# Az Európai Unió L 141/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.141.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 141 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. május 28. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.141.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 141

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. május 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 488/2013/EU rendelete (2013. május 27.) a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 489/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 27.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav hatóanyag tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság 490/2013/EU rendelete (2013. május 27.) az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 6 |
| | | A Bizottság 491/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 26 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács 2013/12/EU irányelve (2013. május 13.) az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról | 28 |
| | * | A Tanács 2013/13/EU irányelve (2013. május 13.) az adózás területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról | 30 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/236/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. április 25.) a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából Ciprus által végrehajtandó egyedi intézkedésekről | 32 |
| | | 2013/237/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2013. május 14.) a Cseh Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérő különös intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról | 37 |
| | | 2013/238/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. május 21.) a Régiók Bizottsága négy egyesült királysági tagjának és három egyesült királysági póttagjának kinevezéséről | 42 |
| | | 2013/239/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. május 21.) a Régiók Bizottsága egy észt póttagjának kinevezéséről | 43 |
| | * | A Tanács 2013/240/KKBP határozata (2013. május 27.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN) szóló 2010/279/KKBP határozat módosításáról | 44 |
| | * | A Tanács 2013/241/KKBP határozata (2013. május 27.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés módosításáról | 47 |
| | | 2013/242/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. május 22.) a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekre vonatkozó minta létrehozásáról
  (az értesítés a C(2013) 2882. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2013/243/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. május 24.) az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. mellékletében meghatározott származási szabályoktól az őszibarack, a körte és az ananász vonatkozásában Szváziföldön fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről
  (az értesítés a C(2013) 2906. számú dokumentummal történt) | 54 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 488/2013/EU rendelete (2013. május 27.) a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság 489/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 27.) a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav hatóanyag tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság 490/2013/EU rendelete (2013. május 27.) az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

6

A Bizottság 491/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

26

IRÁNYELVEK

*

A Tanács 2013/12/EU irányelve (2013. május 13.) az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról

28

*

A Tanács 2013/13/EU irányelve (2013. május 13.) az adózás területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról

30

HATÁROZATOK

2013/236/EU

*

A Tanács határozata (2013. április 25.) a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából Ciprus által végrehajtandó egyedi intézkedésekről

32

2013/237/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2013. május 14.) a Cseh Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérő különös intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról

37

2013/238/EU

*

A Tanács határozata (2013. május 21.) a Régiók Bizottsága négy egyesült királysági tagjának és három egyesült királysági póttagjának kinevezéséről

42

2013/239/EU

*

A Tanács határozata (2013. május 21.) a Régiók Bizottsága egy észt póttagjának kinevezéséről

43

*

A Tanács 2013/240/KKBP határozata (2013. május 27.) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN) szóló 2010/279/KKBP határozat módosításáról

44

*

A Tanács 2013/241/KKBP határozata (2013. május 27.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés módosításáról

47

2013/242/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. május 22.) a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekre vonatkozó minta létrehozásáról
  (az értesítés a C(2013) 2882. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 2882. számú dokumentummal történt)

1

48

2013/243/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. május 24.) az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. mellékletében meghatározott származási szabályoktól az őszibarack, a körte és az ananász vonatkozásában Szváziföldön fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről
  (az értesítés a C(2013) 2906. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 2906. számú dokumentummal történt)

54

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/1

---

A TANÁCS 488/2013/EU RENDELETE

(2013. május 27.)

a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 204/2011/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,

tekintettel a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. február 28-i 2011/137/KKBP tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság együttes javaslatára,

mivel:

| (1) | A líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2011. március 2-i 204/2011/EU tanácsi rendelet (2) hatályba lépteti a 2011/137/KKBP határozatban foglalt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

A líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2011. március 2-i 204/2011/EU tanácsi rendelet (2) hatályba lépteti a 2011/137/KKBP határozatban foglalt intézkedéseket.

| (2) | A 2013. január 22-i 2013/45/KKBP tanácsi határozat (3) annak érdekében módosítja a 2011/137/KKBP határozatot, hogy engedélyezze egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben azok nélkül nem lehetne megfelelni uniós bírósági vagy közigazgatási határozatnak, illetve egy adott tagállamban érvényesíthető bírósági határozatnak. |
| --- | --- |

(2)

A 2013. január 22-i 2013/45/KKBP tanácsi határozat (3) annak érdekében módosítja a 2011/137/KKBP határozatot, hogy engedélyezze egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben azok nélkül nem lehetne megfelelni uniós bírósági vagy közigazgatási határozatnak, illetve egy adott tagállamban érvényesíthető bírósági határozatnak.

| (3) | A 2013. április 22-i 2013/182/KKBP tanácsi határozat (4) a 2011/137/KKBP határozat módosításáról rendelkezik az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának (ENSZ-BT) 2095 (2013) sz. határozatával összhangban, amely módosította az 1970 (2011) sz. ENSZ-BT határozat 9. pontjának a) alpontjában és a 2009 (2011) sz. ENSZ-BT határozat 13. pontjának a) alpontjában meghatározott fegyverembargóra vonatkozó mentességeket. |
| --- | --- |

(3)

A 2013. április 22-i 2013/182/KKBP tanácsi határozat (4) a 2011/137/KKBP határozat módosításáról rendelkezik az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának (ENSZ-BT) 2095 (2013) sz. határozatával összhangban, amely módosította az 1970 (2011) sz. ENSZ-BT határozat 9. pontjának a) alpontjában és a 2009 (2011) sz. ENSZ-BT határozat 13. pontjának a) alpontjában meghatározott fegyverembargóra vonatkozó mentességeket.

| (4) | Ezen intézkedések közül néhány az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozik, ezért a végrehajtásukhoz uniós szintű jogszabály szükséges, különösen az intézkedéseknek a gazdasági szereplők által valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazása biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(4)

Ezen intézkedések közül néhány az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozik, ezért a végrehajtásukhoz uniós szintű jogszabály szükséges, különösen az intézkedéseknek a gazdasági szereplők által valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazása biztosítása céljából.

| (5) | A 204/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 204/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 204/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  (1)   Tilos:






  a) | az Európai Unió közös katonai listáján (5) (a közös katonai lista) felsorolt árukkal és technológiával, a felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás bármilyen líbiai személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Líbiában történő felhasználásra; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   Tilos:

a)

az Európai Unió közös katonai listáján (5) (a közös katonai lista) felsorolt árukkal és technológiával, a felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás bármilyen líbiai személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Líbiában történő felhasználásra;

| b) | az I. mellékletben felsorolt, belső elnyomás céljából felhasználható felszereléssel kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás, illetőleg brókertevékenység bármilyen líbiai személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Líbiában történő felhasználásra; |
| --- | --- |

b)

az I. mellékletben felsorolt, belső elnyomás céljából felhasználható felszereléssel kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás, illetőleg brókertevékenység bármilyen líbiai személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Líbiában történő felhasználásra;

| c) | a közös katonai listán vagy az I. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása – beleértve különösen az említett termékek értékesítésével, szállításával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást – bármely líbiai személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Líbiában történő felhasználásra; |
| --- | --- |

c)

a közös katonai listán vagy az I. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása – beleértve különösen az említett termékek értékesítésével, szállításával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást – bármely líbiai személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Líbiában történő felhasználásra;

| d) | a felfegyverzett zsoldos személyzet rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás, közvetítői vagy szállítási szolgáltatás nyújtása Líbiában vagy líbiai felhasználás céljából; |
| --- | --- |

d)

a felfegyverzett zsoldos személyzet rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás, közvetítői vagy szállítási szolgáltatás nyújtása Líbiában vagy líbiai felhasználás céljából;

| e) | az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy eredménye az a) – d) pontban említett tilalmak megkerülése. |
| --- | --- |

e)

az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy eredménye az a) – d) pontban említett tilalmak megkerülése.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az abban meghatározott tilalmak nem alkalmazandók:

| a) | a kizárólag humanitárius vagy védelmi célt szolgáló, halált nem okozó, atagállamok illetékes hatóságai által előzetesen engedélyezett, a IV. mellékletben felsorolt katonai felszerelésekhez kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás és pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

a)

a kizárólag humanitárius vagy védelmi célt szolgáló, halált nem okozó, atagállamok illetékes hatóságai által előzetesen engedélyezett, a IV. mellékletben felsorolt katonai felszerelésekhez kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás és pénzügyi támogatás;

| b) | fegyverek és azokhoz kapcsolódó anyagok egyéb értékesítéséhez és szállításához kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás és pénzügyi támogatás, amennyiben azt a szankcióbizottság előzetesen jóváhagyta; |
| --- | --- |

b)

fegyverek és azokhoz kapcsolódó anyagok egyéb értékesítéséhez és szállításához kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás és pénzügyi támogatás, amennyiben azt a szankcióbizottság előzetesen jóváhagyta;

| c) | a líbiai kormány részére nyújtott, kizárólag biztonsági vagy leszerelési támogatáshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás és pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

c)

a líbiai kormány részére nyújtott, kizárólag biztonsági vagy leszerelési támogatáshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás és pénzügyi támogatás;

| d) | az Egyesült Nemzetek személyzete, az Európai Unió vagy tagállamai személyzete, a média képviselői és a humanitárius és fejlesztési szervezetek munkatársai és kísérő személyzete által, kizárólag személyes használatukra, átmeneti jelleggel Líbiába exportált védőruházatra, különösen a golyóálló mellényre és a sisakra. |
| --- | --- |

d)

az Egyesült Nemzetek személyzete, az Európai Unió vagy tagállamai személyzete, a média képviselői és a humanitárius és fejlesztési szervezetek munkatársai és kísérő személyzete által, kizárólag személyes használatukra, átmeneti jelleggel Líbiába exportált védőruházatra, különösen a golyóálló mellényre és a sisakra.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a IV. mellékletben felsorolt tagállami, hatáskörrel rendelkező hatóságok az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyezhetik a belső elnyomás céljára felhasználható felszerelésekhez kapcsolódó technikai segítségnyújtást, finanszírozást és pénzügyi támogatást, ha megállapítják, hogy az ilyen felszereléseket kizárólag humanitárius vagy védelmi célú felhasználásra szánják.

