2 Priloge I so določeni lokalni ključni kazalniki uspešnosti za določanje lokalnih ciljev in kazalnikov uspešnosti na lokalni ravni, ki se uporabljajo za določanje ciljev uspešnosti. Lokalna raven, in sicer funkcionalni blok zračnega prostora, nacionalna raven, območje zaračunavanja in letališče, je določena v oddelku 2 Priloge I.

5.   Ključni kazalniki uspešnosti se med referenčnim obdobjem ne spreminjajo. Spremembe se sprejmejo s spremembo te uredbe najpozneje šest mesecev pred sprejetjem novih vseevropskih ciljev uspešnosti.

6.   Za spremljanje svoje lastne učinkovitosti in/ali kot del načrta izvedbe se lahko država članica poleg ključnih področij uspešnosti in ključnih kazalnikov uspešnosti iz tega člena ter oddelka 2 Priloge I odloči določiti dodatne kazalnike uspešnosti in povezane cilje. Dodatni kazalniki in cilji podpirajo doseganje vseevropskih ciljev in posledičnih ciljev na lokalni ravni. Pri teh je lahko na primer vključena in opisana civilno-vojaška ali meteorološka razsežnost načrta izvedbe, poleg tega jih lahko spremljajo ustrezni sistemi spodbud.

7.   Da bi olajšala izvajanje in merjenje (ključnih) kazalnikov uspešnosti na področju varnosti, Evropska agencija za varnost letalstva po posvetovanju z organom za oceno uspešnosti pred začetkom drugega referenčnega obdobja sprejme sprejemljive postopke usklajevanja in navodila v skladu s postopkom iz člena 52 Uredbe (ES) št. 216/2008.

POGLAVJE II

PRIPRAVA NAČRTOV IZVEDBE

Člen 10

Vseevropski cilji uspešnosti

1.   Komisija sprejme vseevropske cilje uspešnosti po postopku iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004, ob upoštevanju ustreznih prispevkov upravitelja omrežja in nacionalnih nadzornih organov ter po posvetu z zainteresiranimi stranmi iz člena 10 te uredbe, drugimi pomembnimi organizacijami ter Evropsko agencijo za varnost v letalstvu glede varnostnih vidikov uspešnosti.

2.   V skladu s členom 9(3) Komisija predlaga vseevropske cilje najpozneje petnajst mesecev pred začetkom referenčnega obdobja, sprejmejo pa se najpozneje dvanajst mesecev pred začetkom referenčnega obdobja.

3.   Določanje vseevropskih ciljev za ključni kazalnik uspešnosti iz točke 4.1(b) oddelka 1 Priloge I se začne po tretjem letu drugega referenčnega obdobja na podlagi sklepa Komisije po postopku iz odstavka 1.

4.   Skupaj s sprejetjem vseevropskih ciljev uspešnosti Komisija določi mejno vrednost ali vrednosti za opozorilo, po katerih se lahko sprožijo mehanizmi za opozarjanje iz člena 19.

5.   Komisija utemelji vsak vseevropski cilj uspešnosti z opisom ustreznih predpostavk in razlogov za določitev teh ciljev, kot so uporaba prispevkov upravitelja omrežja, nacionalnih nadzornih organov in drugih dejanskih podatkov, prometne napovedi, sestava skupin izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa ali funkcionalni bloki zračnega prostora, ki so umeščeni v podobno delovno in gospodarsko okolje.

Člen 11

Priprava načrtov izvedbe

1.   Nacionalni nadzorni organi na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora sestavijo načrte izvedbe, ki vsebujejo cilje, skladne z vseevropskimi cilji uspešnosti in merili za ocenjevanje, določenimi v Prilogi IV.

Brez poseganja v predlogo iz Priloge II lahko načrt izvedbe vključuje različne dele, ki se nanašajo na lokalno raven, in sicer funkcionalni blok zračnega prostora, nacionalno raven, območje zaračunavanja in letališče.

2.   Za podporo pri pripravi načrtov izvedbe nacionalni nadzorni organi zagotovijo, da:

| (a) | izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa nacionalnim nadzornim organom predložijo svoje poslovne načrte; |
| --- | --- |

(a)

izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa nacionalnim nadzornim organom predložijo svoje poslovne načrte;

| (b) | se z zainteresiranimi stranmi posvetujejo o načrtu in ciljih izvedbe v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 549/2004. Zainteresiranim stranem se ustrezne informacije zagotovijo vsaj tri tedne pred posvetovalnim sestankom. |
| --- | --- |

(b)

se z zainteresiranimi stranmi posvetujejo o načrtu in ciljih izvedbe v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 549/2004. Zainteresiranim stranem se ustrezne informacije zagotovijo vsaj tri tedne pred posvetovalnim sestankom.

3.   Načrti izvedbe vključujejo zlasti:

| (a) | napovedi prometa, izražene v enotah storitev, ki jih je treba zagotoviti za vsako leto referenčnega obdobja na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora in za vsako območje zaračunavanja v funkcionalnem bloku zračnega prostora, z utemeljitvijo uporabljenih številk; |
| --- | --- |

(a)

napovedi prometa, izražene v enotah storitev, ki jih je treba zagotoviti za vsako leto referenčnega obdobja na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora in za vsako območje zaračunavanja v funkcionalnem bloku zračnega prostora, z utemeljitvijo uporabljenih številk;

| (b) | ugotovljene stroške za navigacijske službe zračnega prometa za vsako leto referenčnega obdobja in za vsako območje zaračunavanja v skladu z določbami člena 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(b)

ugotovljene stroške za navigacijske službe zračnega prometa za vsako leto referenčnega obdobja in za vsako območje zaračunavanja v skladu z določbami člena 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (c) | opis naložb, vključno s tistimi, ki so potrebne za doseganje ciljev uspešnosti, s podrobnim opisom njihove ustreznosti v zvezi z osrednjim načrtom za ATM v Evropi, strateškim načrtom omrežja in skupnimi projekti iz člena 15a(3) Uredbe (ES) št. 550/2004. V tem opisu so poudarjene koristi in sinergije, ki se dosežejo na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora; |
| --- | --- |

(c)

opis naložb, vključno s tistimi, ki so potrebne za doseganje ciljev uspešnosti, s podrobnim opisom njihove ustreznosti v zvezi z osrednjim načrtom za ATM v Evropi, strateškim načrtom omrežja in skupnimi projekti iz člena 15a(3) Uredbe (ES) št. 550/2004. V tem opisu so poudarjene koristi in sinergije, ki se dosežejo na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora;

| (d) | cilje uspešnosti na vsakem ustreznem ključnem področju uspešnosti, določene v povezavi z vsakim ključnim kazalnikom uspešnosti, za celotno referenčno obdobje, z letnimi vrednostmi, ki se uporabijo za namene spremljanja in spodbud; |
| --- | --- |

(d)

cilje uspešnosti na vsakem ustreznem ključnem področju uspešnosti, določene v povezavi z vsakim ključnim kazalnikom uspešnosti, za celotno referenčno obdobje, z letnimi vrednostmi, ki se uporabijo za namene spremljanja in spodbud;

| (e) | upoštevanje soodvisnosti med ključnimi področji uspešnosti, vključno z oceno učinka na varnost načrta izvedbe, z morebitnim blaženjem, potrebnim za ohranitev zagotavljanja varnosti; |
| --- | --- |

(e)

upoštevanje soodvisnosti med ključnimi področji uspešnosti, vključno z oceno učinka na varnost načrta izvedbe, z morebitnim blaženjem, potrebnim za ohranitev zagotavljanja varnosti;

| (f) | opis civilne in vojaške razsežnosti načrta z opisom uspešnosti prilagodljive uporabe zračnega prostora (FUA), da se povečajo zmogljivosti z ustreznim upoštevanjem učinkovitosti vojaških misij ter po potrebi ustreznih kazalnikov in ciljev uspešnosti v skladu z drugimi kazalniki in cilji načrta izvedbe; |
| --- | --- |

(f)

opis civilne in vojaške razsežnosti načrta z opisom uspešnosti prilagodljive uporabe zračnega prostora (FUA), da se povečajo zmogljivosti z ustreznim upoštevanjem učinkovitosti vojaških misij ter po potrebi ustreznih kazalnikov in ciljev uspešnosti v skladu z drugimi kazalniki in cilji načrta izvedbe;

| (g) | opis in utemeljitev, kako so cilji uspešnosti iz točke (d) usklajeni z vseevropskimi cilji uspešnosti ter prispevajo k tem ciljem in učinkovitosti evropskega omrežja ATM; |
| --- | --- |

(g)

opis in utemeljitev, kako so cilji uspešnosti iz točke (d) usklajeni z vseevropskimi cilji uspešnosti ter prispevajo k tem ciljem in učinkovitosti evropskega omrežja ATM;

| (h) | identifikacijo vsakega zadevnega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa in njegovega posebnega prispevka k doseganju ciljev, ki se zaradi preglednosti spremljajo na najustreznejši ravni, kot je navedeno v členu 5(2)(c)(ii); |
| --- | --- |

(h)

identifikacijo vsakega zadevnega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa in njegovega posebnega prispevka k doseganju ciljev, ki se zaradi preglednosti spremljajo na najustreznejši ravni, kot je navedeno v členu 5(2)(c)(ii);

| (i) | opis mehanizmov spodbud, ki jih je treba uporabiti za zadevne izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, da bi spodbudili doseganje ciljev v referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

(i)

opis mehanizmov spodbud, ki jih je treba uporabiti za zadevne izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, da bi spodbudili doseganje ciljev v referenčnem obdobju;

| (j) | ukrepe, ki jih sprejmejo nacionalni nadzorni organi za spremljanje doseganja ciljev uspešnosti; |
| --- | --- |

(j)

ukrepe, ki jih sprejmejo nacionalni nadzorni organi za spremljanje doseganja ciljev uspešnosti;

| (k) | opis rezultata posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno z vprašanji, ki jih postavijo udeleženci, in dogovorjenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(k)

opis rezultata posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno z vprašanji, ki jih postavijo udeleženci, in dogovorjenimi ukrepi.

4.   Načrti izvedbe temeljijo na predlogi iz Priloge II in lahko, če se države članice tako odločijo v skladu s členom 9(6), vsebujejo dodatne kazalnike s povezanimi cilji.

5.   Upravitelj omrežja pripravi načrt delovanja omrežja, ki vsebuje cilje, skladne z vseevropskimi cilji uspešnosti in smiselno merili za ocenjevanje iz Priloge IV.

6.   Za pripravo načrta delovanja omrežja upravitelj omrežja

| (a) | zagotovi posvetovanje v skladu s členom 14 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 |
| --- | --- |

(a)

zagotovi posvetovanje v skladu s členom 14 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011

| (b) | in uporabi predlogo iz Priloge III. |
| --- | --- |

(b)

in uporabi predlogo iz Priloge III.

Člen 12

Sistemi spodbud

1.   Sistemi spodbud, ki jih uporabijo države članice kot del svojih načrtov izvedbe, so skladni z naslednjimi splošnimi načeli:

| (a) | so učinkoviti in sorazmerni ter se v referenčnem obdobju ne spreminjajo; |
| --- | --- |

(a)

so učinkoviti in sorazmerni ter se v referenčnem obdobju ne spreminjajo;

| (b) | izvajajo se na nediskriminacijski in pregledni osnovi v podporo izboljšanju uspešnosti izvajanja služb; |
| --- | --- |

(b)

izvajajo se na nediskriminacijski in pregledni osnovi v podporo izboljšanju uspešnosti izvajanja služb;

| (c) | so del regulativnega okolja, ki je vsem zainteresiranim stranem znano vnaprej in se uporablja v celotnem referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

(c)

so del regulativnega okolja, ki je vsem zainteresiranim stranem znano vnaprej in se uporablja v celotnem referenčnem obdobju;

| (d) | spodbujajo subjekte, ki so povezani z določanjem ciljev, k doseganju visoke ravni uspešnosti in izpolnjevanju povezanih ciljev. |
| --- | --- |

(d)

spodbujajo subjekte, ki so povezani z določanjem ciljev, k doseganju visoke ravni uspešnosti in izpolnjevanju povezanih ciljev.

2.   Spodbude za cilje stroškovne učinkovitosti so finančne narave in se upravljajo z ustreznimi določbami členov 13 in 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013. Sestavljene so iz mehanizma za delitev tveganja na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora.

3.   Spodbude glede ciljev zmogljivosti so finančne narave in se upravljajo z določbami člena 15 Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013. Lahko se dopolnijo s spodbudami drugačne narave, kot na primer načrti za korektivno ukrepanje z roki in povezanimi ukrepi, ki jih določijo nacionalni nadzorni organi ob upoštevanju lokalnih razmer.

4.   Spodbude za okoljske cilje so lahko finančne narave in se upravljajo z določbami člena 15 Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013. Lahko se dopolnijo s spodbudami drugačne narave, kot na primer načrti za korektivno ukrepanje z roki in povezanimi ukrepi, ki jih določijo nacionalni nadzorni organi ob upoštevanju lokalnih razmer.

5.   Poleg tega lahko države članice na lokalni ravni prilagodijo pristojbine za zračno plovbo, kakor je določeno v členu 16 Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013.

POGLAVJE III

SPREJEMANJE NAČRTOV IZVEDBE

Člen 13

Začetno sprejemanje načrtov izvedbe

Države članice na predlog nacionalnih nadzornih organov sprejmejo načrte izvedbe z zavezujočimi cilji uspešnosti in jih predložijo Komisiji najpozneje šest mesecev pred začetkom referenčnega obdobja.

Člen 14

Ocena in pregled načrtov izvedbe in ciljev

1.   Komisija oceni načrte izvedbe in njihove cilje, zlasti njihovo skladnost z vseevropskimi cilji uspešnosti in merili iz Priloge IV kot tudi ustrezni prispevek k tem ciljem, ob upoštevanju razvoja razmer, ki so morda nastale med datumom sprejetja vseevropskih ciljev in datumom ocene načrta izvedbe. Če so cilji določeni na lokalni ravni brez sklicevanja na vseevropski cilj uspešnosti, ocena temelji na merilih, opredeljenih v Prilogi IV.

2.   Kadar Komisija ugotovi, da so načrt izvedbe ali njegov del in njegovi cilji skladni z vseevropskimi cilji in ustrezno prispevajo k tem ciljem ter so skladni z vsemi merili iz Priloge IV, o tem obvesti zadevno(-e) državo(-e) članico(-e) v petih mesecih po prejemu načrta izvedbe.

3.   Če Komisija ugotovi, da načrt izvedbe ali njegov del in nekateri ali nobeden njegov cilj ni skladen z vseevropskimi cilji in ne prispeva ustrezno k tem ciljem in/ali ni v skladu z enim ali več merili iz Priloge IV, v petih mesecih po prejemu načrta izvedbe in v skladu s postopkom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 zadevni(-m) državi(-am) članici(-am) izda priporočilo, da sprejme(-jo) popravljen načrt izvedbe ali njegov del in/ali cilj(-e). To priporočilo se pripravi po posvetovanju z zadevno(-imi) državo(-ami) članico(-ami), v njem pa je jasno opredeljeno, katere dele načrta izvedbe in/ali cilje je treba popraviti, pojasnjeni so tudi razlogi za oceno Komisije.

4.   V tem primeru zadevna(-e) država(-e) članica(-e) sprejme(-jo) popravljen načrt izvedbe ali njegov del in/ali cilj(-e) ob upoštevanju mnenja Komisije, skupaj z ustreznimi ukrepi za doseganje teh ciljev, ter o tem obvesti(-jo) Komisijo v štirih mesecih po obvestilu o priporočilu.

Člen 15

Ocenjevanje popravljenih načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti ter sprejetje korektivnih ukrepov

1.   Komisija oceni vsak popravljeni načrt izvedbe ali njegov del ter njegove cilje uspešnosti na podlagi meril iz Priloge IV.

2.   Kadar Komisija ugotovi, da so popravljeni načrt izvedbe ali njegov del in njegovi cilji skladni z vseevropskimi cilji in ustrezno prispevajo k tem ciljem ter so skladni z vsemi merili iz Priloge IV, o tem obvesti zadevno(-e) državo(-e) članico(-e) v petih mesecih po prejemu popravljenega načrta izvedbe.

3.   Če Komisija ugotovi, da popravljeni načrt izvedbe ali njegov del ter nekateri ali vsi njegovi cilji uspešnosti še vedno niso skladni z vseevropskimi cilji in ne prispevajo ustrezno k tem ciljem in/ali še vedno niso v skladu z enim ali več merili iz Priloge IV, v petih mesecih po prejemu popravljenega načrta izvedbe ali dela načrta in v skladu s postopkom iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 odloči, da zadevna(-e) država(-e) članica(-e) sprejmejo korektivne ukrepe.

4.   V takšnem sklepu je na podlagi meril iz Priloge IV natančno opredeljeno, kateri del načrta in cilj(-e) je treba popraviti, in navedeni so razlogi za oceno Komisije. Določena je lahko pričakovana stopnja uspešnosti za te cilje, da lahko zadevne države članice sprejmejo ustrezne korektivne ukrepe, in/ali vključeni so predlogi za takšne korektivne ukrepe.

5.   Korektivni ukrepi, ki jih sprejme zadevna država članica, se v dveh mesecih po sklepu Komisije sporočijo Komisiji, skupaj z elementi, ki dokazujejo njihovo skladnost s sklepom Komisije.

Člen 16

Načrti izvedbe ali korektivni ukrepi, sprejeti po začetku referenčnega obdobja

Načrti izvedbe ali korektivni ukrepi, sprejeti po začetku referenčnega obdobja kot posledica izvajanja postopkov iz členov 14 in 15, veljajo za nazaj od prvega dne referenčnega obdobja.

Člen 17

Pregled ciljev

1.   V skladu s postopkom iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 se lahko Komisija odloči za spremembo vseevropskih ciljev in/ali lahko na zahtevo države članice omogoči, da se spremeni eden ali več lokalnih ciljev:

| (a) | če ima na podlagi svojega poročila iz člena 18(4) trdne dokaze, da prvotni podatki, domneve in načela, ki so osnova za določitev začetnih ciljev, niso več veljavni, ali |
| --- | --- |

(a)

če ima na podlagi svojega poročila iz člena 18(4) trdne dokaze, da prvotni podatki, domneve in načela, ki so osnova za določitev začetnih ciljev, niso več veljavni, ali

| (b) | kot posledica uporabe mehanizma za opozarjanje iz člena 19 ali |
| --- | --- |

(b)

kot posledica uporabe mehanizma za opozarjanje iz člena 19 ali

| (c) | na podlagi sklepa Komisije v skladu s členom 10(3) v zvezi s ključnim kazalnikom uspešnosti iz točke 4.1(b) oddelka 1 Priloge I. |
| --- | --- |

(c)

na podlagi sklepa Komisije v skladu s členom 10(3) v zvezi s ključnim kazalnikom uspešnosti iz točke 4.1(b) oddelka 1 Priloge I.

2.   Sprememba vseevropskih ciljev lahko povzroči spremembo obstoječih načrtov izvedbe. V tem primeru lahko Komisija sklene ustrezno prilagoditi časovni razpored iz poglavij II in III te uredbe.

POGLAVJE IV

SPREMLJANJE DOSEGANJA USPEŠNOSTI

Člen 18

Nenehno spremljanje in poročanje

1.   Nacionalni nadzorni organi in Komisija spremljajo izvajanje načrtov izvedbe. V ta namen se uporabijo letne vrednosti iz načrta izvedbe. Če med referenčnim obdobjem cilji niso doseženi, zadevna država članica ali države članice določijo in uporabijo korektivne ukrepe za izboljšanje stanja ter jih sporočijo Komisiji. Če Komisija ugotovi, da takšni korektivni ukrepi ne zadostujejo za odpravo nastalega stanja, o tem v petih mesecih po prejemu ukrepov in v skladu s postopkom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 obvesti zadevne države članice, vključno s predlogi za korektivne ukrepe.

2.   Kadar Komisija opazi znatno in vztrajno zmanjševanje uspešnosti na lokalni ravni ali ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki vplivajo na druge države pogodbenice enotnega evropskega neba in/ali na celotni evropski zračni prostor, lahko od zadevnih držav članic zahteva, da določijo, uporabijo in Komisiji sporočijo korektivne ukrepe, namenjene doseganju ciljev iz svojih načrtov izvedbe. Kadar Komisija ugotovi, da takšni ukrepi ne zadostujejo za odpravo nastalega stanja, o tem v petih mesecih po prejemu ukrepov in v skladu s postopkom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 obvesti zadevne države članice, vključno s predlogi za korektivne ukrepe.

3.   Komisija spremlja izvajanje načrta delovanja omrežja upravitelja omrežja. V ta namen se uporabijo letne vrednosti iz načrta izvedbe. Če v referenčnem obdobju cilji niso doseženi, Komisija zahteva od upravljavca omrežja, da določi, uporabi in sporoči korektivne ukrepe, namenjene doseganju ciljev iz načrta delovanja omrežja. Komisija o takšnih korektivnih ukrepih obvesti nacionalne nadzorne organe ali organe, opredeljene v členu 5(2)(b).

4.   Nacionalni nadzorni organi ali organi, opredeljeni v členu 5(2)(b), najpozneje do 1. junija vsako leto in kadar obstaja nevarnost, da cilji uspešnosti ne bodo doseženi, poročajo Komisiji o spremljanju načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti. Poročila temeljijo na priporočilih, ki jih bo Komisija pripravila pred začetkom referenčnega obdobja. Komisija o doseganju ciljev uspešnosti vsaj enkrat na leto poroča Odboru za enotno nebo.

Člen 19

Mehanizmi za opozarjanje

1.   Če je (so) bila(-e) zaradi okoliščin, ki jih ob sprejetju načrtov izvedbe ni bilo mogoče predvideti, so nepremostljive ter države članice, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in upravitelj omrežja nanje ne morejo vplivati, v koledarskem letu na ravni Unije dosežena(-e) mejna(-e) vrednost(-i) iz člena 10(4), Komisija preuči položaj ob posvetovanju z državami članicami v Odboru za enotno nebo in v štirih mesecih pripravi predloge ustreznih ukrepov. Ti lahko vključujejo revizijo vseevropskih ciljev uspešnosti in posledično revizijo lokalnih ciljev uspešnosti.

2.   Če je (so) bila(-e) zaradi okoliščin, ki jih ob sprejetju načrtov izvedbe ni bilo mogoče predvideti, so nepremostljive ter države članice, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in upravitelj omrežja nanje ne morejo vplivati, v koledarskem letu na lokalni ravni dosežena(-e) mejna(-e) vrednost(-i) iz člena 10(4), zadevni nacionalni nadzorni organi preučijo položaj v stiku s Komisijo in v štirih mesecih pripravijo predloge ustreznih ukrepov. Ti lahko vključujejo revizijo lokalnih ciljev uspešnosti.

3.   Države članice se lahko odločijo za sprejetje mejnih vrednosti za opozarjanje, ki se razlikujejo od mejnih vrednosti iz člena 10(4), da se upoštevajo lokalne okoliščine in specifičnosti. V tem primeru se mejne vrednosti določijo v načrtu izvedbe in so skladne z mejnimi vrednostmi, sprejetimi v skladu s členom 10(4). Odstopanja se podprejo s podrobno utemeljitvijo. Kadar se te mejne vrednosti sprožijo, se uporabi postopek iz odstavka 1.

4.   Če izvajanje mehanizma za opozarjanje zahteva spremembo načrtov izvedbe in ciljev, Komisija to spremembo olajša z ustrezno prilagoditvijo veljavnega časovnega razporeda v skladu s postopkom iz poglavij II in III.

Člen 20

Olajšanje spremljanja skladnosti

1.   Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in upravitelj omrežja olajšajo inšpekcijske preglede in nadzor, vključno z obiski na kraju samem, ki jih izvajata Komisija in zadevni nacionalni nadzorni organ ali usposobljeni subjekt, ki deluje v imenu nacionalnega nadzornega organa, ali, če je to ustrezno, Evropska agencija za varnost v letalstvu. Brez poseganja v nadzorna pooblastila, ki jih prejmejo nacionalni nadzorni organi in EASA, lahko pooblaščene osebe:

| (a) | v zvezi z vsemi ključnimi področji uspešnosti preučijo dokumentacijo in vse drugo gradivo, pomembno za določitev načrtov izvedbe in ciljev; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi z vsemi ključnimi področji uspešnosti preučijo dokumentacijo in vse drugo gradivo, pomembno za določitev načrtov izvedbe in ciljev;

| (b) | te dokumente kopirajo ali pridobijo izvlečke teh dokumentov; |
| --- | --- |

(b)

te dokumente kopirajo ali pridobijo izvlečke teh dokumentov;

| (c) | zahtevajo ustno pojasnilo na kraju samem. |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo ustno pojasnilo na kraju samem.

2.   Inšpekcijski pregledi in nadzor iz odstavka 1 se izvedejo v skladu s postopki, ki veljajo v državi članici, v kateri naj bi se izvedli.

3.   Nacionalni nadzorni organi spremljajo izvajanje te uredbe na področju uspešnosti varnosti v skladu s postopki za nadzor varnosti iz Uredbe Komisije (EU) št. 1034/2011 (14).

4.   EASA v okviru inšpekcijskih pregledov standardizacije spremlja izvajanje te uredbe s strani držav članic na ključnem področju uspešnosti glede varnosti v skladu z metodami dela iz člena 24(5) Uredbe (ES) št. 216/2008.

POGLAVJE V

ZBIRANJE, POTRJEVANJE, PREGLEDOVANJE, OCENJEVANJE IN RAZŠIRJENJE INFORMACIJ, POVEZANIH Z USPEŠNOSTJO NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA ZA ENOTNO EVROPSKO NEBO

Člen 21

Zbiranje in potrjevanje podatkov za pregled uspešnosti

1.   Poleg podatkov, ki jih je Komisija že zbrala v okviru drugih instrumentov Unije in ki se lahko uporabljajo tudi za pregled uspešnosti, nacionalni organi, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavci letališč, letališki koordinatorji in letalski prevozniki poskrbijo, da Komisija dobi podatke, ki so navedeni v Prilogi V, v skladu z zahtevami, določenimi v navedeni prilogi.

2.   Nacionalni organi lahko v celoti ali deloma prenesejo nalogo zagotavljanja podatkov na nacionalne nadzorne organe, izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavce letališč in letališke koordinatorje ali opravljanje te naloge prerazporedijo, da se upoštevajo lokalne specifičnosti in obstoječi načini poročanja.

3.   Ponudniki podatkov sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo kakovost, potrditev in pravočasni prenos podatkov, vključno z dokazi o pregledih kakovosti in postopkih potrjevanja podatkov, razlagami v odgovor na določene zahteve Komisije v zvezi s kakovostjo podatkov in po potrebi z akcijskimi načrti za izboljšanje kakovosti podatkov. Podatki se zagotovijo brezplačno, po potrebi v elektronski obliki in formatu, ki ga določi Komisija.

4.   Komisija oceni kakovost in potrdi podatke, prenesene v skladu z odstavkom 1. Če podatki ne omogočajo primerne ocene uspešnosti, lahko Komisija v sodelovanju z državami članicami in zlasti z njihovimi nacionalnimi nadzornimi organi sprejme ustrezne ukrepe za oceno in izboljšanje kakovosti podatkov.

5.   Za namene te uredbe se šteje, da so podatki iz odstavka 1, ki so že bili predloženi Eurocontrolu, predloženi Komisiji. Če podatki še niso predloženi Eurocontrolu, se Komisija in Eurocontrol ustrezno dogovorita, da so podatki na voljo Komisiji v skladu z zahtevami iz odstavka 3.

6.   Kadar koli se opredelijo pomembne nove zahteve glede podatkov ali je treba pričakovati nezadostno kakovost podatkov, lahko Komisija izvede pilotne študije, ki jih prostovoljno izvedejo države članice ali zainteresirane strani pred uvedbo novih zahtev v zvezi s podatki na podlagi spremembe te uredbe. Takšne pilotne študije se izvedejo, da se oceni izvedljivost zbiranja ustreznih podatkov, uravnoteženje koristi razpoložljivosti podatkov glede na stroške zbiranja in obremenitev anketirancev.

Člen 22

Razširjanje informacij

1.   Komisija razširja informacije za namene ciljev iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (15), zlasti s členom 4 Uredbe in členom 18 Uredbe (ES) št. 550/2004.

2.   Informacije iz člena 3(3)(a) so dostopne javnosti, zlasti z elektronskimi sredstvi. V ta namen Komisija sprejme sklep o politiki za obravnavo, varstvo, zaupnost in razširjanje podatkov, zbranih za namene uspešnosti pri uporabi člena 21, ter s tem povezanih pravicah intelektualne lastnine.

3.   Poročila Komisije iz člena 18(4) so javno dostopna, sklicevanje nanje pa se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Komisija lahko odloči, da bo zadevnim strankam redno zagotavljala druge splošne informacije, zlasti z elektronskimi sredstvi.

4.   Vseevropski cilji iz člena 10 in sklic na sprejete načrte izvedbe iz poglavja III so javno dostopni in objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Posamezni dostop do določenih informacij, kot so potrjeni podatki in statistike, se odobri ponudniku podatkov, ki je neposredno povezan z informacijami in dejavnostmi.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 23

Izjeme

Kadar je bilo v skladu s postopki iz člena 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 ugotovljeno, da se nekatere ali vse navigacijske službe zračnega prometa na terminalih in/ali službe CNS, MET in AIS v državi članici izvajajo pod tržnimi pogoji, ter se je država članica v skladu z navedeno uredbo odločila, da ne bo izračunavala ugotovljenih stroškov za te službe, da ne bo izračunavala in določala pristojbin na terminalih ter da ne bo uporabljala finančnih spodbud za te službe, se za te službe cilji stroškovne učinkovitosti ne uporabljajo.

Člen 24

Pritožba

Države članice zagotovijo, da so odločitve, sprejete na podlagi te uredbe, ustrezno razložene in da je zoper te odločitve mogoče sprožiti učinkovit revizijski in/ali pritožbeni postopek.

Člen 25

Pregled načrta

Do konca vsakega referenčnega obdobja Komisija pregleda načrt izvedbe in zlasti analizira njegov učinek, učinkovitost in obseg, pri čemer upošteva delo, ki ga je na tem področju opravila ICAO.

Člen 26

Spremembe Uredbe (EU) št. 677/2011

Uredba (EU) št. 677/2011 se spremeni:

| 1. | Uvodna izjava 28 se črta. |
| --- | --- |

1.

Uvodna izjava 28 se črta.

| 2. | V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Upravitelj omrežja za usmerjanje svoje dolgoročne perspektive razvije, vzdržuje in izvaja strateški načrt omrežja, ki je usklajen z referenčnim obdobjem iz člena 8 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 390/2013 (16). |
| --- | --- |

2.

V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Upravitelj omrežja za usmerjanje svoje dolgoročne perspektive razvije, vzdržuje in izvaja strateški načrt omrežja, ki je usklajen z referenčnim obdobjem iz člena 8 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 390/2013 (16).

| 3. | V členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Strateški načrt omrežja se redno posodablja, vsaj 12 mesecev pred začetkom vsakega referenčnega obdobja.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Strateški načrt omrežja se redno posodablja, vsaj 12 mesecev pred začetkom vsakega referenčnega obdobja.“

| 4. | V členu 20 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Upravitelj omrežja vsako leto Komisiji in Agenciji predloži poročilo o ukrepih, ki so bili sprejeti za izpolnitev njegovih nalog. V poročilu so obravnavane posamezne funkcije omrežja kot tudi stanje v celotnem omrežju, poročilo pa se tesno navezuje na vsebino strateškega načrta omrežja, načrta delovanja omrežja in načrta izvedbe omrežja iz člena 6(d) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013. Komisija obvesti Odbor za enotno nebo.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 20 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Upravitelj omrežja vsako leto Komisiji in Agenciji predloži poročilo o ukrepih, ki so bili sprejeti za izpolnitev njegovih nalog. V poročilu so obravnavane posamezne funkcije omrežja kot tudi stanje v celotnem omrežju, poročilo pa se tesno navezuje na vsebino strateškega načrta omrežja, načrta delovanja omrežja in načrta izvedbe omrežja iz člena 6(d) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013. Komisija obvesti Odbor za enotno nebo.“

| 5. | Priloga IV se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA IV

  PREDLOGA STRATEŠKEGA NAČRTA OMREŽJA

  Strateški načrt omrežja temelji na naslednji strukturi:
  1.   UVOD






  1.1. | Področje uporabe strateškega načrta omrežja (geografsko in časovno) |
| --- | --- | --- |

5.

Priloga IV se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IV

PREDLOGA STRATEŠKEGA NAČRTA OMREŽJA

Strateški načrt omrežja temelji na naslednji strukturi:

1.   UVOD

1.1.

Področje uporabe strateškega načrta omrežja (geografsko in časovno)

| 1.2. | Priprava načrta in postopek potrditve |
| --- | --- |

1.2.

Priprava načrta in postopek potrditve

2.   SPLOŠNI OKVIR IN ZAHTEVE

| 2.1. | Opis sedanjega in predvidenega stanja v omrežju, vključno z ERND, ATFM, letališči in omejenimi viri |
| --- | --- |

2.1.

Opis sedanjega in predvidenega stanja v omrežju, vključno z ERND, ATFM, letališči in omejenimi viri

| 2.2. | Izzivi in priložnosti v zvezi s časovnim obdobjem načrta (vključno z napovedmi povpraševanja po prometu in razvojem po svetu) |
| --- | --- |

2.2.