| 2. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk
  (1)   Az 5. cikktől eltérve, a II. mellékletben felsorolt személyek, szervezetek és szervek vonatkozásában a IV. mellékletben felsorolt, hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:






  a) | a szóban forgó pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások az 5. cikkben említett személy, szervezet vagy szerv II. mellékletbe történő felvételének vagy az 5. cikk (4) bekezdésében való említésének időpontját megelőzően keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági zálogjog, vagy a szóban forgó időpontot megelőzően hozott bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági határozat hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- | --- |

2.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

(1)   Az 5. cikktől eltérve, a II. mellékletben felsorolt személyek, szervezetek és szervek vonatkozásában a IV. mellékletben felsorolt, hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

a)

a szóban forgó pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások az 5. cikkben említett személy, szervezet vagy szerv II. mellékletbe történő felvételének vagy az 5. cikk (4) bekezdésében való említésének időpontját megelőzően keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági zálogjog, vagy a szóban forgó időpontot megelőzően hozott bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági határozat hatálya alá tartoznak;

| b) | a szóban forgó pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat kizárólag ilyen zálogjoggal biztosított vagy ilyen határozatban érvényesként elismert követelések teljesítésére fogják használni, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogai tekintetében irányadó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat kizárólag ilyen zálogjoggal biztosított vagy ilyen határozatban érvényesként elismert követelések teljesítésére fogják használni, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogai tekintetében irányadó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

| c) | a zálogjog vagy az ítélet nem a II. vagy a III. mellékletben felsorolt vagy az 5. cikk (4) bekezdésében említett valamely személy, szervezet vagy szerv javára szól; |
| --- | --- |

c)

a zálogjog vagy az ítélet nem a II. vagy a III. mellékletben felsorolt vagy az 5. cikk (4) bekezdésében említett valamely személy, szervezet vagy szerv javára szól;

| d) | a zálogjog vagy a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével; valamint |
| --- | --- |

d)

a zálogjog vagy a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével; valamint

| e) | a zálogjogról vagy a határozatról a tagállam értesítette a szankcióbizottságot. |
| --- | --- |

e)

a zálogjogról vagy a határozatról a tagállam értesítette a szankcióbizottságot.

(2)   Az 5. cikktől eltérve, a III. mellékletben felsorolt személyek, szervezetek és szervek vonatkozásában a IV. mellékletben felsorolt, hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

| a) | az adott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások az 5. cikkben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv III. mellékletbe történő felvételének időpontját megelőzően hozott választottbírósági határozat, uniós bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve a szóban forgó időpontot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban érvényesíthető bírósági határozat hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

az adott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások az 5. cikkben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv III. mellékletbe történő felvételének időpontját megelőzően hozott választottbírósági határozat, uniós bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve a szóban forgó időpontot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban érvényesíthető bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

| b) | az adott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások kizárólag az ilyen határozatban foglalt, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert igények kielégítésére használhatók fel, az ilyen igényekkel rendelkező személyek jogait szabályozó alkalmazandó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül; |
| --- | --- |

b)

az adott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások kizárólag az ilyen határozatban foglalt, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert igények kielégítésére használhatók fel, az ilyen igényekkel rendelkező személyek jogait szabályozó alkalmazandó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

| c) | a határozat nem a II. vagy a III. mellékletben felsorolt vagy az 5. cikk (4) bekezdésében említett valamely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javára szól; |
| --- | --- |

c)

a határozat nem a II. vagy a III. mellékletben felsorolt vagy az 5. cikk (4) bekezdésében említett valamely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javára szól;

| d) | a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével; valamint |
| --- | --- |

d)

a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével; valamint

(3)   Az érintett tagállam valamennyi kiadott engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.”;

| 3. | A 9. cikk (1) bekezdése az alábbi pontokkal egészül ki:






  „c) | a 8. cikk (1) bekezdésében említett bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági zálogjog vagy határozat alapján teljesítendő kifizetések; |
| --- | --- | --- |

3.

A 9. cikk (1) bekezdése az alábbi pontokkal egészül ki:

„c)

a 8. cikk (1) bekezdésében említett bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági zálogjog vagy határozat alapján teljesítendő kifizetések;

| d) | a 8. cikk (2) bekezdésében említett uniós, illetve az adott tagállamban érvényesíthető bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági határozat alapján teljesítendő kifizetések;”; |
| --- | --- |

d)

a 8. cikk (2) bekezdésében említett uniós, illetve az adott tagállamban érvényesíthető bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági határozat alapján teljesítendő kifizetések;”;

| 4. | A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A (2) bekezdés azonban nem gátolja a tagállamokat abban, hogy nemzeti joguknak megfelelően megosszák az ilyen információkat Líbiával és más tagállamok illetékes hatóságaival, amennyiben azok szükségesek, jogellenesen felhasznált eszközök visszaszerzésének elősegítése céljából.”. |
| --- | --- |

4.

A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A (2) bekezdés azonban nem gátolja a tagállamokat abban, hogy nemzeti joguknak megfelelően megosszák az ilyen információkat Líbiával és más tagállamok illetékes hatóságaival, amennyiben azok szükségesek, jogellenesen felhasznált eszközök visszaszerzésének elősegítése céljából.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 58, 2011.3.3., 53. o.

1

(2)  HL L 58., 2011.3.3., 1. o.

2

(3)  HL L 20., 2013.1.23., 60. o.

3

(4)  HL L 111., 2013.4.23., 50. o.

4

(5)  HL C 69., 2010.3.18., 19. o.”;

5

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/4

---

A BIZOTTSÁG 489/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. május 27.)

a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav hatóanyag tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére, összefüggésben 17. cikkével,

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökségnek az állatgyógyászati készítmények bizottsága által megfogalmazott véleményére,

mivel:

| (1) | Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben a 470/2009/EK rendeletnek megfelelően kell megállapítani az Európai Unióban használni kívánt farmakológiai hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL). |
| --- | --- |

(1)

Az élelmiszer-termelő állatoknak szánt állatgyógyászati készítményekben vagy az állattenyésztésben használt biocid termékekben a 470/2009/EK rendeletnek megfelelően kell megállapítani az Európai Unióban használni kívánt farmakológiai hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékeit (a továbbiakban: MRL).

| (2) | A farmakológiai hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó maximális maradékanyag-határértékeik szerinti osztályozásukat a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009. december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A farmakológiai hatóanyagokat és az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó maximális maradékanyag-határértékeik szerinti osztályozásukat a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009. december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza.

| (3) | Az Európai Gyógyszerügynökséghez a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav maximális maradékanyag-határértékének méhek tekintetében történő megállapítására irányuló kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Gyógyszerügynökséghez a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav maximális maradékanyag-határértékének méhek tekintetében történő megállapítására irányuló kérelem érkezett.

| (4) | Az állatgyógyászati készítmények bizottsága véleményében kifejtette, hogy ezen farmakológiai hatóanyag esetében a szokásosan követett farmakológiai és toxikológiai megközelítés, ezen belül a megengedhető napi bevitel mértékének megállapítása nem megfelelő, és nem szükséges megállapítani a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav mézre vonatkozó maximális maradékanyag-határértékét a méhek tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Az állatgyógyászati készítmények bizottsága véleményében kifejtette, hogy ezen farmakológiai hatóanyag esetében a szokásosan követett farmakológiai és toxikológiai megközelítés, ezen belül a megengedhető napi bevitel mértékének megállapítása nem megfelelő, és nem szükséges megállapítani a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav mézre vonatkozó maximális maradékanyag-határértékét a méhek tekintetében.

| (5) | A 470/2009/EK rendelet 5. cikke szerint az Európai Gyógyszerügynökségnek mindig meg kell fontolnia, hogy az egy adott élelmiszerben található farmakológiai hatóanyagra megállapított MRL-ek alkalmazhatók-e az ugyanabból a fajból előállított más élelmiszer tekintetében, vagy hogy az egy vagy több fajban található farmakológiai hatóanyagra megállapított MRL-ek alkalmazhatók-e más fajok tekintetében. Az állatgyógyászati készítmények bizottsága azt a következtetést vonta le, hogy e hatóanyag esetében nem igazolható a más élelmiszer-termelő fajra való extrapoláció. |
| --- | --- |

(5)

A 470/2009/EK rendelet 5. cikke szerint az Európai Gyógyszerügynökségnek mindig meg kell fontolnia, hogy az egy adott élelmiszerben található farmakológiai hatóanyagra megállapított MRL-ek alkalmazhatók-e az ugyanabból a fajból előállított más élelmiszer tekintetében, vagy hogy az egy vagy több fajban található farmakológiai hatóanyagra megállapított MRL-ek alkalmazhatók-e más fajok tekintetében. Az állatgyógyászati készítmények bizottsága azt a következtetést vonta le, hogy e hatóanyag esetében nem igazolható a más élelmiszer-termelő fajra való extrapoláció.

| (6) | A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatát ezért módosítani kell oly módon, hogy kiterjedjen a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav hatóanyagra a méhek vonatkozásában, ugyanakkor megállapítsa, hogy mézre vonatkozó maximális maradékanyag-határértéket nem szükséges megállapítani. |
| --- | --- |

(6)

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázatát ezért módosítani kell oly módon, hogy kiterjedjen a részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav hatóanyagra a méhek vonatkozásában, ugyanakkor megállapítsa, hogy mézre vonatkozó maximális maradékanyag-határértéket nem szükséges megállapítani.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 37/2010/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

1

(2)  HL L 15., 2010.1.20., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A 37/2010/EU rendelet mellékletének 1. táblázata a következő anyaggal egészül ki betűrend szerinti sorrendben:

| Farmakológiai hatóanyag | Jelző maradékanyag | Állatfajok | Maximális maradékanyag-határérték | Célszövetek | Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően) | Terápiás osztályozás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „A részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav | NEM ALKALMAZHATÓ | Méhek | Nincs szükség maximális maradékanyag-határértékre | Méz | NINCS ADAT | NINCS ADAT” |

Farmakológiai hatóanyag

Jelző maradékanyag

Állatfajok

Maximális maradékanyag-határérték

Célszövetek

Egyéb rendelkezések (a 470/2009/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően)

Terápiás osztályozás

„A részben az izraeli akut paralízis vírus köpenyfehérjéjét, részben intergénikus régióját kódoló vírus-ribonukleinsavval homológ kettős szálú ribonukleinsav

NEM ALKALMAZHATÓ

Méhek

Nincs szükség maximális maradékanyag-határértékre

Méz

NINCS ADAT

NINCS ADAT”

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/6

---

A BIZOTTSÁG 490/2013/EU RENDELETE

(2013. május 27.)

az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2012. augusztus 29-énaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Argentínából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó biodízel Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2012. augusztus 29-énaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Argentínából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó biodízel Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A dömpingellenes vizsgálat azt követően indult, hogy 2012. július 17-én az Európai Biodízel Tanács (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes biodízel-termelésének több mint 60 %-át képviselő gyártók nevében. Az említett termék dömpingjére és az abból eredő súlyos kárra a panaszban felhozott meggyőző bizonyítékok elegendőnek minősültek a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes vizsgálat azt követően indult, hogy 2012. július 17-én az Európai Biodízel Tanács (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az Unió teljes biodízel-termelésének több mint 60 %-át képviselő gyártók nevében. Az említett termék dömpingjére és az abból eredő súlyos kárra a panaszban felhozott meggyőző bizonyítékok elegendőnek minősültek a vizsgálat megindításához.

| (3) | A Bizottság 2013. január 30-án a 2013. január 28-i 79/2013/EU bizottsági rendelettel (3) nyilvántartásba vételt vezetett be az említett termék érintett országokból származó behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2013. január 30-án a 2013. január 28-i 79/2013/EU bizottsági rendelettel (3) nyilvántartásba vételt vezetett be az említett termék érintett országokból származó behozatalára.

| (4) | A Bizottság 2012. november 10-énaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (4) útján szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az Argentínából és Indonéziából származó biodízel Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2012. november 10-énaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (4) útján szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az Argentínából és Indonéziából származó biodízel Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.

2.   Vizsgálati időszak

| (5) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(5)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

3.   A vizsgálatban érintett felek

| (6) | A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert argentin és indonéz exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, beszállítókat, forgalmazókat, felhasználókat és szövetségeket, valamint az argentin és indonéz hatóságokat a vizsgálat megindításáról. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték a vizsgálatban érintett összes felet, hogy jelentkezzen a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert argentin és indonéz exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, beszállítókat, forgalmazókat, felhasználókat és szövetségeket, valamint az argentin és indonéz hatóságokat a vizsgálat megindításáról. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték a vizsgálatban érintett összes felet, hogy jelentkezzen a Bizottságnál.

| (7) | A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

| (8) | A panaszoson kívül argentin és indonéz exportáló gyártók, importőrök és az argentin, illetve indonéz hatóságok ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták. |
| --- | --- |

(8)

A panaszoson kívül argentin és indonéz exportáló gyártók, importőrök és az argentin, illetve indonéz hatóságok ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.

3.1.   Mintavétel

| (9) | Tekintettel a vizsgálatban érintett, Argentínában és Indonéziában működő exportáló gyártók, valamint független uniós importőrök és uniós gyártók nagy számára, továbbá a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a vizsgálatba bevont argentin és indonéz exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás). |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a vizsgálatban érintett, Argentínában és Indonéziában működő exportáló gyártók, valamint független uniós importőrök és uniós gyártók nagy számára, továbbá a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a vizsgálatba bevont argentin és indonéz exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás).

3.2.   Mintavétel az argentin exportáló gyártók körében

| (10) | Valamennyi argentin exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. |
| --- | --- |

(10)

Valamennyi argentin exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.

| (11) | Tíz exportáló gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Közülük két vállalat jelezte, hogy a vizsgálati időszakban nem exportált az Unióba (vagy egyáltalán nem gyártotta a szóban forgó terméket). |
| --- | --- |

(11)

Tíz exportáló gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Közülük két vállalat jelezte, hogy a vizsgálati időszakban nem exportált az Unióba (vagy egyáltalán nem gyártotta a szóban forgó terméket).

| (12) | A vizsgálati időszakban a fennmaradó nyolc exportáló gyártó/gyártói csoport képviselte az Unióba irányuló export teljes volumenét. |
| --- | --- |

(12)

A vizsgálati időszakban a fennmaradó nyolc exportáló gyártó/gyártói csoport képviselte az Unióba irányuló export teljes volumenét.

| (13) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a három exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta a (12) preambulumbekezdésben említett nyolc exportáló gyártó beszámolója szerint a vizsgálati időszakban az érintett termék Unióba irányuló exportja teljes volumenének 86 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(13)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a három exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta a (12) preambulumbekezdésben említett nyolc exportáló gyártó beszámolója szerint a vizsgálati időszakban az érintett termék Unióba irányuló exportja teljes volumenének 86 %-át képviselte.

| (14) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi ismert exportáló gyártóval, az argentin gyártók szövetségével, valamint az argentin hatóságokkal konzultált a minta kiválasztásával kapcsolatban; kifogást egyikük sem emelt. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi ismert exportáló gyártóval, az argentin gyártók szövetségével, valamint az argentin hatóságokkal konzultált a minta kiválasztásával kapcsolatban; kifogást egyikük sem emelt.

3.3.   Egyedi vizsgálat

| (15) | A mintában nem szereplő argentin vállalatok közül egyik sem kérelmezett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot. |
| --- | --- |

(15)

A mintában nem szereplő argentin vállalatok közül egyik sem kérelmezett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot.

3.4.   Mintavétel az indonéz exportáló gyártók körében

| (16) | Valamennyi indonéz exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. |
| --- | --- |

(16)

Valamennyi indonéz exportáló gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.

| (17) | Nyolc exportáló gyártó vagy gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Közülük három vállalat jelezte, hogy a vizsgálati időszakban nem exportált az Unióba. |
| --- | --- |

(17)

Nyolc exportáló gyártó vagy gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Közülük három vállalat jelezte, hogy a vizsgálati időszakban nem exportált az Unióba.

| (18) | A vizsgálati időszakban a fennmaradó öt exportáló gyártó/gyártói csoport képviselte az Unióba irányuló export teljes volumenét. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálati időszakban a fennmaradó öt exportáló gyártó/gyártói csoport képviselte az Unióba irányuló export teljes volumenét.

| (19) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a négy exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta a (17) preambulumbekezdésben említett öt exportáló gyártó beszámolója szerint a vizsgálati időszakban az érintett termék Unióba irányuló exportja teljes volumenének 99 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a négy exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta a (17) preambulumbekezdésben említett öt exportáló gyártó beszámolója szerint a vizsgálati időszakban az érintett termék Unióba irányuló exportja teljes volumenének 99 %-át képviselte.

| (20) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi ismert exportáló gyártóval, valamint az indonéz hatóságokkal konzultált a minta kiválasztásával kapcsolatban; kifogást egyikük sem emelt. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi ismert exportáló gyártóval, valamint az indonéz hatóságokkal konzultált a minta kiválasztásával kapcsolatban; kifogást egyikük sem emelt.

3.5.   Egyedi vizsgálat

| (21) | A mintában nem szereplő indonéz vállalatok közül egyik sem kérelmezett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot. |
| --- | --- |

(21)

A mintában nem szereplő indonéz vállalatok közül egyik sem kérelmezett az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot.

3.6.   Mintavétel a független importőrök körében

| (22) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkért valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat. Egyetlen független importőr sem működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkért valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és bocsássa rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat. Egyetlen független importőr sem működött együtt a vizsgálatban.

3.7.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (23) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ezt a mintát nyolc uniós gyártó alkotta, amelyekről a Bizottság a vizsgálat megindítása előtt tudta, hogy biodízelt gyártanak. A Bizottság a mintát a termelés és az értékesítés volumene, valamint a földrajzi elhelyezkedés alapján választotta ki. A mintába kiválasztott uniós gyártók az uniós gyártás 27 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(23)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ezt a mintát nyolc uniós gyártó alkotta, amelyekről a Bizottság a vizsgálat megindítása előtt tudta, hogy biodízelt gyártanak. A Bizottság a mintát a termelés és az értékesítés volumene, valamint a földrajzi elhelyezkedés alapján választotta ki. A mintába kiválasztott uniós gyártók az uniós gyártás 27 %-át képviselték.

| (24) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt minta közzétételét követően a kiválasztandó vállalatok közül kettő visszavonta együttműködési szándékát, helyükre két másik vállalat került. Az uniós gazdasági ágazat azt az észrevételt tette, hogy tekintettel a biodízelt gyártó kkv-k nagy számára, legalább egyiküknek szerepelnie kellene a mintában. A kérelmet a Bizottság elfogadta. |
| --- | --- |

(24)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt minta közzétételét követően a kiválasztandó vállalatok közül kettő visszavonta együttműködési szándékát, helyükre két másik vállalat került. Az uniós gazdasági ágazat azt az észrevételt tette, hogy tekintettel a biodízelt gyártó kkv-k nagy számára, legalább egyiküknek szerepelnie kellene a mintában. A kérelmet a Bizottság elfogadta.

| (25) | A minta az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak minősül. |
| --- | --- |

(25)

A minta az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak minősül.