Izzivi in priložnosti v zvezi s časovnim obdobjem načrta (vključno z napovedmi povpraševanja po prometu in razvojem po svetu)

| 2.3. | Cilji uspešnosti in poslovne zahteve različnih zainteresiranih strani ter vseevropski cilji uspešnosti |
| --- | --- |

2.3.

Cilji uspešnosti in poslovne zahteve različnih zainteresiranih strani ter vseevropski cilji uspešnosti

3.   STRATEŠKA VIZIJA

| 3.1. | Opis strateškega načina razvoja in napredka omrežja, da bi se uspešno odzivalo na cilje uspešnosti in poslovne zahteve |
| --- | --- |

3.1.

Opis strateškega načina razvoja in napredka omrežja, da bi se uspešno odzivalo na cilje uspešnosti in poslovne zahteve

| 3.2. | Skladnost z načrtom izvedbe |
| --- | --- |

3.2.

Skladnost z načrtom izvedbe

| 3.3. | Skladnost z osrednjim načrtom za ATM v Evropi |
| --- | --- |

3.3.

Skladnost z osrednjim načrtom za ATM v Evropi

4.   STRATEŠKI CILJI

| 4.1. | Opis strateških ciljev omrežja:






  (a) | vključuje vidike sodelovanja operativnih deležnikov v smislu vlog in odgovornosti, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Opis strateških ciljev omrežja:

(a)

vključuje vidike sodelovanja operativnih deležnikov v smislu vlog in odgovornosti,

| (b) | navaja, kako bodo v strateških ciljih upoštevane zahteve, |
| --- | --- |

(b)

navaja, kako bodo v strateških ciljih upoštevane zahteve,

| (c) | opredeljuje način merjenja napredka pri doseganju teh ciljev, |
| --- | --- |

(c)

opredeljuje način merjenja napredka pri doseganju teh ciljev,

| (d) | navaja vpliv strateških ciljev na industrijo in druga zadevna področja. |
| --- | --- |

(d)

navaja vpliv strateških ciljev na industrijo in druga zadevna področja.

5.   STRATEŠKO NAČRTOVANJE

| 5.1. | Opis kratkoročnega in srednjeročnega načrtovanja:






  (a) | prednostne naloge za vsakega od strateških ciljev, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Opis kratkoročnega in srednjeročnega načrtovanja:

(a)

prednostne naloge za vsakega od strateških ciljev,

| (b) | izvajanje vsakega od strateških ciljev v smislu zahtevane razmestitve tehnologije, arhitekturnega vpliva, človeških vidikov, vključenih stroškov, koristi ter potrebnega upravljanja, sredstev in zakonske ureditve, |
| --- | --- |

(b)

izvajanje vsakega od strateških ciljev v smislu zahtevane razmestitve tehnologije, arhitekturnega vpliva, človeških vidikov, vključenih stroškov, koristi ter potrebnega upravljanja, sredstev in zakonske ureditve,

| (c) | zahtevana udeležba operativnih deležnikov pri vsakem elementu načrta, vključno z njihovimi vlogami in odgovornostmi, |
| --- | --- |

(c)

zahtevana udeležba operativnih deležnikov pri vsakem elementu načrta, vključno z njihovimi vlogami in odgovornostmi,

| (d) | dogovorjena raven vključenosti upravitelja omrežja v pomoč pri izvajanju vsakega elementa načrta za vsako posamezno funkcijo. |
| --- | --- |

(d)

dogovorjena raven vključenosti upravitelja omrežja v pomoč pri izvajanju vsakega elementa načrta za vsako posamezno funkcijo.

| 5.2. | Opis dolgoročnega načrtovanja:






  (a) | namen doseči vsakega od strateških ciljev v smislu zahtevane tehnologije in ustreznih vidikov raziskav in razvoja, arhitekturnega vpliva, človeških vidikov, poslovnih zadev, potrebnega upravljanja in potrebne zakonske ureditve kot tudi ustrezne varnostne in ekonomske utemeljitve teh naložb, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Opis dolgoročnega načrtovanja:

(a)

namen doseči vsakega od strateških ciljev v smislu zahtevane tehnologije in ustreznih vidikov raziskav in razvoja, arhitekturnega vpliva, človeških vidikov, poslovnih zadev, potrebnega upravljanja in potrebne zakonske ureditve kot tudi ustrezne varnostne in ekonomske utemeljitve teh naložb,

| (b) | zahtevana udeležba operativnih deležnikov pri vsakem elementu načrta, vključno z njihovimi vlogami in odgovornostmi. |
| --- | --- |

(b)

zahtevana udeležba operativnih deležnikov pri vsakem elementu načrta, vključno z njihovimi vlogami in odgovornostmi.

6.   OCENA TVEGANJA

| 6.1. | Opis tveganj v zvezi z izvajanjem načrta |
| --- | --- |

6.1.

Opis tveganj v zvezi z izvajanjem načrta

| 6.2. | Opis procesa spremljanja (vključno z možnimi odstopanji od začetnih ciljev) |
| --- | --- |

6.2.

Opis procesa spremljanja (vključno z možnimi odstopanji od začetnih ciljev)

7.   PRIPOROČILA

| 7.1. | Unija in države članice naj opredelijo ukrepe za podporo pri izvajanju načrta“. |
| --- | --- |

7.1.

Unija in države članice naj opredelijo ukrepe za podporo pri izvajanju načrta“.

Člen 27

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

2.   Ta uredba se uporablja od drugega referenčnega obdobja, opredeljenega v členu 8, in za trajanje tega obdobja. Glede uporabe načrtov izvedbe ter da se omogočijo sprejetje vseevropskih ciljev v skladu s členom 10(2) pred začetkom drugega referenčnega obdobja ter priprava in sprejetje načrtov izvedbe v skladu z določbami te uredbe, se členi 1(3), 1(4), 3(3)(i), 3(3)(n), 5, 6, 9(3), 9(4), 26, poglavje II, poglavje III ter priloge I, II, III, IV in V uporabljajo od začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 28

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 691/2010, člen 26 Uredbe (EU) št. 677/2011 in Izvedbena uredba (EU) št. 1216/2011 se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2015, ne da bi to vplivalo na obveznost držav članic, da izvedejo načrt izvedbe v prvem referenčnem obdobju, opredeljenem v členu 8.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. maja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 300, 14.11.2009, str. 34.

2

(3)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

3

(4)  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

4

(5)  Glej stran 31 tega Uradnega lista.

5

(6)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

6

(7)  UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

7

(8)  UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

8

(9)  UL L 310, 25.11.2011, str. 3.

9

(10)  UL L 167, 4.7.2003, str. 23.

10

(11)  UL L 294, 13.11.2007, str. 3.

11

(12)  UL L 295, 14.11.2007, str. 7.

12

(13)  UL L 14, 22.1.1993, str. 1.

13

(14)  UL L 271, 18.10.2011, str. 15.

14

(15)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

15

(16)  UL L 128, 9.5.2013, str. 1.“

16

---

PRILOGA I

KLJUČNI KAZALNIKI USPEŠNOSTI (KKU) IN KAZALNIKI USPEŠNOSTI (KU)

ODDELEK 1

Za določanje vseevropskih ciljev in spremljanje uspešnosti na ravni Unije

1.   VARNOST

1.1.   Ključni kazalniki uspešnosti

| (a) | Minimalna raven učinkovitosti varnostnega upravljanja, kot je opredeljena v točki 1.1(a) oddelka 2. |
| --- | --- |

(a)

Minimalna raven učinkovitosti varnostnega upravljanja, kot je opredeljena v točki 1.1(a) oddelka 2.

| (b) | Odstotek uporabe klasifikacije resnosti na podlagi metodologije orodja za analizo tveganja (RAT) za poročanje o najmanj treh kategorijah dogodkov: izguba minimalnega razdvajanja, nedovoljeni vdori na vzletno-pristajalno stezo in dogodki, povezani z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa, kakor so opredeljene v točki 1.1(b) oddelka 2. |
| --- | --- |

(b)

Odstotek uporabe klasifikacije resnosti na podlagi metodologije orodja za analizo tveganja (RAT) za poročanje o najmanj treh kategorijah dogodkov: izguba minimalnega razdvajanja, nedovoljeni vdori na vzletno-pristajalno stezo in dogodki, povezani z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa, kakor so opredeljene v točki 1.1(b) oddelka 2.

2.   OKOLJE

2.1.   Ključni kazalniki uspešnosti

| (a) | Povprečna horizontalna učinkovitost leta na zračni poti za dejansko pot leta, ki je opredeljena kot:






  (i) | kazalnik je primerjava med dolžino dela dejanske poti leta na zračni poti, izračunanega iz podatkov, pridobljenih s spremljanjem, in ustreznim delom razdalje velikega kroga za vse lete IFR, ki so v evropskem zračnem prostoru ali prečkajo evropski zračni prostor; |
| --- | --- | --- |

(a)

Povprečna horizontalna učinkovitost leta na zračni poti za dejansko pot leta, ki je opredeljena kot:

(i)

kazalnik je primerjava med dolžino dela dejanske poti leta na zračni poti, izračunanega iz podatkov, pridobljenih s spremljanjem, in ustreznim delom razdalje velikega kroga za vse lete IFR, ki so v evropskem zračnem prostoru ali prečkajo evropski zračni prostor;

| (ii) | „na zračni poti“ se nanaša na razdaljo zunaj kroga 40 NM okrog letališč; |
| --- | --- |

(ii)

„na zračni poti“ se nanaša na razdaljo zunaj kroga 40 NM okrog letališč;

| (iii) | če zrakoplov vzleti ali pristane na kraju zunaj evropskega zračnega prostora, se upošteva samo del v evropskem zračnem prostoru. |
| --- | --- |

(iii)

če zrakoplov vzleti ali pristane na kraju zunaj evropskega zračnega prostora, se upošteva samo del v evropskem zračnem prostoru.

| (b) | Povprečna horizontalna učinkovitost leta na zračni poti za zadnji oddani načrt poti leta, ki je opredeljena kot:






  (i) | razlika med dolžino dela poti leta na zračni poti za zadnji oddani načrt poti leta in ustreznim delom razdalje velikega kroga za vse lete IFR, ki so v evropskem zračnem prostoru ali prečkajo evropski zračni prostor; |
| --- | --- | --- |

(b)

Povprečna horizontalna učinkovitost leta na zračni poti za zadnji oddani načrt poti leta, ki je opredeljena kot:

(i)

razlika med dolžino dela poti leta na zračni poti za zadnji oddani načrt poti leta in ustreznim delom razdalje velikega kroga za vse lete IFR, ki so v evropskem zračnem prostoru ali prečkajo evropski zračni prostor;

| (ii) | „na zračni poti“ se nanaša na razdaljo zunaj kroga 40 NM okrog letališč; |
| --- | --- |

(ii)

„na zračni poti“ se nanaša na razdaljo zunaj kroga 40 NM okrog letališč;

| (iii) | če zrakoplov vzleti ali pristane na kraju zunaj evropskega zračnega prostora, se upošteva samo del v evropskem zračnem prostoru. |
| --- | --- |

(iii)

če zrakoplov vzleti ali pristane na kraju zunaj evropskega zračnega prostora, se upošteva samo del v evropskem zračnem prostoru.

2.2.   Kazalniki uspešnosti

| (a) | Učinkovitost postopkov rezervacije za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (FUA), opredeljena kot:






  (i) | kazalnik je razmerje med časom, v katerem je bil zračni prostor dodeljen za rezervacijo ali ločevanje iz splošnega zračnega prometa, in časom, v katerem se je zračni prostor uporabljal za izvajanje dejavnosti, ki zahtevajo takšno ločevanje ali rezervacijo, |
| --- | --- | --- |

(a)

Učinkovitost postopkov rezervacije za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (FUA), opredeljena kot:

(i)

kazalnik je razmerje med časom, v katerem je bil zračni prostor dodeljen za rezervacijo ali ločevanje iz splošnega zračnega prometa, in časom, v katerem se je zračni prostor uporabljal za izvajanje dejavnosti, ki zahtevajo takšno ločevanje ali rezervacijo,

| (ii) | kazalnik se izračuna ločeno za dodelitev zračnega prostora na predtaktični in taktični ravni in tudi za vse dodelitve, o katerih je bil obveščen upravitelj omrežja. |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik se izračuna ločeno za dodelitev zračnega prostora na predtaktični in taktični ravni in tudi za vse dodelitve, o katerih je bil obveščen upravitelj omrežja.

| (b) | Stopnja načrtovanja pogojnih poti (CDR), opredeljena kot razmerje med zrakoplovi, ki vložijo načrte leta prek CDR, in številom zrakoplovov, ki bi jih lahko načrtovali. |
| --- | --- |

(b)

Stopnja načrtovanja pogojnih poti (CDR), opredeljena kot razmerje med zrakoplovi, ki vložijo načrte leta prek CDR, in številom zrakoplovov, ki bi jih lahko načrtovali.

| (c) | Učinkovita uporaba CDR je opredeljena kot razmerje med zrakoplovi, ki uporabljajo CDR, in številom zrakoplovov, ki bi jih lahko načrtovali. |
| --- | --- |

(c)

Učinkovita uporaba CDR je opredeljena kot razmerje med zrakoplovi, ki uporabljajo CDR, in številom zrakoplovov, ki bi jih lahko načrtovali.

3.   ZMOGLJIVOST

3.1.   Ključni kazalnik uspešnosti

Povprečne minute zamude ATFM (upravljanje pretoka zračnega prometa) na zračni poti na let, ki se lahko pripiše navigacijskim službam zračnega prometa, opredeljene kot:

| (i) | zamuda ATFM na zračni poti je zamuda, ki jo izračuna osrednja enota za ATFM, kot je opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 255/2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa (1), in je izražena kot razlika med ocenjenim časom vzleta, ki ga zahteva upravljavec zrakoplova v zadnjem oddanem načrtu leta, in izračunanim časom vzleta, ki ga določi osrednja enota za ATFM; |
| --- | --- |

(i)

zamuda ATFM na zračni poti je zamuda, ki jo izračuna osrednja enota za ATFM, kot je opredeljena v Uredbi Komisije (EU) št. 255/2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa (1), in je izražena kot razlika med ocenjenim časom vzleta, ki ga zahteva upravljavec zrakoplova v zadnjem oddanem načrtu leta, in izračunanim časom vzleta, ki ga določi osrednja enota za ATFM;

| (ii) | kazalnik zajema vse lete IFR v evropskem zračnem prostoru in vse razloge za zamude ATFM, razen izrednih dogodkov; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik zajema vse lete IFR v evropskem zračnem prostoru in vse razloge za zamude ATFM, razen izrednih dogodkov;

| (iii) | kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in za vsako leto referenčnega obdobja.

3.2.   Kazalnik uspešnosti

Povprečne minute zamude ATFM pri prihodu na let, ki se lahko pripiše navigacijskim službam zračnega prometa na terminalu in letališču in je nastala zaradi omejitev pristajanja na namembnem letališču, določene kot:

| (i) | kazalnik je povprečje nastale zamude ATFM pri prihodu na prihodni let po pravilih IFR; |
| --- | --- |

(i)

kazalnik je povprečje nastale zamude ATFM pri prihodu na prihodni let po pravilih IFR;

| (ii) | kazalnik vključuje vse lete IFR, ki pristajajo na namembnem letališču, in zajema vse razloge za zamude ATFM, razen izrednih dogodkov; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik vključuje vse lete IFR, ki pristajajo na namembnem letališču, in zajema vse razloge za zamude ATFM, razen izrednih dogodkov;

| (iii) | kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in za vsako leto referenčnega obdobja.

4.   STROŠKOVNA UČINKOVITOST

4.1.   Ključni kazalniki uspešnosti

| (a) | Povprečni ugotovljeni stroški na enoto (DUC) na ravni Unije za navigacijske službe zračnega prometa na zračnih poteh, opredeljeni kot:






  (i) | kazalnik je razmerje med ugotovljenimi stroški na zračnih poteh in napovedanim prometom na zračnih poteh, izraženo v enotah storitev na zračnih poteh, ki se v obdobju pričakuje na ravni Unije in je naveden v predpostavkah Komisije za določitev vseevropskih ciljev pri uporabi člena 10(5); |
| --- | --- | --- |

(a)

Povprečni ugotovljeni stroški na enoto (DUC) na ravni Unije za navigacijske službe zračnega prometa na zračnih poteh, opredeljeni kot:

(i)

kazalnik je razmerje med ugotovljenimi stroški na zračnih poteh in napovedanim prometom na zračnih poteh, izraženo v enotah storitev na zračnih poteh, ki se v obdobju pričakuje na ravni Unije in je naveden v predpostavkah Komisije za določitev vseevropskih ciljev pri uporabi člena 10(5);

| (ii) | kazalnik se navede v eurih in realnih vrednostih; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik se navede v eurih in realnih vrednostih;

| (iii) | kazalnik se zagotovi za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se zagotovi za vsako leto referenčnega obdobja.

| (b) | Povprečni ugotovljeni stroški na enoto (DUC) na ravni Unije za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih, opredeljeni kot:






  (i) | kazalnik je rezultat razmerja med ugotovljenimi stroški in predvidenim prometom, izražen v enotah storitev na terminalih, ki je naveden v predpostavkah Komisije za določitev vseevropskih ciljev pri uporabi člena 10(5); |
| --- | --- | --- |

(b)

Povprečni ugotovljeni stroški na enoto (DUC) na ravni Unije za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih, opredeljeni kot:

(i)

kazalnik je rezultat razmerja med ugotovljenimi stroški in predvidenim prometom, izražen v enotah storitev na terminalih, ki je naveden v predpostavkah Komisije za določitev vseevropskih ciljev pri uporabi člena 10(5);

| (ii) | kazalnik se navede v eurih in realnih vrednostih; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik se navede v eurih in realnih vrednostih;

| (iii) | kazalnik se zagotovi za vsako leto referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se zagotovi za vsako leto referenčnega obdobja;

| (iv) | kazalnik se uporablja od začetka tretjega leta drugega referenčnega obdobja na podlagi sklepa iz člena 10(3). |
| --- | --- |

(iv)

kazalnik se uporablja od začetka tretjega leta drugega referenčnega obdobja na podlagi sklepa iz člena 10(3).

4.2.   Kazalnik uspešnosti

Stroški Eurocontrola in zlasti njihovo gibanje v primerjavi z gibanjem ključnega kazalnika uspešnosti iz točke 4.1(a). V ta namen države članice zagotovijo, da Eurocontrol Komisiji pošlje svoj sprejeti proračun, dejanski proračun in stroškovno osnovo v referenčnem obdobju ter gibanje stroškov na enoto, ki izhaja iz razmerja med sprejeto stroškovno osnovo in predvidenim gibanjem prometa, z razčlenitvijo, ki prikazuje gibanje različnih elementov in ločeno opredeljuje različne dejavnosti pri zagotavljanju storitev.

ODDELEK 2

Za lokalno določanje ciljev in spremljanje uspešnosti na lokalni ravni

1.   VARNOST

1.2.   Ključni kazalniki uspešnosti

| (a) | Učinkovitost varnostnega upravljanja v zvezi z državami članicami ter njihovimi nacionalnimi nadzornimi organi in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki imajo dovoljenje za izvajanje služb zračnega prometa ali komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih storitev. Ta ključni kazalnik uspešnosti se izmeri z ravnjo izvajanja naslednjih ciljev upravljanja:






  (i) | varnostna politika in cilji, |
| --- | --- | --- |

(a)

Učinkovitost varnostnega upravljanja v zvezi z državami članicami ter njihovimi nacionalnimi nadzornimi organi in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki imajo dovoljenje za izvajanje služb zračnega prometa ali komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih storitev. Ta ključni kazalnik uspešnosti se izmeri z ravnjo izvajanja naslednjih ciljev upravljanja:

(i)

varnostna politika in cilji,

| (ii) | obvladovanje varnostnega tveganja, |
| --- | --- |

(ii)

obvladovanje varnostnega tveganja,

| (iii) | zagotavljanje varnosti, |
| --- | --- |

(iii)

zagotavljanje varnosti,

| (iv) | spodbujanje varnosti, |
| --- | --- |

(iv)

spodbujanje varnosti,

| (v) | kultura varnosti. |
| --- | --- |

(v)

kultura varnosti.

| (b) | Uporaba klasifikacije resnosti na podlagi metodologije orodja za analizo tveganja (RAT) za poročanje vsaj o izgubah minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo in dogodkih, povezanih z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa. Pri poročanju o teh dogodkih države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa uporabljajo naslednje stopnje resnosti:






  (i) | resen incident, |
| --- | --- | --- |

(b)

Uporaba klasifikacije resnosti na podlagi metodologije orodja za analizo tveganja (RAT) za poročanje vsaj o izgubah minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo in dogodkih, povezanih z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa. Pri poročanju o teh dogodkih države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa uporabljajo naslednje stopnje resnosti:

(i)

resen incident,

| (ii) | večji incident, |
| --- | --- |

(ii)

večji incident,

| (iii) | znaten incident, |
| --- | --- |

(iii)

znaten incident,

| (iv) | brez vpliva na varnost, |
| --- | --- |

(iv)

brez vpliva na varnost,

| (v) | ni določeno, npr. na voljo je premalo informacij oziroma nejasni ali nasprotujoči si dokazi preprečujejo tako določitev. |
| --- | --- |

(v)

ni določeno, npr. na voljo je premalo informacij oziroma nejasni ali nasprotujoči si dokazi preprečujejo tako določitev.

Poročanje o uporabi metode se opravi za posamezne dogodke.

| (c) | Poročanje držav članic in njihovih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa o stopnji prisotnosti in ustrezni stopnji odsotnosti kulture pravičnosti. |
| --- | --- |

(c)

Poročanje držav članic in njihovih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa o stopnji prisotnosti in ustrezni stopnji odsotnosti kulture pravičnosti.

Za namen teh kazalnikov lokalno pomeni na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora z navedbo prispevka na nacionalni ravni za namene spremljanja.

1.2.   Kazalniki uspešnosti

| (a) | Izvajalci navigacijske službe zračnega prometa uporabljajo avtomatizirane sisteme za zapis podatkov o varnosti, kadar so na voljo, ki vključujejo vsaj spremljanje izgub minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo; |
| --- | --- |

(a)

Izvajalci navigacijske službe zračnega prometa uporabljajo avtomatizirane sisteme za zapis podatkov o varnosti, kadar so na voljo, ki vključujejo vsaj spremljanje izgub minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo;

| (b) | poročanje s strani držav članic in izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa na ravni poročanja o dogodkih na letni osnovi z namenom merjenja ravni poročanja in obravnavanja vprašanja izboljšanja kulture poročanja; |
| --- | --- |

(b)

poročanje s strani držav članic in izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa na ravni poročanja o dogodkih na letni osnovi z namenom merjenja ravni poročanja in obravnavanja vprašanja izboljšanja kulture poročanja;

| (c) | vsaj število izgub minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo in dogodkov, povezanih z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(c)

vsaj število izgub minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo in dogodkov, povezanih z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa.

Za namen teh kazalnikov lokalno pomeni na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora z navedbo prispevka na nacionalni ravni za namene spremljanja.

2.   OKOLJE

2.1.   Ključni kazalnik uspešnosti

Povprečna horizontalna učinkovitost leta na zračni poti za dejansko pot leta, ki je opredeljena kot:

| (i) | kazalnik je primerjava med dolžino dela dejanske poti leta na zračni poti, izračunanega iz podatkov, pridobljenih s spremljanjem, in doseženo razdaljo za vse lete IFR, ki so v lokalnem zračnem prostoru ali prečkajo lokalni zračni prostor; |
| --- | --- |

(i)

kazalnik je primerjava med dolžino dela dejanske poti leta na zračni poti, izračunanega iz podatkov, pridobljenih s spremljanjem, in doseženo razdaljo za vse lete IFR, ki so v lokalnem zračnem prostoru ali prečkajo lokalni zračni prostor;

| (ii) | „na zračni poti“ se nanaša na razdaljo zunaj kroga 40 NM okrog letališč; |
| --- | --- |

(ii)

„na zračni poti“ se nanaša na razdaljo zunaj kroga 40 NM okrog letališč;

| (iii) | če zrakoplov vzleti ali pristane na kraju zunaj lokalnega zračnega prostora, se upošteva samo del v lokalnem zračnem prostoru; |
| --- | --- |

(iii)

če zrakoplov vzleti ali pristane na kraju zunaj lokalnega zračnega prostora, se upošteva samo del v lokalnem zračnem prostoru;

| (iv) | „dosežena razdalja“ je funkcija položaja vstopnih in izstopnih točk leta v lokalni zračni prostor in iz njega. Dosežena razdalja predstavlja prispevek teh točk k razdalji, ki se uporablja v vseevropskem kazalniku. Vsota teh razdalj za vse prečkane lokalne zračne prostore je enaka razdalji, uporabljeni v vseevropskem kazalniku. |
| --- | --- |

(iv)

„dosežena razdalja“ je funkcija položaja vstopnih in izstopnih točk leta v lokalni zračni prostor in iz njega. Dosežena razdalja predstavlja prispevek teh točk k razdalji, ki se uporablja v vseevropskem kazalniku. Vsota teh razdalj za vse prečkane lokalne zračne prostore je enaka razdalji, uporabljeni v vseevropskem kazalniku.

Za namene tega kazalnika lokalno pomeni na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora.

2.2.   Kazalniki uspešnosti

| (a) | Dodatni čas pri fazi premikanja zrakoplova po letališču, ki je opredeljen kot:






  (i) | kazalnik je razlika med dejanskim časom premikanja zrakoplova po letališču in neoviranim časom, ki temelji na časih premikanja zrakoplova po letališču v obdobjih majhnega prometa; |
| --- | --- | --- |

(a)

Dodatni čas pri fazi premikanja zrakoplova po letališču, ki je opredeljen kot:

(i)

kazalnik je razlika med dejanskim časom premikanja zrakoplova po letališču in neoviranim časom, ki temelji na časih premikanja zrakoplova po letališču v obdobjih majhnega prometa;

| (ii) | kazalnik se navede v minutah na odhod za celotno koledarsko leto. |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik se navede v minutah na odhod za celotno koledarsko leto.

| (b) | Dodatni čas v zračnem prostoru na terminalu, ki je opredeljen kot:






  (i) | kazalnik je razlika med časom prečkanja ASMA (območje za sekvenciranje prihodov in merjenje) in neoviranim časom, ki temelji na času prečkanja ASMA v obdobjih majhnega prometa; |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatni čas v zračnem prostoru na terminalu, ki je opredeljen kot:

(i)

kazalnik je razlika med časom prečkanja ASMA (območje za sekvenciranje prihodov in merjenje) in neoviranim časom, ki temelji na času prečkanja ASMA v obdobjih majhnega prometa;

| (ii) | kazalnik se navede v minutah na prihod za celotno koledarsko leto; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik se navede v minutah na prihod za celotno koledarsko leto;

| (iii) | ASMA je opredeljeno kot virtualni valj s premerom 40 NM okoli letališča prihoda. |
| --- | --- |

(iii)

ASMA je opredeljeno kot virtualni valj s premerom 40 NM okoli letališča prihoda.

| (c) | Kazalniki, kot so opredeljeni v točki 2.2 oddelka 1. |
| --- | --- |

(c)

Kazalniki, kot so opredeljeni v točki 2.2 oddelka 1.

Za namen kazalnikov (a) in (b) lokalno pomeni na nacionalni ravni z razčlenitvijo na ravni letališča. Za namen indikatorja (c) lokalno pomeni na nacionalni ravni.

3.   ZMOGLJIVOST

3.1.   Ključni kazalniki uspešnosti

| (a) | Povprečne minute zamude ATFM na zračni poti na let, opredeljene kot:






  (i) | zamuda ATFM na zračni poti je zamuda, ki jo izračuna osrednja enota za ATFM, opredeljena v Uredbi (EU) št. 255/2010, in je izražena kot razlika med ocenjenim časom vzleta, ki ga zahteva upravljavec zrakoplova v zadnjem oddanem načrtu leta, in izračunanim časom vzleta, ki ga določi osrednja enota za ATFM; |
| --- | --- | --- |

(a)

Povprečne minute zamude ATFM na zračni poti na let, opredeljene kot:

(i)

zamuda ATFM na zračni poti je zamuda, ki jo izračuna osrednja enota za ATFM, opredeljena v Uredbi (EU) št. 255/2010, in je izražena kot razlika med ocenjenim časom vzleta, ki ga zahteva upravljavec zrakoplova v zadnjem oddanem načrtu leta, in izračunanim časom vzleta, ki ga določi osrednja enota za ATFM;

| (ii) | kazalnik zajema vse lete IFR, ki prečkajo lokalni zračni prostor, in vse razloge za zamude ATFM, razen izrednih dogodkov; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik zajema vse lete IFR, ki prečkajo lokalni zračni prostor, in vse razloge za zamude ATFM, razen izrednih dogodkov;

| (iii) | kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in za vsako leto referenčnega obdobja.

Za namene tega kazalnika lokalno pomeni na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora z razčlenitvijo, ki se zaradi preglednosti spremlja na najprimernejši ravni.

| (b) | Povprečne minute zamude ATFM pri prihodu na let, ki se lahko pripiše navigacijskim službam zračnega prometa na terminalu in letališču ter je nastala zaradi omejitev pristajanja na namembnem letališču, določene kot:






  (i) | kazalnik je povprečje nastale zamude ATFM pri prihodu na prihodni let po pravilih IFR; |
| --- | --- | --- |

(b)

Povprečne minute zamude ATFM pri prihodu na let, ki se lahko pripiše navigacijskim službam zračnega prometa na terminalu in letališču ter je nastala zaradi omejitev pristajanja na namembnem letališču, določene kot:

(i)

kazalnik je povprečje nastale zamude ATFM pri prihodu na prihodni let po pravilih IFR;

| (ii) | kazalnik vključuje vse lete IFR, ki pristajajo na namembnem letališču, in vse razloge za zamude ATFM, razen izrednih dogodkov; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik vključuje vse lete IFR, ki pristajajo na namembnem letališču, in vse razloge za zamude ATFM, razen izrednih dogodkov;

| (iii) | kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in za vsako leto referenčnega obdobja.

Za namene tega kazalnika lokalno pomeni na nacionalni ravni z razčlenitvijo na ravni letališča za namene spremljanja.

3.2.   Kazalniki uspešnosti

| (a) | Upoštevanje slotov ATFM v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 255/2010. |
| --- | --- |

(a)

Upoštevanje slotov ATFM v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 255/2010.

| (b) | Povprečne minute zamude kontrole zračnega prometa pred odhodom na let, ki jo povzročijo omejitve pri vzletu na odhodnem letališču in je opredeljena kot:






  (i) | kazalnik je povprečna zamuda kontrole zračnega prometa pred odhodom na odhodni let po pravilih IFR; |
| --- | --- | --- |

(b)

Povprečne minute zamude kontrole zračnega prometa pred odhodom na let, ki jo povzročijo omejitve pri vzletu na odhodnem letališču in je opredeljena kot:

(i)

kazalnik je povprečna zamuda kontrole zračnega prometa pred odhodom na odhodni let po pravilih IFR;

| (ii) | kazalnik vključuje vse lete IFR, ki vzletajo na odhodnem letališču, in pokriva zamude na začetku zaradi omejitev v kontroli zračnega prometa, ko je zrakoplov pripravljen zapustiti mesto odhoda; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik vključuje vse lete IFR, ki vzletajo na odhodnem letališču, in pokriva zamude na začetku zaradi omejitev v kontroli zračnega prometa, ko je zrakoplov pripravljen zapustiti mesto odhoda;

| (iii) | kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se izračuna za celotno koledarsko leto in vsako leto referenčnega obdobja.

Za namene teh kazalnikov lokalno pomeni na nacionalni ravni z razčlenitvijo na ravni letališča za namene spremljanja.

4.   STROŠKOVNA UČINKOVITOST

4.1.   Ključni kazalniki uspešnosti

| (a) | Povprečni ugotovljeni stroški na enoto (DUC) za navigacijske službe zračnega prometa na zračnih poteh, opredeljeni kot:






  (i) | kazalnik je razmerje med ugotovljenimi stroški na zračnih poteh in predvidenim prometom na območju zaračunavanja, izraženo v enotah storitev na zračnih poteh, ki se v obdobju pričakuje na lokalni ravni, kot je navedeno v načrtih izvedbe v skladu s členom 11(3)(a) in (b); |
| --- | --- | --- |

(a)

Povprečni ugotovljeni stroški na enoto (DUC) za navigacijske službe zračnega prometa na zračnih poteh, opredeljeni kot:

(i)

kazalnik je razmerje med ugotovljenimi stroški na zračnih poteh in predvidenim prometom na območju zaračunavanja, izraženo v enotah storitev na zračnih poteh, ki se v obdobju pričakuje na lokalni ravni, kot je navedeno v načrtih izvedbe v skladu s členom 11(3)(a) in (b);

| (ii) | kazalnik se navede v realnih vrednostih in nacionalni valuti; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik se navede v realnih vrednostih in nacionalni valuti;

| (iii) | kazalnik se zagotovi za vsako leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se zagotovi za vsako leto referenčnega obdobja.

| (b) | Ugotovljeni stroški na enoto (DUC) za navigacijske službe zračnega prometa na terminalu, opredeljeni kot:






  (i) | kazalnik je rezultat razmerja med ugotovljenimi stroški in predvidenim prometom, izražen v enotah storitev na terminalu, kot je navedeno v načrtih izvedbe v skladu s členom 11(3)(a) in (b); |
| --- | --- | --- |

(b)

Ugotovljeni stroški na enoto (DUC) za navigacijske službe zračnega prometa na terminalu, opredeljeni kot:

(i)

kazalnik je rezultat razmerja med ugotovljenimi stroški in predvidenim prometom, izražen v enotah storitev na terminalu, kot je navedeno v načrtih izvedbe v skladu s členom 11(3)(a) in (b);

| (ii) | kazalnik se navede v realnih vrednostih in nacionalni valuti; |
| --- | --- |

(ii)

kazalnik se navede v realnih vrednostih in nacionalni valuti;

| (iii) | kazalnik se zagotovi za vsako leto referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(iii)

kazalnik se zagotovi za vsako leto referenčnega obdobja;

Za namen teh dveh kazalnikov lokalno pomeni raven območja zaračunavanja.