3.8.   Kitöltött kérdőívek

| (26) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő három argentin exportáló gyártónak/gyártói csoportnak, a mintában szereplő négy indonéz exportáló gyártónak/gyártói csoportnak, valamint a mintában szereplő nyolc uniós gyártónak. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő három argentin exportáló gyártónak/gyártói csoportnak, a mintában szereplő négy indonéz exportáló gyártónak/gyártói csoportnak, valamint a mintában szereplő nyolc uniós gyártónak.

| (27) | A kérdőíveket a mintában szereplő hét argentin, illetve indonéz exportáló gyártó/gyártói csoport, a mintában szereplő nyolc uniós gyártó, valamint három felhasználó töltötte ki. |
| --- | --- |

(27)

A kérdőíveket a mintában szereplő hét argentin, illetve indonéz exportáló gyártó/gyártói csoport, a mintában szereplő nyolc uniós gyártó, valamint három felhasználó töltötte ki.

3.9.   Ellenőrző látogatások

| (28) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:






  (a) | Az Unióban működő gyártók







  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spanyolország |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

(a)

Az Unióban működő gyártók

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spanyolország

| — | Biocom Energia S.L., Valencia, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Biocom Energia S.L., Valencia, Spanyolország

| — | Diester Industrie S.A.S., Párizs, Franciaország |
| --- | --- |

—

Diester Industrie S.A.S., Párizs, Franciaország

| — | Elin Biofuels S.A., Kifissia, Görögország |
| --- | --- |

—

Elin Biofuels S.A., Kifissia, Görögország

| — | Novaol S.R.L., Milánó, Olaszország |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milánó, Olaszország

| — | Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Svédország |
| --- | --- |

—

Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Svédország

| — | Preol A.S., Lovosice, Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

—

Preol A.S., Lovosice, Cseh Köztársaság

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Lipcse, Németország |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Lipcse, Németország

| (b) | Exportáló gyártók Argentínában







  — | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC”); |
| --- | --- | --- |

(b)

Exportáló gyártók Argentínában

—

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC”);

| — | „Renova” kapcsolódó vállalatcsoport:






  — | Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos”); |
| --- | --- | --- |

—

„Renova” kapcsolódó vállalatcsoport:

—

Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos”);

| — | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa”); |
| --- | --- |

—

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa”);

| — | Renova S.A., Bahia Blanca („Renova”); |
| --- | --- |

—

Renova S.A., Bahia Blanca („Renova”);

| — | Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin”); |
| --- | --- |

—

Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin”);

| — | „T6” kapcsolódó vállalatcsoport:






  — | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD”); |
| --- | --- | --- |

—

„T6” kapcsolódó vállalatcsoport:

—

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD”);

| — | Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge”); |
| --- | --- |

—

Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge”);

| — | T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6”). |
| --- | --- |

—

T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6”).

| (c) | Argentin exportáló gyártókhoz kapcsolódó, Unión kívüli kereskedők







  — | Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas”); |
| --- | --- | --- |

(c)

Argentin exportáló gyártókhoz kapcsolódó, Unión kívüli kereskedők

—

Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas”);

| — | Louis Dreyfus Commodities Suisse, Genf, Svájc („LDC Suisse”); |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities Suisse, Genf, Svájc („LDC Suisse”);

| (d) | Indonéz exportáló gyártók







  — | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonézia („CPL”) |
| --- | --- | --- |

(d)

Indonéz exportáló gyártók

—

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonézia („CPL”)

| — | PT. Musim Mas, Medan, Indonézia („PTMM”) |
| --- | --- |

—

PT. Musim Mas, Medan, Indonézia („PTMM”)

| — | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonézia („PAA”) |
| --- | --- |

—

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonézia („PAA”)

| — | „Wilmar” kapcsolódó vállalatcsoport, PT. Wilmar Bioenergi, Indonézia, PT. Wilmar Nabati, Indonézia;






  — | PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonézia („WBI”) |
| --- | --- | --- |

—

„Wilmar” kapcsolódó vállalatcsoport, PT. Wilmar Bioenergi, Indonézia, PT. Wilmar Nabati, Indonézia;

—

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonézia („WBI”)

| — | PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonézia („WINA”) |
| --- | --- |

—

PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonézia („WINA”)

| (e) | Indonéz exportáló gyártókhoz kapcsolódó, Unión kívüli kereskedők







  — | First Resources Limited, Suntex Tower Three, Szingapúr („FRL”) |
| --- | --- | --- |

(e)

Indonéz exportáló gyártókhoz kapcsolódó, Unión kívüli kereskedők

—

First Resources Limited, Suntex Tower Three, Szingapúr („FRL”)

| — | IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Szingapúr („IMBS”) |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Szingapúr („IMBS”)

| — | Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Szingapúr („ICOF”) |
| --- | --- |

—

Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Szingapúr („ICOF”)

| — | Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Szingapúr („VOF”) |
| --- | --- |

—

Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Szingapúr („VOF”)

| — | Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Szingapúr |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Szingapúr

| (f) | Argentin és indonéz exportőrökhöz kapcsolódó uniós importőrök







  — | Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spanyolország („CAMPA”) |
| --- | --- | --- |

(f)

Argentin és indonéz exportőrökhöz kapcsolódó uniós importőrök

—

Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spanyolország („CAMPA”)

| — | IM Biofuel Italy S.R.L., Milánó, Olaszország („IMBI”) |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Italy S.R.L., Milánó, Olaszország („IMBI”)

| — | Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spanyolország („LDC Spain”); |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spanyolország („LDC Spain”);

| — | Losur Overseas S.A., Madrid, Spanyolország („Losur”); |
| --- | --- |

—

Losur Overseas S.A., Madrid, Spanyolország („Losur”);

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Hollandia („WET BV”) (5) |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Hollandia („WET BV”) (5)

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (29) | Az érintett termék Argentínából és Indonéziából származó, jelenleg az ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 és ex 3826 00 90 KN-kód alá besorolt, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és/vagy paraffingázolaj akár tisztán, akár keverék formájában (a továbbiakban: érintett termék, amelyre gyakran „biodízelként” hivatkoznak). |
| --- | --- |

(29)

Az érintett termék Argentínából és Indonéziából származó, jelenleg az ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 és ex 3826 00 90 KN-kód alá besorolt, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és/vagy paraffingázolaj akár tisztán, akár keverék formájában (a továbbiakban: érintett termék, amelyre gyakran „biodízelként” hivatkoznak).

| (30) | A vizsgálat eredményei szerint az Argentínában előállított biodízel kizárólag szójaolajból származó „szójaolaj-metil-észter” (a továbbiakban: SME), az Indonéziában előállított biodízel pedig kizárólag pálmaolajból származó „pálmaolaj-metil-észter” (a továbbiakban: PME), ugyanakkor az Unióban az egyéb takarmánynövényekből, hulladékolajból, valamint szűz olajokból előállított biodízel mellett főként a „repcemagolaj-metil-észter” (a továbbiakban: RME) jellemző. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat eredményei szerint az Argentínában előállított biodízel kizárólag szójaolajból származó „szójaolaj-metil-észter” (a továbbiakban: SME), az Indonéziában előállított biodízel pedig kizárólag pálmaolajból származó „pálmaolaj-metil-észter” (a továbbiakban: PME), ugyanakkor az Unióban az egyéb takarmánynövényekből, hulladékolajból, valamint szűz olajokból előállított biodízel mellett főként a „repcemagolaj-metil-észter” (a továbbiakban: RME) jellemző.

| (31) | Az SME, a PME és az RME a zsírsav-metil-észterek (a továbbiakban: FAME) kategóriájába tartozik. Az „észter” kifejezés a növényi olajok átészterezésére, azaz az olaj alkohollal való keverésére utal, melynek következtében biodízel, és melléktermékként glicerin keletkezik. A „metil” kifejezés metanolra, a szóban forgó folyamatban leggyakrabban használt alkoholra utal. |
| --- | --- |

(31)

Az SME, a PME és az RME a zsírsav-metil-észterek (a továbbiakban: FAME) kategóriájába tartozik. Az „észter” kifejezés a növényi olajok átészterezésére, azaz az olaj alkohollal való keverésére utal, melynek következtében biodízel, és melléktermékként glicerin keletkezik. A „metil” kifejezés metanolra, a szóban forgó folyamatban leggyakrabban használt alkoholra utal.

| (32) | Az SME és a PME biodízel tisztán is alkalmasak felhasználásra, mégis rendszerint egymással vagy RME-vel elegyítik őket az Európai Unióban történő felhasználásukat megelőzően. Az SME PME-vel történő elegyítését az indokolja, hogy a tiszta SME jódtartalmát és cetánszámát tekintve nem felel meg az EN 14214 európai szabványnak. A PME (és az SME) RME-vel történő elegyítését az indokolja, hogy a PME és az SME hidegszűrhetőségi határhőmérséklete magasabb, mint az RME-é, ezért a téli hónapokban tisztán nem alkalmasak az Európai Unió hideg régióiban történő felhasználásra. |
| --- | --- |

(32)

Az SME és a PME biodízel tisztán is alkalmasak felhasználásra, mégis rendszerint egymással vagy RME-vel elegyítik őket az Európai Unióban történő felhasználásukat megelőzően. Az SME PME-vel történő elegyítését az indokolja, hogy a tiszta SME jódtartalmát és cetánszámát tekintve nem felel meg az EN 14214 európai szabványnak. A PME (és az SME) RME-vel történő elegyítését az indokolja, hogy a PME és az SME hidegszűrhetőségi határhőmérséklete magasabb, mint az RME-é, ezért a téli hónapokban tisztán nem alkalmasak az Európai Unió hideg régióiban történő felhasználásra.

| (33) | A biodízel- és ásványi dízel keverékeket elsősorban a közlekedési ágazatban használják közúti gépjárművek, például személygépkocsik, kamionok, buszok, illetve vonatok dízelmotorjainak üzemanyagaként. A tiszta vagy ásványi dízellel kevert biodízel alkalmazható háztartási, kereskedelmi vagy ipari kazánok fűtésére vagy áramfejlesztők üzemanyagaként is. |
| --- | --- |

(33)

A biodízel- és ásványi dízel keverékeket elsősorban a közlekedési ágazatban használják közúti gépjárművek, például személygépkocsik, kamionok, buszok, illetve vonatok dízelmotorjainak üzemanyagaként. A tiszta vagy ásványi dízellel kevert biodízel alkalmazható háztartási, kereskedelmi vagy ipari kazánok fűtésére vagy áramfejlesztők üzemanyagaként is.