---

(1)  UL L 80, 26.3.2010, str. 10.

---

PRILOGA II

PREDLOGA ZA NAČRTE IZVEDBE

Načrti izvedbe temeljijo na naslednji strukturi:

1.   UVOD

| 1.1. | Opis stanja (obseg načrta, seznam izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki jih zajema, itd.) |
| --- | --- |

1.1.

Opis stanja (obseg načrta, seznam izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki jih zajema, itd.)

| 1.2. | Opis makroekonomskega scenarija za referenčno obdobje, vključno s splošnimi predpostavkami (predviden promet itd.) |
| --- | --- |

1.2.

Opis makroekonomskega scenarija za referenčno obdobje, vključno s splošnimi predpostavkami (predviden promet itd.)

| 1.3. | Opis rezultata posvetovanja z zainteresiranimi stranmi za pripravo načrta izvedbe kot tudi dogovorjenih kompromisov ter točk neskladja in razlogov za nestrinjanje. |
| --- | --- |

1.3.

Opis rezultata posvetovanja z zainteresiranimi stranmi za pripravo načrta izvedbe kot tudi dogovorjenih kompromisov ter točk neskladja in razlogov za nestrinjanje.

| 1.4. | Opis ukrepov, ki jih izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa sprejmejo za izvajanje strateškega načrta omrežja na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora, in drugih vodilnih načel za delovanje funkcionalnega bloka zračnega prostora v dolgoročni perspektivi |
| --- | --- |

1.4.

Opis ukrepov, ki jih izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa sprejmejo za izvajanje strateškega načrta omrežja na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora, in drugih vodilnih načel za delovanje funkcionalnega bloka zračnega prostora v dolgoročni perspektivi

| 1.5. | Seznam letališč, predloženih v načrt izvedbe za uporabo člena 1 Uredbe, in povprečno število premikov IFR v zračnem prevozu |
| --- | --- |

1.5.

Seznam letališč, predloženih v načrt izvedbe za uporabo člena 1 Uredbe, in povprečno število premikov IFR v zračnem prevozu

| 1.6. | Seznam izvzetih letališč v skladu s členom 1(5) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 skupaj s povprečnim številom premikov IFR v zračnem prevozu |
| --- | --- |

1.6.

Seznam izvzetih letališč v skladu s členom 1(5) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 skupaj s povprečnim številom premikov IFR v zračnem prevozu

2.   NALOŽBE

| 2.1. | Opis in utemeljitev stroškov naložb v nove sisteme ATM in večje obnove obstoječih sistemov ATM, narave naložb in njihovega prispevka k doseganju ciljev uspešnosti, vključno z njihovo pomembnostjo in skladnostjo z osrednjim načrtom za ATM v Evropi, skupnimi projekti iz člena 15a Uredbe (ES) št. 550/2004 in strateškim načrtom omrežja, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

2.1.

Opis in utemeljitev stroškov naložb v nove sisteme ATM in večje obnove obstoječih sistemov ATM, narave naložb in njihovega prispevka k doseganju ciljev uspešnosti, vključno z njihovo pomembnostjo in skladnostjo z osrednjim načrtom za ATM v Evropi, skupnimi projekti iz člena 15a Uredbe (ES) št. 550/2004 in strateškim načrtom omrežja, če je to ustrezno.

| 2.2. | Opis in utemeljitev iz točke 2.1 se zlasti






  (i) | nanašata na znesek naložb, opisanih in utemeljenih v točki 2.1, glede na skupni znesek naložb; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Opis in utemeljitev iz točke 2.1 se zlasti

(i)

nanašata na znesek naložb, opisanih in utemeljenih v točki 2.1, glede na skupni znesek naložb;

| (ii) | razlikujeta med naložbami v nove sisteme, obnovo obstoječih sistemov in naložbami za nadomestitev; |
| --- | --- |

(ii)

razlikujeta med naložbami v nove sisteme, obnovo obstoječih sistemov in naložbami za nadomestitev;

| (iii) | povezujeta vsako naložbo v nove sisteme ATM in večjo obnovo obstoječih sistemov ATM z osrednjim načrtom za ATM v Evropi, skupnimi projekti iz člena 15a Uredbe (ES) št. 550/2004 in po potrebi s strateškim načrtom omrežja; |
| --- | --- |

(iii)

povezujeta vsako naložbo v nove sisteme ATM in večjo obnovo obstoječih sistemov ATM z osrednjim načrtom za ATM v Evropi, skupnimi projekti iz člena 15a Uredbe (ES) št. 550/2004 in po potrebi s strateškim načrtom omrežja;

| (iv) | podrobno navajata sinergije, dosežene na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora, ali, če je ustrezno, z drugimi državami članicami ali funkcionalnimi bloki zračnega prostora, zlasti v smislu skupne infrastrukture in skupnih nabav; |
| --- | --- |

(iv)

podrobno navajata sinergije, dosežene na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora, ali, če je ustrezno, z drugimi državami članicami ali funkcionalnimi bloki zračnega prostora, zlasti v smislu skupne infrastrukture in skupnih nabav;

| (v) | podrobno navajata pričakovane koristi teh naložb v smislu izvajanja vseh štirih ključnih področij uspešnosti, jih razporejata med faze leta na zračnih poteh in faze leta na terminalu/letališču ter navajata datum, od katerega se koristi pričakujejo; |
| --- | --- |

(v)

podrobno navajata pričakovane koristi teh naložb v smislu izvajanja vseh štirih ključnih področij uspešnosti, jih razporejata med faze leta na zračnih poteh in faze leta na terminalu/letališču ter navajata datum, od katerega se koristi pričakujejo;

| (vi) | zagotavljata informacije o postopku odločanja, ki podpira naložbe, kot so obstoj dokumentirane analize stroškov in koristi, izvedba posvetovanja z uporabniki, rezultati posvetovanja in morebitna izražena različna stališča. |
| --- | --- |

(vi)

zagotavljata informacije o postopku odločanja, ki podpira naložbe, kot so obstoj dokumentirane analize stroškov in koristi, izvedba posvetovanja z uporabniki, rezultati posvetovanja in morebitna izražena različna stališča.

3.   CILJI USPEŠNOSTI NA LOKALNI RAVNI

| 3.1. | Cilji uspešnosti na vsakem ključnem področju uspešnosti, določenem v povezavi z vsakim ključnim kazalnikom uspešnosti, kot je določen v oddelku 2 Priloge I, za celotno referenčno obdobje, z letnimi vrednostmi, ki se uporabljajo za namene spremljanja in spodbud:






  (a) | Varnost






  (i) | raven učinkovitosti varnega upravljanja: lokalni cilji za vsako leto referenčnega obdobja; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Cilji uspešnosti na vsakem ključnem področju uspešnosti, določenem v povezavi z vsakim ključnim kazalnikom uspešnosti, kot je določen v oddelku 2 Priloge I, za celotno referenčno obdobje, z letnimi vrednostmi, ki se uporabljajo za namene spremljanja in spodbud:

(a)

Varnost

(i)

raven učinkovitosti varnega upravljanja: lokalni cilji za vsako leto referenčnega obdobja;

| (ii) | uporaba klasifikacije resnosti na podlagi metodologije orodja za analizo tveganja (RAT): lokalni cilji za vsako leto referenčnega obdobja (v odstotkih); |
| --- | --- |

(ii)

uporaba klasifikacije resnosti na podlagi metodologije orodja za analizo tveganja (RAT): lokalni cilji za vsako leto referenčnega obdobja (v odstotkih);

| (iii) | kultura pravičnosti: lokalni cilji za zadnje leto referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(iii)

kultura pravičnosti: lokalni cilji za zadnje leto referenčnega obdobja.

| (b) | Okolje






  (i) | opis postopka za izboljšanje oblikovanja poti; |
| --- | --- | --- |

(b)

Okolje

(i)

opis postopka za izboljšanje oblikovanja poti;

| (ii) | povprečna horizontalna učinkovitost leta na zračni poti za dejansko pot leta. |
| --- | --- |

(ii)

povprečna horizontalna učinkovitost leta na zračni poti za dejansko pot leta.

| (c) | Zmogljivost






  (i) | minute povprečne zamude ATFM na zračni poti na let; |
| --- | --- | --- |

(c)

Zmogljivost

(i)

minute povprečne zamude ATFM na zračni poti na let;

| (ii) | minute povprečne zamude ATFM na terminalu pri prihodu na let; |
| --- | --- |

(ii)

minute povprečne zamude ATFM na terminalu pri prihodu na let;

| (iii) | načrt zmogljivosti, ki ga pripravi(-jo) izvajalec(-lci) navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(iii)

načrt zmogljivosti, ki ga pripravi(-jo) izvajalec(-lci) navigacijskih služb zračnega prometa.

| (d) | Stroškovna učinkovitost






  (i) | ugotovljeni stroški navigacijske službe zračnega prometa za storitve na zračnih poteh in na terminalu, določeni v skladu z določbami člena 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004 in pri uporabi določb Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 za vsako leto referenčnega obdobja; |
| --- | --- | --- |

(d)

Stroškovna učinkovitost

(i)

ugotovljeni stroški navigacijske službe zračnega prometa za storitve na zračnih poteh in na terminalu, določeni v skladu z določbami člena 15(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 550/2004 in pri uporabi določb Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 za vsako leto referenčnega obdobja;

| (ii) | napoved enot storitev na zračnih poteh in enot storitev na terminalih za vsako leto referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(ii)

napoved enot storitev na zračnih poteh in enot storitev na terminalih za vsako leto referenčnega obdobja;

| (iii) | kot rezultat ugotovljeni stroški na enoto za referenčno obdobje; |
| --- | --- |

(iii)

kot rezultat ugotovljeni stroški na enoto za referenčno obdobje;

| (iv) | opis in utemeljitev donosnosti lastniškega kapitala zadevnih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, razmerja med najetimi dolgoročnimi posojili in lastnim kapitalom (gearing) ter ravni/sestave osnovnega premoženja, ki se uporablja za izračun stroškov kapitala, vključenih v ugotovljene stroške; |
| --- | --- |

(iv)

opis in utemeljitev donosnosti lastniškega kapitala zadevnih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, razmerja med najetimi dolgoročnimi posojili in lastnim kapitalom (gearing) ter ravni/sestave osnovnega premoženja, ki se uporablja za izračun stroškov kapitala, vključenih v ugotovljene stroške;

| (v) | opis in razlaga prenosov iz let pred referenčnim obdobjem; |
| --- | --- |

(v)

opis in razlaga prenosov iz let pred referenčnim obdobjem;

| (vi) | opis ekonomskih predpostavk, ki vključujejo:






  — | predpostavke glede inflacije, ki se uporabijo v načrtu, v primerjavi z mednarodnim virom, kakor je indeks cen življenjskih potrebščin MDS (Mednarodnega denarnega sklada) za napovedi inflacije in Eurostatov harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin za dejanske ravni. Utemeljitev morebitnega odstopanja od teh virov, |
| --- | --- | --- |

(vi)

opis ekonomskih predpostavk, ki vključujejo:

—

predpostavke glede inflacije, ki se uporabijo v načrtu, v primerjavi z mednarodnim virom, kakor je indeks cen življenjskih potrebščin MDS (Mednarodnega denarnega sklada) za napovedi inflacije in Eurostatov harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin za dejanske ravni. Utemeljitev morebitnega odstopanja od teh virov,

| — | predpostavke, ki so podlaga za izračun stroškov pokojnin, vključenih v ugotovljene stroške, vključno z opisom ustreznih nacionalnih predpisov o pokojninah in predpisov o pokojninskem računovodstvu, ki so na voljo in na katerih temeljijo predpostavke, ter informacije, ali so predvidene spremembe teh predpisov, |
| --- | --- |

—

predpostavke, ki so podlaga za izračun stroškov pokojnin, vključenih v ugotovljene stroške, vključno z opisom ustreznih nacionalnih predpisov o pokojninah in predpisov o pokojninskem računovodstvu, ki so na voljo in na katerih temeljijo predpostavke, ter informacije, ali so predvidene spremembe teh predpisov,

| — | predpostavke glede obrestne mere za posojila za financiranje izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ustreznimi informacijami o posojilih (zneski, trajanje itd.) in pojasnili o (tehtanem) povprečju obresti na obveznosti, ki se uporabljajo za izračun stopnje stroškov kapitala pred obdavčitvijo in stroškov kapitala, ki so vključeni v ugotovljene stroške, |
| --- | --- |

—

predpostavke glede obrestne mere za posojila za financiranje izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ustreznimi informacijami o posojilih (zneski, trajanje itd.) in pojasnili o (tehtanem) povprečju obresti na obveznosti, ki se uporabljajo za izračun stopnje stroškov kapitala pred obdavčitvijo in stroškov kapitala, ki so vključeni v ugotovljene stroške,

| — | prilagoditve zunaj določb mednarodnih računovodskih standardov; |
| --- | --- |

—

prilagoditve zunaj določb mednarodnih računovodskih standardov;

| (vii) | če je primerno, za prejšnje referenčno obdobje opis ustreznih dogodkov in okoliščin, navedenih v členu 14(2)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 z uporabo meril iz člena 14(2)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013, vključno z oceno ravni, sestave in utemeljitve stroškov, ki so izvzeti iz uporabe členov 14(1)(a) in 14(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013; |
| --- | --- |

(vii)

če je primerno, za prejšnje referenčno obdobje opis ustreznih dogodkov in okoliščin, navedenih v členu 14(2)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 z uporabo meril iz člena 14(2)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013, vključno z oceno ravni, sestave in utemeljitve stroškov, ki so izvzeti iz uporabe členov 14(1)(a) in 14(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013;

| (viii) | če je primerno, opis kakršnega koli bistvenega prestrukturiranja, načrtovanega v referenčnem obdobju, vključno z ravnmi stroškov prestrukturiranja in utemeljitvijo teh stroškov glede na neto koristi za uporabnike zračnega prostora v časovnem obdobju; |
| --- | --- |

(viii)

če je primerno, opis kakršnega koli bistvenega prestrukturiranja, načrtovanega v referenčnem obdobju, vključno z ravnmi stroškov prestrukturiranja in utemeljitvijo teh stroškov glede na neto koristi za uporabnike zračnega prostora v časovnem obdobju;

| (ix) | če je primerno, odobrene stroške prestrukturiranja iz predhodnih referenčnih obdobij, ki se povrnejo. |
| --- | --- |

(ix)

če je primerno, odobrene stroške prestrukturiranja iz predhodnih referenčnih obdobij, ki se povrnejo.

| 3.2. | Opis in razlaga skladnosti ciljev uspešnosti z ustreznimi vseevropskimi cilji uspešnosti. Kadar vseevropski cilj uspešnosti ni določen, opis in razlaga ciljev v okviru načrta in načina, kako prispevajo k izboljšanju učinkovitosti evropskega omrežja ATM. |
| --- | --- |

3.2.

Opis in razlaga skladnosti ciljev uspešnosti z ustreznimi vseevropskimi cilji uspešnosti. Kadar vseevropski cilj uspešnosti ni določen, opis in razlaga ciljev v okviru načrta in načina, kako prispevajo k izboljšanju učinkovitosti evropskega omrežja ATM.

| 3.3. | Opis in razlaga soodvisnosti in kompromisnih rešitev med ključnimi področji uspešnosti, vključno s predpostavkami, ki so bile uporabljene za oceno kompromisov. |
| --- | --- |

3.3.

Opis in razlaga soodvisnosti in kompromisnih rešitev med ključnimi področji uspešnosti, vključno s predpostavkami, ki so bile uporabljene za oceno kompromisov.

| 3.4. | Prispevek posameznega zadevnega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa za doseganje ciljev uspešnosti, določenih za funkcionalni blok zračnega prostora v skladu s členom 5(2)(c)(ii). |
| --- | --- |

3.4.

Prispevek posameznega zadevnega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa za doseganje ciljev uspešnosti, določenih za funkcionalni blok zračnega prostora v skladu s členom 5(2)(c)(ii).

4.   SISTEMI SPODBUD

| 4.1. | Opis in razlaga sistemov spodbud, ki se uporabljajo za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

4.1.

Opis in razlaga sistemov spodbud, ki se uporabljajo za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa.

5.   VOJAŠKA RAZSEŽNOST NAČRTA

Opis civilno-vojaške razsežnosti načrta, v katerem je opredeljena uspešnost prilagodljive uporabe zračnega prostora, da se povečajo zmogljivosti ob ustreznem upoštevanju učinkovitosti vojaških operacij ter po potrebi ustreznih kazalnikov uspešnosti in ciljev, ki so v skladu s kazalniki in cilji načrta izvedbe.

6.   ANALIZA OBČUTLJIVOSTI IN PRIMERJAVA S PREJŠNJIM NAČRTOM IZVEDBE

| 6.1. | Občutljivost na zunanje domneve. |
| --- | --- |

6.1.

Občutljivost na zunanje domneve.

| 6.2. | Primerjava s prejšnjim načrtom izvedbe. |
| --- | --- |

6.2.

Primerjava s prejšnjim načrtom izvedbe.

7.   IZVAJANJE NAČRTA IZVEDBE

Opis ukrepov, ki jih je sprejel nacionalni nadzorni organ za doseganje ciljev uspešnosti, kot so:

| (i) | mehanizmi za spremljanje, da se zagotovi izvajanje programov varnosti in poslovnih načrtov navigacijskih služb zračnega prometa (ANS); |
| --- | --- |

(i)

mehanizmi za spremljanje, da se zagotovi izvajanje programov varnosti in poslovnih načrtov navigacijskih služb zračnega prometa (ANS);

| (ii) | ukrepi za spremljanje izvajanja načrtov izvedbe in poročanje o njih, vključno z načinom, kako obravnavati razmere, kadar cilji v referenčnem obdobju niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi za spremljanje izvajanja načrtov izvedbe in poročanje o njih, vključno z načinom, kako obravnavati razmere, kadar cilji v referenčnem obdobju niso izpolnjeni.

---

PRILOGA III

PREDLOGA ZA NAČRT IZVEDBE OMREŽJA

Načrt izvedbe upravitelja omrežja temelji na naslednji strukturi:

1.   UVOD

| 1.1. | Opis stanja (področje uporabe načrta, vključene funkcije itd.) |
| --- | --- |

1.1.

Opis stanja (področje uporabe načrta, vključene funkcije itd.)

| 1.2. | Opis makroekonomskega scenarija za referenčno obdobje, vključno s splošnimi predpostavkami (predviden promet itd.) |
| --- | --- |

1.2.

Opis makroekonomskega scenarija za referenčno obdobje, vključno s splošnimi predpostavkami (predviden promet itd.)

| 1.3. | Opis usklajenosti s strateškim načrtom omrežja |
| --- | --- |

1.3.

Opis usklajenosti s strateškim načrtom omrežja

| 1.4. | Opis rezultata posvetovanja z zainteresiranimi stranmi za pripravo načrta izvedbe (glavna vprašanja, ki jih postavijo udeleženci, in po možnosti dogovorjeni kompromisi) |
| --- | --- |

1.4.

Opis rezultata posvetovanja z zainteresiranimi stranmi za pripravo načrta izvedbe (glavna vprašanja, ki jih postavijo udeleženci, in po možnosti dogovorjeni kompromisi)

2.   CILJI USPEŠNOSTI

| 2.1. | Opis ključnih kazalnikov uspešnosti na vsakem ustreznem ključnem področju uspešnosti |
| --- | --- |

2.1.

Opis ključnih kazalnikov uspešnosti na vsakem ustreznem ključnem področju uspešnosti

| 2.2. | Cilji uspešnosti na vsakem zadevnem ključnem področju uspešnosti, določeni v povezavi z vsakim zadevnim ključnim kazalnikom uspešnosti, za celotno referenčno obdobje, z letnimi vrednostmi, ki se uporabijo za namene spremljanja in spodbud |
| --- | --- |

2.2.

Cilji uspešnosti na vsakem zadevnem ključnem področju uspešnosti, določeni v povezavi z vsakim zadevnim ključnim kazalnikom uspešnosti, za celotno referenčno obdobje, z letnimi vrednostmi, ki se uporabijo za namene spremljanja in spodbud

| 2.3. | Opis in razlaga prispevka in učinka ciljev uspešnosti na vseevropske cilje uspešnosti |
| --- | --- |

2.3.

Opis in razlaga prispevka in učinka ciljev uspešnosti na vseevropske cilje uspešnosti

| 2.4. | Opis prispevka in učinka ciljev uspešnosti na funkcionalne bloke zračnega prostora |
| --- | --- |

2.4.

Opis prispevka in učinka ciljev uspešnosti na funkcionalne bloke zračnega prostora

3.   PRISPEVEK POSAMEZNE FUNKCIJE

| 3.1. | Posamezni cilji uspešnosti za vsako funkcijo (ATFM, ERND, oznake odzivnikov SSR, frekvence) |
| --- | --- |

3.1.

Posamezni cilji uspešnosti za vsako funkcijo (ATFM, ERND, oznake odzivnikov SSR, frekvence)

4.   VOJAŠKA RAZSEŽNOST

| 4.1. | Opis civilno-vojaške razsežnosti načrta, v katerem je opredeljena uspešnost prilagodljive uporabe zračnega prostora, da se povečajo zmogljivosti ob ustreznem upoštevanju učinkovitosti vojaških operacij, ter po potrebi zadevnih kazalnikov uspešnosti in ciljev v skladu s kazalniki in cilji načrta izvedbe. |
| --- | --- |

4.1.

Opis civilno-vojaške razsežnosti načrta, v katerem je opredeljena uspešnost prilagodljive uporabe zračnega prostora, da se povečajo zmogljivosti ob ustreznem upoštevanju učinkovitosti vojaških operacij, ter po potrebi zadevnih kazalnikov uspešnosti in ciljev v skladu s kazalniki in cilji načrta izvedbe.

5.   ANALIZA OBČUTLJIVOSTI IN PRIMERJAVA S PREJŠNJIM NAČRTOM IZVEDBE

| 5.1. | Občutljivost na zunanje domneve |
| --- | --- |

5.1.

Občutljivost na zunanje domneve

| 5.2. | Primerjava s prejšnjim načrtom izvedbe. |
| --- | --- |

5.2.

Primerjava s prejšnjim načrtom izvedbe.

6.   IZVAJANJE NAČRTA IZVEDBE

| 6.1. | Opis ukrepov, sprejetih za doseganje ciljev uspešnosti, kot so:






  — | mehanizmi za spremljanje, da se zagotovi izvajanje varnostnih dejavnosti in poslovnih načrtov, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Opis ukrepov, sprejetih za doseganje ciljev uspešnosti, kot so:

—

mehanizmi za spremljanje, da se zagotovi izvajanje varnostnih dejavnosti in poslovnih načrtov,

| — | ukrepi za spremljanje izvajanja načrtov izvedbe in poročanje o njih, vključno z načinom, kako reševati razmere, če cilji v referenčnem obdobju niso doseženi. |
| --- | --- |

—

ukrepi za spremljanje izvajanja načrtov izvedbe in poročanje o njih, vključno z načinom, kako reševati razmere, če cilji v referenčnem obdobju niso doseženi.

---

PRILOGA IV

NAČELA ZA OCENJEVANJE NAČRTOV IZVEDBE IN CILJEV USPEŠNOSTI

Komisija uporabi naslednja merila za ocenjevanje:

1.   SPLOŠNA MERILA

| (a) | Skladnost z zahtevami, povezanimi s pripravo in sprejetjem načrtov izvedbe, in zlasti ocena utemeljitev, navedenih v načrtu izvedbe; |
| --- | --- |

(a)

Skladnost z zahtevami, povezanimi s pripravo in sprejetjem načrtov izvedbe, in zlasti ocena utemeljitev, navedenih v načrtu izvedbe;

| (b) | analiza dejstev ob upoštevanju splošnega stanja v vsaki posamezni državi, vključno z najnovejšimi gospodarskimi dogajanji in napovedjo prometa; |
| --- | --- |

(b)

analiza dejstev ob upoštevanju splošnega stanja v vsaki posamezni državi, vključno z najnovejšimi gospodarskimi dogajanji in napovedjo prometa;

| (c) | stopnja uspešnosti na začetku referenčnega obdobja in posledične možnosti za dodatno izboljšanje; |
| --- | --- |

(c)

stopnja uspešnosti na začetku referenčnega obdobja in posledične možnosti za dodatno izboljšanje;

| (d) | raven uspešnosti, dosežena v prejšnjem referenčnem obdobju; |
| --- | --- |

(d)

raven uspešnosti, dosežena v prejšnjem referenčnem obdobju;

| (e) | ustreznost naložb in kapitalskih stroškov v zvezi z osrednjim načrtom za ATM v Evropi, skupnimi projekti iz člena 15a Uredbe (ES) št. 550/2004 in po potrebi strateškim načrtom omrežja ter dosežene sinergije na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

(e)

ustreznost naložb in kapitalskih stroškov v zvezi z osrednjim načrtom za ATM v Evropi, skupnimi projekti iz člena 15a Uredbe (ES) št. 550/2004 in po potrebi strateškim načrtom omrežja ter dosežene sinergije na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora ali regionalni ravni;

| (f) | rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi glede predlaganih ciljev. |
| --- | --- |

(f)

rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi glede predlaganih ciljev.

2.   VARNOST

| (a) | Primerjava stopnje učinkovitosti varnostnega upravljanja na lokalni ravni z vseevropskim ciljem; |
| --- | --- |

(a)

Primerjava stopnje učinkovitosti varnostnega upravljanja na lokalni ravni z vseevropskim ciljem;

| (b) | primerjava rezultatov uporabe klasifikacije resnosti na podlagi metodologije orodja za analizo tveganja (RAT) na lokalni ravni z vseevropskim ciljem; |
| --- | --- |

(b)

primerjava rezultatov uporabe klasifikacije resnosti na podlagi metodologije orodja za analizo tveganja (RAT) na lokalni ravni z vseevropskim ciljem;

| (c) | stopnja prisotnosti kulture pravičnosti na lokalni ravni. |
| --- | --- |

(c)

stopnja prisotnosti kulture pravičnosti na lokalni ravni.

3.   OKOLJE

Povprečna horizontalna učinkovitost leta na zračni poti za dejansko pot leta.

| (a) | primerjava s preteklo uspešnostjo, doseženo v prejšnjih letih; |
| --- | --- |

(a)

primerjava s preteklo uspešnostjo, doseženo v prejšnjih letih;

| (b) | primerjava z referenčno vrednostjo na podlagi podatkov, ki jih zagotovi upravitelj omrežja; |
| --- | --- |

(b)

primerjava z referenčno vrednostjo na podlagi podatkov, ki jih zagotovi upravitelj omrežja;

| (c) | skladnost z načrtom za izboljšanje evropskega omrežja poti, ki ga je sestavil upravitelj omrežja. |
| --- | --- |

(c)

skladnost z načrtom za izboljšanje evropskega omrežja poti, ki ga je sestavil upravitelj omrežja.

4.   ZMOGLJIVOST

Raven zamud na zračnih poteh. Primerjava pričakovane stopnje zamude ATFM na zračni poti iz načrtov izvedbe z:

| (a) | referenčno vrednostjo na podlagi informacij iz načrta delovanja omrežja upravitelja omrežja; |
| --- | --- |

(a)

referenčno vrednostjo na podlagi informacij iz načrta delovanja omrežja upravitelja omrežja;

| (b) | načrtom zmogljivosti, ki ga je (so ga) pripravil(-i) izvajalec(-lci) navigacijskih služb zračnega prometa na zračnih poteh, kot se odraža v načrtu delovanja omrežja upravitelja omrežja. |
| --- | --- |

(b)

načrtom zmogljivosti, ki ga je (so ga) pripravil(-i) izvajalec(-lci) navigacijskih služb zračnega prometa na zračnih poteh, kot se odraža v načrtu delovanja omrežja upravitelja omrežja.

Povprečna zamuda ATFM pri prihodu na nacionalni ravni. Ocena utemeljitve v načrtih izvedbe in zlasti:

| (a) | primerjava s preteklo uspešnostjo, doseženo v zadnjih petih letih; |
| --- | --- |

(a)

primerjava s preteklo uspešnostjo, doseženo v zadnjih petih letih;

| (b) | prispevek posameznih letališč k lokalnemu cilju in primerjava uspešnosti z drugimi podobnimi letališči; |
| --- | --- |

(b)

prispevek posameznih letališč k lokalnemu cilju in primerjava uspešnosti z drugimi podobnimi letališči;

| (c) | operativne koristi, ki se pričakujejo od načrtovanih pobud. |
| --- | --- |

(c)

operativne koristi, ki se pričakujejo od načrtovanih pobud.