2.   Hasonló termék

| (34) | A vizsgálat szerint az érintett termék és az Argentínában és Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá a felhasználásuk is megegyezik. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők. |
| --- | --- |

(34)

A vizsgálat szerint az érintett termék és az Argentínában és Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá a felhasználásuk is megegyezik. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők.

3.   Termékek kizárására irányuló kérelem

| (35) | Az egyik indonéz gyártó kérelmezte, hogy a szakaszosan előállított metil-észtereket zárják ki az eljárásban érintett termékek köréből. A zsírsav-metil-észtereket szakaszos desztilláció révén olyan komponensekre bontják, amelyek eltérő kémiai jellemzőkkel bírnak, valamint a felhasználásuk is különbözik. A kérelem szerint a vállalat által gyártott és az Unióba exportált szakaszosan előállított metil-észterek nem minősülnek biodízelnek, és nem használatosak üzemanyagként: alkalmazásuk egyéb ipari folyamatokhoz kapcsolódik. A vállalat ezenfelül azt állította, hogy az Indonéziában gyártott biodízel esetében rendszerint használt nyers pálmaolajjal ellentétben a szakaszosan előállított metil-észterekhez kókuszolajat vagy pálmamagbélolajat használnak nyersanyagként. |
| --- | --- |

(35)

Az egyik indonéz gyártó kérelmezte, hogy a szakaszosan előállított metil-észtereket zárják ki az eljárásban érintett termékek köréből. A zsírsav-metil-észtereket szakaszos desztilláció révén olyan komponensekre bontják, amelyek eltérő kémiai jellemzőkkel bírnak, valamint a felhasználásuk is különbözik. A kérelem szerint a vállalat által gyártott és az Unióba exportált szakaszosan előállított metil-észterek nem minősülnek biodízelnek, és nem használatosak üzemanyagként: alkalmazásuk egyéb ipari folyamatokhoz kapcsolódik. A vállalat ezenfelül azt állította, hogy az Indonéziában gyártott biodízel esetében rendszerint használt nyers pálmaolajjal ellentétben a szakaszosan előállított metil-észterekhez kókuszolajat vagy pálmamagbélolajat használnak nyersanyagként.

| (36) | A szakaszosan előállított metil-észterek az érintett termék termékleírásába tartoznak, mivel zsírsav-metil-észternek minősülnek, és előállításukhoz a biodízelgyártásban használt nyersanyagokat alkalmazzák. A szakaszosan előállított metil-észterek nem felelnek meg az európai szabványnak (EN 14214), ám egyéb biodízelekkel elegyítve az előírásoknak megfelelő keverék jöhet létre. A pálmaolaj-metil-észter e tekintetben hasonló biodízel, mivel elegyítés nélkül nem felel meg az európai szabványnak. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(36)

A szakaszosan előállított metil-észterek az érintett termék termékleírásába tartoznak, mivel zsírsav-metil-észternek minősülnek, és előállításukhoz a biodízelgyártásban használt nyersanyagokat alkalmazzák. A szakaszosan előállított metil-észterek nem felelnek meg az európai szabványnak (EN 14214), ám egyéb biodízelekkel elegyítve az előírásoknak megfelelő keverék jöhet létre. A pálmaolaj-metil-észter e tekintetben hasonló biodízel, mivel elegyítés nélkül nem felel meg az európai szabványnak. Az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

| (37) | Az egyik európai importőr, amely pálmamagbélolajból előállított zsírsav-metil-észtert importál Indonéziából, meghatározott célra történő felhasználás miatti vámkedvezményt kérelmezett a nem üzemanyagként hasznosítandó, hanem telítetlen zsíralkohol előállítására szolgáló behozatalaira. |
| --- | --- |

(37)

Az egyik európai importőr, amely pálmamagbélolajból előállított zsírsav-metil-észtert importál Indonéziából, meghatározott célra történő felhasználás miatti vámkedvezményt kérelmezett a nem üzemanyagként hasznosítandó, hanem telítetlen zsíralkohol előállítására szolgáló behozatalaira.

| (38) | A meghatározott célra történő felhasználás miatti vámkedvezmény rendszerét a nemzeti vámigazgatási szervek igazgatják: a behozatalkor fizetendő vám alóli mentesség az importált nyersanyag igazolt, végleges felhasználásától függ. A rendszert a Közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezései határozzák meg (6). |
| --- | --- |

(38)

A meghatározott célra történő felhasználás miatti vámkedvezmény rendszerét a nemzeti vámigazgatási szervek igazgatják: a behozatalkor fizetendő vám alóli mentesség az importált nyersanyag igazolt, végleges felhasználásától függ. A rendszert a Közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezései határozzák meg (6).

| (39) | A Bizottság a kérelemmel a vizsgálat végső szakaszában foglalkozik majd, miután az érdekelt felek jelezték észrevételeiket a nem üzemanyagként hasznosítandó, pálmamagbélolajból előállított zsírsav-metil-észter importjával kapcsolatos, szóban forgó kérelem elbírálására vonatkozóan. Az észrevételeknek ki kell térniük arra, hogy a mentesség alkalmas-e az esetlegesen kivetendő végleges vámok kijátszására, valamint arra, hogy milyen hatással bír a nem üzemanyagként hasznosítandó, azon országokból származó biodízelimportra, amelyekre vonatkozóan már intézkedéseket léptettek életbe. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság a kérelemmel a vizsgálat végső szakaszában foglalkozik majd, miután az érdekelt felek jelezték észrevételeiket a nem üzemanyagként hasznosítandó, pálmamagbélolajból előállított zsírsav-metil-észter importjával kapcsolatos, szóban forgó kérelem elbírálására vonatkozóan. Az észrevételeknek ki kell térniük arra, hogy a mentesség alkalmas-e az esetlegesen kivetendő végleges vámok kijátszására, valamint arra, hogy milyen hatással bír a nem üzemanyagként hasznosítandó, azon országokból származó biodízelimportra, amelyekre vonatkozóan már intézkedéseket léptettek életbe.

C.   DÖMPING

1.   Argentína

1.1.   Rendes érték

| (40) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába kiválasztott egyes exportáló gyártók reprezentatív mennyiségben értékesítették-e hazai piacon a hasonló terméket argentin független vevők részére, azaz az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése értelmében ezen értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termék teljes mennyiségének öt százalékát. A Bizottság megállapította, hogy a mintába kiválasztott vállalat/vállalatcsoport mindegyike esetében a szóban forgó értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte az uniós export teljes értékesítési mennyiségének öt százalékát. |
| --- | --- |

(40)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába kiválasztott egyes exportáló gyártók reprezentatív mennyiségben értékesítették-e hazai piacon a hasonló terméket argentin független vevők részére, azaz az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése értelmében ezen értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termék teljes mennyiségének öt százalékát. A Bizottság megállapította, hogy a mintába kiválasztott vállalat/vállalatcsoport mindegyike esetében a szóban forgó értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte az uniós export teljes értékesítési mennyiségének öt százalékát.

| (41) | A Bizottság ezt követően a mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok mindegyike esetében meghatározta azokat a hazai piacon értékesített terméktípusokat, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azokkal összehasonlíthatók. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság ezt követően a mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok mindegyike esetében meghatározta azokat a hazai piacon értékesített terméktípusokat, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azokkal összehasonlíthatók.

| (42) | A mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok által hazai piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyet az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal azonosnak vagy összehasonlíthatónak találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus hazai piacon független vevőknek történő értékesítésének volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(42)

A mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok által hazai piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyet az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal azonosnak vagy összehasonlíthatónak találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus hazai piacon független vevőknek történő értékesítésének volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki.

| (43) | Ezt követően a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján értékelte, hogy a hasonló terméket a mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok hazai piacon a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül értékesítették-e. Ennek során a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy a vizsgálati időszakban mekkora volt a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
| --- | --- |

(43)

Ezt követően a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján értékelte, hogy a hasonló terméket a mintába kiválasztott vállalatok/vállalatcsoportok hazai piacon a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül értékesítették-e. Ennek során a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy a vizsgálati időszakban mekkora volt a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.

| (44) | A vizsgálat rámutatott, hogy az argentin piac államilag szigorúan szabályozott. Argentínában előírás az ásványi dízel és a biodízel elegyítése (a vizsgálati időszakban 7 %-os biodízel-tartalommal). Az elegyítéssel kapcsolatos előírás teljesítéséhez szükséges teljes biodízel-mennyiséget kvóták révén felosztják az arra kiválasztott argentin biodízelgyártók között. Az olajtársaságoknak a kötelező elegyítéshez ezektől a biodízelt gyártó argentin vállalatoktól kell beszerezniük a biodízelt. Az árakat államilag állapítják meg, és azokat az argentin Energiaügyi Minisztérium teszi közzé. A vizsgálati időszakban az államilag megállapított referenciaárat egy összetett képlettel számították ki, amely figyelembe vette az előállítási költségeket (nyersanyagok, szállítás és egyéb költségek), és bizonyos mértékű nyereséggel is kalkulált. A referenciaár meghatározásához használt paramétereket az ország legfélreesőbb részén működő, legkevésbé hatékony gyártó becsült költségei alapján állapították meg, ami az argentin gyártók számottevő jövedelmezőségét vonta maga után. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat rámutatott, hogy az argentin piac államilag szigorúan szabályozott. Argentínában előírás az ásványi dízel és a biodízel elegyítése (a vizsgálati időszakban 7 %-os biodízel-tartalommal). Az elegyítéssel kapcsolatos előírás teljesítéséhez szükséges teljes biodízel-mennyiséget kvóták révén felosztják az arra kiválasztott argentin biodízelgyártók között. Az olajtársaságoknak a kötelező elegyítéshez ezektől a biodízelt gyártó argentin vállalatoktól kell beszerezniük a biodízelt. Az árakat államilag állapítják meg, és azokat az argentin Energiaügyi Minisztérium teszi közzé. A vizsgálati időszakban az államilag megállapított referenciaárat egy összetett képlettel számították ki, amely figyelembe vette az előállítási költségeket (nyersanyagok, szállítás és egyéb költségek), és bizonyos mértékű nyereséggel is kalkulált. A referenciaár meghatározásához használt paramétereket az ország legfélreesőbb részén működő, legkevésbé hatékony gyártó becsült költségei alapján állapították meg, ami az argentin gyártók számottevő jövedelmezőségét vonta maga után.