5.   STROŠKOVNA UČINKOVITOST

| (a) | Gibanje ugotovljenih stroškov na enoto: ocena, ali se bodo predloženi ugotovljeni stroški na enoto predvidoma gibali v skladu z vseevropskim ciljem stroškovne učinkovitosti in ali na ustrezen način prispevajo k doseganju tega cilja v celotnem referenčnem obdobju in v vsakem posameznem letu, pri čemer se upoštevajo stroški prestrukturiranja, če je to primerno. |
| --- | --- |

(a)

Gibanje ugotovljenih stroškov na enoto: ocena, ali se bodo predloženi ugotovljeni stroški na enoto predvidoma gibali v skladu z vseevropskim ciljem stroškovne učinkovitosti in ali na ustrezen način prispevajo k doseganju tega cilja v celotnem referenčnem obdobju in v vsakem posameznem letu, pri čemer se upoštevajo stroški prestrukturiranja, če je to primerno.

| (b) | Gibanje stroškov na enoto na terminalih: ocena, ali se bodo predloženi ugotovljeni stroški na enoto predvidoma gibali v skladu z vseevropskim ciljem stroškovne učinkovitosti in ali na ustrezen način prispevajo k doseganju tega cilja v celotnem referenčnem obdobju in v vsakem posameznem letu. Poleg tega se za ocenjevanje uporabljajo naslednja merila:






  (i) | skladnost z gibanjem ugotovljenih stroškov na enoto na zračnih poteh, ob upoštevanju vseh zadevnih skupnih značilnosti teh stroškov; |
| --- | --- | --- |

(b)

Gibanje stroškov na enoto na terminalih: ocena, ali se bodo predloženi ugotovljeni stroški na enoto predvidoma gibali v skladu z vseevropskim ciljem stroškovne učinkovitosti in ali na ustrezen način prispevajo k doseganju tega cilja v celotnem referenčnem obdobju in v vsakem posameznem letu. Poleg tega se za ocenjevanje uporabljajo naslednja merila:

(i)

skladnost z gibanjem ugotovljenih stroškov na enoto na zračnih poteh, ob upoštevanju vseh zadevnih skupnih značilnosti teh stroškov;

| (ii) | skladnost s predpostavkami, uporabljenimi za cilj stroškovne učinkovitosti na zračnih poteh (kot so inflacija, ekonomske predpostavke, trendi razvoja prometa); |
| --- | --- |

(ii)

skladnost s predpostavkami, uporabljenimi za cilj stroškovne učinkovitosti na zračnih poteh (kot so inflacija, ekonomske predpostavke, trendi razvoja prometa);

| (iii) | načrtovana prizadevanja v primerjavi s preteklim gibanjem stroškov za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih; |
| --- | --- |

(iii)

načrtovana prizadevanja v primerjavi s preteklim gibanjem stroškov za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih;

| (iv) | gibanja splošnih ugotovljenih stroškov navigacijskih služb zračnega prometa od izhoda do izhoda; |
| --- | --- |

(iv)

gibanja splošnih ugotovljenih stroškov navigacijskih služb zračnega prometa od izhoda do izhoda;

| (v) | opis in utemeljitev morebitnih sprememb v porazdelitvi stroškov med navigacijskimi službami zračnega prometa na zračnih poteh in na terminalu v primerjavi s prejšnjim referenčnim obdobjem in v tekočem referenčnem obdobju ter |
| --- | --- |

(v)

opis in utemeljitev morebitnih sprememb v porazdelitvi stroškov med navigacijskimi službami zračnega prometa na zračnih poteh in na terminalu v primerjavi s prejšnjim referenčnim obdobjem in v tekočem referenčnem obdobju ter

| (vi) | morebitne posebne lokalne razmere. |
| --- | --- |

(vi)

morebitne posebne lokalne razmere.

| (c) | Raven ugotovljenih stroškov na enoto: primerjava predloženih lokalnih stroškov na enoto s povprečnimi stroški na enoto za države članice ali funkcionalne bloke zračnega prostora (FAB), umeščene v podobno delovno in gospodarsko okolje, ki jih je določila Komisija pri uporabi člena 10(5). |
| --- | --- |

(c)

Raven ugotovljenih stroškov na enoto: primerjava predloženih lokalnih stroškov na enoto s povprečnimi stroški na enoto za države članice ali funkcionalne bloke zračnega prostora (FAB), umeščene v podobno delovno in gospodarsko okolje, ki jih je določila Komisija pri uporabi člena 10(5).

| (d) | Stroški kapitala:






  (i) | raven/sestava osnovnega premoženja, ki se uporablja za izračun stroškov kapitala; |
| --- | --- | --- |

(d)

Stroški kapitala:

(i)

raven/sestava osnovnega premoženja, ki se uporablja za izračun stroškov kapitala;

| (ii) | stopnja stroškov kapitala pred obdavčitvijo, vključno z obrestno mero na dolg in donosnostjo lastniškega kapitala; ter |
| --- | --- |

(ii)

stopnja stroškov kapitala pred obdavčitvijo, vključno z obrestno mero na dolg in donosnostjo lastniškega kapitala; ter

| (iii) | donosnost lastniškega kapitala izvajalcev navigacijske službe zračnega prometa. |
| --- | --- |

(iii)

donosnost lastniškega kapitala izvajalcev navigacijske službe zračnega prometa.

| (e) | Raven/sestava stroškov, ki nastanejo v skladu s členom 6(2)(a) in (b) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 in so vključeni v ugotovljene stroške. |
| --- | --- |

(e)

Raven/sestava stroškov, ki nastanejo v skladu s členom 6(2)(a) in (b) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013 in so vključeni v ugotovljene stroške.

| (f) | Predpostavke glede napovedi prometa: primerjava napovedi lokalnih enot služb, uporabljenih v načrtu izvedbe, z napovedmi prometa službe Eurocontrola za statistiko in napovedi (STATFOR), ki so na voljo tri mesece pred predložitvijo načrta izvedbe. |
| --- | --- |

(f)

Predpostavke glede napovedi prometa: primerjava napovedi lokalnih enot služb, uporabljenih v načrtu izvedbe, z napovedmi prometa službe Eurocontrola za statistiko in napovedi (STATFOR), ki so na voljo tri mesece pred predložitvijo načrta izvedbe.

| (g) | Ekonomske predpostavke:






  (i) | preveritev, ali so predpostavke glede inflacije, ki so uporabljene v načrtu izvedbe, v skladu z referenčno napovedjo CPI Mednarodnega denarnega sklada, in preveritev utemeljitev za morebitna odstopanja; |
| --- | --- | --- |

(g)

Ekonomske predpostavke:

(i)

preveritev, ali so predpostavke glede inflacije, ki so uporabljene v načrtu izvedbe, v skladu z referenčno napovedjo CPI Mednarodnega denarnega sklada, in preveritev utemeljitev za morebitna odstopanja;

| (ii) | preveritev opisa in utemeljitve predpostavk, ki so podlaga za izračun stroškov pokojnin, vključenih v ugotovljene stroške; |
| --- | --- |

(ii)

preveritev opisa in utemeljitve predpostavk, ki so podlaga za izračun stroškov pokojnin, vključenih v ugotovljene stroške;

| (iii) | preveritev opisa ustreznih nacionalnih predpisov o pokojninah in predpisov o pokojninskem računovodstvu, ki so na voljo in na katerih temeljijo predpostavke o pokojninah; |
| --- | --- |

(iii)

preveritev opisa ustreznih nacionalnih predpisov o pokojninah in predpisov o pokojninskem računovodstvu, ki so na voljo in na katerih temeljijo predpostavke o pokojninah;

| (iv) | preveritev opisa in utemeljitve predpostavk glede obrestne mere za posojila za financiranje izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ustreznimi informacijami o posojilih (zneski, trajanje itd.) in skladnostjo s povprečnimi (tehtanimi) obrestmi na obveznosti, ki se uporabljajo za izračun stopnje stroškov kapitala pred obdavčitvijo in stroškov kapitala, vključenih v ugotovljene stroške; |
| --- | --- |

(iv)

preveritev opisa in utemeljitve predpostavk glede obrestne mere za posojila za financiranje izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ustreznimi informacijami o posojilih (zneski, trajanje itd.) in skladnostjo s povprečnimi (tehtanimi) obrestmi na obveznosti, ki se uporabljajo za izračun stopnje stroškov kapitala pred obdavčitvijo in stroškov kapitala, vključenih v ugotovljene stroške;

| (v) | preveritev opisa in utemeljitve morebitnih prilagoditev zunaj določb mednarodnih računovodskih standardov. |
| --- | --- |

(v)

preveritev opisa in utemeljitve morebitnih prilagoditev zunaj določb mednarodnih računovodskih standardov.

| (h) | Raven, sestava in utemeljitev stroškov, ki so izvzeti iz uporabe člena 14(1)(a) in (b) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013. |
| --- | --- |

(h)

Raven, sestava in utemeljitev stroškov, ki so izvzeti iz uporabe člena 14(1)(a) in (b) Izvedbene uredbe (EU) št. 391/2013.

| (i) | Če je primerno, postopno zagotavljanje čistih koristi za uporabnike zračnega prostora po zaključku prestrukturiranja v primerjavi s povrnjenimi stroški prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(i)

Če je primerno, postopno zagotavljanje čistih koristi za uporabnike zračnega prostora po zaključku prestrukturiranja v primerjavi s povrnjenimi stroški prestrukturiranja.

---

PRILOGA V

SEZNAM PODATKOV, KI JIH JE TREBA ZAGOTOVITI ZA NAMEN TE UREDBE

Za namene pregleda uspešnosti se zagotovijo ali dajo na razpolago naslednji podatki:

1.   NACIONALNI NADZORNI ORGANI

1.1.   Določila kompleta podatkov

Nacionalni nadzorni organi predložijo naslednje podatke:

| (a) | informacije, ki so potrebne za skladnost s ključnimi kazalniki uspešnosti na področju varnosti iz Priloge I. |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki so potrebne za skladnost s ključnimi kazalniki uspešnosti na področju varnosti iz Priloge I.

Poleg tega nacionalni nadzorni organi poskrbijo, da so na voljo naslednji podatki:

| (b) | podatki, ki jih uporablja in izračunava osrednja enota za ATFM, opredeljena v Uredbi (EU) št. 255/2010 o ATFM, kot so načrti letov za splošni zračni promet v skladu s pravili IFR, dejansko usmerjanje, podatki o nadzoru, ki temeljijo na 30-sekundnem intervalu poročanja, zamude ATFM na zračni poti in na letališču, izvzetja iz ukrepov ATFM v zvezi s sloti ATFM, pogostost pogojne uporabe poti; |
| --- | --- |

(b)

podatki, ki jih uporablja in izračunava osrednja enota za ATFM, opredeljena v Uredbi (EU) št. 255/2010 o ATFM, kot so načrti letov za splošni zračni promet v skladu s pravili IFR, dejansko usmerjanje, podatki o nadzoru, ki temeljijo na 30-sekundnem intervalu poročanja, zamude ATFM na zračni poti in na letališču, izvzetja iz ukrepov ATFM v zvezi s sloti ATFM, pogostost pogojne uporabe poti;

| (c) | varnostni dogodki, povezani z upravljanjem zračnega prometa; |
| --- | --- |

(c)

varnostni dogodki, povezani z upravljanjem zračnega prometa;

| (d) | informacije o varnostnih priporočilih in korektivnih ukrepih, sprejetih na podlagi analize/preiskave incidenta, povezanega z ATM, v skladu z Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavi nesreč (1) in Direktivo 2003/42/ES o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu; |
| --- | --- |

(d)

informacije o varnostnih priporočilih in korektivnih ukrepih, sprejetih na podlagi analize/preiskave incidenta, povezanega z ATM, v skladu z Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavi nesreč (1) in Direktivo 2003/42/ES o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu;

| (e) | informacije o elementih, ki so namenjeni spodbujanju uporabe kulture pravičnosti; |
| --- | --- |

(e)

informacije o elementih, ki so namenjeni spodbujanju uporabe kulture pravičnosti;

| (f) | podatki za podporo nalogam iz člena 4(1)(m) in (n) Uredbe Komisije (ES) št. 2150/2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (2); |
| --- | --- |

(f)

podatki za podporo nalogam iz člena 4(1)(m) in (n) Uredbe Komisije (ES) št. 2150/2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (2);

| (g) | podatki za podporo nalogam iz odstavka 8 Priloge V k Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM). |
| --- | --- |

(g)

podatki za podporo nalogam iz odstavka 8 Priloge V k Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM).

Nacionalni nadzorni organi zagotovijo, da se skupni seznam dejavnikov, ki dogodek povzročijo ali k njemu prispevajo, obvezno uporablja za analizo dogodkov.

Nacionalni nadzorni organi zbirajo in dajo na voljo:

| (h) | informacije, ki jih zberejo izvajalci navigacijske službe zračnega prometa z avtomatiziranimi sistemi za zapis podatkov o varnosti, če so na voljo; |
| --- | --- |

(h)

informacije, ki jih zberejo izvajalci navigacijske službe zračnega prometa z avtomatiziranimi sistemi za zapis podatkov o varnosti, če so na voljo;

| (i) | vsaj informacije o trendih izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, kršitev zračnega prostora in dogodkov, povezanih z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

(i)

vsaj informacije o trendih izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, kršitev zračnega prostora in dogodkov, povezanih z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa;

| (j) | informacije o tem, kako nacionalni organi/organi funkcionalnega bloka zračnega prostora uporabljajo koncept prilagodljive uporabe zračnega prostora, da se zagotovijo optimalne koristi za civilne in vojaške uporabnike zračnega prostora. |
| --- | --- |

(j)

informacije o tem, kako nacionalni organi/organi funkcionalnega bloka zračnega prostora uporabljajo koncept prilagodljive uporabe zračnega prostora, da se zagotovijo optimalne koristi za civilne in vojaške uporabnike zračnega prostora.

1.2.   Pogostost in roki za predložitev podatkov

Podatki iz točke 1.1(a), (c), (d), (e), (f), (h) in (i) se predložijo enkrat letno. Nacionalni nadzorni organi vsako leto pred 1. februarjem Evropski agenciji za varnost v letalstvu sporočijo letne meritve iz vprašalnika o učinkovitosti varnostnega upravljanja (točka 1.1(a)) in kulturi pravičnosti (točka 1.1(e)) za preteklo leto. Če se pojavijo spremembe v letnih meritvah ključnih kazalnikov uspešnosti, jih nacionalni nadzorni organi predložijo pred iztekom roka za oddajo naslednjega letnega poročila.

Podatki iz točk 1.1(b) in (g) se dajo na voljo mesečno.

Nacionalni nadzorni organi vsako leto pred 1. februarjem predložijo letno raziskavo o uporabi koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora, kot je naveden v točki 1.1(j), za prejšnje leto.

2.   IZVAJALCI NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA

Ta oddelek se uporablja za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, ki izvajajo službe iz člena 1(2). V posameznih primerih lahko nacionalni organi vključijo izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa pod mejno vrednostjo, določeno v členu 1(3). O tem ustrezno obvestijo Komisijo.

2.1.   Določila kompleta podatkov

Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zagotovijo:

| (a) | podatke iz Eurocontrolove specifikacije z naslovom „Specifikacija EUROCONTROL za razkrivanje gospodarskih informacij“, izdaja 2.6 z dne 31. decembra 2008 s sklicem EUROCONTROL-SPEC-0117 za zagotavljanje podatkov do vključno leta 2013 in izdaja 3.0 z dne 4. decembra 2012 za zagotavljanje podatkov od leta 2014 naprej; |
| --- | --- |

(a)

podatke iz Eurocontrolove specifikacije z naslovom „Specifikacija EUROCONTROL za razkrivanje gospodarskih informacij“, izdaja 2.6 z dne 31. decembra 2008 s sklicem EUROCONTROL-SPEC-0117 za zagotavljanje podatkov do vključno leta 2013 in izdaja 3.0 z dne 4. decembra 2012 za zagotavljanje podatkov od leta 2014 naprej;

| (b) | letna poročila in del poslovnih načrtov in letnega načrta, ki se nanaša na uspešnost in jih pripravi izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa v skladu z oddelkoma 2.2 in 9 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1035/2011; |
| --- | --- |

(b)

letna poročila in del poslovnih načrtov in letnega načrta, ki se nanaša na uspešnost in jih pripravi izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa v skladu z oddelkoma 2.2 in 9 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1035/2011;

| (c) | svoj naložbeni načrt za referenčno obdobje; |
| --- | --- |

(c)

svoj naložbeni načrt za referenčno obdobje;

| (d) | informacije, ki so potrebne za skladnost s ključnimi kazalniki uspešnosti na področju varnosti iz točke 1.1(a) oddelka 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

informacije, ki so potrebne za skladnost s ključnimi kazalniki uspešnosti na področju varnosti iz točke 1.1(a) oddelka 2 Priloge I;

| (e) | informacije o elementih, ki so namenjeni spodbujanju uporabe kulture pravičnosti. |
| --- | --- |

(e)

informacije o elementih, ki so namenjeni spodbujanju uporabe kulture pravičnosti.

Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zberejo in predložijo naslednje podatke:

| (f) | informacije, zbrane z avtomatiziranimi sistemi za zapis podatkov o varnosti, kadar so na voljo; |
| --- | --- |

(f)

informacije, zbrane z avtomatiziranimi sistemi za zapis podatkov o varnosti, kadar so na voljo;

| (g) | vsaj informacije o trendih izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, kršitev zračnega prostora in dogodkov, povezanih z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(g)

vsaj informacije o trendih izgube minimalnega razdvajanja, nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, kršitev zračnega prostora in dogodkov, povezanih z ATM, pri vseh enotah služb zračnega prometa.

2.2.   Pogostost in roki za predložitev podatkov

Podatki za leto n iz točke 2.1(a) se predložijo enkrat na leto pred 15. julijem leta n+1, razen v prihodnost usmerjenih podatkov, ki se predložijo do 1. novembra leta n+1.

Podatki iz točk 2.1(b), (c), (d), (e) in (f) se predložijo enkrat letno.

Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa vsako leto pred 1. februarjem Evropski agenciji za varnost v letalstvu sporočijo letne meritve iz vprašalnika o učinkovitosti varnostnega upravljanja (točka 1.1(d)) in kulturi pravičnosti (točka 1.1(e)) za preteklo leto. Če se pojavijo spremembe v letnih meritvah ključnih kazalnikov uspešnosti, jih nacionalni nadzorni organi predložijo pred iztekom roka za oddajo naslednjega letnega poročila.

Podatki iz točke 2.1(g) se zagotovijo enkrat letno.

3.   UPRAVLJAVCI LETALIŠČ

Ta oddelek se uporablja za upravljavce letališč, ki sodijo v področje uporabe člena 1 te uredbe.

3.1.   Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „identifikacija letališča“ pomeni opis letališča z uporabo standardne štirimestne oznake ICAO, opredeljene v dokumentu ICAO 7910; |
| --- | --- |

(a)

„identifikacija letališča“ pomeni opis letališča z uporabo standardne štirimestne oznake ICAO, opredeljene v dokumentu ICAO 7910;

| (b) | „parametri koordinacije“ pomenijo parametre koordinacije, opredeljene v Uredbi (EGS) št. 95/93; |
| --- | --- |

(b)

„parametri koordinacije“ pomenijo parametre koordinacije, opredeljene v Uredbi (EGS) št. 95/93;

| (c) | „navedena zmogljivost letališča“ pomeni parametre koordinacije, izražene kot največje možno število slotov na enoto časa (obdobje bloka), ki ga lahko določi koordinator; |
| --- | --- |

(c)

„navedena zmogljivost letališča“ pomeni parametre koordinacije, izražene kot največje možno število slotov na enoto časa (obdobje bloka), ki ga lahko določi koordinator;

| (d) | „registracija zrakoplova“ pomeni alfanumerične znake, ki ustrezajo dejanski registraciji zrakoplova; |
| --- | --- |

(d)

„registracija zrakoplova“ pomeni alfanumerične znake, ki ustrezajo dejanski registraciji zrakoplova;

| (e) | „vrsta zrakoplova“ pomeni oznako vrste zrakoplova (največ 4 znaki), kot je navedena v dokumentu ICAO 8643; |
| --- | --- |

(e)

„vrsta zrakoplova“ pomeni oznako vrste zrakoplova (največ 4 znaki), kot je navedena v dokumentu ICAO 8643;

| (f) | „identifikator leta“ pomeni skupino alfanumeričnih znakov, ki se uporabljajo za identifikacijo leta. Postavka 7 načrta leta ICAO; |
| --- | --- |

(f)

„identifikator leta“ pomeni skupino alfanumeričnih znakov, ki se uporabljajo za identifikacijo leta. Postavka 7 načrta leta ICAO;

| (g) | „kodirani odhodni aerodrom“ in „kodirani namembni aerodrom“ pomenita oznako letališča z uporabo štiričrkovne ICAO ali tričrkovne IATA oznake letališča; |
| --- | --- |

(g)

„kodirani odhodni aerodrom“ in „kodirani namembni aerodrom“ pomenita oznako letališča z uporabo štiričrkovne ICAO ali tričrkovne IATA oznake letališča;

| (h) | „časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda“ pomenijo naslednje podatke,






  (i) | dejanski čas začetka gibanja zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(h)

„časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda“ pomenijo naslednje podatke,

(i)

dejanski čas začetka gibanja zrakoplova;

| (ii) | dejanski čas vzleta; |
| --- | --- |

(ii)

dejanski čas vzleta;

| (iii) | dejanski čas pristanka; |
| --- | --- |

(iii)

dejanski čas pristanka;

| (iv) | dejanski čas zaustavitve zrakoplova; |
| --- | --- |

(iv)

dejanski čas zaustavitve zrakoplova;

| (i) | „predvideni čas odhoda (začetek gibanja zrakoplova)“ pomeni datum in čas, ko naj bi zrakoplov zapustil mesto odhoda; |
| --- | --- |

(i)

„predvideni čas odhoda (začetek gibanja zrakoplova)“ pomeni datum in čas, ko naj bi zrakoplov zapustil mesto odhoda;

| (j) | „dejanski čas začetka gibanja“ pomeni datum in čas, ko zrakoplov zapusti parkirni položaj (je potisnjen ali uporabi lastni pogon); |
| --- | --- |

(j)

„dejanski čas začetka gibanja“ pomeni datum in čas, ko zrakoplov zapusti parkirni položaj (je potisnjen ali uporabi lastni pogon);

| (k) | „dejanski čas vzleta“ pomeni datum in čas, ko zrakoplov vzleti z vzletno-pristajalne steze (vzlet); |
| --- | --- |

(k)

„dejanski čas vzleta“ pomeni datum in čas, ko zrakoplov vzleti z vzletno-pristajalne steze (vzlet);

| (l) | „dejanski čas pristanka“ pomeni datum in čas, ko zrakoplov pristane (pristanek); |
| --- | --- |

(l)

„dejanski čas pristanka“ pomeni datum in čas, ko zrakoplov pristane (pristanek);

| (m) | „predvideni čas prihoda (zaustavitve zrakoplova)“ pomeni datum in čas, ko naj bi zrakoplov prispel na mesto prihoda; |
| --- | --- |

(m)

„predvideni čas prihoda (zaustavitve zrakoplova)“ pomeni datum in čas, ko naj bi zrakoplov prispel na mesto prihoda;

| (n) | „dejanski čas zaustavitve zrakoplova“ pomeni datum in čas, ko se na mestu prihoda aktivirajo parkirne zavore; |
| --- | --- |

(n)

„dejanski čas zaustavitve zrakoplova“ pomeni datum in čas, ko se na mestu prihoda aktivirajo parkirne zavore;

| (o) | „pravila leta“ pomenijo pravila, ki se uporabljajo med letom. „IFR“ za zrakoplove, ki letijo v skladu s pravili za instrumentno letenje, kot je opredeljeno v Prilogi 2 Čikaške konvencije, ali „VFR“ za zrakoplove, ki letijo v skladu s pravili vizualnega letenja, kot je opredeljeno v isti prilogi. „Operacijski zračni promet (Operational Air Traffic – OAT)“ se nanaša na državni zrakoplov, ki ne upošteva pravil, določenih v Prilogi 2 Čikaške konvencije. (Postavka 8 načrta leta ICAO); |
| --- | --- |

(o)

„pravila leta“ pomenijo pravila, ki se uporabljajo med letom. „IFR“ za zrakoplove, ki letijo v skladu s pravili za instrumentno letenje, kot je opredeljeno v Prilogi 2 Čikaške konvencije, ali „VFR“ za zrakoplove, ki letijo v skladu s pravili vizualnega letenja, kot je opredeljeno v isti prilogi. „Operacijski zračni promet (Operational Air Traffic – OAT)“ se nanaša na državni zrakoplov, ki ne upošteva pravil, določenih v Prilogi 2 Čikaške konvencije. (Postavka 8 načrta leta ICAO);

| (p) | „vrsta leta“ pomeni vrsto leta, kot je opredeljena v Dodatku 2 k dokumentu ICAO 4444 (15. izdaja, junij 2007); |
| --- | --- |

(p)

„vrsta leta“ pomeni vrsto leta, kot je opredeljena v Dodatku 2 k dokumentu ICAO 4444 (15. izdaja, junij 2007);

| (q) | „slot za prihod na letališče“ in „slot za odhod z letališča“ pomenita slota na letališču, namenjena prihodnemu ali odhodnemu letu, kot je opredeljeno v Uredbi (EGS) št. 95/93; |
| --- | --- |

(q)

„slot za prihod na letališče“ in „slot za odhod z letališča“ pomenita slota na letališču, namenjena prihodnemu ali odhodnemu letu, kot je opredeljeno v Uredbi (EGS) št. 95/93;

| (r) | „oznaka pristajalne steze“ in „oznaka vzletne steze“ pomenita oznaki ICAO za vzletno-pristajalno stezo, ki se uporablja za pristanek in vzlet (npr. 10L); |
| --- | --- |

(r)

„oznaka pristajalne steze“ in „oznaka vzletne steze“ pomenita oznaki ICAO za vzletno-pristajalno stezo, ki se uporablja za pristanek in vzlet (npr. 10L);

| (s) | „mesto prihoda“ pomeni oznako za prvi parkirni položaj, kjer se zrakoplov parkira ob prihodu; |
| --- | --- |

(s)

„mesto prihoda“ pomeni oznako za prvi parkirni položaj, kjer se zrakoplov parkira ob prihodu;

| (t) | „mesto odhoda“ pomeni oznako za zadnji parkirni položaj, kjer je bil zrakoplov parkiran pred odhodom z letališča; |
| --- | --- |

(t)

„mesto odhoda“ pomeni oznako za zadnji parkirni položaj, kjer je bil zrakoplov parkiran pred odhodom z letališča;

| (u) | „razlogi za zamude“ pomenijo standardne oznake za zamude IATA, opredeljene v oddelku F Pregleda „Zamude za leto 2011 v zračnem prometu v Evropi“ (CODA) (3) s trajanjem zamud. Če se letu lahko pripiše več razlogov zamud, se predloži seznam navedenih vzrokov; |
| --- | --- |

(u)

„razlogi za zamude“ pomenijo standardne oznake za zamude IATA, opredeljene v oddelku F Pregleda „Zamude za leto 2011 v zračnem prometu v Evropi“ (CODA) (3) s trajanjem zamud. Če se letu lahko pripiše več razlogov zamud, se predloži seznam navedenih vzrokov;

| (v) | „informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu“ pomenijo navedbe o ukrepih za odstranjevanje ali preprečevanje nastajanja ledu, ki so se izvedli, in če so se, kje (pred odhodom z mesta odhoda ali na oddaljenem položaju po odhodu z mesta, torej po začetku gibanja zrakoplova); |
| --- | --- |

(v)

„informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu“ pomenijo navedbe o ukrepih za odstranjevanje ali preprečevanje nastajanja ledu, ki so se izvedli, in če so se, kje (pred odhodom z mesta odhoda ali na oddaljenem položaju po odhodu z mesta, torej po začetku gibanja zrakoplova);

| (w) | „preklic delovanja“ pomeni prihod ali odhod rednega leta, za katerega veljajo naslednji pogoji:






  (i) | let je prejel slot na letališču in |
| --- | --- | --- |

(w)

„preklic delovanja“ pomeni prihod ali odhod rednega leta, za katerega veljajo naslednji pogoji:

(i)

let je prejel slot na letališču in

| (ii) | let je potrdil letalski prevoznik dan pred delovanjem in/ali je bil naveden na dnevnem seznamu razporedov letov, ki ga je pripravil upravljavec letališča dan pred delovanjem, vendar se |
| --- | --- |

(ii)

let je potrdil letalski prevoznik dan pred delovanjem in/ali je bil naveden na dnevnem seznamu razporedov letov, ki ga je pripravil upravljavec letališča dan pred delovanjem, vendar se

| (iii) | dejanski pristanek ali vzlet ni izvedel. |
| --- | --- |

(iii)

dejanski pristanek ali vzlet ni izvedel.

| (x) | „dejanski čas preklica“ pomeni dejanski datum in čas, ko je prihod ali odhod rednega linijskega leta odpovedan. |
| --- | --- |

(x)

„dejanski čas preklica“ pomeni dejanski datum in čas, ko je prihod ali odhod rednega linijskega leta odpovedan.

3.2.   Določila kompleta podatkov

| 3.2.1. | Upravljavci letališč predložijo naslednje podatke:






  (a) | identifikacijo letališča, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Upravljavci letališč predložijo naslednje podatke:

(a)

identifikacijo letališča,

| (b) | navedeno zmogljivost letališča, |
| --- | --- |

(b)

navedeno zmogljivost letališča,

| (c) | vse parametre koordinacije, ki se nanašajo na navigacijske službe zračnega prometa, |
| --- | --- |

(c)

vse parametre koordinacije, ki se nanašajo na navigacijske službe zračnega prometa,

| (d) | načrtovano raven kakovosti storitve (zamuda, točnost itd.), povezano z navedeno zmogljivostjo letališča, če je določena, |
| --- | --- |

(d)

načrtovano raven kakovosti storitve (zamuda, točnost itd.), povezano z navedeno zmogljivostjo letališča, če je določena,

| (e) | podroben opis kazalnikov, če so določeni, ki se uporabljajo za določanje načrtovane ravni kakovosti storitve. |
| --- | --- |

(e)

podroben opis kazalnikov, če so določeni, ki se uporabljajo za določanje načrtovane ravni kakovosti storitve.

| 3.2.2. | Upravljavci letališč predložijo naslednje operativne podatke o vsakem vzletu ali pristanku:






  (a) | registracijo zrakoplova, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Upravljavci letališč predložijo naslednje operativne podatke o vsakem vzletu ali pristanku:

(a)

registracijo zrakoplova,

| (b) | vrsto zrakoplova, |
| --- | --- |

(b)

vrsto zrakoplova,

| (c) | identifikator leta, |
| --- | --- |

(c)

identifikator leta,

| (d) | kodirani odhodni in namembni aerodrom, |
| --- | --- |

(d)

kodirani odhodni in namembni aerodrom,

| (e) | predvideni čas odhoda (začetka gibanja zrakoplova), |
| --- | --- |

(e)

predvideni čas odhoda (začetka gibanja zrakoplova),

| (f) | predvideni čas prihoda (zaustavitve zrakoplova), |
| --- | --- |

(f)

predvideni čas prihoda (zaustavitve zrakoplova),

| (g) | časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda, |
| --- | --- |

(g)

časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda,

| (h) | pravila leta in vrsto leta, |
| --- | --- |

(h)

pravila leta in vrsto leta,

| (i) | slot za prihod na letališče in odhod z letališča, če je na voljo, |
| --- | --- |

(i)

slot za prihod na letališče in odhod z letališča, če je na voljo,

| (j) | oznako pristajalne in vzletne steze, |
| --- | --- |

(j)

oznako pristajalne in vzletne steze,

| (k) | mesto prihoda in odhoda, |
| --- | --- |

(k)

mesto prihoda in odhoda,

| (l) | razloge za zamude, če so na voljo (samo za odhodne lete), |
| --- | --- |

(l)

razloge za zamude, če so na voljo (samo za odhodne lete),

| (m) | informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu, če so na voljo. |
| --- | --- |

(m)

informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu, če so na voljo.

| 3.2.3. | Upravljavci letališč predložijo naslednje operativne podatke o vsakem preklicu delovanja:






  (a) | identifikator leta, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

Upravljavci letališč predložijo naslednje operativne podatke o vsakem preklicu delovanja:

(a)

identifikator leta,

| (b) | vrsto zrakoplova, |
| --- | --- |

(b)

vrsto zrakoplova,

| (c) | predvideni čas odhoda (začetka gibanja zrakoplova), |
| --- | --- |

(c)

predvideni čas odhoda (začetka gibanja zrakoplova),

| (d) | predvideni čas prihoda (zaustavitve zrakoplova), |
| --- | --- |

(d)

predvideni čas prihoda (zaustavitve zrakoplova),

| (e) | načrtovano odhodno in namembno letališče, |
| --- | --- |

(e)

načrtovano odhodno in namembno letališče,

| (f) | slote za prihod na letališče in odhod z letališča, če so na voljo, |
| --- | --- |

(f)

slote za prihod na letališče in odhod z letališča, če so na voljo,

| (g) | razlog za preklic, |
| --- | --- |

(g)

razlog za preklic,

| (h) | dejanski čas preklica. |
| --- | --- |

(h)

dejanski čas preklica.

| 3.2.4. | Upravljavci letališč lahko predložijo:






  (a) | prostovoljna poročila o nepravilnostih ali motnjah ANS na letališčih, |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Upravljavci letališč lahko predložijo:

(a)

prostovoljna poročila o nepravilnostih ali motnjah ANS na letališčih,

| (b) | prostovoljna poročila o varnostnih dogodkih v zvezi z ANS, |
| --- | --- |

(b)

prostovoljna poročila o varnostnih dogodkih v zvezi z ANS,

| (c) | prostovoljna poročila o pomanjkljivostih zmogljivosti terminalov, |
| --- | --- |

(c)

prostovoljna poročila o pomanjkljivostih zmogljivosti terminalov,

| (d) | prostovoljna poročila o posvetovalnih sestankih z ANSP in državami. |
| --- | --- |

(d)

prostovoljna poročila o posvetovalnih sestankih z ANSP in državami.

| 3.2.5. | Upravljavci letališč zbirajo in zagotavljajo informacije, zbrane z avtomatiziranimi sistemi za zapis podatkov o varnosti, če so na voljo, vsaj o nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo. |
| --- | --- |

3.2.5.

Upravljavci letališč zbirajo in zagotavljajo informacije, zbrane z avtomatiziranimi sistemi za zapis podatkov o varnosti, če so na voljo, vsaj o nedovoljenih vdorih na vzletno-pristajalno stezo.

3.3.   Pogostost in roki za predložitev podatkov

Podatki iz odstavka 3.2.1 se predložijo dvakrat letno, v skladu s časovnim okvirom iz člena 6 Uredbe (EGS) št. 95/93.

Kadar se predložijo podatki iz točk 3.2.2 in 3.2.3, se predložijo enkrat na mesec, v roku enega meseca po koncu meseca, ko je bil opravljen let.

Kadar se predložijo podatki iz točke 3.2.4, se predložijo enkrat letno.

Poročila iz točke 3.2.4 se lahko predložijo kadar koli.

4.   KOORDINATORJI LETALIŠČ

4.1.   Določila kompleta podatkov

Letališki koordinatorji zagotovijo podatke iz člena 4(8) Uredbe (EGS) št. 95/93.

4.2.   Pogostost in roki za predložitev podatkov

Podatki se predložijo dvakrat letno v skladu s časovnim okvirom iz člena 6 Uredbe (EGS) št. 95/93.

5.   LETALSKI PREVOZNIKI

Ta oddelek se uporablja za letalske prevoznike, ki opravijo več kot 35 000 letov na leto v evropskem zračnem prostoru, izračunanih kot povprečje preteklih treh let.

5.1.   Opredelitev pojmov

| 5.1.1. | V tej prilogi se uporabljajo iste opredelitve pojmov kot v točki 3.1, poleg tega pa se uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „poraba goriva“ pomeni dejansko količino goriva, ki se porabi med letom (od izhoda do izhoda); |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

V tej prilogi se uporabljajo iste opredelitve pojmov kot v točki 3.1, poleg tega pa se uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„poraba goriva“ pomeni dejansko količino goriva, ki se porabi med letom (od izhoda do izhoda);

| (b) | „dejanska masa zrakoplova pred vzletom“ pomeni dejansko maso zrakoplova v metričnih tonah pred zagonom motorja. |
| --- | --- |

(b)

„dejanska masa zrakoplova pred vzletom“ pomeni dejansko maso zrakoplova v metričnih tonah pred zagonom motorja.

5.2.   Določila kompleta podatkov

| 5.2.1. | Letalski prevozniki predložijo naslednje podatke o vsakem letu, ki ga opravijo na geografskem območju te uredbe:






  (a) | registracijo zrakoplova, |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

Letalski prevozniki predložijo naslednje podatke o vsakem letu, ki ga opravijo na geografskem območju te uredbe:

(a)

registracijo zrakoplova,

| (b) | vrsto zrakoplova, |
| --- | --- |

(b)

vrsto zrakoplova,

| (c) | identifikator leta, |
| --- | --- |

(c)

identifikator leta,

| (d) | pravila leta in vrsto leta, |
| --- | --- |

(d)

pravila leta in vrsto leta,

| (e) | kodirani odhodni in namembni aerodrom, |
| --- | --- |

(e)

kodirani odhodni in namembni aerodrom,

| (f) | oznako pristajalne in vzletne steze, če je na voljo, |
| --- | --- |

(f)

oznako pristajalne in vzletne steze, če je na voljo,

| (g) | mesto prihoda in odhoda, če je na voljo, |
| --- | --- |

(g)

mesto prihoda in odhoda, če je na voljo,

| (h) | predvideni čas odhoda (začetka gibanja zrakoplova), |
| --- | --- |

(h)

predvideni čas odhoda (začetka gibanja zrakoplova),

| (i) | predvideni čas prihoda (zaustavitve zrakoplova), |
| --- | --- |

(i)

predvideni čas prihoda (zaustavitve zrakoplova),

| (j) | časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda, načrtovane in dejanske, |
| --- | --- |

(j)

časovne oznake začetka/konca gibanja in odhoda/prihoda, načrtovane in dejanske,

| (k) | razloge za zamude, |
| --- | --- |

(k)

razloge za zamude,

| (l) | informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu, če so na voljo. |
| --- | --- |

(l)

informacije o odstranjevanju ali preprečevanju nastajanja ledu, če so na voljo.

| 5.2.2. | Letalski prevozniki zagotovijo podatke iz točke 3.2.3 za vsak preklic delovanja na geografskem območju te uredbe. |
| --- | --- |

5.2.2.