| (45) | Az adott körülmények között a Bizottság megítélése szerint a belföldi értékesítést a szokásos kereskedelmi forgalom keretén kívül folytatták, így a hasonló termék rendes értékét ideiglenesen az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján kellett kiszámítani oly módon, hogy a vállalat vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és egy ésszerű haszonkulcsot. A panaszosok állítása szerint az Argentínában alkalmazott differenciált exportadórendszer leszorítja a szójabab és a szójababolaj árát, minek következtében a biodízelgyártók költségei torzulnak. A Bizottság jelenleg nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy eldöntse, mi az állítás vizsgálatának a legmegfelelőbb módja. Ezért a vizsgálat végső szakaszában, csakúgy mint a párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálatban tovább vizsgálják, hogy a költségek kellőképpen tükrözik-e az érintett termék gyártásával összefüggő költségeket. |
| --- | --- |

(45)

Az adott körülmények között a Bizottság megítélése szerint a belföldi értékesítést a szokásos kereskedelmi forgalom keretén kívül folytatták, így a hasonló termék rendes értékét ideiglenesen az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján kellett kiszámítani oly módon, hogy a vállalat vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és egy ésszerű haszonkulcsot. A panaszosok állítása szerint az Argentínában alkalmazott differenciált exportadórendszer leszorítja a szójabab és a szójababolaj árát, minek következtében a biodízelgyártók költségei torzulnak. A Bizottság jelenleg nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy eldöntse, mi az állítás vizsgálatának a legmegfelelőbb módja. Ezért a vizsgálat végső szakaszában, csakúgy mint a párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálatban tovább vizsgálják, hogy a költségek kellőképpen tükrözik-e az érintett termék gyártásával összefüggő költségeket.

| (46) | A (43) preambulumbekezdésben említett piaci viszonyokat figyelembe véve a Bizottság megítélése szerint a nyereség összegének megállapításához nem lehetett a mintába kiválasztott vállalatok tényleges adatait alapul venni. Ebből adódóan a rendes érték kiszámításához a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében olyan ésszerű nyereség alapján határozták meg, amelynek összege megfelelhet egy hasonlóan új és innovatív, tőkeigényes ágazat szabad és nyílt piacon, hagyományos versenyfeltételek mellett elért nyereségének, ami ez esetben a forgalom 15 %-át jelenti. |
| --- | --- |

(46)

A (43) preambulumbekezdésben említett piaci viszonyokat figyelembe véve a Bizottság megítélése szerint a nyereség összegének megállapításához nem lehetett a mintába kiválasztott vállalatok tényleges adatait alapul venni. Ebből adódóan a rendes érték kiszámításához a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében olyan ésszerű nyereség alapján határozták meg, amelynek összege megfelelhet egy hasonlóan új és innovatív, tőkeigényes ágazat szabad és nyílt piacon, hagyományos versenyfeltételek mellett elért nyereségének, ami ez esetben a forgalom 15 %-át jelenti.

1.2.   Exportár

| (47) | A mintába kiválasztott exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül a független vevőknek vagy kapcsolódó vállalatokon keresztül exportáltak. |
| --- | --- |

(47)

A mintába kiválasztott exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül a független vevőknek vagy kapcsolódó vállalatokon keresztül exportáltak.

| (48) | Amennyiben az érintett terméket közvetlenül független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termék ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportára alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(48)

Amennyiben az érintett terméket közvetlenül független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termék ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportára alapján határozták meg.

| (49) | Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történő első viszontértékesítetésekor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ilyen esetekben a behozatal és a viszonteladás között felmerült minden költségen, valamint a felhalmozódó nyereségen kiigazításokat hajtottak végre. A kiigazítást egy ésszerűnek tekintett, a forgalom 5 %-ának megfelelő nyereség figyelembevételével számították ki. |
| --- | --- |

(49)

Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történő első viszontértékesítetésekor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ilyen esetekben a behozatal és a viszonteladás között felmerült minden költségen, valamint a felhalmozódó nyereségen kiigazításokat hajtottak végre. A kiigazítást egy ésszerűnek tekintett, a forgalom 5 %-ának megfelelő nyereség figyelembevételével számították ki.

1.3.   Összehasonlítás

| (50) | A rendes értéket és a mintába kiválasztott exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. |
| --- | --- |

(50)

A rendes értéket és a mintába kiválasztott exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.

| (51) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették. |
| --- | --- |

(51)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették.

| (52) | Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(52)

Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.

| (53) | Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést az Unión kívüli székhelyű, kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, a Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó kapcsolódó kereskedők az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének, vagy jutalékos alapon működő ügynökségnek minősülnek-e. |
| --- | --- |

(53)

Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést az Unión kívüli székhelyű, kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, a Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó kapcsolódó kereskedők az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének, vagy jutalékos alapon működő ügynökségnek minősülnek-e.

| (54) | Az egyik kereskedelmi vállalat szoros kapcsolatban áll az exportáló gyártóval és annak teljes irányítása alá tartozik, és az árképzést, illetve a szállítási feltételeket érintően nem rendelkezik tárgyalóerővel vagy befolyással, mindemellett kizárólag a szóban forgó argentin exportáló gyártó által előállított termékek kereskedelmével foglalkozik. Ebből adódóan az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének minősült, és a jutalék tekintetében nem került sor kiigazításra. Az egyik, Unión kívüli székhelyű kereskedelmi vállalatról bebizonyosodott, hogy az argentin exportáló gyártóhoz lazábban kapcsolódik, nem áll annak irányítása alatt, és más gyártók számos egyéb termékének kereskedelmével is foglalkozik. A szóban forgó kereskedelmi vállalat jutalékos alapon működő kereskedőhöz hasonló tevékenységeket végző vállalatnak minősült. Következésképpen az exportértékesítési árakat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében a kereskedőnek juttatott képzett árrés figyelembevétele végett kiigazították. |
| --- | --- |

(54)

Az egyik kereskedelmi vállalat szoros kapcsolatban áll az exportáló gyártóval és annak teljes irányítása alá tartozik, és az árképzést, illetve a szállítási feltételeket érintően nem rendelkezik tárgyalóerővel vagy befolyással, mindemellett kizárólag a szóban forgó argentin exportáló gyártó által előállított termékek kereskedelmével foglalkozik. Ebből adódóan az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének minősült, és a jutalék tekintetében nem került sor kiigazításra. Az egyik, Unión kívüli székhelyű kereskedelmi vállalatról bebizonyosodott, hogy az argentin exportáló gyártóhoz lazábban kapcsolódik, nem áll annak irányítása alatt, és más gyártók számos egyéb termékének kereskedelmével is foglalkozik. A szóban forgó kereskedelmi vállalat jutalékos alapon működő kereskedőhöz hasonló tevékenységeket végző vállalatnak minősült. Következésképpen az exportértékesítési árakat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében a kereskedőnek juttatott képzett árrés figyelembevétele végett kiigazították.

| (55) | Az argentin exportáló gyártó által a kapcsolódó kereskedőnek felszámított értékesítési árak és a kapcsolódó kereskedő által az uniós független vevőknek felszámított értékesítési árak közötti tényleges különbséget nem használták fel a kiigazítás mértékének kiszámításához. A kiigazítás mértékét a kapcsolódó kereskedő SGA-költségei, valamint a nyereség ésszerű összege alapján számították ki. A vállalat tényleges nyeresége a kapcsolódás természetéből adódóan nem minősült megbízható adatnak. |
| --- | --- |

(55)

Az argentin exportáló gyártó által a kapcsolódó kereskedőnek felszámított értékesítési árak és a kapcsolódó kereskedő által az uniós független vevőknek felszámított értékesítési árak közötti tényleges különbséget nem használták fel a kiigazítás mértékének kiszámításához. A kiigazítás mértékét a kapcsolódó kereskedő SGA-költségei, valamint a nyereség ésszerű összege alapján számították ki. A vállalat tényleges nyeresége a kapcsolódás természetéből adódóan nem minősült megbízható adatnak.

1.4.   Dömpingkülönbözet

| (56) | A mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlították az exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(56)

A mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlították az exportár súlyozott átlagával.

| (57) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott három exportáló gyártó vonatkozásában megállapított különbözet alapján számították ki. |
| --- | --- |

(57)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott három exportáló gyártó vonatkozásában megállapított különbözet alapján számították ki.

| (58) | Az összes többi argentin exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal. Mivel az együttműködés mértéke a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes export 100 %-át képviselően igen magas volt, az összes többi argentin exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott, azon együttműködő exportáló gyártó szintjén határozták meg, amelynél a legmagasabb dömpingkülönbözetet állapították meg. |
| --- | --- |

(58)

Az összes többi argentin exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal. Mivel az együttműködés mértéke a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes export 100 %-át képviselően igen magas volt, az összes többi argentin exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott, azon együttműködő exportáló gyártó szintjén határozták meg, amelynél a legmagasabb dömpingkülönbözetet állapították meg.

| (59) | Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek – a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a következők:


  Dömpingkülönbözet








  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. | 7,2 % |
| „Renova” csoport (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. és Vicentin S.A.I.C.) | 6,8 % |
| „T6” csoport (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.) | 10,6 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 7,9 % |
| Összes többi vállalat | 10,6 % |

(59)

Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek – a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a következők:

Dömpingkülönbözet

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Louis Dreyfus Commodities S.A.