Letalski prevozniki zagotovijo podatke iz točke 3.2.3 za vsak preklic delovanja na geografskem območju te uredbe.

| 5.2.3. | Poleg podatkov, ki se zahtevajo v skladu z delom B Priloge IV k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (4), lahko letalski prevozniki Komisiji predložijo naslednje podatke o vsakem letu, ki ga opravijo na geografskem območju te uredbe:






  (a) | porabo goriva, |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

Poleg podatkov, ki se zahtevajo v skladu z delom B Priloge IV k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (4), lahko letalski prevozniki Komisiji predložijo naslednje podatke o vsakem letu, ki ga opravijo na geografskem območju te uredbe:

(a)

porabo goriva,

| (b) | dejansko maso zrakoplova pred vzletom. |
| --- | --- |

(b)

dejansko maso zrakoplova pred vzletom.

| 5.2.4. | Letalski prevozniki lahko predložijo:






  (a) | prostovoljna poročila o dostopu do zračnega prostora, |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Letalski prevozniki lahko predložijo:

(a)

prostovoljna poročila o dostopu do zračnega prostora,

| (b) | prostovoljno poročilo o nepravilnostih ali motnjah ANS na letališčih, |
| --- | --- |

(b)

prostovoljno poročilo o nepravilnostih ali motnjah ANS na letališčih,

| (c) | prostovoljna poročila o varnostnih dogodkih v zvezi z ANS, |
| --- | --- |

(c)

prostovoljna poročila o varnostnih dogodkih v zvezi z ANS,

| (d) | prostovoljna poročila o pomanjkanju zmogljivosti na zračni poti, omejitvah (level capping) ali preusmerjanju, |
| --- | --- |

(d)

prostovoljna poročila o pomanjkanju zmogljivosti na zračni poti, omejitvah (level capping) ali preusmerjanju,

| (e) | prostovoljna poročila o posvetovalnih sestankih z ANSP in državami. |
| --- | --- |

(e)

prostovoljna poročila o posvetovalnih sestankih z ANSP in državami.

| 5.2.5. | Letalski prevozniki zagotovijo informacije, zbrane z avtomatiziranimi sistemi za zapis podatkov o varnosti, če so na voljo, vsaj za izgube minimalnega razdvajanja in nedovoljene vdore na vzletno-pristajalno stezo. |
| --- | --- |

5.2.5.

Letalski prevozniki zagotovijo informacije, zbrane z avtomatiziranimi sistemi za zapis podatkov o varnosti, če so na voljo, vsaj za izgube minimalnega razdvajanja in nedovoljene vdore na vzletno-pristajalno stezo.

5.3.   Pogostost predložitve podatkov

Podatki iz točk 5.2.1, 5.2.2 in 5.2.3 se predložijo enkrat na mesec.

Poročila iz točke 5.2.4 se lahko predložijo kadar koli.

Podatki iz točke 5.2.5 se predložijo enkrat letno.

---

(1)  UL L 319, 12.12.1994, str. 14.

(2)  UL L 342, 24.12.2005, str. 20.

(3)  http://www.eurocontrol.int/documents/coda-digest-annual-2011

(4)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

---

| 9.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 128/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 128/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 391/2013

z dne 3. maja 2013

o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009 (uredba o izvajanju služb) (2), in zlasti člena 15(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 550/2004 zahteva, da Komisija vzpostavi skupno ureditev pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, ki bo omogočala enotno izvajanje uredbe na enotnem evropskem nebu. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 550/2004 zahteva, da Komisija vzpostavi skupno ureditev pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, ki bo omogočala enotno izvajanje uredbe na enotnem evropskem nebu.

| (2) | Razvoj skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, ki so zagotovljene med vsemi fazami leta, je izjemnega pomena za izvajanje pobude o enotnem evropskem nebu. Takšen sistem bi moral prispevati k večji preglednosti pri določanju, zaračunavanju in pobiranju pristojbin za uporabnike zračnega prostora. Sistem bi moral prispevati tudi k varnemu, stroškovno učinkovitemu in uspešnemu zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa uporabnikom, ki financirajo sistem, ter spodbujati zagotavljanje integriranih storitev. |
| --- | --- |

(2)

Razvoj skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, ki so zagotovljene med vsemi fazami leta, je izjemnega pomena za izvajanje pobude o enotnem evropskem nebu. Takšen sistem bi moral prispevati k večji preglednosti pri določanju, zaračunavanju in pobiranju pristojbin za uporabnike zračnega prostora. Sistem bi moral prispevati tudi k varnemu, stroškovno učinkovitemu in uspešnemu zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa uporabnikom, ki financirajo sistem, ter spodbujati zagotavljanje integriranih storitev.

| (3) | Skupna ureditev pristojbin bi morala biti sestavni element doseganja ciljev načrta izvedbe, določenih v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (3), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009 (okvirna uredba) ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 390/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (4). |
| --- | --- |

(3)

Skupna ureditev pristojbin bi morala biti sestavni element doseganja ciljev načrta izvedbe, določenih v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (3), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009 (okvirna uredba) ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 390/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (4).

| (4) | V skladu s skupnim ciljem izboljšanja uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa bi morala ureditev pristojbin spodbujati stroškovno in operativno učinkovitost ter zagotoviti vzpostavitev sistemov spodbud za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, da bi podprla izboljšave pri izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z izvajanjem delitve tveganja, povezanega s prometom. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s skupnim ciljem izboljšanja uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa bi morala ureditev pristojbin spodbujati stroškovno in operativno učinkovitost ter zagotoviti vzpostavitev sistemov spodbud za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, da bi podprla izboljšave pri izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z izvajanjem delitve tveganja, povezanega s prometom.

| (5) | Skupna ureditev pristojbin bi morala biti skladna z Eurocontrolovim sistemom pristojbin na zračnih poteh in členom 15 Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu ICAO iz leta 1944 („Čikaška konvencija“). |
| --- | --- |

(5)

Skupna ureditev pristojbin bi morala biti skladna z Eurocontrolovim sistemom pristojbin na zračnih poteh in členom 15 Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu ICAO iz leta 1944 („Čikaška konvencija“).

| (6) | Skupna ureditev pristojbin bi morala omogočati optimalno uporabo zračnega prostora ob upoštevanju prometnih tokov v zračnem prometu, zlasti znotraj funkcionalnih blokov zračnega prostora, ki so določeni v skladu s členom 9a Uredbe (ES) št. 550/2004. |
| --- | --- |

(6)

Skupna ureditev pristojbin bi morala omogočati optimalno uporabo zračnega prostora ob upoštevanju prometnih tokov v zračnem prometu, zlasti znotraj funkcionalnih blokov zračnega prostora, ki so določeni v skladu s členom 9a Uredbe (ES) št. 550/2004.

| (7) | Ključno načelo skupne ureditve pristojbin je zagotovitev popolnih in preglednih informacij o stroškovni osnovi, ki jih je treba pravočasno dati na razpolago predstavnikom uporabnikov zračnega prostora in pristojnim organom. |
| --- | --- |

(7)

Ključno načelo skupne ureditve pristojbin je zagotovitev popolnih in preglednih informacij o stroškovni osnovi, ki jih je treba pravočasno dati na razpolago predstavnikom uporabnikov zračnega prostora in pristojnim organom.

| (8) | Kadar je ugotovljeno, da se navigacijske službe zračnega prometa na terminalih in/ali službe CNS, MET in AIS izvajajo pod tržnimi pogoji, bi morale države članice imeti možnost odločitve, da za te storitve ne bodo izračunavale ugotovljenih stroškov in pristojbin na terminalih, ne bodo določale cen na enoto na terminalih in/ali ne bodo določale finančnih spodbud. |
| --- | --- |

(8)

Kadar je ugotovljeno, da se navigacijske službe zračnega prometa na terminalih in/ali službe CNS, MET in AIS izvajajo pod tržnimi pogoji, bi morale države članice imeti možnost odločitve, da za te storitve ne bodo izračunavale ugotovljenih stroškov in pristojbin na terminalih, ne bodo določale cen na enoto na terminalih in/ali ne bodo določale finančnih spodbud.

| (9) | Zaradi spremenljivega načina delovanja letališč je morda treba v referenčnem obdobju spremeniti območja zaračunavanja na terminalih. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi spremenljivega načina delovanja letališč je morda treba v referenčnem obdobju spremeniti območja zaračunavanja na terminalih.

| (10) | Uvajanje novih tehnologij in postopkov ter z njimi povezanih poslovnih modelov za spodbujanje izvajanja integriranih storitev bi moralo privesti do znatnega zmanjšanja stroškov v korist uporabnikov. Da bi izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa omogočili to zmanjšanje stroškov v prihodnosti, se srečujejo s stroški prestrukturiranja za izboljšanje svojega poslovanja, ki jih bodo morda lahko nadomestili, če se dokaže čista korist za uporabnike. |
| --- | --- |

(10)

Uvajanje novih tehnologij in postopkov ter z njimi povezanih poslovnih modelov za spodbujanje izvajanja integriranih storitev bi moralo privesti do znatnega zmanjšanja stroškov v korist uporabnikov. Da bi izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa omogočili to zmanjšanje stroškov v prihodnosti, se srečujejo s stroški prestrukturiranja za izboljšanje svojega poslovanja, ki jih bodo morda lahko nadomestili, če se dokaže čista korist za uporabnike.

| (11) | Mehanizmi spodbud za spodbujanje večje uspešnosti bi morali upoštevati potrebo po nagrajevanju ali kaznovanju dejanske uspešnosti glede na ravni uspešnosti, ki so bile predvidene ob sprejetju načrta izvedbe. |
| --- | --- |

(11)

Mehanizmi spodbud za spodbujanje večje uspešnosti bi morali upoštevati potrebo po nagrajevanju ali kaznovanju dejanske uspešnosti glede na ravni uspešnosti, ki so bile predvidene ob sprejetju načrta izvedbe.

| (12) | Da bi se pospešilo izvajanje tehnologij za evropski sistem upravljanja zračnega prometa (SESAR), bi morale biti naložbe v nove sisteme upravljanja zračnega prometa (ATM) in večje obnove obstoječih sistemov ATM, ki vplivajo na raven učinkovitosti evropskega omrežja ATM, upravičene do povračila stroškov prek pristojbin za uporabnike, če so usklajene z izvajanjem osrednjega načrta za ATM v Evropi, zlasti prek skupnih projektov, kot so določeni v členu 15a(3) Uredbe (ES) št. 550/2004. Poleg tega bi morale države članice imeti možnost odločanja o prilagajanju pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, da bi zagotovile spodbude za opremljanje zrakoplovov s sistemi, ki so vključeni v skupne projekte. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se pospešilo izvajanje tehnologij za evropski sistem upravljanja zračnega prometa (SESAR), bi morale biti naložbe v nove sisteme upravljanja zračnega prometa (ATM) in večje obnove obstoječih sistemov ATM, ki vplivajo na raven učinkovitosti evropskega omrežja ATM, upravičene do povračila stroškov prek pristojbin za uporabnike, če so usklajene z izvajanjem osrednjega načrta za ATM v Evropi, zlasti prek skupnih projektov, kot so določeni v členu 15a(3) Uredbe (ES) št. 550/2004. Poleg tega bi morale države članice imeti možnost odločanja o prilagajanju pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa, da bi zagotovile spodbude za opremljanje zrakoplovov s sistemi, ki so vključeni v skupne projekte.

| (13) | Za izboljšanje učinkovitosti navigacijskih služb zračnega prometa in spodbujanje optimirane uporabe teh služb bi morale države članice imeti možnost za dodatno prilagajanje pristojbin, ob upoštevanju ravni obremenjenosti omrežja v določenem območju ali na določeni zračni progi ob določenih časih. |
| --- | --- |

(13)

Za izboljšanje učinkovitosti navigacijskih služb zračnega prometa in spodbujanje optimirane uporabe teh služb bi morale države članice imeti možnost za dodatno prilagajanje pristojbin, ob upoštevanju ravni obremenjenosti omrežja v določenem območju ali na določeni zračni progi ob določenih časih.

| (14) | Višina pristojbin, ki se zaračunavajo zlasti za lahke zrakoplove, ne bi smela odvračati od uporabe naprav in storitev, ki so potrebne za varnost ali uvedbo novih tehnologij in postopkov. |
| --- | --- |

(14)

Višina pristojbin, ki se zaračunavajo zlasti za lahke zrakoplove, ne bi smela odvračati od uporabe naprav in storitev, ki so potrebne za varnost ali uvedbo novih tehnologij in postopkov.

| (15) | Države članice bi morale imeti možnost skupnega določanja cen na enoto, zlasti kadar se območje zaračunavanja razteza po zračnem prostoru več kot ene države članice ali kadar so države članice pogodbenice skupnega sistema pristojbin na zračnih poteh. |
| --- | --- |

(15)

Države članice bi morale imeti možnost skupnega določanja cen na enoto, zlasti kadar se območje zaračunavanja razteza po zračnem prostoru več kot ene države članice ali kadar so države članice pogodbenice skupnega sistema pristojbin na zračnih poteh.

| (16) | Države članice bi morale imeti za izboljšanje učinkovitosti skupne ureditve pristojbin ter zmanjšanje administrativne in računovodske delovne obremenitve znotraj skupnega sistema pristojbin na zračnih poteh možnost skupnega pobiranja pristojbin na zračnih poteh, in sicer z enotno pristojbino za let. |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale imeti za izboljšanje učinkovitosti skupne ureditve pristojbin ter zmanjšanje administrativne in računovodske delovne obremenitve znotraj skupnega sistema pristojbin na zračnih poteh možnost skupnega pobiranja pristojbin na zračnih poteh, in sicer z enotno pristojbino za let.

| (17) | Okrepiti bi bilo treba pravna sredstva, s katerimi se zagotovi, da uporabniki navigacijskih storitev zračnega prometa takoj in v celoti plačajo pristojbine za navigacijske službe zračnega prometa. |
| --- | --- |

(17)

Okrepiti bi bilo treba pravna sredstva, s katerimi se zagotovi, da uporabniki navigacijskih storitev zračnega prometa takoj in v celoti plačajo pristojbine za navigacijske službe zračnega prometa.

| (18) | Pristojbine, ki jih morajo plačati uporabniki zračnega prostora, bi bilo treba določiti in uporabljati pravično in pregledno, po posvetovanju s predstavniki uporabnikov. Takšne pristojbine bi bilo treba redno pregledovati. |
| --- | --- |

(18)

Pristojbine, ki jih morajo plačati uporabniki zračnega prostora, bi bilo treba določiti in uporabljati pravično in pregledno, po posvetovanju s predstavniki uporabnikov. Takšne pristojbine bi bilo treba redno pregledovati.

| (19) | Uredbo Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (5), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1191/2010 z dne 16. decembra 2010 (6), bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2015. |
| --- | --- |

(19)

Uredbo Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (5), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1191/2010 z dne 16. decembra 2010 (6), bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2015.

| (20) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa ukrepe za razvoj skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa.

2.   Ta uredba se uporablja za navigacijske službe zračnega prometa, ki jih nudijo izvajalci služb zračnega prometa, določeni v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 550/2004, in izvajalci meteoroloških služb, če so določeni v skladu s členom 9(1) navedene uredbe, za splošni zračni promet znotraj regij EUR in AFI Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO), v katerih države članice zagotavljajo navigacijske službe zračnega prometa. Uporablja se tudi za upravitelja omrežja, določenega v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 (7).

3.   Države članice lahko to uredbo uporabljajo za navigacijske službe zračnega prometa v zračnem prostoru v njihovi pristojnosti znotraj drugih regij ICAO, če o tem ustrezno obvestijo Komisijo in druge države članice.

4.   Države članice lahko to uredbo uporabljajo tudi za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, ki jim je v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 550/2004 dovoljeno izvajati navigacijske službe zračnega prometa brez dovoljenja.

5.   Na podlagi člena 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 se lahko države članice odločijo, da te uredbe ne bodo uporabljale za navigacijske službe zračnega prometa na letališčih z manj kot 70 000 premiki IFR v zračnem prevozu na leto.

Države članice o tej odločitvi obvestijo Komisijo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004.

Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „uporabnik navigacijskih služb zračnega prometa“ pomeni upravljavca zrakoplova v času izvedbe leta. Če identiteta upravljavca ni znana, se šteje, da je upravljavec zrakoplova njegov lastnik, razen če se lahko dokaže, da ga je tedaj upravljala druga oseba; |
| --- | --- |

1.

„uporabnik navigacijskih služb zračnega prometa“ pomeni upravljavca zrakoplova v času izvedbe leta. Če identiteta upravljavca ni znana, se šteje, da je upravljavec zrakoplova njegov lastnik, razen če se lahko dokaže, da ga je tedaj upravljala druga oseba;

| 2. | „predstavnik uporabnikov zračnega prostora“ pomeni vsako pravno osebo ali osebo, ki zastopa interese ene ali več kategorij uporabnikov navigacijskih služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

2.

„predstavnik uporabnikov zračnega prostora“ pomeni vsako pravno osebo ali osebo, ki zastopa interese ene ali več kategorij uporabnikov navigacijskih služb zračnega prometa;

| 3. | „IFR“ pomeni pravila instrumentnega letenja, kot je opredeljeno v Prilogi 2 k Čikaški konvenciji (deseta izdaja, julij 2005); |
| --- | --- |

3.

„IFR“ pomeni pravila instrumentnega letenja, kot je opredeljeno v Prilogi 2 k Čikaški konvenciji (deseta izdaja, julij 2005);

| 4. | „VFR“ pomeni pravila vizualnega letenja, kot je opredeljeno v Prilogi 2 k Čikaški konvenciji (deseta izdaja, julij 2005); |
| --- | --- |

4.

„VFR“ pomeni pravila vizualnega letenja, kot je opredeljeno v Prilogi 2 k Čikaški konvenciji (deseta izdaja, julij 2005);

| 5. | „območje zaračunavanja na zračnih poteh“ pomeni obseg zračnega prostora, za katerega sta uvedeni enotna stroškovna osnova in enotna cena na enoto; |
| --- | --- |

5.

„območje zaračunavanja na zračnih poteh“ pomeni obseg zračnega prostora, za katerega sta uvedeni enotna stroškovna osnova in enotna cena na enoto;

| 6. | „območje zaračunavanja na terminalih“ pomeni letališče ali skupino letališč, za katere sta uvedeni enotna stroškovna osnova in enotna cena na enoto; |
| --- | --- |

6.

„območje zaračunavanja na terminalih“ pomeni letališče ali skupino letališč, za katere sta uvedeni enotna stroškovna osnova in enotna cena na enoto;

| 7. | „ugotovljeni stroški“ pomenijo stroške, ki so jih opredelile države članice v skladu s členom 15(2)(a) Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

7.

„ugotovljeni stroški“ pomenijo stroške, ki so jih opredelile države članice v skladu s členom 15(2)(a) Uredbe (ES) št. 550/2004;

| 8. | „referenčno obdobje“ pomeni referenčno obdobje za načrt izvedbe iz člena 11(3)(d) Uredbe (ES) št. 549/2004 in člena 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013; |
| --- | --- |

8.

„referenčno obdobje“ pomeni referenčno obdobje za načrt izvedbe iz člena 11(3)(d) Uredbe (ES) št. 549/2004 in člena 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013;

| 9. | „premiki IFR v zračnem prevozu“ pomenijo vsoto vzletov in pristankov, opravljenih v skladu s pravili instrumentnega letenja, ki je izračunana kot letno povprečje treh predhodnih let pred predložitvijo načrta izvedbe; |
| --- | --- |

9.

„premiki IFR v zračnem prevozu“ pomenijo vsoto vzletov in pristankov, opravljenih v skladu s pravili instrumentnega letenja, ki je izračunana kot letno povprečje treh predhodnih let pred predložitvijo načrta izvedbe;

| 10. | „drugi prihodki“ pomenijo prihodke, pridobljene od javnih organov, vključno s finančno pomočjo iz programov pomoči Unije, kot so Vseevropsko prometno omrežje (TEN-T), Instrument za povezovanje Evrope (CEF) in Kohezijski sklad, prihodke, pridobljene iz komercialnih dejavnosti, v primeru cen na enoto na terminalih pa tudi prihodke, pridobljene iz pogodb ali sporazumov med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in upravljavci letališč; |
| --- | --- |

10.

„drugi prihodki“ pomenijo prihodke, pridobljene od javnih organov, vključno s finančno pomočjo iz programov pomoči Unije, kot so Vseevropsko prometno omrežje (TEN-T), Instrument za povezovanje Evrope (CEF) in Kohezijski sklad, prihodke, pridobljene iz komercialnih dejavnosti, v primeru cen na enoto na terminalih pa tudi prihodke, pridobljene iz pogodb ali sporazumov med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in upravljavci letališč;

| 11. | „načrt izvedbe“ pomeni načrt izvedbe, ki je pripravljen in sprejet v skladu z določbami členov od 11 do 16 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013; |
| --- | --- |

11.

„načrt izvedbe“ pomeni načrt izvedbe, ki je pripravljen in sprejet v skladu z določbami členov od 11 do 16 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013;

| 12. | „dejanski stroški“ pomenijo stroške, ki so dejansko nastali v letu v zvezi z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa in so določeni na podlagi končne revizije; |
| --- | --- |

12.

„dejanski stroški“ pomenijo stroške, ki so dejansko nastali v letu v zvezi z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa in so določeni na podlagi končne revizije;

| 13. | „službe CNS, MET in AIS“ pomenijo komunikacijske, navigacijske in nadzorovalne službe, meteorološke službe za navigacijo v zračnem prometu in letalske informacijske službe; |
| --- | --- |

13.

„službe CNS, MET in AIS“ pomenijo komunikacijske, navigacijske in nadzorovalne službe, meteorološke službe za navigacijo v zračnem prometu in letalske informacijske službe;

| 14. | „stroški prestrukturiranja“ pomenijo znatne enkratne stroške, ki nastanejo pri izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa v postopku prestrukturiranja z uvajanjem novih tehnologij in postopkov ter povezanih poslovnih modelov za spodbujanje zagotavljanja integriranih storitev, pri čemer želi država članica stroške povrniti v enem ali več referenčnih obdobjih. Ti stroški lahko vključujejo stroške, ki nastanejo v zvezi z nadomestili zaposlenim, zapiranjem centrov za kontrolo zračnega prometa, selitvijo dejavnosti na nove lokacije ter odpisom sredstev in/ali pridobivanjem strateških deležev v drugih izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

14.

„stroški prestrukturiranja“ pomenijo znatne enkratne stroške, ki nastanejo pri izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa v postopku prestrukturiranja z uvajanjem novih tehnologij in postopkov ter povezanih poslovnih modelov za spodbujanje zagotavljanja integriranih storitev, pri čemer želi država članica stroške povrniti v enem ali več referenčnih obdobjih. Ti stroški lahko vključujejo stroške, ki nastanejo v zvezi z nadomestili zaposlenim, zapiranjem centrov za kontrolo zračnega prometa, selitvijo dejavnosti na nove lokacije ter odpisom sredstev in/ali pridobivanjem strateških deležev v drugih izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa.

Člen 3

Navigacijske službe zračnega prometa na terminalih ter službe CNS, MET in AIS, ki se izvajajo pod tržnimi pogoji

1.   Brez poseganja v uporabo načel iz členov 14 in 15 Uredbe (ES) št. 550/2004 in na podlagi ocene iz odstavka 2 se lahko države članice pred začetkom referenčnega obdobja, v utemeljenih primerih pa tudi v referenčnem obdobju, odločijo, da se nekatere ali vse navigacijske službe zračnega prometa na terminalih ali službe CNS, MET in AIS izvajajo pod tržnimi pogoji. V tem primeru se uporabljajo določbe te uredbe, vendar se lahko zadevne države članice glede teh služb odločijo:

| (a) | da ne bodo izračunavale ugotovljenih stroškov v skladu s členom 7 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

da ne bodo izračunavale ugotovljenih stroškov v skladu s členom 7 te uredbe;

| (b) | da ne bodo določile finančnih spodbud za te službe na ključnih področjih delovanja za zmogljivosti in okolje v skladu s členom 15 te uredbe
  in da za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih |
| --- | --- |

(b)

da ne bodo določile finančnih spodbud za te službe na ključnih področjih delovanja za zmogljivosti in okolje v skladu s členom 15 te uredbe

in da za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih

| (c) | ne bodo izračunavale pristojbin na terminalih v skladu s členom 12 te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

ne bodo izračunavale pristojbin na terminalih v skladu s členom 12 te uredbe;

| (d) | da ne bodo določale cen na enoto na terminalih v skladu s členom 17 te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

da ne bodo določale cen na enoto na terminalih v skladu s členom 17 te uredbe.

2.   Za namene določitve, da se nekatere ali vse navigacijske službe zračnega prometa na terminalih ali službe CNS, MET in AIS izvajajo pod tržnimi pogoji, države članice opravijo podrobno oceno glede na vse pogoje, določene v Prilogi I k tej uredbi. Ta ocena vključuje posvetovanje s predstavniki uporabnikov zračnega prostora.

3.   Države članice iz odstavka 1 Komisiji najpozneje 19 mesecev pred začetkom referenčnega obdobja ali datumom uporabe odločitev, sprejetih v skladu z odstavkom 1, predložijo podrobno poročilo o vsebini in rezultatih ocene iz odstavka 2. Temu poročilu se priložijo dokazila, ki vključujejo razpisno dokumentacijo, če je to ustrezno, utemeljitev izbire izvajalca službe, opis ureditev, naloženih izbranemu izvajalcu službe z namenom, da se zagotovi stroškovno učinkovito izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih ali služb CNS, MET in AIS, ter rezultat posvetovanja s predstavniki uporabnikov zračnega prostora. V poročilu se navedejo celoviti razlogi za sklepe države članice.

4.   Kadar se Komisija strinja, da so bili tržni pogoji vzpostavljeni v skladu z zahtevami iz Priloge I, o tem zadevno državo članico obvesti v štirih mesecih po prejemu poročila. Če Komisija meni, da so za ugotavljanje, ali so bili vzpostavljeni tržni pogoji, potrebna dodatna dokazila, se to obdobje štirih mesecev podaljša na šest mesecev po prejemu poročila.

Kadar Komisija ugotovi, da tržni pogoji niso vzpostavljeni, v šestih mesecih po prejemu poročila in v skladu s postopkom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 odloči, da zadevna(-e) država(-e) članica(-e) v celoti uporablja(-jo) določbe te uredbe. Takšen sklep se sprejme po posvetovanju z zadevno(-imi) državo(-ami) članico(-ami).

5.   Poročilo države članice in sklep Komisije iz odstavka 4 veljata v času zadevnega referenčnega obdobja, sta dostopna javnosti, sklic nanju pa se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Načela skupne ureditve pristojbin

1.   Pri skupni ureditvi pristojbin so upoštevana načela iz člena 15 Uredbe (ES) št. 550/2004.

2.   Ugotovljeni stroški navigacijskih storitev zračnega prometa na zračnih poteh se financirajo s pristojbinami na zračnih poteh, ki se naložijo uporabnikom navigacijskih služb zračnega prometa v skladu z določbami poglavja III, in/ali drugimi prihodki.

3.   Ugotovljeni stroški navigacijskih storitev zračnega prometa na terminalih se financirajo s pristojbinami na terminalih, ki se naložijo uporabnikom navigacijskih služb zračnega prometa v skladu z določbami poglavja III, in/ali drugimi prihodki.

4.   Odstavka 2 in 3 ne posegata v financiranje izjem nekaterih uporabnikov navigacijskih služb zračnega prometa iz drugih virov financiranja v skladu s členom 10.

5.   Ureditev skupnih pristojbin zagotavlja preglednost in posvetovanje s predstavniki uporabnikov zračnega prostora o stroškovni osnovi ter razdelitvi stroškov med različne službe.

6.   Prihodki iz pristojbin na zračnih poteh ali pristojbin na terminalnih, določeni v skladu s členoma 11 in 12 te uredbe, se ne uporabljajo za financiranje komercialnih dejavnosti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa.

Člen 5

Uvedba območij zaračunavanja

1.   Države članice uvedejo območja zaračunavanja v zračnem prostoru v njihovi pristojnosti, v katerih so uporabnikom zračnega prostora zagotovljene navigacijske službe zračnega prometa.

2.   Območja zaračunavanja v zračnem prostoru se opredelijo na način, ki je skladen z delovanjem in storitvami v zvezi s kontrolo zračnega prometa, po posvetovanju s predstavniki uporabnikov zračnega prostora.

3.   Območje zaračunavanja na zračnih poteh se razteza od tal do vključno zgornjega zračnega prostora. Za kompleksna območja terminalov lahko države članice v območju zaračunavanja uvedejo posebno območje.

4.   Kadar se območja zaračunavanja raztezajo po zračnem prostoru več kot ene države članice, zadevne države članice zagotovijo skladnost in enotnost uporabe te uredbe v zadevnem zračnem prostoru.

5.   Območje zaračunavanja na terminalih se lahko v referenčnem obdobju spremeni. V tem primeru države članice:

| (a) | Komisiji zagotovijo ustrezne podatke o stroških in prometu, s čimer ji omogočijo, da ponovno vzpostavi skladne serije stroškov in podatkov o prometu, ki odražajo stanje pred nastankom spremembe in po njem, ter izvaja naloge spremljanja uspešnosti v skladu s členom 18 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013; |
| --- | --- |

(a)

Komisiji zagotovijo ustrezne podatke o stroških in prometu, s čimer ji omogočijo, da ponovno vzpostavi skladne serije stroškov in podatkov o prometu, ki odražajo stanje pred nastankom spremembe in po njem, ter izvaja naloge spremljanja uspešnosti v skladu s členom 18 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013;

| (b) | se posvetujejo s predstavniki uporabnikov zračnega prostora in njihove pripombe sporočijo Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

se posvetujejo s predstavniki uporabnikov zračnega prostora in njihove pripombe sporočijo Komisiji;

| (c) | zagotovijo Komisiji oceno učinka sprememb na cilje stroškovne učinkovitosti navigacijske službe zračnega prometa na terminalih in spremljanje uspešnosti ter navedejo, kako naj izvaja spremljanje uspešnosti v preostalem delu referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo Komisiji oceno učinka sprememb na cilje stroškovne učinkovitosti navigacijske službe zračnega prometa na terminalih in spremljanje uspešnosti ter navedejo, kako naj izvaja spremljanje uspešnosti v preostalem delu referenčnega obdobja.

POGLAVJE II

STROŠKI IZVAJANJA NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA

Člen 6

Upravičene storitve, naprave in dejavnosti

1.   Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa iz člena 1(2) in (4) določijo stroške, nastale z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa v zvezi z napravami in storitvami, določenimi in izvedenimi na podlagi regionalnega načrta letalske navigacije ICAO za evropsko regijo v območjih zaračunavanja, ki so v njihovi pristojnosti.

Ti stroški vključujejo upravne režijske stroške, stroške usposabljanja, izobraževanja, preizkusov in preizkušanja, raziskovanja in razvoja, ki so razporejeni med te službe.

2.   Države članice lahko v skladu s členom 15(2)(b) Uredbe (ES) št. 550/2004 kot ugotovljene stroške določijo naslednje stroške, če nastanejo kot rezultat izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa:

| (a) | stroške, ki nastanejo pri ustreznih nacionalnih organih; |
| --- | --- |

(a)

stroške, ki nastanejo pri ustreznih nacionalnih organih;

| (b) | stroške, ki nastanejo pri usposobljenih subjektih iz člena 3 Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(b)

stroške, ki nastanejo pri usposobljenih subjektih iz člena 3 Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (c) | stroške, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov. |
| --- | --- |

(c)

stroške, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov.

3.   V skladu s členom 15a(3) Uredbe (ES) št. 550/2004 se del prihodkov iz pristojbin lahko porabi za financiranje skupnih projektov za funkcije, povezane z omrežji, ki so predvsem pomembne za izboljšanje splošne učinkovitosti upravljanja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa. V takem primeru država članica zagotovi izčrpno in pregledno računovodstvo, s katerim se zagotovi, da uporabniki zračnega prostora ne plačujejo dvojnih obremenitev. Ugotovljeni stroški, ki izhajajo iz skupnega projekta, se jasno opredelijo v skladu s prilogama II in VII.

4.   Naložbe v nove sisteme ATM in večje obnove obstoječih sistemov ATM so upravičene, če so skladne z izvajanjem osrednjega načrta za ATM v Evropi, zlasti če potekajo v okviru skupnih projektov iz člena 15a(3) Uredbe (ES) št. 550/2004.

Člen 7

Izračun stroškov

1.   Ugotovljeni stroški in dejanski stroški vključujejo stroške v zvezi z upravičenimi storitvami, napravami in dejavnostmi iz člena 6 te uredbe ter so določeni v skladu z računovodskimi zahtevami iz člena 12 Uredbe (ES) št. 550/2004.