7,2 %

„Renova” csoport (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. és Vicentin S.A.I.C.)

6,8 %

„T6” csoport (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)

10,6 %

Egyéb együttműködő vállalatok

7,9 %

Összes többi vállalat

10,6 %

2.   Indonézia

2.1.   Rendes érték

| (60) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába kiválasztott egyes exportáló gyártók reprezentatív mennyiségben értékesítették-e hazai piacon a hasonló terméket indonéz független vevők részére, azaz az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése értelmében ezen értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termék teljes mennyiségének öt százalékát. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy két exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés nem minősült reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(60)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először megvizsgálta, hogy a mintába kiválasztott egyes exportáló gyártók reprezentatív mennyiségben értékesítették-e hazai piacon a hasonló terméket indonéz független vevők részére, azaz az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése értelmében ezen értékesítések teljes volumene a vizsgálati időszakban elérte-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termék teljes mennyiségének öt százalékát. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy két exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés nem minősült reprezentatívnak.

| (61) | A globálisan reprezentatív értékesítések jellemezte exportáló gyártók esetében a Bizottság következő lépésként meghatározta azokat a hazai piacon értékesített terméktípusokat, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azokkal összehasonlíthatók. |
| --- | --- |

(61)

A globálisan reprezentatív értékesítések jellemezte exportáló gyártók esetében a Bizottság következő lépésként meghatározta azokat a hazai piacon értékesített terméktípusokat, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azokkal összehasonlíthatók.

| (62) | A megegyező vagy összehasonlítható terméktípusok tekintetében megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus hazai piacon független vevőknek történő értékesítésének volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. A globálisan reprezentatív értékesítések jellemezte exportáló gyártók esetében megállapították, hogy az exportált terméktípus belföldi értékesítése nem volt reprezentatív, vagy egyáltalán nem zajlott ilyen értékesítés. |
| --- | --- |

(62)

A megegyező vagy összehasonlítható terméktípusok tekintetében megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus hazai piacon független vevőknek történő értékesítésének volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki. A globálisan reprezentatív értékesítések jellemezte exportáló gyártók esetében megállapították, hogy az exportált terméktípus belföldi értékesítése nem volt reprezentatív, vagy egyáltalán nem zajlott ilyen értékesítés.

| (63) | Ezért a hasonló termék rendes értékét ideiglenesen az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján az összes exportáló gyártó tekintetében oly módon számították ki, hogy a vállalat vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és egy ésszerű haszonkulcsot. A panaszosok állítása szerint az Indonéziában alkalmazott differenciált exportadórendszer leszorítja a pálmaolaj árát, minek következtében a biodízelgyártók költségei torzulnak. A Bizottság jelenleg nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy eldöntse, mi az állítás vizsgálatának a legmegfelelőbb módja.. Ezért a vizsgálat végső szakaszában, csakúgy mint a párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálatban, tovább vizsgálják, hogy a költségek kellőképpen tükrözik-e az érintett termék gyártásával összefüggő költségeket. |
| --- | --- |

(63)

Ezért a hasonló termék rendes értékét ideiglenesen az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján az összes exportáló gyártó tekintetében oly módon számították ki, hogy a vállalat vizsgálati időszak alatt felmerült előállítási költségeihez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és egy ésszerű haszonkulcsot. A panaszosok állítása szerint az Indonéziában alkalmazott differenciált exportadórendszer leszorítja a pálmaolaj árát, minek következtében a biodízelgyártók költségei torzulnak. A Bizottság jelenleg nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy eldöntse, mi az állítás vizsgálatának a legmegfelelőbb módja.. Ezért a vizsgálat végső szakaszában, csakúgy mint a párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálatban, tovább vizsgálják, hogy a költségek kellőképpen tükrözik-e az érintett termék gyártásával összefüggő költségeket.

| (64) | A vizsgálat rámutatott, hogy az indonéz biodízelpiac államilag szigorúan szabályozott. A 100 %-os állami tulajdonban lévő Pertamina olaj- és gázipari vállalat a hazai piac messze legjelentősebb aktív vállalata (a mintába kiválasztott gyártóktól szerzi be a hazai gyártású biodízel 90 %-át). A Pertamina államilag kijelölt feladata, hogy a benzinkútjain árusított bioüzemanyagot fosszilis tüzelőanyaggal elegyítse. Az indonéz Kereskedelmi Minisztérium havonta központilag határozza meg az export-ellenőrzési árat, amely viszonyítási árként szolgál az exportadók adott havi mértékének kiszámításához. A Pertamina az indonéz kormány által megállapított export-ellenőrzési áron szerzi be a biodízelt. |
| --- | --- |

(64)

A vizsgálat rámutatott, hogy az indonéz biodízelpiac államilag szigorúan szabályozott. A 100 %-os állami tulajdonban lévő Pertamina olaj- és gázipari vállalat a hazai piac messze legjelentősebb aktív vállalata (a mintába kiválasztott gyártóktól szerzi be a hazai gyártású biodízel 90 %-át). A Pertamina államilag kijelölt feladata, hogy a benzinkútjain árusított bioüzemanyagot fosszilis tüzelőanyaggal elegyítse. Az indonéz Kereskedelmi Minisztérium havonta központilag határozza meg az export-ellenőrzési árat, amely viszonyítási árként szolgál az exportadók adott havi mértékének kiszámításához. A Pertamina az indonéz kormány által megállapított export-ellenőrzési áron szerzi be a biodízelt.

| (65) | Az adott körülmények között a nyereség összegét nem lehetett a mintába kiválasztott vállalatok tényleges adataira alapozni, mivel a Bizottság megítélése szerint a belföldi értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretén kívül folyik. Ebből adódóan a rendes érték kiszámításához a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében olyan ésszerű nyereség alapján határozták meg, amelynek összege megfelelhet egy hasonlóan új és innovatív, tőkeigényes ágazat szabad és nyílt piacon, hagyományos versenyfeltételek mellett elért nyereségének, ami ez esetben a forgalom 15 %-át jelenti. |
| --- | --- |

(65)

Az adott körülmények között a nyereség összegét nem lehetett a mintába kiválasztott vállalatok tényleges adataira alapozni, mivel a Bizottság megítélése szerint a belföldi értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretén kívül folyik. Ebből adódóan a rendes érték kiszámításához a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében olyan ésszerű nyereség alapján határozták meg, amelynek összege megfelelhet egy hasonlóan új és innovatív, tőkeigényes ágazat szabad és nyílt piacon, hagyományos versenyfeltételek mellett elért nyereségének, ami ez esetben a forgalom 15 %-át jelenti.

2.2.   Exportár

| (66) | A mintába kiválasztott exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek vagy kapcsolódó vállalatokon keresztül exportáltak. |
| --- | --- |

(66)

A mintába kiválasztott exportáló gyártók az Unióba vagy közvetlenül független vevőknek vagy kapcsolódó vállalatokon keresztül exportáltak.

| (67) | Amennyiben az érintett terméket közvetlenül független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termék ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportára alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(67)

Amennyiben az érintett terméket közvetlenül független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az érintett termék ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportára alapján határozták meg.

| (68) | Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történő első viszontértékesítetésekor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ilyen esetekben a behozatal és a viszonteladás között felmerült minden költségen kiigazításokat hajtottak végre, egy ésszerűnek tekintett, a forgalom 5 %-ának megfelelő nyereség figyelembevételével. |
| --- | --- |

(68)

Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történő első viszontértékesítetésekor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ilyen esetekben a behozatal és a viszonteladás között felmerült minden költségen kiigazításokat hajtottak végre, egy ésszerűnek tekintett, a forgalom 5 %-ának megfelelő nyereség figyelembevételével.

| (69) | A egyik tagállamban egy biodízelvásárlási ügyletet követően a biodízel „kétszeres beszámítására” vonatkozó hatályos szabályozási keret (7) kínálta előnyöket kiaknázni szándékozó ügyfelek részére felszámított díjak nem minősültek az exportár részének. A szóban forgó külön díjak nem kapcsolódnak magához a termékhez; sokkal inkább a dokumentumokkal kapcsolatban merülnek fel, amelyeket a kapcsolódó importőrnek be kell nyújtania a kormányzati tanúsítvány megszerzése érdekében, lehetővé téve, hogy a kapcsolódó importőr ügyfelei teljesítsék a fele mennyiségű biodízel elegyítése esetében előírt feltételeket (tekintve, hogy a biodízelt kétszeresen beszámítják). |
| --- | --- |

(69)

A egyik tagállamban egy biodízelvásárlási ügyletet követően a biodízel „kétszeres beszámítására” vonatkozó hatályos szabályozási keret (7) kínálta előnyöket kiaknázni szándékozó ügyfelek részére felszámított díjak nem minősültek az exportár részének. A szóban forgó külön díjak nem kapcsolódnak magához a termékhez; sokkal inkább a dokumentumokkal kapcsolatban merülnek fel, amelyeket a kapcsolódó importőrnek be kell nyújtania a kormányzati tanúsítvány megszerzése érdekében, lehetővé téve, hogy a kapcsolódó importőr ügyfelei teljesítsék a fele mennyiségű biodízel elegyítése esetében előírt feltételeket (tekintve, hogy a biodízelt kétszeresen beszámítják).