Enkratni učinki, ki izvirajo iz uvedbe mednarodnih računovodskih standardov, se lahko porazdelijo na obdobje največ 15 let.

Brez poseganja v člena 17 in 19 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 se realni in nominalni ugotovljeni stroški določijo pred začetkom vsakega referenčnega obdobja kot del načrta izvedbe za vsako koledarsko leto referenčnega obdobja. Za vsako leto referenčnega obdobja se razlika med nominalnimi ugotovljenimi stroški pred referenčnim obdobjem in ugotovljenimi stroški, ki so bili prilagojeni na podlagi razlike med dejansko inflacijo, ki jo je za zadevno leto zabeležila Komisija v Eurostatovem harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin, objavljenem aprila leta n, in predvideno inflacijo, navedeno v načrtu izvedbe za leto pred referenčnim obdobjem in za vsako leto referenčnega obdobja, prenese v leto n+2 za izračun cene na enoto.

Ugotovljeni stroški in dejanski stroški se izračunajo v nacionalni valuti. Kadar se vzpostavi skupno območje zaračunavanja z enotno stroškovno osnovo za funkcionalni blok zračnega prostora, zadevne države članice zagotovijo pretvorbo nacionalnih stroškov v eure ali nacionalno valuto ene od zadevnih držav članic, da bi se zagotovil pregleden izračun enotne stroškovne osnove ob uporabi tretjega pododstavka člena 17(1) te uredbe. Države članice o tem obvestijo Komisijo in Eurocontrol.

2.   Stroški iz prvega odstavka se razčlenijo v stroške za zaposlene, druge stroške poslovanja, stroške amortizacije, stroške kapitala in izredne stroške, vključno s plačanimi nepovratnimi davki in carinami, in vse druge s tem povezane stroške.

Stroški za zaposlene vključujejo bruto osebne prejemke, plačila za nadure, prispevke delodajalcev za socialno varnost in pokojninsko zavarovanje ter druge prejemke. Stroški za pokojninsko zavarovanje se lahko izračunajo na podlagi previdnih predpostavk glede upravljanja sistema ali nacionalne zakonodaje, kakor je primerno. Takšne predpostavke se podrobno navedejo v načrtu izvedbe.

Drugi stroški poslovanja vključujejo stroške, nastale z nabavo blaga in storitev za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, zlasti zunanje storitve, zunanje osebje, material, energijo, javne gospodarske službe, najem stavb, opreme in naprav, vzdrževanje, stroške zavarovanja in potne stroške. Če izvajalec službe zračnega prometa kupi druge navigacijske službe zračnega prometa, vključi dejanski izdatek za navedene službe v svoje druge stroške poslovanja.

Stroški amortizacije se nanašajo na skupna osnovna sredstva, ki se uporabljajo za namene navigacijskih služb zračnega prometa. Osnovna sredstva se amortizirajo v skladu z njihovo pričakovano obratovalno dobo, z uporabo metode enakomernega časovnega amortiziranja cene sredstev, ki se amortizirajo. Za obračun amortizacije se lahko uporabi obračun po nabavnih ali tekočih cenah. Metoda se ves čas trajanja amortizacije ne spremeni in je v skladu s stroški uporabljenega kapitala (nominalnimi stroški kapitala za obračun na podlagi nabavne cene in dejanskimi stroški kapitala za obračun po tekočih cenah). Kadar se uporabi obračun po tekočih cenah, se za primerjavo in oceno zagotovijo tudi enakovredni podatki po nabavnih cenah.

Stroški kapitala so enaki zmnožku:

| (a) | vsote povprečne čiste knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev in morebitnih popravkov vrednosti skupnih sredstev, ki jih ugotovi nacionalni nadzorni organ in jih uporablja izvajalec navigacijske službe zračnega prometa, ki obratuje ali je v pripravi, ter povprečne vrednosti čistih obratnih sredstev, razen obrestovanih računov, ki so potrebna za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa; ter |
| --- | --- |

(a)

vsote povprečne čiste knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev in morebitnih popravkov vrednosti skupnih sredstev, ki jih ugotovi nacionalni nadzorni organ in jih uporablja izvajalec navigacijske službe zračnega prometa, ki obratuje ali je v pripravi, ter povprečne vrednosti čistih obratnih sredstev, razen obrestovanih računov, ki so potrebna za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa; ter

| (b) | ponderiranega povprečja obrestne mere za obveznosti in donosnosti lastniškega kapitala. Za izvajalce navigacijske službe zračnega prometa brez lastniškega kapitala se ponderirano povprečje izračuna na podlagi donosnosti ter razlike med skupnimi sredstvi iz odstavka (a) in obveznostmi. |
| --- | --- |

(b)

ponderiranega povprečja obrestne mere za obveznosti in donosnosti lastniškega kapitala. Za izvajalce navigacijske službe zračnega prometa brez lastniškega kapitala se ponderirano povprečje izračuna na podlagi donosnosti ter razlike med skupnimi sredstvi iz odstavka (a) in obveznostmi.

Izredni stroški so enkratni stroški v zvezi z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa, ki so nastali v istem letu.

Vsaka prilagoditev zunaj določb mednarodnih računovodskih standardov se navede v načrtu izvedbe, ki se predloži v pregled Komisiji, in v dodatnih informacijah, ki se zagotovijo v skladu s Prilogo II.

3.   Za namene izračuna stroškov kapitala, kot je določen v odstavku 2, ponderirani faktorji temeljijo na deležu financiranja prek obveznosti ali lastniškega kapitala. Obrestna mera za obveznosti je enaka tehtani povprečni obrestni meri za obveznosti izvajalca navigacijske službe zračnega prometa. Donosnost lastniškega kapitala je enaka donosnosti, ki je navedena v načrtu izvedbe za obdobje poročanja in temelji na dejanskem finančnem tveganju, ki nastane pri izvajalcu navigacijske službe zračnega prometa, ocenjenem pred referenčnim obdobjem.

Če sredstva niso v lasti izvajalca navigacijske službe zračnega prometa, temveč so vključena v izračun stroškov kapitala, države članice zagotovijo, da se stroški teh sredstev ne povrnejo dvakrat.

4.   Izračun dejanskih stroškov lahko vključuje povračilo stroškov prestrukturiranja izvajalcev navigacijske službe zračnega prometa, ki so nastali v referenčnih obdobjih pred referenčnim(-i) obdobjem(-i) povračila, če se s poslovnim primerom dokaže, da uporabniki sčasoma pridobijo čisto korist.

Nacionalni nadzorni organ Komisiji predloži poslovni primer, načrt povračila stroškov prestrukturiranja ter rezultate posvetovanja o poslovnem primeru in načrtu povračila stroškov prestrukturiranja s predstavniki uporabnikov zračnega prostora.

Kadar Komisija ugotovi, da je dokazano, da uporabniki sčasoma pridobijo pričakovano čisto korist, o tem obvesti zadevno državo članico v petih mesecih po prejemu dokumentacije od nacionalnega nadzornega organa.

Kadar Komisija ugotovi, da ni dokazano, da uporabniki sčasoma pridobijo pričakovano čisto korist, v skladu s postopkom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 v petih mesecih po prejemu dokumentacije od nacionalnega nadzornega organa odloči, da se stroški prestrukturiranja izvajalcem navigacijske službe zračnega prometa ne povrnejo, in o tem obvesti zadevno državo članico.

Zadevna država članica poroča o gibanju stroškov prestrukturiranja in čistih koristih za uporabnike v svojem letnem poročilu na podlagi člena 18(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

Člen 8

Razporeditev stroškov

1.   Stroški upravičenih storitev, naprav in dejavnosti v smislu člena 6 se razporedijo na pregleden način med območja zaračunavanja, v zvezi s katerimi so dejansko nastali.

Če nastanejo stroški v različnih območjih zaračunavanja, se razporedijo sorazmerno na podlagi pregledne metodologije v skladu s členom 9.

2.   Stroški storitev na terminalih se nanašajo na naslednje službe:

| (a) | službe letališke kontrole, letalske informacijske službe, vključno z letalskimi svetovalnimi službami, in alarmne službe; |
| --- | --- |

(a)

službe letališke kontrole, letalske informacijske službe, vključno z letalskimi svetovalnimi službami, in alarmne službe;

| (b) | službe zračnega prometa v zvezi s prihodom in odhodom zrakoplova znotraj določene oddaljenosti od letališča na podlagi operativnih zahtev; |
| --- | --- |

(b)

službe zračnega prometa v zvezi s prihodom in odhodom zrakoplova znotraj določene oddaljenosti od letališča na podlagi operativnih zahtev;

| (c) | ustrezno razporeditev vseh drugih komponent navigacijskih služb zračnega prometa, ki odraža sorazmerno porazdelitev med storitvami na zračnih poteh in storitvami na terminalih. |
| --- | --- |

(c)

ustrezno razporeditev vseh drugih komponent navigacijskih služb zračnega prometa, ki odraža sorazmerno porazdelitev med storitvami na zračnih poteh in storitvami na terminalih.

Za namene odstavka 2(b) in (c) države članice pred vsakim referenčnim obdobjem za vsako letališče opredelijo merila, ki se uporabljajo za razporeditev stroškov med storitvami na terminalih in storitvami na zračnih poteh, ter o tem obvestijo Komisijo.

3.   Stroški storitev na zračnih poteh se nanašajo na stroške iz odstavka 1 ob izključitvi stroškov iz odstavka 2.

4.   Če se v skladu s členom 10 letom VFR podelijo oprostitve, izvajalec navigacijske službe zračnega prometa ugotovi stroške navigacijskih služb zračnega prometa, opravljenih za lete VFR, in jih prikaže ločeno od stroškov služb, opravljenih za lete IFR. Ti stroški se lahko določijo z metodo mejnih stroškov ob upoštevanju ugodnosti za lete IFR, ki izvirajo iz storitev, podeljenih letom VFR.

Člen 9

Preglednost stroškov in mehanizma zaračunavanja

1.   Države članice usklajeno, najmanj sedem mesecev pred začetkom vsakega referenčnega obdobja povabijo predstavnike uporabnikov zračnega prostora na posvetovanje o ugotovljenih stroških, načrtovanih naložbah, napovedanih enotah storitev, politiki zaračunavanja in s tem povezanimi cenami na enoto. Pomagajo jim izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Države članice v skladu s členom 6 na pregleden način določijo nacionalne stroške ali stroške funkcionalnega bloka zračnega prostora ter predložijo cene na enoto predstavnikom uporabnikov zračnega prostora, Komisiji in po potrebi Eurocontrolu.

V referenčnem obdobju države članice vsako leto in na usklajen način povabijo predstavnike uporabnikov zračnega prostora na posvetovanje o morebitnih odstopanjih od napovedi, zlasti glede:

| (a) | dejanskega prometa in stroškov v primerjavi z napovedanim prometom in ugotovljenimi stroški; |
| --- | --- |

(a)

dejanskega prometa in stroškov v primerjavi z napovedanim prometom in ugotovljenimi stroški;

| (b) | izvajanja mehanizma za delitev tveganja iz člena 13; |
| --- | --- |

(b)

izvajanja mehanizma za delitev tveganja iz člena 13;

| (c) | izvajanja mehanizma za delitev stroškov iz člena 14; |
| --- | --- |

(c)

izvajanja mehanizma za delitev stroškov iz člena 14;

| (d) | sistemov spodbud iz člena 15; |
| --- | --- |

(d)

sistemov spodbud iz člena 15;

| (e) | prilagajanja pristojbin iz člena 16. |
| --- | --- |

(e)

prilagajanja pristojbin iz člena 16.

Takšno posvetovanje se lahko organizira na regionalni ravni. Predstavniki uporabnikov zračnega prostora si pridržijo pravico zahtevati izvedbo dodatnih posvetovanj. Posvetovanje z uporabniki se organizira sistematično tudi po sprožitvi mehanizma opozarjanja, ki je določen v členih 17 in 19 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 v zvezi z revizijo ugotovljenih stroškov na enoto.

2.   Informacije iz odstavka 1 temeljijo na poročevalnih preglednicah in podrobnih pravilih iz prilog II, VI in VII. Kadar je v skladu s členom 3 ugotovljeno, da se navigacijske službe zračnega prometa na terminalih ali službe CNS, MET in AIS izvajajo pod tržnimi pogoji, informacije iz odstavka 1 temeljijo na poročevalnih preglednicah in podrobnih pravilih iz Priloge III. Zadevna dokumentacija je na voljo predstavnikom uporabnikov zračnega prostora, Komisiji, Eurocontrolu in nacionalnim nadzornim organom tri tedne pred posvetovanjem. Za letno posvetovanje iz drugega pododstavka odstavka 1 je dokumentacija na voljo predstavnikom uporabnikov zračnega prostora, Komisiji, Eurocontrolu in nacionalnim nadzornim organom najpozneje 1. junija.

3.   Da bi države članice omogočile poročanje o doseganju uspešnosti, kot je določeno v členu 18(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, Komisiji in Eurocontrolu vsako leto do 1. junija predložijo dejanske stroške, nastale v preteklem letu, ter razliko med dejanskimi stroški in ugotovljenimi stroški iz načrta izvedb, pri čemer uporabijo poročevalne preglednice in podrobna pravila iz prilog II, VI in VII. Države članice, ki so se v skladu s členom 3 odločile, da se navigacijske službe zračnega prometa na terminalih ali službe CNS, MET in AIS izvajajo pod tržnimi pogoji, predložijo te informacije na podlagi poročevalnih preglednic in podrobnih pravil iz Priloge III.

POGLAVJE III

FINANCIRANJE IZVAJANJA NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA S PRISTOJBINAMI ZA ZRAČNO PLOVBO

Člen 10

Oprostitve plačila pristojbin za zračno plovbo

1.   Države članice oprostijo plačila pristojbin na zračnih poteh:

| (a) | lete zrakoplovov, katerih največja dovoljena vzletna masa je manj kot dve metrični toni; |
| --- | --- |

(a)

lete zrakoplovov, katerih največja dovoljena vzletna masa je manj kot dve metrični toni;

| (b) | mešane lete VFR/IFR v območjih zaračunavanja, če so izvedeni izključno po pravilih VFR in se pristojbina za lete VFR ne zaračunava; |
| --- | --- |

(b)

mešane lete VFR/IFR v območjih zaračunavanja, če so izvedeni izključno po pravilih VFR in se pristojbina za lete VFR ne zaračunava;

| (c) | lete, namenjene izključno prevozom vladajočih monarhov in njihove ožje družine, voditeljev držav, voditeljev vlad in vladnih ministrov; v vseh primerih mora biti ta izjema utemeljena z ustrezno oznako statusa ali opombo na načrtu leta; |
| --- | --- |

(c)

lete, namenjene izključno prevozom vladajočih monarhov in njihove ožje družine, voditeljev držav, voditeljev vlad in vladnih ministrov; v vseh primerih mora biti ta izjema utemeljena z ustrezno oznako statusa ali opombo na načrtu leta;

| (d) | lete, namenjene iskanju in reševanju, ki jih odobri ustrezen pristojni organ. |
| --- | --- |

(d)

lete, namenjene iskanju in reševanju, ki jih odobri ustrezen pristojni organ.

2.   Države članice lahko oprostijo plačila pristojbin na zračnih poteh:

| (a) | vojaške lete, ki jih izvede vojaški zrakoplov katere koli države; |
| --- | --- |

(a)

vojaške lete, ki jih izvede vojaški zrakoplov katere koli države;

| (b) | trenažne lete, izvedene izključno zaradi pridobitve dovoljenja ali napredovanja v primeru pilotskega dela posadke, če to utemeljuje ustrezna označba na načrtu leta; leti morajo biti izvedeni izključno znotraj zračnega prostora zadevne države članice ter ne smejo služiti prevozu potnikov in/ali tovora in postavitvi ali prevozu zrakoplova; |
| --- | --- |

(b)

trenažne lete, izvedene izključno zaradi pridobitve dovoljenja ali napredovanja v primeru pilotskega dela posadke, če to utemeljuje ustrezna označba na načrtu leta; leti morajo biti izvedeni izključno znotraj zračnega prostora zadevne države članice ter ne smejo služiti prevozu potnikov in/ali tovora in postavitvi ali prevozu zrakoplova;

| (c) | lete, izvedene izključno z namenom preverjanja ali testiranja opreme, uporabljene ali namenjene za zemeljsko pomoč zračni plovbi, razen letov zaradi postavitve zadevnega zrakoplova; |
| --- | --- |

(c)

lete, izvedene izključno z namenom preverjanja ali testiranja opreme, uporabljene ali namenjene za zemeljsko pomoč zračni plovbi, razen letov zaradi postavitve zadevnega zrakoplova;

| (d) | lete, ki se končajo na letališču, s katerega je zrakoplov vzletel, in med katerimi ni bilo nobenega vmesnega postanka; |
| --- | --- |

(d)

lete, ki se končajo na letališču, s katerega je zrakoplov vzletel, in med katerimi ni bilo nobenega vmesnega postanka;

| (e) | lete VFR; |
| --- | --- |

(e)

lete VFR;

| (f) | humanitarne lete, ki jih odobri ustrezen pristojni organ; |
| --- | --- |

(f)

humanitarne lete, ki jih odobri ustrezen pristojni organ;

| (g) | lete v zvezi z izvrševanjem carinske in policijske službe. |
| --- | --- |

(g)

lete v zvezi z izvrševanjem carinske in policijske službe.

3.   Države članice lahko lete iz odstavkov 1 in 2 oprostijo plačila stroškov na terminalih.

4.   Stroški, nastali z leti, ki so oproščeni plačila, so sestavljeni iz:

| (a) | stroškov oproščenih letov VFR, kot določa člen 8(4), in |
| --- | --- |

(a)

stroškov oproščenih letov VFR, kot določa člen 8(4), in

| (b) | stroškov oproščenih letov IFR, ki se izračunajo kot zmnožek stroškov, nastalih za lete IFR, in razmerja števila oproščenih enot storitev in celotnega števila enot storitev; pri čemer je celotno število enot storitev sestavljeno iz števila enot storitev za lete IFR in enot storitev za lete VFR, kadar ti niso oproščeni. Stroški, ki nastanejo za lete IFR, so enaki skupnim stroškom, znižanim za stroške letov VFR. |
| --- | --- |

(b)

stroškov oproščenih letov IFR, ki se izračunajo kot zmnožek stroškov, nastalih za lete IFR, in razmerja števila oproščenih enot storitev in celotnega števila enot storitev; pri čemer je celotno število enot storitev sestavljeno iz števila enot storitev za lete IFR in enot storitev za lete VFR, kadar ti niso oproščeni. Stroški, ki nastanejo za lete IFR, so enaki skupnim stroškom, znižanim za stroške letov VFR.

5.   Države članice zagotovijo, da se izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa povrnejo stroški za storitve, opravljene v okviru oproščenih letov.

Člen 11

Izračun pristojbin na zračnih poteh

1.   Brez poseganja v možnost iz člena 4(2) za financiranje navigacijskih služb zračnega prometa na zračnih poteh iz drugih prihodkov je pristojbina na zračnih poteh za določen let v določenem območju zaračunavanja na zračnih poteh enaka zmnožku cene na enoto, določene za to območje zaračunavanja na zračnih poteh, in enot storitev na zračnih poteh za ta let.

2.   Cena na enoto in enote storitev na zračnih poteh se izračunajo v skladu s Prilogo IV.

Člen 12

Izračun pristojbin na terminalih

1.   Brez poseganja v možnost iz člena 4(3) za financiranje navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih iz drugih prihodkov je pristojbina na terminalu za določen let v določenem območju zaračunavanja na terminalih enaka zmnožku cene na enoto, določene za to območje zaračunavanja na terminalih, in enot storitev na terminalu za ta let. Za namene zaračunavanja se prihod in odhod štejeta kot en sam let. Enota, ki se šteje, je bodisi prihodni ali odhodni let.

2.   Cena na enoto in enote storitev na terminalih se izračunajo v skladu s Prilogo V.

Člen 13

Delitve tveganja, povezanega s prometom

1.   Mehanizem za delitev tveganja, povezanega s prometom, se uporablja v skladu z načeli iz člena 12 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

2.   Naslednji stroški niso predmet delitve tveganja, povezanega s prometom, in ne glede na gibanje prometa povzročijo povečanje ali zmanjšanje ugotovljenih stroškov v naslednjem letu ali letih:

| (a) | ugotovljeni stroški, določeni v skladu s členom 6(2), z izjemo sporazumov o čezmejnem izvajanju služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

(a)

ugotovljeni stroški, določeni v skladu s členom 6(2), z izjemo sporazumov o čezmejnem izvajanju služb zračnega prometa;

| (b) | ugotovljeni stroški meteoroloških služb; |
| --- | --- |

(b)

ugotovljeni stroški meteoroloških služb;

| (c) | prilagoditev zaradi razlik med napovedano in dejansko inflacijo iz člena 7(1), |
| --- | --- |

(c)

prilagoditev zaradi razlik med napovedano in dejansko inflacijo iz člena 7(1),

| (d) | povračilo stroškov prestrukturiranja, če je odobreno v skladu s členom 7(4); |
| --- | --- |

(d)

povračilo stroškov prestrukturiranja, če je odobreno v skladu s členom 7(4);

| (e) | prenos, ki je posledica izvajanja mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom; |
| --- | --- |

(e)

prenos, ki je posledica izvajanja mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom;

| (f) | odobreni prenosi iz predhodnega referenčnega obdobja, ki so posledica izvajanja mehanizma za delitev stroškov iz člena 14; |
| --- | --- |

(f)

odobreni prenosi iz predhodnega referenčnega obdobja, ki so posledica izvajanja mehanizma za delitev stroškov iz člena 14;

| (g) | nagrade ali kazni, ki izhajajo iz sistemov finančnih spodbud iz člena 15; |
| --- | --- |

(g)

nagrade ali kazni, ki izhajajo iz sistemov finančnih spodbud iz člena 15;

| (h) | preplačila ali nezadostna kritja, ki so lahko posledica prilagajanja pristojbin za zračno plovbo pri uporabi člena 16; |
| --- | --- |

(h)

preplačila ali nezadostna kritja, ki so lahko posledica prilagajanja pristojbin za zračno plovbo pri uporabi člena 16;

| (i) | preplačila ali nezadostna kritja, ki so posledica sprememb v prometu; |
| --- | --- |

(i)

preplačila ali nezadostna kritja, ki so posledica sprememb v prometu;

| (j) | za drugo referenčno obdobje preplačila ali nezadostna kritja držav članic do vključno leta 2011 v zvezi s pristojbinami na zračnih poteh in do leta 2014 v zvezi s pristojbinami za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih. |
| --- | --- |

(j)

za drugo referenčno obdobje preplačila ali nezadostna kritja držav članic do vključno leta 2011 v zvezi s pristojbinami na zračnih poteh in do leta 2014 v zvezi s pristojbinami za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih.

Poleg tega lahko države članice iz delitve tveganja, povezanega s prometom, izvzamejo ugotovljene stroške izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki jim je dovoljeno izvajati navigacijske službe zračnega prometa brez dovoljenja, v skladu s členom 7(5) Uredbe (ES) št. 550/2004.

3.   Kadar dejansko število enot storitev v danem letu n ni za več kot 2 % višje ali nižje od napovedi, določene v načrtu izvedbe za navedeno leto, se dodatni prihodki ali izguba prihodkov izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa glede na ugotovljene stroške ne prenesejo.

4.   Kadar je dejansko število enot storitev v danem letu n za več kot 2 % višje od napovedi, določene v načrtu izvedbe za navedeno leto n, se ugotovljeni stroški za leto n+2 ustrezno zmanjšajo za najmanj 70 % dodatnih prihodkov zadevnega(-ih) izvajalca(-ev) navigacijskih služb zračnega prometa, ki presegajo dvoodstotno razliko med dejanskimi enotami storitev in napovedjo ugotovljenih stroškov, določenih v načrtu izvedbe.

Kadar je dejansko število enot storitev v danem letu n za več kot 2 % nižje od napovedi, določene v načrtu izvedbe za navedeno leto n, se ugotovljeni stroški ustrezno povečajo, vendar ne prej kot v letu n+2, in sicer za največ 70 % izgubljenih prihodkov zadevnega(-ih) izvajalca(-ev) navigacijskih služb zračnega prometa, ki presegajo dvoodstotno razliko med dejanskimi enotami storitev in napovedjo ugotovljenih stroškov, določenih v načrtu izvedbe.

5.   Kadar je dejansko število enot storitev v danem letu n nižje od 90 % napovedi, določene v načrtu izvedbe za navedeno leto n, se ugotovljeni stroški ustrezno povečajo, vendar ne prej kot v letu n+2, in sicer za celotni znesek izgubljenih prihodkov zadevnega(-ih) izvajalca(-ev) navigacijskih služb zračnega prometa, ki presegajo desetodstotno razliko med dejanskimi enotami storitev in napovedjo ugotovljenih stroškov, določenih v načrtu izvedbe.

Kadar dejansko število enot storitev v danem letu n presega 110 % napovedi, določene v načrtu izvedbe za navedeno leto n, se ugotovljeni stroški za leto n+2 ustrezno zmanjšajo za celotni znesek dodatnih prihodkov zadevnega(-ih) izvajalca(-ev) navigacijskih služb zračnega prometa, ki presegajo desetodstotno razliko med dejanskimi enotami storitev in napovedjo ugotovljenih stroškov, določenih v načrtu izvedbe.

6.   Za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih se lahko države članice odločijo, da za letališča z manj kot 225 000 premiki IFR v zračnem prevozu na leto ne bodo uporabljale določb zgornjih odstavkov 3, 4 in 5. Države članice obvestijo Komisijo o navedeni odločitvi v dveh mesecih po objavi te uredbe.

Člen 14

Delitev stroškov

1.   Mehanizem za delitev stroškov se uporablja v skladu z naslednjimi načeli:

| (a) | kadar so v celotnem referenčnem obdobju dejanski stroški nižji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, nastalo razliko zadrži zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt; |
| --- | --- |

(a)

kadar so v celotnem referenčnem obdobju dejanski stroški nižji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, nastalo razliko zadrži zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt;

| (b) | kadar so v celotnem referenčnem obdobju dejanski stroški višji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, krije nastalo razliko zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt. |
| --- | --- |

(b)

kadar so v celotnem referenčnem obdobju dejanski stroški višji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, krije nastalo razliko zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt.

2.   Stroški, ki so izvzeti iz uporabe odstavkov 1(a) in 1(b);

| (a) | Ureditve delitve stroškov v odstavkih 1(a) in 1(b) se ne uporabljajo za razliko med ugotovljenimi in dejanskimi stroški pri stroškovnih postavkah, za katere je zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt uvedel razumne in ugotovljive ukrepe za obvladovanje, vendar se lahko šteje, da nanje ne more vplivati zaradi:






  (i) | nepredvidenih sprememb nacionalne zakonodaje o pokojninah, zakona o pokojninskem računovodstvu ali stroškov pokojnin, ki so posledica nepredvidenih razmer na finančnem trgu; |
| --- | --- | --- |

(a)

Ureditve delitve stroškov v odstavkih 1(a) in 1(b) se ne uporabljajo za razliko med ugotovljenimi in dejanskimi stroški pri stroškovnih postavkah, za katere je zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, država članica ali usposobljeni subjekt uvedel razumne in ugotovljive ukrepe za obvladovanje, vendar se lahko šteje, da nanje ne more vplivati zaradi:

(i)

nepredvidenih sprememb nacionalne zakonodaje o pokojninah, zakona o pokojninskem računovodstvu ali stroškov pokojnin, ki so posledica nepredvidenih razmer na finančnem trgu;

| (ii) | znatnih sprememb obrestnih mer na posojila, s katerimi se financirajo stroški, ki nastajajo pri izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

(ii)

znatnih sprememb obrestnih mer na posojila, s katerimi se financirajo stroški, ki nastajajo pri izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa;

| (iii) | nepredvidenih novih stroškovnih postavk, ki niso zajete v načrtu izvedbe, vendar so zahtevane z zakonom; |
| --- | --- |

(iii)

nepredvidenih novih stroškovnih postavk, ki niso zajete v načrtu izvedbe, vendar so zahtevane z zakonom;

| (iv) | nepredvidenih sprememb nacionalne davčne zakonodaje; |
| --- | --- |

(iv)

nepredvidenih sprememb nacionalne davčne zakonodaje;

| (v) | nepredvidenih sprememb stroškov ali prihodkov, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov. |
| --- | --- |

(v)

nepredvidenih sprememb stroškov ali prihodkov, ki izvirajo iz mednarodnih sporazumov.

| (b) | Brez poseganja v tretji pododstavek člena 7(1) nacionalni nadzorni organ določi vsako stroškovno postavko, vključeno v skladu z odstavkom 2(a), v načrtu izvedbe pa se za vsako stroškovno postavko v povezavi s predhodnim referenčnim obdobjem navedejo:






  (i) | celotni opis stroškovne postavke; |
| --- | --- | --- |

(b)

Brez poseganja v tretji pododstavek člena 7(1) nacionalni nadzorni organ določi vsako stroškovno postavko, vključeno v skladu z odstavkom 2(a), v načrtu izvedbe pa se za vsako stroškovno postavko v povezavi s predhodnim referenčnim obdobjem navedejo:

(i)

celotni opis stroškovne postavke;

| (ii) | stroški, pripisani tej postavki v načrtu izvedbe; |
| --- | --- |

(ii)

stroški, pripisani tej postavki v načrtu izvedbe;

| (iii) | utemeljitev, zakaj se stroškovna postavka šteje za upravičeno v okviru odstavka 2(a) in ne v okviru odstavkov 1(a) in 1(b); |
| --- | --- |

(iii)

utemeljitev, zakaj se stroškovna postavka šteje za upravičeno v okviru odstavka 2(a) in ne v okviru odstavkov 1(a) in 1(b);

| (iv) | ustrezni zunanji dogodki ali razmere, ki so povzročile razliko med dejanskimi in ugotovljenimi stroški, povezanimi s to stroškovno postavko, in na katere zadevni nacionalni nadzorni organi, izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa ali usposobljeni subjekt ne more vplivati; |
| --- | --- |

(iv)

ustrezni zunanji dogodki ali razmere, ki so povzročile razliko med dejanskimi in ugotovljenimi stroški, povezanimi s to stroškovno postavko, in na katere zadevni nacionalni nadzorni organi, izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa ali usposobljeni subjekt ne more vplivati;

| (v) | sprejeti ukrepi za obvladovanje stroškovnega tveganja, povezanega s to postavko. |
| --- | --- |

(v)

sprejeti ukrepi za obvladovanje stroškovnega tveganja, povezanega s to postavko.

| (c) | Razlike med dejanskimi in ugotovljenimi stroški za te postavke se opredelijo in razložijo v skladu s Prilogo VII.2. |
| --- | --- |

(c)

Razlike med dejanskimi in ugotovljenimi stroški za te postavke se opredelijo in razložijo v skladu s Prilogo VII.2.

| (d) | Kadar so v celotnem referenčnem obdobju zaradi odštetja stroškov iz odstavka 2(a) dejanski stroški nižji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, se nastala razlika povrne uporabnikom zračnega prostora s prenosom v naslednje referenčno obdobje ali obdobja. |
| --- | --- |

(d)

Kadar so v celotnem referenčnem obdobju zaradi odštetja stroškov iz odstavka 2(a) dejanski stroški nižji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, se nastala razlika povrne uporabnikom zračnega prostora s prenosom v naslednje referenčno obdobje ali obdobja.

| (e) | Kadar so v celotnem referenčnem obdobju zaradi vključitve stroškov iz odstavka 2(a) dejanski stroški višji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, se nastala razlika prenese na uporabnike zračnega prostora s prenosom v naslednje referenčno obdobje ali obdobja. |
| --- | --- |

(e)

Kadar so v celotnem referenčnem obdobju zaradi vključitve stroškov iz odstavka 2(a) dejanski stroški višji od ugotovljenih stroškov, določenih na začetku referenčnega obdobja, se nastala razlika prenese na uporabnike zračnega prostora s prenosom v naslednje referenčno obdobje ali obdobja.

| (f) | Zadevni nacionalni nadzorni organ vsako leto ugotovi, ali je razlika med dejanskimi stroški in ugotovljenimi stroški dejansko posledica ustreznih dogodkov ali razmer iz odstavka 2(a) ter ali je v skladu z določbo iz odstavka 2(b). Poleg tega preveri, ali je razlika v stroških, ki se prenese na uporabnike, posebej določena in razvrščena. O rezultatu svoje ocene vsako leto obvesti uporabnike zračnega prostora in poroča Komisiji. Kadar Komisija v šestih mesecih po prejemu letnega poročila o oceni od zadevnega nacionalnega nadzornega organa ugotovi, da poročilo o oceni ne določa, da je razlika med dejanskimi stroški in ugotovljenimi stroški dejansko posledica ustreznih dogodkov ali razmer iz odstavka 2(a) in da je v skladu z določbo iz odstavka 2(b), v skladu s postopkom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 odloči, da v skladu z njenimi ugotovitvami zadevni(-m) državi(-am) članici(-am) ni dovoljeno delno ali v celoti uporabljati določb odstavka 2 glede razlike med dejanskimi stroški in ugotovljenimi stroški. |
| --- | --- |

(f)

Zadevni nacionalni nadzorni organ vsako leto ugotovi, ali je razlika med dejanskimi stroški in ugotovljenimi stroški dejansko posledica ustreznih dogodkov ali razmer iz odstavka 2(a) ter ali je v skladu z določbo iz odstavka 2(b). Poleg tega preveri, ali je razlika v stroških, ki se prenese na uporabnike, posebej določena in razvrščena. O rezultatu svoje ocene vsako leto obvesti uporabnike zračnega prostora in poroča Komisiji. Kadar Komisija v šestih mesecih po prejemu letnega poročila o oceni od zadevnega nacionalnega nadzornega organa ugotovi, da poročilo o oceni ne določa, da je razlika med dejanskimi stroški in ugotovljenimi stroški dejansko posledica ustreznih dogodkov ali razmer iz odstavka 2(a) in da je v skladu z določbo iz odstavka 2(b), v skladu s postopkom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 odloči, da v skladu z njenimi ugotovitvami zadevni(-m) državi(-am) članici(-am) ni dovoljeno delno ali v celoti uporabljati določb odstavka 2 glede razlike med dejanskimi stroški in ugotovljenimi stroški.

| (g) | Preneseni zneski se določijo s faktorji in opišejo v dodatnih informacijah, ki se zagotovijo v skladu s Prilogo VI. |
| --- | --- |

(g)

Preneseni zneski se določijo s faktorji in opišejo v dodatnih informacijah, ki se zagotovijo v skladu s Prilogo VI.

Člen 15

Sistemi spodbud za izvajalce navigacijske službe zračnega prometa

1.   Države članice sprejmejo finančne spodbude za svoje izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa na ključnem področju uspešnosti glede zmogljivosti in lahko takšne finančne spodbude sprejmejo na ključnem področju uspešnosti glede okolja v skladu s členom 12 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013. Te sisteme spodbud sestavljajo nagrade za preseganje in kazni za nedoseganje ciljnih ravni uspešnosti, ki jih je treba prišteti ali odšteti od sprejetih ugotovljenih stroškov v skladu z ravnjo dosežene uspešnosti.

Takšni sistemi finančnih spodbud so skladni z naslednjimi načeli:

| (a) | cena na enoto v letu n+2 se prilagodi, da se zagotovi nagrada za preseganje ali kazen za nedoseganje v skladu z dejansko ravnjo uspešnosti izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa v letu n glede na ustrezen cilj; |
| --- | --- |

(a)

cena na enoto v letu n+2 se prilagodi, da se zagotovi nagrada za preseganje ali kazen za nedoseganje v skladu z dejansko ravnjo uspešnosti izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa v letu n glede na ustrezen cilj;

| (b) | veljavna raven nagrad in kazni je sorazmerna s cilji, ki jih je treba doseči, in dejansko uspešnostjo. Za uspešnost, ki je na ravni ali pod ravnjo pričakovanih ciljev uspešnosti, ni nagrade; |
| --- | --- |

(b)

veljavna raven nagrad in kazni je sorazmerna s cilji, ki jih je treba doseči, in dejansko uspešnostjo. Za uspešnost, ki je na ravni ali pod ravnjo pričakovanih ciljev uspešnosti, ni nagrade;

| (c) | veljavna raven nagrad in kazni je enaka; |
| --- | --- |

(c)

veljavna raven nagrad in kazni je enaka;

| (d) | največji skupni znesek nagrad in največji skupni znesek kazni ne presega 1 % prihodkov navigacijskih služb zračnega prometa v letu n; |
| --- | --- |

(d)

največji skupni znesek nagrad in največji skupni znesek kazni ne presega 1 % prihodkov navigacijskih služb zračnega prometa v letu n;

| (e) | stopnje sprememb uspešnosti ter veljavna raven nagrad in kazni se določijo na podlagi posvetovanja iz člena 9 ter navedejo v načrtu izvedbe; |
| --- | --- |

(e)

stopnje sprememb uspešnosti ter veljavna raven nagrad in kazni se določijo na podlagi posvetovanja iz člena 9 ter navedejo v načrtu izvedbe;

| (f) | v primeru ciljev na ravnih funkcionalnih blokov zračnega prostora se nagrade in kazni uporabljajo za zadevne izvajalce navigacijske službe zračnega prometa; |
| --- | --- |

(f)

v primeru ciljev na ravnih funkcionalnih blokov zračnega prostora se nagrade in kazni uporabljajo za zadevne izvajalce navigacijske službe zračnega prometa;

| (g) | za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti se lahko ciljne ravni uspešnosti prilagodijo, da zajemajo le razloge za zamude v zvezi z zmogljivostjo ATC, usmerjanjem ATC, kadrovsko strukturo ATC, opremo ATC, upravljanjem zračnega prostora in posebnimi dogodki z oznakami C, R, S, T, M in P priročnika ATFCM. |
| --- | --- |

(g)

za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti se lahko ciljne ravni uspešnosti prilagodijo, da zajemajo le razloge za zamude v zvezi z zmogljivostjo ATC, usmerjanjem ATC, kadrovsko strukturo ATC, opremo ATC, upravljanjem zračnega prostora in posebnimi dogodki z oznakami C, R, S, T, M in P priročnika ATFCM.

2.   Nacionalni nadzorni organi spremljajo, ali izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa te sisteme spodbud ustrezno izvajajo.

Člen 16

Prilagajanje pristojbin za zračno plovbo

1.   Države članice lahko po tem, ko so ponudile posvetovanje iz člena 9, na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora ter na nediskriminatorni in pregledni osnovi prilagodijo pristojbine za zračno plovbo, ki jih plačujejo uporabniki zračnega prostora, da bi odražale njihova prizadevanja zlasti za:

| (a) | izboljšanje uporabe navigacijskih služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje uporabe navigacijskih služb zračnega prometa;

| (b) | zmanjšanje vpliva letenja na okolje; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje vpliva letenja na okolje;

| (c) | zmanjšanje skupnih stroškov navigacijskih služb zračnega prometa in izboljšanje učinkovitosti, zlasti s prilagajanjem pristojbin v skladu z ravnjo obremenjenosti omrežja v določenem območju ali na določeni zračni progi ob določenih časih. |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje skupnih stroškov navigacijskih služb zračnega prometa in izboljšanje učinkovitosti, zlasti s prilagajanjem pristojbin v skladu z ravnjo obremenjenosti omrežja v določenem območju ali na določeni zračni progi ob določenih časih.

Prilagoditev pristojbin ne povzroči skupne spremembe prihodkov izvajalca navigacijske službe zračnega prometa. Preplačila ali nezadostna kritja se prenesejo na naslednje obdobje.

2.   Pristojbine za zračno plovbo se lahko na nediskriminatorni in pregledni osnovi prilagodijo tudi za pospeševanje uporabe zmogljivosti SESAR ATM. Namen prilagajanja je lahko zlasti zagotavljanje spodbud za opremljanje zrakoplovov s sistemi, vključenimi v skupne projekte iz člena 15a(3) Uredbe (ES) št. 550/2004.

3.   Prilaganje pristojbin za zračno plovbo pomeni spremembo pristojbine na zračnih poteh in/ali pristojbine na terminalu, izračunane na podlagi določb členov 11 in 12.

4.   Nacionalni nadzorni organi spremljajo, ali izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa ustrezno izvajajo prilagajanje pristojbin za zračno plovbo.

Člen 17

Določanje cen na enoto za območja zaračunavanja

1.   Države članice zagotovijo, da se cene na enoto določijo za vsako območje zaračunavanja na letni osnovi. Brez poseganja v odstavek 2 se cene na enoto med letom ne spreminjajo.

Cene na enoto se določijo v skladu z naslednjim postopkom:

| (a) | Za vsako leto referenčnega obdobja se cene na enoto za leto n izračunajo do 1. novembra leta n-1 na podlagi ugotovljenih stroškov na enoto, vključenih v načrt izvedbe, ter prilagoditev iz odstavka 2.2 Priloge IV in Priloge V k tej uredbi. |
| --- | --- |

(a)

Za vsako leto referenčnega obdobja se cene na enoto za leto n izračunajo do 1. novembra leta n-1 na podlagi ugotovljenih stroškov na enoto, vključenih v načrt izvedbe, ter prilagoditev iz odstavka 2.2 Priloge IV in Priloge V k tej uredbi.

| (b) | Država članica do 1. junija leta n-1 predloži Komisiji cene na enoto za leto n na podlagi zahtev iz členov 9(1) in 9(2). |
| --- | --- |

(b)

Država članica do 1. junija leta n-1 predloži Komisiji cene na enoto za leto n na podlagi zahtev iz členov 9(1) in 9(2).

| (c) | Komisija te cene na enoto oceni glede na določbe te uredbe in Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013. |
| --- | --- |

(c)

Komisija te cene na enoto oceni glede na določbe te uredbe in Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.

| (d) | Kadar Komisija ugotovi, da so cene na enoto skladne z določbami te uredbe in Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, o tem obvesti zadevno državo članico v štirih mesecih po predložitvi cen na enoto. |
| --- | --- |

(d)

Kadar Komisija ugotovi, da so cene na enoto skladne z določbami te uredbe in Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, o tem obvesti zadevno državo članico v štirih mesecih po predložitvi cen na enoto.

| (e) | Kadar Komisija ugotovi, da cene na enoto niso skladne z določbami te uredbe in Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, v štirih mesecih po predložitvi cen na enoto o tem obvesti zadevno državo članico, ki nato v enem mesecu predloži Komisiji popravljene cene na enoto. |
| --- | --- |

(e)

Kadar Komisija ugotovi, da cene na enoto niso skladne z določbami te uredbe in Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, v štirih mesecih po predložitvi cen na enoto o tem obvesti zadevno državo članico, ki nato v enem mesecu predloži Komisiji popravljene cene na enoto.

| (f) | Države članice o teh cenah na enoto za vsako območje zaračunavanja najpozneje do 1. novembra leta n-1 obvestijo Komisijo in po potrebi Eurocontrol. |
| --- | --- |

(f)

Države članice o teh cenah na enoto za vsako območje zaračunavanja najpozneje do 1. novembra leta n-1 obvestijo Komisijo in po potrebi Eurocontrol.

Cene na enoto se določijo v nacionalni valuti. Kadar se države članice, ki se povezujejo v funkcionalni blok zračnega prostora, odločijo vzpostaviti skupno območje zaračunavanja z enotno stroškovno osnovo, se ta stroškovna osnova določi v eurih ali nacionalni valuti ene od zadevnih držav članic. Zadevne države članice o valuti, ki se uporablja, obvestijo Komisijo in Eurocontrol.

2.   Kadar se načrti izvedbe sprejmejo po 1. novembru leta, ki je pred letom, v katerem se referenčno obdobje začne ali popravi v skladu s členoma 17 in 19 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, se cene na enoto po potrebi preračunajo na podlagi dokončno sprejetega načrta ali korektivnih ukrepov, ki se uporabljajo. Za ta namen in v skladu s členom 16 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 države članice svojo ceno na enoto izračunajo in uporabljajo v skladu s sprejetim načrtom izvedbe čim prej v prvem letu referenčnega obdobja ali v prvem letu uporabe popravljenih načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti. Razlika v prihodkih zaradi začasne uporabe začetne cene na enoto se prenese v izračun cene na enoto za naslednje leto. V prvem letu referenčnega obdobja ali prvem letu uporabe popravljenih načrtov izvedbe in ciljev uspešnosti se mehanizem za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 13 uporablja na podlagi ugotovljenih stroškov in enot storitev, vključenih v dokončno sprejet načrt izvedbe, ter na podlagi dejanskih enot storitev za leto.

Člen 18

Pobiranje pristojbin

1.   Države članice lahko pobirajo pristojbine na podlagi enotne pristojbine za let. Kadar se pristojbine zaračunavajo in pobirajo na regionalni ravni, je valuta za zaračunavanje lahko euro, administrativna cena na enoto za zaračunavanje in zbiranje stroškov pa se lahko doda zadevni ceni na enoto. Države članice zagotovijo, da se zneski, pobrani v njihovem imenu, uporabljajo za financiranje stroškov, ugotovljenih v skladu z določbami te uredbe.

2.   Uporabniki navigacijskih služb zračnega prometa vse pristojbine za zračno plovbo plačajo takoj in v celoti.

3.   Države članice zagotovijo uporabo učinkovitih izvršilnih ukrepov. Ti ukrepi lahko vključujejo odpoved storitev, zadržanje zrakoplova ali druge izvršilne ukrepe v skladu z veljavno zakonodajo.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Pritožba

Države članice zagotovijo, da so odločitve, sprejete na podlagi te uredbe, ustrezno razložene in da je zoper te odločitve mogoče sprožiti učinkovit revizijski in/ali pritožbeni postopek.

Člen 20

Olajšanje spremljanja skladnosti

Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zadevnemu nacionalnemu nadzornemu organu ali usposobljenemu subjektu, ki deluje v njegovem imenu, olajšajo inšpekcijske preglede in nadzor, vključno z obiski na kraju samem. Pooblaščene osebe lahko:

| (a) | pregledajo zadevne računovodske listine, poslovne knjige, zaloge in drugi material, pomemben za obračun pristojbin za zračno plovbo; |
| --- | --- |

(a)

pregledajo zadevne računovodske listine, poslovne knjige, zaloge in drugi material, pomemben za obračun pristojbin za zračno plovbo;

| (b) | te dokumente kopirajo ali pridobijo izvlečke teh dokumentov; |
| --- | --- |

(b)

te dokumente kopirajo ali pridobijo izvlečke teh dokumentov;

| (c) | zahtevajo ustno pojasnilo na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo ustno pojasnilo na kraju samem;

| (d) | vstopijo v zadevne prostore, zemljišča ali vozila. |
| --- | --- |

(d)

vstopijo v zadevne prostore, zemljišča ali vozila.

Takšni inšpekcijski pregledi in nadzor se izvedejo v skladu s postopki, ki veljajo v državi članici, v kateri naj bi se izvedli.

Člen 21

Pregled

Pregled načrta izvedbe iz člena 24 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, ki ga opravi Komisija, zajema mehanizem za delitev tveganja iz člena 13, mehanizem za delitev stroškov iz člena 14, sisteme spodbud, vzpostavljene v skladu s členom 15, prilagajanje pristojbin v skladu s členom 16 ter njihov učinek in uspešnost pri doseganju zastavljenih ciljev uspešnosti.

Člen 22

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja od drugega referenčnega obdobja, opredeljenega v členu 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, in za trajanje tega obdobja. Glede uporabe načrtov izvedbe ter da se omogočijo sprejetje vseevropskih ciljev iz člena 10(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 pred začetkom drugega referenčnega obdobja ter priprava in sprejetje načrtov izvedbe v skladu z določbami Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013, se členi 1(5), 3, 7(4), 9, 14(2)(b)–(f) in 17 ter priloge k tej uredbi uporabljajo od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 23

Razveljavitev Uredbe (ES) št. 1794/2006

Uredba (ES) št. 1794/2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. maja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

1

(2)  UL L 300, 14.11.2009, str. 34.

2

(3)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

3

(4)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

4

(5)  UL L 341, 7.12.2006, str. 3.

5

(6)  UL L 333, 17.12.2010, str. 6.

6

(7)  UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

7

---

PRILOGA I

OCENA OBSTOJA TRŽNIH POGOJEV ZA IZVAJANJE NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA NA TERMINALIH IN/ALI SLUŽB CNS, MET IN AIS V SKLADU S ČLENOM 3

Pogoji, ki jih je treba oceniti za določitev, ali se navigacijske službe zračnega prometa na terminalih in/ali službe CNS, MET in AIS izvajajo pod tržnimi pogoji, so:

| 1. | V kolikšni meri lahko izvajalci služb svobodno ponudijo izvajanje ali odstopijo od izvajanja teh storitev:






  (a) | obstoj kakršnih koli znatnih pravnih ali ekonomskih ovir, ki bi izvajalcu službe preprečile ponudbo izvajanja ali odstop od izvajanja teh storitev, |
| --- | --- | --- |

1.

V kolikšni meri lahko izvajalci služb svobodno ponudijo izvajanje ali odstopijo od izvajanja teh storitev:

(a)

obstoj kakršnih koli znatnih pravnih ali ekonomskih ovir, ki bi izvajalcu službe preprečile ponudbo izvajanja ali odstop od izvajanja teh storitev,

| (b) | trajanje pogodbe in |
| --- | --- |

(b)

trajanje pogodbe in

| (c) | obstoj postopkov, ki dovoljujejo prenos sredstev in osebja od enega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa k drugemu. |
| --- | --- |

(c)

obstoj postopkov, ki dovoljujejo prenos sredstev in osebja od enega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa k drugemu.

| 2. | V kolikšni meri je možna svobodna izbira izvajalca služb, v primeru letališč vključno z možnostjo samooskrbe:






  (a) | obstoj pravnih, pogodbenih ali izvedbenih ovir za spremembo izvajalca služb ali v primeru navigacijskih služb zračnega prometa na terminalu preusmeritev letališča k samooskrbi z navigacijskimi službami zračnega prometa; |
| --- | --- | --- |

2.

V kolikšni meri je možna svobodna izbira izvajalca služb, v primeru letališč vključno z možnostjo samooskrbe:

(a)

obstoj pravnih, pogodbenih ali izvedbenih ovir za spremembo izvajalca služb ali v primeru navigacijskih služb zračnega prometa na terminalu preusmeritev letališča k samooskrbi z navigacijskimi službami zračnega prometa;

| (b) | vloga predstavnikov uporabnikov zračnega prostora pri izbiri izvajalca služb. |
| --- | --- |

(b)

vloga predstavnikov uporabnikov zračnega prostora pri izbiri izvajalca služb.

| 3. | V kolikšni meri je možna izbira iz vrste izvajalcev služb:






  (a) | obstoj javnega razpisnega postopka (se ne uporablja v primeru samooskrbe); |
| --- | --- | --- |

3.

V kolikšni meri je možna izbira iz vrste izvajalcev služb:

(a)

obstoj javnega razpisnega postopka (se ne uporablja v primeru samooskrbe);

| (b) | če je ustrezno, dokazila o drugih izvajalcih služb, ki sodelujejo v razpisnem postopku in so izvajali službo v preteklosti, skupaj z možnostjo samooskrbe letališča. |
| --- | --- |

(b)

če je ustrezno, dokazila o drugih izvajalcih služb, ki sodelujejo v razpisnem postopku in so izvajali službo v preteklosti, skupaj z možnostjo samooskrbe letališča.

| 4. | Za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih, v kolikšni meri so letališča deležna pritiskov komercialnih stroškov ali zakonodaje, ki temelji na spodbudah:






  (a) | ali letališča dejavno konkurirajo za letalske prevoze; |
| --- | --- | --- |

4.

Za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih, v kolikšni meri so letališča deležna pritiskov komercialnih stroškov ali zakonodaje, ki temelji na spodbudah:

(a)

ali letališča dejavno konkurirajo za letalske prevoze;

| (b) | v kolikšni meri nosijo letališča stroške pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa; |
| --- | --- |

(b)

v kolikšni meri nosijo letališča stroške pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa;

| (c) | ali delujejo letališča v konkurenčnem okolju ali v okolju ekonomskih spodbud, namenjenih obvladovanju cen ali kakšnemu drugemu spodbujenemu zniževanju stroškov. |
| --- | --- |

(c)

ali delujejo letališča v konkurenčnem okolju ali v okolju ekonomskih spodbud, namenjenih obvladovanju cen ali kakšnemu drugemu spodbujenemu zniževanju stroškov.

| 5. | Kadar izvajalec navigacijske službe zračnega prometa na terminalu ali službe CNS, MET in AIS zagotavlja tudi navigacijske službe zračnega prometa na zračnih poteh, je treba za te dejavnosti voditi ločeno računovodstvo in o njih ločeno poročati. |
| --- | --- |

5.

Kadar izvajalec navigacijske službe zračnega prometa na terminalu ali službe CNS, MET in AIS zagotavlja tudi navigacijske službe zračnega prometa na zračnih poteh, je treba za te dejavnosti voditi ločeno računovodstvo in o njih ločeno poročati.

| 6. | Za navigacijske službe zračnega prometa na terminalu je treba oceno iz te priloge po potrebi opraviti za vsako letališče. |
| --- | --- |

6.

Za navigacijske službe zračnega prometa na terminalu je treba oceno iz te priloge po potrebi opraviti za vsako letališče.

---

PRILOGA II

PREGLEDNOST STROŠKOV IN STROŠKOV NA ENOTO

1.   POROČEVALNA PREGLEDNICA

Države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa izpolnijo poročevalno preglednico iz te priloge za vsako območje zaračunavanja v njihovi pristojnosti in za vsako leto referenčnega obdobja. Države članice predložijo tudi konsolidirano poročevalno preglednico za vsako območje zaračunavanja v njihovi pristojnosti.

Konsolidirana preglednica se izpolni za vsako letališče, za katerega veljajo določbe te uredbe. Za letališča z manj kot 70 000 premiki IFR v zračnem prevozu na leto, izračunanimi kot povprečje preteklih treh let, se stroški lahko prikažejo na konsolidirani način.

Če se območje zaračunavanja razteza po zračnem prostoru več kot ene države članice, izpolnijo preglednico skupaj v skladu z dogovori iz člena 5(4).

Dejanski stroški se ugotovijo na podlagi dokončno revidiranih izkazov. Stroški se ugotovijo v skladu s poslovnim načrtom, ki ga zahteva potrdilo, ter sporočijo v valuti, v kateri so ugotovljeni, v skladu s četrtim pododstavkom člena 7(1).

Dejanske enote storitev se ugotovijo na podlagi podatkov subjekta, ki zaračunava in pobira pristojbine. Morebitna razlika glede na te številke se ustrezno utemelji v dodatnih informacijah.

Da bi Komisija lažje določila vseevropske cilje uspešnosti in brez poseganja v načrte izvedbe, ki jih je treba sprejeti, države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa v te poročevalne preglednice devetnajst mesecev pred začetkom referenčnega obdobja vnesejo začetne napovedane zneske.

Preglednica 1 -   Total Costs and Unit Costs

| Ime območja zaračunavanja
  Valuta
  Ime subjekta: | | Referenčno obdobje: N - N+4 |
| --- | --- | --- |
| |
| |
| | Ugotovljeni stroški (načrt izvedbe) | | Dejanski stroški |
| |
| Podrobnejši podatki o stroških | | N | N+1 | N+2 | N+3 | N+4 | | N | N+1 | N+2 | N+3 | N+4 |
| 1.   Podrobnejši podatki glede na vrsto (nominalne vrednosti) |
| 1.1 | Zaposleni |

Ime območja zaračunavanja

Valuta

Ime subjekta:

Referenčno obdobje: N - N+4

Ugotovljeni stroški (načrt izvedbe)

Dejanski stroški

Podrobnejši podatki o stroških

N

N+1

N+2

N+3

N+4

N

N+1

N+2

N+3

N+4

1.   Podrobnejši podatki glede na vrsto (nominalne vrednosti)

1.1

Zaposleni

| 1.2 | Drugi stroški poslovanja (1) |
| --- | --- |

1.2

Drugi stroški poslovanja (1)

| 1.3 | Amortizacija |
| --- | --- |

1.3

Amortizacija

| 1.4 | Stroški kapitala |
| --- | --- |

1.4

Stroški kapitala

| 1.5 | Izredni stroški |
| --- | --- |

1.5

Izredni stroški

| 1.6 | Stroški skupaj






  Skupaj | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |
| Zaposleni | % n/n-1 |
| Drugi str. posl. | % n/n-1 |

1.6

Stroški skupaj

Skupaj

% n/n-1

Zaposleni

% n/n-1

Drugi str. posl.

% n/n-1

2.   Podrobnejši podatki glede na službo (nominalne vrednosti)

| 2.1 | Upravljanje zračnega prometa |
| --- | --- |

2.1

Upravljanje zračnega prometa

| 2.2 | Komuniciranje (2) |
| --- | --- |

2.2

Komuniciranje (2)

| 2.3 | Navigacija (2) |
| --- | --- |

2.3

Navigacija (2)

| 2.4 | Nadzor (2) |
| --- | --- |

2.4

Nadzor (2)

| 2.5 | Iskanje in reševanje |
| --- | --- |

2.5

Iskanje in reševanje

| 2.6 | Letalske informacije (2) |
| --- | --- |

2.6

Letalske informacije (2)

| 2.7 | Meteorološke službe (2) |
| --- | --- |

2.7

Meteorološke službe (2)

| 2.8 | Stroški nadzora |
| --- | --- |

2.8

Stroški nadzora

| 2.9 | Drugi stroški države (1) |
| --- | --- |

2.9

Drugi stroški države (1)

| 2.10 | Stroški skupaj






  Skupaj | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |
| ATM | % n/n-1 |
| CNS | % n/n-1 |

2.10

Stroški skupaj

Skupaj

% n/n-1

ATM

% n/n-1

CNS

% n/n-1

3.   Dodatne informacije (nominalne vrednosti)

Povprečno osnovno premoženje

| 3.1 | Čista knjigovodska vrednost osnovnih sredstev |
| --- | --- |

3.1

Čista knjigovodska vrednost osnovnih sredstev

| 3.2 | Popravki skupnih sredstev |
| --- | --- |

3.2

Popravki skupnih sredstev

| 3.3 | Čista obratna sredstva |
| --- | --- |

3.3

Čista obratna sredstva

| 3.4 | Osnovno premoženje skupaj |
| --- | --- |

3.4

Osnovno premoženje skupaj

Stroški kapitala %

| 3.5 | Stroški kapitala, stopnja pred obdavčitvijo |
| --- | --- |

3.5

Stroški kapitala, stopnja pred obdavčitvijo

| 3.6 | Donosnost kapitala |
| --- | --- |

3.6

Donosnost kapitala

| 3.7 | Povprečne obresti na obveznosti |
| --- | --- |

3.7

Povprečne obresti na obveznosti

Stroški skupnih projektov

| 3.8 | Skupni stroški skupnih projektov |
| --- | --- |

3.8

Skupni stroški skupnih projektov

Stroški, izvzeti iz delitve stroškov (člen 14(2)(b))

| 3.9 | Skupaj stroški, izvzeti iz delitve stroškov |
| --- | --- |

3.9

Skupaj stroški, izvzeti iz delitve stroškov

4.   Skupaj stroški po odbitku stroškov za izvzete lete (nominalne vrednosti)

| 4.1 | Stroški izvzetih letov VFR |
| --- | --- |

4.1

Stroški izvzetih letov VFR

| 4.2 | Skupaj ugotovljeni/dejanski stroški |
| --- | --- |

4.2

5.   KKU stroškovne učinkovitosti – ugotovljeni/dejanski stroški na enoto (realna vrednost)

| 5.1 | Inflacija % (3) |
| --- | --- |

5.1

Inflacija % (3)

| 5.2 | Indeks cen (4) |
| --- | --- |

5.2

Indeks cen (4)

| 5.3 | Realni stroški skupaj
   (5)






  Skupaj | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |

5.3

Skupaj

% n/n-1

| 5.4 | Skupno število enot storitev






  Skupaj | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |

5.4

Skupaj

% n/n-1

| 5.5 | Stroški na enoto






  Skupaj | % n/n-1 |
| --- | --- | --- |

5.5

Skupaj

% n/n-1

Postavke stroškov in osnovnega premoženja v tisočih - Enote storitev v tisoč enotah

2.   DODATNE INFORMACIJE

Poleg tega države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa zagotovijo vsaj naslednje informacije:

| (a) | opis metodologije, uporabljene za razporeditev stroškov naprav ali storitev med različne navigacijske službe zračnega prometa na podlagi seznama naprav in storitev, navedenih v regionalnem načrtu letalske navigacije ICAO za evropsko regijo (dokument 7754), in opis metodologije, uporabljene za razporeditev teh stroškov med različna območja zaračunavanja; |
| --- | --- |

(a)

opis metodologije, uporabljene za razporeditev stroškov naprav ali storitev med različne navigacijske službe zračnega prometa na podlagi seznama naprav in storitev, navedenih v regionalnem načrtu letalske navigacije ICAO za evropsko regijo (dokument 7754), in opis metodologije, uporabljene za razporeditev teh stroškov med različna območja zaračunavanja;

| (b) | opis metodologije in predpostavk, uporabljenih za določitev stroškov navigacijskih služb zračnega prometa, zagotovljenih letom VFR, kadar se letom VFR podelijo oprostitve v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

(b)

opis metodologije in predpostavk, uporabljenih za določitev stroškov navigacijskih služb zračnega prometa, zagotovljenih letom VFR, kadar se letom VFR podelijo oprostitve v skladu s členom 10;

| (c) | dodatno k členu 7(2) opis in utemeljitev morebitne prilagoditve zunaj določb mednarodnih računovodskih standardov; |
| --- | --- |

(c)

dodatno k členu 7(2) opis in utemeljitev morebitne prilagoditve zunaj določb mednarodnih računovodskih standardov;

| (d) | opis in utemeljitev metode, sprejete za izračun stroškov amortizacije: nabavne cene ali tekoče cene. Če je sprejeto obračunavanje po tekočih cenah, zagotovitev primerljivih podatkov po nabavnih cenah; |
| --- | --- |

(d)

opis in utemeljitev metode, sprejete za izračun stroškov amortizacije: nabavne cene ali tekoče cene. Če je sprejeto obračunavanje po tekočih cenah, zagotovitev primerljivih podatkov po nabavnih cenah;

| (e) | utemeljitev stroškov kapitala, vključno s sestavinami osnovnega premoženja, možnimi popravki glede na skupna sredstva in donosnostjo lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

(e)

utemeljitev stroškov kapitala, vključno s sestavinami osnovnega premoženja, možnimi popravki glede na skupna sredstva in donosnostjo lastniškega kapitala;

| (f) | skupni stroški na letališče za vsako letališče z manj kot 70 000 premiki IFR v zračnem prevozu na leto, kadar se ti v poročevalni preglednici zagotavljajo na konsolidirani način; |
| --- | --- |

(f)

skupni stroški na letališče za vsako letališče z manj kot 70 000 premiki IFR v zračnem prevozu na leto, kadar se ti v poročevalni preglednici zagotavljajo na konsolidirani način;

| (g) | opredelitev meril, ki se uporabljajo za razporeditev stroškov med storitvami na terminalih in storitvami na zračnih poteh za vsako letališče s področja uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

opredelitev meril, ki se uporabljajo za razporeditev stroškov med storitvami na terminalih in storitvami na zračnih poteh za vsako letališče s področja uporabe te uredbe;

| (h) | razčlenitev meteoroloških stroškov na neposredne stroške in „temeljne stroške MET“, opredeljene kot stroški pomožnih meteoroloških naprav in storitev, ki služijo tudi splošnim meteorološkim potrebam. Ti vključujejo splošno analizo in napoved, omrežja za opazovanje površine in zgornjega zračnega prostora, meteorološke komunikacijske sisteme, centre za obdelavo podatkov ter podporno temeljno raziskovanje, usposabljanje in upravljanje; |
| --- | --- |

(h)

razčlenitev meteoroloških stroškov na neposredne stroške in „temeljne stroške MET“, opredeljene kot stroški pomožnih meteoroloških naprav in storitev, ki služijo tudi splošnim meteorološkim potrebam. Ti vključujejo splošno analizo in napoved, omrežja za opazovanje površine in zgornjega zračnega prostora, meteorološke komunikacijske sisteme, centre za obdelavo podatkov ter podporno temeljno raziskovanje, usposabljanje in upravljanje;

| (i) | opis metodologije, uporabljene za razporeditev skupnih stroškov MET in temeljnih stroškov MET med civilno letalstvo in območja zaračunavanja; |
| --- | --- |

(i)

opis metodologije, uporabljene za razporeditev skupnih stroškov MET in temeljnih stroškov MET med civilno letalstvo in območja zaračunavanja;

| (j) | kot zahteva točka 1, devetnajst mesecev pred začetkom referenčnega obdobja opis sporočenih napovedanih stroškov in prometa; |
| --- | --- |

(j)

kot zahteva točka 1, devetnajst mesecev pred začetkom referenčnega obdobja opis sporočenih napovedanih stroškov in prometa;

| (k) | opis sporočenih dejanskih stroškov in njihove razlike glede na ugotovljene stroške za vsako leto referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(k)

opis sporočenih dejanskih stroškov in njihove razlike glede na ugotovljene stroške za vsako leto referenčnega obdobja;

| (l) | opis sporočenih dejanskih enot storitev in razlik glede na napovedane številke ter po potrebi primerjavo s številkami, ki jih zagotovi Eurocontrol, za vsako leto referenčnega obdobja; |
| --- | --- |

(l)

opis sporočenih dejanskih enot storitev in razlik glede na napovedane številke ter po potrebi primerjavo s številkami, ki jih zagotovi Eurocontrol, za vsako leto referenčnega obdobja;

| (m) | vsako leto referenčnega obdobja razliko med naložbami izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, zapisanimi v načrtih izvedbe, in dejanskimi izdatki ter razliko med načrtovanim datumom začetka obratovanja teh naložb in dejanskim stanjem. |
| --- | --- |

(m)

vsako leto referenčnega obdobja razliko med naložbami izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, zapisanimi v načrtih izvedbe, in dejanskimi izdatki ter razliko med načrtovanim datumom začetka obratovanja teh naložb in dejanskim stanjem.

---

(1)  Vključno s stroški EUROCONTROLA (glejte podrobnejše podatke v preglednici 3).

(2)  Pustiti prazno, kadar se takšne storitve izvajajo v skladu z določbami člena 3

(3)  Dejanska/napovedana inflacija, uporabljena za določitev nominalnih ugotovljenih stroškov – dejanska/popravljena napovedana inflacija

(4)

| Napovedani indeks cen – osnova 100 v letu N-3 | inflacija N-2: | inflacija N-1: |
| --- | --- | --- |
| Dejanski indeks cen – osnova 100 v letu N-3 | inflacija N-2: | inflacija N-1: |

Napovedani indeks cen – osnova 100 v letu N-3

inflacija N-2:

inflacija N-1:

Dejanski indeks cen – osnova 100 v letu N-3

inflacija N-2:

inflacija N-1:

(5)  Realni ugotovljeni stroški (načrt izvedbe) - dejanski/popravljeni napovedani stroški v cenah leta N-3

---

PRILOGA III

POSEBNE ZAHTEVE GLEDE PREGLEDNOSTI ZA NAVIGACIJSKE SLUŽBE ZRAČNEGA PROMETA, KI SE IZVAJAJO POD TRŽNIMI POGOJI

Informacije, ki se razkrijejo pri uporabi te priloge, Komisija upošteva kot zaupne in niso objavljene.

1.   STROŠKI NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA

1.1   Poročevalna preglednica

Države članice izpolnijo poročevalne preglednice iz te priloge. Preglednici A in B se izpolnita za celotno območje zaračunavanja, razen pri navigacijskih službah zračnega prometa na terminalu, preglednica B s cenami se izpolni za vsako letališče, na katerem se navigacijske službe zračnega prometa izvajajo pod tržnimi pogoji v območju zaračunavanja na terminalih, ki so v njihovi pristojnosti.

Zneski za preglednico A so dejanski zneski za leto (n-3) do leta (n-1) in načrtovani zneski od leta (n) naprej. Dejanski stroški se ugotovijo na podlagi dokončno revidiranih izkazov. Načrtovani stroški se ugotovijo v skladu s poslovnim načrtom, ki ga zahteva potrdilo.

Letna cena v preglednici B prikazuje vrednost pogodbe. Zadevna država članica enoto rezultata, za katero velja, da določa vrednost pogodbe, opiše in sporoči v preglednici.

Stroški in cene se prikažejo v nacionalni valuti.

Preglednica A

| Organizacija:
  Območje zaračunavanja: | | Leto | n |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| |
| | (n-3)


  A | (n-2)


  A | (n-1)


  A | (n) F | (n+1)


  F | (n+2)


  P | (n+3)


  P | (n+4)


  P | (n+5)


  P |
| Podrobnejši podatki glede na vrsto |
| Zaposleni | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Drugi stroški poslovanja | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Amortizacija | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Stroški kapitala | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Izredni stroški | | | | | | | | | |
| | | | | |
| Stroški skupaj | | | | | | | | | |

Organizacija:

Območje zaračunavanja:

Leto

n

(n-3)

A

(n-2)

A

(n-1)

A

(n) F

(n+1)

F

(n+2)

P

(n+3)

P

(n+4)

P

(n+5)

P

Podrobnejši podatki glede na vrsto

Zaposleni

Drugi stroški poslovanja

Amortizacija

Stroški kapitala

Izredni stroški

Stroški skupaj

Preglednica B

| Organizacija
  Območje zaračunavanja:
  Ime letališča | | Leto | n |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| |
| Letališče i | (n-3) | (n-2) | (n-1) | (n) | (n+1) | (n+2) | (n+3) | (n+4) | (n+5) |
| Letna cena (a) | | | | | | | | | |
| Enota rezultata (b) | | | | | | | | | |
| Cena na enoto | | | | | | | | | |

Organizacija

Območje zaračunavanja:

Ime letališča

Leto

n

Letališče i

(n-3)

(n-2)

(n-1)

(n)

(n+1)

(n+2)

(n+3)

(n+4)

(n+5)

Letna cena (a)

Enota rezultata (b)

Cena na enoto

1.2   Dodatne informacije

Poleg tega države članice zagotovijo vsaj naslednje informacije:

| (a) | opis meril, uporabljenih za razporeditev stroškov naprav ali storitev med različne navigacijske službe zračnega prometa na podlagi seznama naprav in storitev, navedenih v regionalnem načrtu letalske navigacije ICAO za evropsko regijo (dokument 7754); |
| --- | --- |

(a)

opis meril, uporabljenih za razporeditev stroškov naprav ali storitev med različne navigacijske službe zračnega prometa na podlagi seznama naprav in storitev, navedenih v regionalnem načrtu letalske navigacije ICAO za evropsko regijo (dokument 7754);

| (b) | opis in utemeljitev razlik med načrtovanimi in dejanskimi zneski za leto (n-1) za vse podatke, navedene v preglednicah A in B; |
| --- | --- |

(b)

opis in utemeljitev razlik med načrtovanimi in dejanskimi zneski za leto (n-1) za vse podatke, navedene v preglednicah A in B;

| (c) | opis in utemeljitev stroškov in naložb v zvezi s pričakovanim prometom, načrtovanih za obdobje petih let; |
| --- | --- |

(c)

opis in utemeljitev stroškov in naložb v zvezi s pričakovanim prometom, načrtovanih za obdobje petih let;

| (d) | opis in utemeljitev metode, sprejete za izračun stroškov amortizacije: po nabavni ceni ali tekoči ceni; |
| --- | --- |

(d)

opis in utemeljitev metode, sprejete za izračun stroškov amortizacije: po nabavni ceni ali tekoči ceni;

| (e) | utemeljitev stroškov kapitala, vključno s sestavinami osnovnega premoženja. |
| --- | --- |

(e)

utemeljitev stroškov kapitala, vključno s sestavinami osnovnega premoženja.

2.   FINANCIRANJE NAVIGACIJSKIH SLUŽB ZRAČNEGA PROMETA

Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa navedejo opis načina ali načinov za financiranje stroškov navigacijskih služb zračnega prometa za vsako območje obračunavanja.

---

PRILOGA IV

IZRAČUN ENOT STORITEV IN CEN NA ENOTO NA ZRAČNIH POTEH

1.   Izračun enot storitev na zračnih poteh

| 1.1 | Enota storitev na zračnih poteh se izračuna kot zmnožek faktorja razdalje in faktorja teže za zadevni zrakoplov. Skupno število enot storitev na zračnih poteh zajema skupno število enot storitev za lete IFR in enot storitev za lete VFR, kadar ti niso oproščeni v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

1.1

Enota storitev na zračnih poteh se izračuna kot zmnožek faktorja razdalje in faktorja teže za zadevni zrakoplov. Skupno število enot storitev na zračnih poteh zajema skupno število enot storitev za lete IFR in enot storitev za lete VFR, kadar ti niso oproščeni v skladu s členom 10.

| 1.2 | Faktor razdalje se izračuna kot ulomek števila kilometrov, preletenih na razdalji po velikem krogu med vstopno in izstopno točko v območju zaračunavanja, in števila 100, glede na zadnji znan načrt leta, ki ga vloži zadevni zrakoplov za namene pretoka zračnega prometa. |
| --- | --- |

1.2

Faktor razdalje se izračuna kot ulomek števila kilometrov, preletenih na razdalji po velikem krogu med vstopno in izstopno točko v območju zaračunavanja, in števila 100, glede na zadnji znan načrt leta, ki ga vloži zadevni zrakoplov za namene pretoka zračnega prometa.

| 1.3 | Če sta izhodna in vhodna točka leta v območju zaračunavanja enaki, je faktor razdalje enak razdalji med tema točkama po velikem krogu in najbolj oddaljeno točko načrta leta, pomnoženi z dva. |
| --- | --- |

1.3

Če sta izhodna in vhodna točka leta v območju zaračunavanja enaki, je faktor razdalje enak razdalji med tema točkama po velikem krogu in najbolj oddaljeno točko načrta leta, pomnoženi z dva.

| 1.4 | Upoštevana razdalja se zmanjša za 20 kilometrov za vsak vzlet z ozemlja države članice in za vsak pristanek na njem. |
| --- | --- |

1.4

Upoštevana razdalja se zmanjša za 20 kilometrov za vsak vzlet z ozemlja države članice in za vsak pristanek na njem.

| 1.5 | Faktor teže, izražen kot število z dvema decimalnima mestoma, je kvadratni koren kvocienta, izračunanega kot ulomek števila metričnih ton največje dovoljene vzletne mase zrakoplova, navedene v spričevalu o plovnosti ali drugem enakovrednem uradnem dokumentu, ki ga zagotovi upravljavec zrakoplova, in števila 50. Če teža ni znana, se uporabi teža najtežjega obstoječega zrakoplova iste vrste. Če ima zrakoplov navedenih več največjih dovoljenih vzletnih mas, se uporabi največja. Če upravljavec upravlja dva ali več zrakoplovov, ki sta različici istega tipa, se za vsak zrakoplov tega tipa uporabi povprečje največjih dovoljenih vzletnih mas vseh njegovih zrakoplovov tega tipa. Izračun faktorja teže za tip zrakoplova in upravljavca se opravi vsaj enkrat letno. |
| --- | --- |

1.5

Faktor teže, izražen kot število z dvema decimalnima mestoma, je kvadratni koren kvocienta, izračunanega kot ulomek števila metričnih ton največje dovoljene vzletne mase zrakoplova, navedene v spričevalu o plovnosti ali drugem enakovrednem uradnem dokumentu, ki ga zagotovi upravljavec zrakoplova, in števila 50. Če teža ni znana, se uporabi teža najtežjega obstoječega zrakoplova iste vrste. Če ima zrakoplov navedenih več največjih dovoljenih vzletnih mas, se uporabi največja. Če upravljavec upravlja dva ali več zrakoplovov, ki sta različici istega tipa, se za vsak zrakoplov tega tipa uporabi povprečje največjih dovoljenih vzletnih mas vseh njegovih zrakoplovov tega tipa. Izračun faktorja teže za tip zrakoplova in upravljavca se opravi vsaj enkrat letno.

2.   Izračun cen na enoto na zračnih poteh

| 2.1 | Cena na enoto na zračnih poteh se izračuna pred začetkom vsakega leta referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

2.1

Cena na enoto na zračnih poteh se izračuna pred začetkom vsakega leta referenčnega obdobja.

| 2.2 | Izračuna se kot ulomek predvidenega števila vseh enot storitev na zračnih poteh za zadevno leto, kot je opredeljeno v načrtu izvedbe, z algebraično vsoto naslednjih elementov:






  (i) | ugotovljenih stroškov, izraženih v nominalni vrednosti, za ustrezno leto, kot so opredeljeni v načrtu izvedbe, |
| --- | --- | --- |

2.2

Izračuna se kot ulomek predvidenega števila vseh enot storitev na zračnih poteh za zadevno leto, kot je opredeljeno v načrtu izvedbe, z algebraično vsoto naslednjih elementov:

(i)

ugotovljenih stroškov, izraženih v nominalni vrednosti, za ustrezno leto, kot so opredeljeni v načrtu izvedbe,

| (ii) | prilagoditev razlike med napovedano in dejansko inflacijo iz člena 7(1), |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditev razlike med napovedano in dejansko inflacijo iz člena 7(1),

| (iii) | povračila stroškov prestrukturiranja, če je odobreno v skladu s členom 7(4), |
| --- | --- |

(iii)

povračila stroškov prestrukturiranja, če je odobreno v skladu s členom 7(4),

| (iv) | prenosov, ki so posledica uporabe mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 13, |
| --- | --- |

(iv)

prenosov, ki so posledica uporabe mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 13,

| (v) | prenosov iz predhodnega referenčnega obdobja, ki so posledica izvajanja mehanizma za delitev stroškov iz člena 14; |
| --- | --- |

(v)

prenosov iz predhodnega referenčnega obdobja, ki so posledica izvajanja mehanizma za delitev stroškov iz člena 14;

| (vi) | nagrad in kazni, ki izhajajo iz sistemov finančnih spodbud iz člena 15; |
| --- | --- |

(vi)

nagrad in kazni, ki izhajajo iz sistemov finančnih spodbud iz člena 15;

| (vii) | preplačil ali nezadostnih kritij, ki so lahko posledica prilagajanja pristojbin za zračno plovbo pri uporabi člena 16; |
| --- | --- |

(vii)

preplačil ali nezadostnih kritij, ki so lahko posledica prilagajanja pristojbin za zračno plovbo pri uporabi člena 16;

| (viii) | preplačil ali nezadostnih kritij, ki so posledica sprememb v prometu; |
| --- | --- |

(viii)

preplačil ali nezadostnih kritij, ki so posledica sprememb v prometu;

| (ix) | preplačil ali nezadostnih kritij držav članic za prvi dve referenčni obdobji do vključno leta 2011, |
| --- | --- |

(ix)

preplačil ali nezadostnih kritij držav članic za prvi dve referenčni obdobji do vključno leta 2011,

| (x) | odbitka ostalih prihodkov. |
| --- | --- |

(x)

odbitka ostalih prihodkov.

---

PRILOGA V

IZRAČUN ENOT STORITEV IN CEN NA ENOTO NA TERMINALIH

1.   Izračun enot storitev na terminalih

| 1.1 | Enota storitev na terminalih je enaka faktorju teže za zadevni zrakoplov. |
| --- | --- |

1.1

Enota storitev na terminalih je enaka faktorju teže za zadevni zrakoplov.

| 1.2 | Faktor teže, izražen kot število z dvema decimalnima mestoma, je kvocient, izračunan kot ulomek števila metričnih ton največje dovoljene vzletne mase zrakoplova in števila 50, kot je določeno v točki 1.5 Priloge IV, potenciran z 0,7. |
| --- | --- |

1.2

Faktor teže, izražen kot število z dvema decimalnima mestoma, je kvocient, izračunan kot ulomek števila metričnih ton največje dovoljene vzletne mase zrakoplova in števila 50, kot je določeno v točki 1.5 Priloge IV, potenciran z 0,7.

2.   Izračun cen na enoto na terminalih

| 2.1 | Cena na enoto na terminalih se izračuna pred začetkom vsakega leta referenčnega obdobja. |
| --- | --- |

2.1

Cena na enoto na terminalih se izračuna pred začetkom vsakega leta referenčnega obdobja.

| 2.2 | Izračuna se kot ulomek predvidenega števila vseh enot storitev na terminalih za zadevno leto, kot je opredeljeno v načrtu izvedbe, z algebraično vsoto naslednjih elementov:






  (i) | ugotovljenih stroškov, izraženih v nominalni vrednosti, za ustrezno leto, kot so opredeljeni v načrtu izvedbe, |
| --- | --- | --- |

2.2

Izračuna se kot ulomek predvidenega števila vseh enot storitev na terminalih za zadevno leto, kot je opredeljeno v načrtu izvedbe, z algebraično vsoto naslednjih elementov:

(i)

ugotovljenih stroškov, izraženih v nominalni vrednosti, za ustrezno leto, kot so opredeljeni v načrtu izvedbe,

| (ii) | prilagoditev razlike med napovedano in dejansko inflacijo iz člena 7(1), |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditev razlike med napovedano in dejansko inflacijo iz člena 7(1),

| (iii) | povračila stroškov prestrukturiranja, če je odobreno v skladu s členom 7(4), |
| --- | --- |

(iii)

povračila stroškov prestrukturiranja, če je odobreno v skladu s členom 7(4),

| (iv) | prenosov, ki so posledica uporabe mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 13, če je to ustrezno, |
| --- | --- |

(iv)

prenosov, ki so posledica uporabe mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 13, če je to ustrezno,

| (v) | prenosov iz predhodnega referenčnega obdobja, ki so posledica izvajanja mehanizma za delitev stroškov iz člena 14; |
| --- | --- |

(v)

prenosov iz predhodnega referenčnega obdobja, ki so posledica izvajanja mehanizma za delitev stroškov iz člena 14;

| (vi) | nagrad in kazni, ki izhajajo iz sistemov finančnih spodbud iz člena 15; |
| --- | --- |

(vi)

nagrad in kazni, ki izhajajo iz sistemov finančnih spodbud iz člena 15;

| (vii) | preplačil ali nezadostnih kritij, ki so lahko posledica prilagajanja pristojbin za zračno plovbo pri uporabi člena 16; |
| --- | --- |

(vii)

preplačil ali nezadostnih kritij, ki so lahko posledica prilagajanja pristojbin za zračno plovbo pri uporabi člena 16;

| (viii) | preplačil ali nezadostnih kritij, ki so posledica sprememb v prometu; |
| --- | --- |

(viii)

preplačil ali nezadostnih kritij, ki so posledica sprememb v prometu;

| (ix) | preplačil ali nezadostnih kritij držav članic za prvi dve referenčni obdobji do vključno leta 2014; |
| --- | --- |

(ix)

preplačil ali nezadostnih kritij držav članic za prvi dve referenčni obdobji do vključno leta 2014;

| (x) | odbitka ostalih prihodkov. |
| --- | --- |

(x)

odbitka ostalih prihodkov.

---

PRILOGA VI

MEHANIZEM ZARAČUNAVANJA

1.   POROČEVALNA PREGLEDNICA

Države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa izpolnijo poročevalno preglednico iz te priloge za vsako območje zaračunavanja v njihovi pristojnosti in za vsako referenčno obdobje. Države članice predložijo tudi konsolidirano preglednico za vsako območje zaračunavanja v njihovi pristojnosti.

Če se območje zaračunavanja razteza po zračnem prostoru več kot ene države članice, izpolnijo preglednico skupaj v skladu z določbami iz člena 5(4).

Preglednica 2 -   Izračun cene za enoto

| Ime območja zaračunavanja
  Ime subjekta: | | Referenčno obdobje: N - N+4 |
| --- | --- | --- |
| |
| |
| Izračun cene za enoto | N | N+1 | N+2 | N+3 | N+4 |
| |
| 1.   Nominalni ugotovljeni stroški in prilagoditev inflacije |
| 1.1 | Nominalni ugotovljeni stroški – brez VFR – Preglednica 1 |

Ime območja zaračunavanja

Ime subjekta:

Referenčno obdobje: N - N+4

Izračun cene za enoto

N

N+1

N+2

N+3

N+4

1.   Nominalni ugotovljeni stroški in prilagoditev inflacije

1.1

Nominalni ugotovljeni stroški – brez VFR – Preglednica 1

| 1.2 | Dejanska stopnja inflacije - Preglednica 1 |
| --- | --- |

1.2

Dejanska stopnja inflacije - Preglednica 1

| 1.3 | Napovedana stopnja inflacije - Preglednica 1 |
| --- | --- |

1.3

Napovedana stopnja inflacije - Preglednica 1

| 1.4 | Prilagoditev inflacije (1) : znesek iz leta n se prenese |
| --- | --- |

1.4

Prilagoditev inflacije (1) : znesek iz leta n se prenese

2.   Napovedano in dejansko skupno število enot storitev

| 2.1 | Napovedano skupno število enot storitev (načtrt izvedbe) |
| --- | --- |

2.1

Napovedano skupno število enot storitev (načtrt izvedbe)

| 2.2 | Dejansko skupno število enot storitev |
| --- | --- |

2.2

Dejansko skupno število enot storitev

| 2.3 | Dejansko/napovedano skupno število enot storitev (v %) |
| --- | --- |

2.3

Dejansko/napovedano skupno število enot storitev (v %)

3.   Stroški, vključeni v delitev tveganja, povezanega s prometom

| 3.1 | Ugotovljeni nominalni stroški – brez VFR (iz Preglednice 1) |
| --- | --- |

3.1

Ugotovljeni nominalni stroški – brez VFR (iz Preglednice 1)

| 3.2 | Prilagoditev inflacije : znesek, ki se prenese v leto n |
| --- | --- |

3.2

Prilagoditev inflacije : znesek, ki se prenese v leto n

| 3.3 | Promet : zneski, ki se prenesejo v leto n |
| --- | --- |

3.3

Promet : zneski, ki se prenesejo v leto n

| 3.4 | Delitev tveganja, povezanega s prometom : dod. prihodek, prenesen v leto n |
| --- | --- |

3.4

Delitev tveganja, povezanega s prometom : dod. prihodek, prenesen v leto n

| 3.5 | Delitev tveganja, povezanega s prometom : izgubljeni prihodki, preneseni v leto n |
| --- | --- |

3.5

Delitev tveganja, povezanega s prometom : izgubljeni prihodki, preneseni v leto n

| 3.6 | Stroški, izvzeti iz delitve stroškov : zneski, ki se prenesejo v leto n |
| --- | --- |

3.6

Stroški, izvzeti iz delitve stroškov : zneski, ki se prenesejo v leto n

| 3.7 | Nagrada ali kazen za uspešnost |
| --- | --- |

3.7

Nagrada ali kazen za uspešnost

| 3.8 | Preplačila ali nezadostna kritja (2) : zneski, ki se prenesejo v leto n |
| --- | --- |

3.8

Preplačila ali nezadostna kritja (2) : zneski, ki se prenesejo v leto n

| 3.9 | Izračun cene za enoto za leto n skupaj |
| --- | --- |

3.9

Izračun cene za enoto za leto n skupaj

| 3.10 | Delitev tveganja, povezanega s prometom : dod. prih. za leto n, ki se prenese |
| --- | --- |

3.10

Delitev tveganja, povezanega s prometom : dod. prih. za leto n, ki se prenese

| 3.11 | Delitev tveganja, povezanega s prometom : izgubljeni prih. za leto n, ki se prenese |
| --- | --- |

3.11

Delitev tveganja, povezanega s prometom : izgubljeni prih. za leto n, ki se prenese

| 3.12 | Preplačila ali nezadostna kritja, ki so posledica sprememb v prometu n in se prenesejo |
| --- | --- |

3.12

Preplačila ali nezadostna kritja, ki so posledica sprememb v prometu n in se prenesejo

Parametri za delitev tveganja, povezanega s prometom

| 3.13 | % dodatnih prihodkov, povrnjenih uporabnikom leta n+2 |
| --- | --- |

3.13

% dodatnih prihodkov, povrnjenih uporabnikom leta n+2

| 3.14 | % izgube prihodka, ki jo krijejo uporabniki zračnega prostora |
| --- | --- |

3.14

% izgube prihodka, ki jo krijejo uporabniki zračnega prostora

4.   Stroški, ki niso vključeni v delitev tveganja, povezanega s prometom

| 4.1 | Nominalni ugotovljeni stroški – brez VFR (Preglednica 1) |
| --- | --- |

4.1

Nominalni ugotovljeni stroški – brez VFR (Preglednica 1)

| 4.2 | Prilagoditev inflacije : znesek, ki se prenese v leto n |
| --- | --- |

4.2

Prilagoditev inflacije : znesek, ki se prenese v leto n

| 4.3 | Promet : zneski, ki se prenesejo v leto n |
| --- | --- |

4.3

Promet : zneski, ki se prenesejo v leto n

| 4.4 | Stroški, izvzeti iz delitve stroškov : zneski, ki se prenesejo v leto n |
| --- | --- |

4.4

Stroški, izvzeti iz delitve stroškov : zneski, ki se prenesejo v leto n

| 4.5 | Stroški prestrukturiranja : zneski, ki se prenesejo v leto n |
| --- | --- |

4.5

Stroški prestrukturiranja : zneski, ki se prenesejo v leto n

| 4.6 | Preplačila ali nezadostna kritja (2) : zneski, ki se prenesejo v leto n |
| --- | --- |

4.6

Preplačila ali nezadostna kritja (2) : zneski, ki se prenesejo v leto n

| 4.7 | Izračun cene za enoto za leto n skupaj |
| --- | --- |

4.7

Izračun cene za enoto za leto n skupaj

| 4.8 | Preplačila ali nezadostna kritja, ki so posledica sprememb v prometu n in se prenesejo |
| --- | --- |

4.8

Preplačila ali nezadostna kritja, ki so posledica sprememb v prometu n in se prenesejo

5.   Drugi prihodki - uporabljena cena za enoto (v nacionalni valuti)

| 5.1 | Skupaj drugi prihodki |
| --- | --- |

5.1

Skupaj drugi prihodki

| 5.3 | od tega programi pomoči Unije |
| --- | --- |

5.3

od tega programi pomoči Unije

| 5.4 | od tega nacionalno javno financiranje |
| --- | --- |

5.4

od tega nacionalno javno financiranje

| 5.5 | Komercialne dejavnosti |
| --- | --- |

5.5

Komercialne dejavnosti

| 5.6 | Drugo drugi prihodki |
| --- | --- |

5.6

Drugo drugi prihodki

| 5.7 | Skupni seštevek za izračun cene za enoto za leto n |
| --- | --- |

5.7

Skupni seštevek za izračun cene za enoto za leto n

| 5.8 | Cena za enoto za leto n (v nacionalni valuti) |
| --- | --- |

5.8

Cena za enoto za leto n (v nacionalni valuti)

| 5.9 | Komponenta cene za enoto ANSP |
| --- | --- |

5.9

Komponenta cene za enoto ANSP

| 5.10 | Komponenta cene za enoto MET |
| --- | --- |

5.10

Komponenta cene za enoto MET

| 5.11 | Komponenta cene za enoto NSA-država |
| --- | --- |

5.11

Komponenta cene za enoto NSA-država

| 5.12 | Cena za enoto za leto n, ki bi se uporabila brez drugih prihodkov |
| --- | --- |

5.12

Cena za enoto za leto n, ki bi se uporabila brez drugih prihodkov

Stroški, prihodki in drugi zneski v tisoč EUR - Enote storitev v tisoč enotah

2.   DODATNE INFORMACIJE

Poleg tega zadevne države članice zberejo in predložijo vsaj naslednje informacije:

| (a) | opis in utemeljitev uvedbe različnih območij zaračunavanja, zlasti v zvezi z območji zaračunavanja na terminalih in morebitnim navzkrižnim subvencioniranjem med letališči; |
| --- | --- |

(a)

opis in utemeljitev uvedbe različnih območij zaračunavanja, zlasti v zvezi z območji zaračunavanja na terminalih in morebitnim navzkrižnim subvencioniranjem med letališči;

| (b) | opis politike oprostitev in opis finančnih sredstev za kritje s tem povezanih stroškov; |
| --- | --- |

(b)

opis politike oprostitev in opis finančnih sredstev za kritje s tem povezanih stroškov;

| (c) | opis drugih prihodkov, če obstajajo, razčlenjenih na različne kategorije, navedene v členu 2(10); |
| --- | --- |

(c)

opis drugih prihodkov, če obstajajo, razčlenjenih na različne kategorije, navedene v členu 2(10);

| (d) | opis in utemeljitev spodbud, podeljenih uporabnikom navigacijskih služb zračnega prometa v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(d)

opis in utemeljitev spodbud, podeljenih uporabnikom navigacijskih služb zračnega prometa v skladu s členom 15;

| (e) | opis in utemeljitev prilagoditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa v skladu s členom 16. |
| --- | --- |

(e)

opis in utemeljitev prilagoditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa v skladu s členom 16.

---

(1)  Skupni učinek letnih razlik med dejansko in napovedano inflacijo – prilagoditev skupnih ugotovljenih stroškov

(2)  Preplačila/nezadostno kritje, nastali do leta začetka veljavnosti metode ugotovljenih stroškov

---

PRILOGA VII

DODATNE INFORMACIJE

1.   POROČEVALNA PREGLEDNICA

Države članice izpolnijo poročevalno preglednico iz te priloge za vsako območje zaračunavanja v njihovi pristojnosti in za vsako leto referenčnega obdobja.

Preglednica 3 -   Dodatne informacije

| Ime območja zaračunavanja | | Referenčno obdobje: N - N+4 |
| --- | --- | --- |
| |
| DEL A: | Dodatne informacije o stroških |

Ime območja zaračunavanja

Referenčno obdobje: N - N+4

DEL A:

N

N+1

N+2

N+3

N+4

N

N+1

N+2

N+3

N+4

Ugotovljeni stroški (načrt izvedbe)

Dejanski stroški

Stroški Eurocontrola

| 1.1 | Stroški EUROCONTROLA (EUR) |
| --- | --- |

1.1

Stroški EUROCONTROLA (EUR)

| 1.2 | Menjalni tečaj (če je ustrezno) |
| --- | --- |

1.2

Menjalni tečaj (če je ustrezno)

Stroški skupnih projektov

| 2.1 | Skupni stroški skupnih projektov |
| --- | --- |

2.1

Skupni stroški skupnih projektov

| 2.2 | Skupni projekt 1 |
| --- | --- |

2.2

Skupni projekt 1

| 2.3 | Skupni projekt 2 |
| --- | --- |

2.3

Skupni projekt 2

| 2.4 | Skupni projekt ... |
| --- | --- |

2.4

Skupni projekt ...

Stroški, izvzeti iz sistema delitve stroškov - člen 14(2)(b) (po vrstah)

| 3.1 | Zaposleni |
| --- | --- |

3.1

Zaposleni

| 3.2 | Drugi stroški poslovanja |
| --- | --- |

3.2

Drugi stroški poslovanja

| 3.3 | Amortizacija |
| --- | --- |

3.3

Amortizacija

| 3.4 | Stroški kapitala |
| --- | --- |

3.4

Stroški kapitala

| 3.5 | Izredni stroški |
| --- | --- |

3.5

Izredni stroški

| 3.6 | Skupaj stroški, izvzeti iz delitve stroškov |
| --- | --- |

3.6

Skupaj stroški, izvzeti iz delitve stroškov

Stroški, izvzeti iz sistema delitve stroškov - člen 14(2)(b) (po dejavnikih/postavkah)

| 3.7 | Pokojnine |
| --- | --- |

3.7

Pokojnine

| 3.8 | Obrestne mere na posojila Nacionalni zakon o obdavčenju |
| --- | --- |

3.8

Obrestne mere na posojila Nacionalni zakon o obdavčenju

| 3.9 | Nacionalni zakon o obdavčenju |
| --- | --- |

3.9

Nacionalni zakon o obdavčenju

| 3.10 | Nova stroškovna postavka v skladu z zakonom |
| --- | --- |

3.10

Nova stroškovna postavka v skladu z zakonom

| 3.11 | Mednarodni sporazumi |
| --- | --- |

3.11

Mednarodni sporazumi

| 3.12 | Skupaj stroški, izvzeti iz delitve stroškov |
| --- | --- |

3.12

Skupaj stroški, izvzeti iz delitve stroškov

Stroški prestrukturiranja, če so odobreni v skladu s členom 7(4)

Načrtovani stroški (poslovni primer)

Dejanski stroški (informativno)

| 4.1 | Skupaj stroški prestrukturiranja |
| --- | --- |

4.1

Skupaj stroški prestrukturiranja

| DEL B: | Dodatne informacije o prilagoditvah |
| --- | --- |

DEL B:

Zneski

Skupaj C/O

Pred referenčnim obdobjem

N

N+1

N+2

N+3

N+4

Po referenčne m obdobju

Prilagoditev inflacije za leto N-2

Prilagoditev inflacije za leto N-1

Prilagoditev inflacije za leto N

Prilagoditev inflacije za leto N+1

Prilagoditev inflacije za leto N+2

Prilagoditev inflacije za leto N+3

Prilagoditev inflacije za leto N+4

Skupaj prilagoditev inflacije

Saldo prometa za leto N-2

Traffic balance Year N-1

Saldo prometa za leto N

Saldo prometa za leto N+1

Saldo prometa za leto N+2

Saldo prometa za leto N+3

Saldo prometa za leto N+4

Skupaj prilagoditev prometa

Prihodek iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N-2

Prihodek iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N-1

Prihodek iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N

Prihodek iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N+1

Prihodek iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N+2

Prihodek iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N+3

Prihodek iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N+4

Skupaj prilagoditev prihodkov iz delitve tveganja, povezanega s prometom

Izguba iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N-4

Izguba iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N-3

Izguba iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N-2

Izguba iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N-1

Izguba iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N

Izguba iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N+1

Izguba iz delitve tveganja, povezanega s prometom, za leto N+2

Skupaj prilagoditev izgube iz delitve tveganja, povezanega s prometom

Stroški, izvzeti iz delitve stroškov, za leto N-5

Stroški, izvzeti iz delitve stroškov, za leto N-4

Stroški, izvzeti iz delitve stroškov, za leto N-3

Stroški, izvzeti iz delitve stroškov, za leto N-2

Stroški, izvzeti iz delitve stroškov, za leto N-1

Skupaj stroški, izvzeti iz delitve stroškov

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2005

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2006

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2007

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2008

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2009

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2010

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2011

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2012 (samo TNC)

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2013 (samo TNC)

Preplačila/nezadostno kritje pred ugotovljenimi stroški, za leto 2014 (samo TNC)

Skupaj prenosi

2.   DODATNE INFORMACIJE

Poleg tega države članice zagotovijo vsaj naslednje informacije:

| (a) | razčlenitev stroškov skupnih projektov na posamezne projekte; |
| --- | --- |

(a)

razčlenitev stroškov skupnih projektov na posamezne projekte;

| (b) | opis zneskov, ki izhajajo iz stroškovnih dejavnikov, ki jih ni mogoče nadzirati, po vrsti stroškov in dejavnikih, vključno z utemeljitvijo ter spremembami ustreznih predpostavk; |
| --- | --- |

(b)

opis zneskov, ki izhajajo iz stroškovnih dejavnikov, ki jih ni mogoče nadzirati, po vrsti stroškov in dejavnikih, vključno z utemeljitvijo ter spremembami ustreznih predpostavk;

| (c) | opis prenosov preplačil ali nezadostnih kritij držav članic do leta 2011 za pristojbine na zračnih poteh in do leta 2014 za pristojbine na terminalih; |
| --- | --- |

(c)

opis prenosov preplačil ali nezadostnih kritij držav članic do leta 2011 za pristojbine na zračnih poteh in do leta 2014 za pristojbine na terminalih;

| (d) | opis prenosov, ki so posledica mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 13; |
| --- | --- |

(d)

opis prenosov, ki so posledica mehanizma za delitev tveganja, povezanega s prometom, iz člena 13;

| (e) | opis prenosov, ki so posledica mehanizma za delitev stroškov, v skladu s členom 14(2). |
| --- | --- |

(e)

opis prenosov, ki so posledica mehanizma za delitev stroškov, v skladu s členom 14(2).

---