2.3.   Összehasonlítás

| (70) | A rendes értéket és a mintába kiválasztott exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. |
| --- | --- |

(70)

A rendes értéket és a mintába kiválasztott exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.

| (71) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették. |
| --- | --- |

(71)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették.

| (72) | Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási, járulékos és hitelköltségek, exportvámok, vizsgálati díjak, banki díjak és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(72)

Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási, járulékos és hitelköltségek, exportvámok, vizsgálati díjak, banki díjak és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.

| (73) | Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést az Unión kívüli székhelyű, kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, a Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó kapcsolódó kereskedők az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének, vagy jutalékos alapon működő ügynökségnek minősülnek-e. |
| --- | --- |

(73)

Abban az esetben, ha az Unióba irányuló exportértékesítést az Unión kívüli székhelyű, kapcsolódó vállalatokon keresztül bonyolították, a Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó kapcsolódó kereskedők az exportáló gyártó exportértékesítési részlegének, vagy jutalékos alapon működő ügynökségnek minősülnek-e.

| (74) | Az egyik vállalat/vállalatcsoport esetében megállapították, hogy egy kapcsolódó kereskedelmi vállalattal többek között jutalékért bonyolított biodízel-kereskedelemre kötött szerződést. Ebben az esetben a Bizottság megítélése szerint a kapcsolódó kereskedő jutalékos alapon működő ügynökségnek minősül, ezért az exportértékesítési árakat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében a kereskedőnek juttatott képzett árrés figyelembevétele végett kiigazították. |
| --- | --- |

(74)

Az egyik vállalat/vállalatcsoport esetében megállapították, hogy egy kapcsolódó kereskedelmi vállalattal többek között jutalékért bonyolított biodízel-kereskedelemre kötött szerződést. Ebben az esetben a Bizottság megítélése szerint a kapcsolódó kereskedő jutalékos alapon működő ügynökségnek minősül, ezért az exportértékesítési árakat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében a kereskedőnek juttatott képzett árrés figyelembevétele végett kiigazították.

| (75) | Az egyik exportáló gyártó az érintett terméket (PME) RME-vel elegyítette, mielőtt az első független vevőnek értékesítette. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja értelmében az érintett termék fizikai jellemzőiből adódó különbségeinek figyelembevétele végett kiigazításra került sor. |
| --- | --- |

(75)

Az egyik exportáló gyártó az érintett terméket (PME) RME-vel elegyítette, mielőtt az első független vevőnek értékesítette. Ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja értelmében az érintett termék fizikai jellemzőiből adódó különbségeinek figyelembevétele végett kiigazításra került sor.

2.4.   Dömpingkülönbözet

| (76) | A mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlították az exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(76)

A mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát – az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően – összehasonlították az exportár súlyozott átlagával.

| (77) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban számították ki. Ezt a különbözetet a mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg, figyelmen kívül hagyva a nulla dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártók különbözetét. |
| --- | --- |

(77)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban számították ki. Ezt a különbözetet a mintába kiválasztott exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg, figyelmen kívül hagyva a nulla dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártók különbözetét.

| (78) | Az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal. Mivel az együttműködés mértéke a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes export 99 %-át képviselően igen magas volt, az összes többi indonéz exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott, azon együttműködő exportáló gyártó szintjén határozták meg, amelynél a legmagasabb dömpingkülönbözetet állapították meg. |
| --- | --- |

(78)

Az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal. Mivel az együttműködés mértéke a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes export 99 %-át képviselően igen magas volt, az összes többi indonéz exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintába kiválasztott, azon együttműködő exportáló gyártó szintjén határozták meg, amelynél a legmagasabb dömpingkülönbözetet állapították meg.

| (79) | Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek – a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a következők:


  Dömpingkülönbözet








  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| PT. Ciliandra Perkasa | 0,0 % |
| PT. Musim Mas | 2,8 % |
| PT. Pelita Agung Agrindustri | 5,3 % |
| PT. Wilmar Bioenergi Indonesia | 9,6 % |
| PT. Wilmar Nabati Indonesia | 9,6 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 6,5 % |
| Összes többi vállalat | 9,6 % |

(79)

Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek – a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a következők:

Dömpingkülönbözet

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

PT. Ciliandra Perkasa

0,0 %

PT. Musim Mas

2,8 %

PT. Pelita Agung Agrindustri

5,3 %

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia

9,6 %

PT. Wilmar Nabati Indonesia

9,6 %

Egyéb együttműködő vállalatok

6,5 %

Összes többi vállalat

9,6 %

D.   KÁROKOZÁS

1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (80) | Az Unióban hasonló terméket 254 gyártó állít elő. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). |
| --- | --- |

(80)

Az Unióban hasonló terméket 254 gyártó állít elő. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

| (81) | A Bizottsághoz olyan állítások érkeztek, amelyek szerint a nagy uniós gyártók jelentős hányada argentin exportőrökhöz kapcsolódik és/vagy Argentínából importál biodízelt, ezért őket ki kell zárni a vizsgálatban a gazdasági ágazatot képviselő csoportból. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottsághoz olyan állítások érkeztek, amelyek szerint a nagy uniós gyártók jelentős hányada argentin exportőrökhöz kapcsolódik és/vagy Argentínából importál biodízelt, ezért őket ki kell zárni a vizsgálatban a gazdasági ágazatot képviselő csoportból.

| (82) | Az állítás vizsgálatát követően az érintett országokból származó importtevékenységük miatt három vállalatot kizártak a gazdasági ágazatot képviselő csoportból; esetükben a vizsgálati időszakban az import aránya saját termelésük 63 %-ának, 85 %-ának, illetve 71 %-ának felelt meg. További két vállalatot azért zártak ki, mert a vizsgálati időszakban nem gyártottak biodízelt. Az alábbiakban szereplő információkhoz nem használták fel az említett vállalatoktól származó adatokat. A Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy semmi sem indokolta további uniós gyártók kizárását a gazdasági ágazatot képviselő csoportból. |
| --- | --- |

(82)

Az állítás vizsgálatát követően az érintett országokból származó importtevékenységük miatt három vállalatot kizártak a gazdasági ágazatot képviselő csoportból; esetükben a vizsgálati időszakban az import aránya saját termelésük 63 %-ának, 85 %-ának, illetve 71 %-ának felelt meg. További két vállalatot azért zártak ki, mert a vizsgálati időszakban nem gyártottak biodízelt. Az alábbiakban szereplő információkhoz nem használták fel az említett vállalatoktól származó adatokat. A Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy semmi sem indokolta további uniós gyártók kizárását a gazdasági ágazatot képviselő csoportból.

| (83) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt – köztük a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat – felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására. Ezen információk alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy az uniós össztermelés körülbelül 9 052 871 tonna volt a vizsgálati időszakban. A fentiekben említettek szerint a mintába az a nyolc uniós gyártó került be, amely a hasonló termék teljes uniós termelésének 27 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt – köztük a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat – felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására. Ezen információk alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy az uniós össztermelés körülbelül 9 052 871 tonna volt a vizsgálati időszakban. A fentiekben említettek szerint a mintába az a nyolc uniós gyártó került be, amely a hasonló termék teljes uniós termelésének 27 %-át képviseli.

2.   Uniós felhasználás

1.   táblázat

| Uniós felhasználás | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 11 165 831 | 11 538 511 | 11 159 706 | 11 728 400 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 103 | 100 | 105 |
| Forrás: | Eurostat és az uniós gazdasági ágazattól származó adatok |

Uniós felhasználás

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Tonna

11 165 831

11 538 511

11 159 706

11 728 400

Index 2009 = 100

100

103

100

105

Forrás:

Eurostat és az uniós gazdasági ágazattól származó adatok

| (84) | Az uniós felhasználást az összes uniós gyártó által az uniós piacon előállított össztermelés volumene alapján állapították meg, ebből kivonták az exportot, és hozzáadták az Argentínából, Indonéziából és más harmadik országokból származó behozatalt. |
| --- | --- |

(84)

Az uniós felhasználást az összes uniós gyártó által az uniós piacon előállított össztermelés volumene alapján állapították meg, ebből kivonták az exportot, és hozzáadták az Argentínából, Indonéziából és más harmadik országokból származó behozatalt.

| (85) | Az Argentínából és Indonéziából származó import volumenét a termék besorolása szerinti különböző KN-kódokra vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(85)

Az Argentínából és Indonéziából származó import volumenét a termék besorolása szerinti különböző KN-kódokra vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozták meg.

| (86) | A fentiek alapján a biodízel uniós felhasználása 2009 és a vizsgálati időszak vége között 5 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(86)

A fentiek alapján a biodízel uniós felhasználása 2009 és a vizsgálati időszak vége között 5 %-kal nőtt.

3.   Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

| (87) | Az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint két országból érkező termék behozatalának hatásait kizárólag két feltétel együttes teljesülése esetén lehet összesítve értékelni. |
| --- | --- |

(87)

Az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint két országból érkező termék behozatalának hatásait kizárólag két feltétel együttes teljesülése esetén lehet összesítve értékelni.

| (88) | Az egyik feltétel, hogy az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet meghaladja a minimum százaléklábat, és egyik ország importmennyisége sem lehet elhanyagolható. Az Argentínából és Indonéziából származó behozatalra az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott módon megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a minimális küszöbértéket, és az ezekből az országokból származó behozatal volumene nem minősült elhanyagolhatónak az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében, mivel piaci részesedésük a vizsgálati időszakban elérte a 10,8 %-ot (Argentína), illetve a 8,5 %-ot (Indonézia). |
| --- | --- |

(88)

Az egyik feltétel, hogy az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet meghaladja a minimum százaléklábat, és egyik ország importmennyisége sem lehet elhanyagolható. Az Argentínából és Indonéziából származó behozatalra az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott módon megállapított dömpingkülönbözet meghaladta a minimális küszöbértéket, és az ezekből az országokból származó behozatal volumene nem minősült elhanyagolhatónak az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében, mivel piaci részesedésük a vizsgálati időszakban elérte a 10,8 %-ot (Argentína), illetve a 8,5 %-ot (Indonézia).

| (89) | A második feltétel, hogy az importtermékek között, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termék között versenyhelyzet álljon fenn. Az Argentínából és Indonéziából importált biodízelt egyazon kereskedelmi vállalatok elegyítik ásványi dízellel, amely az uniós vevőknek történő értékesítések során közvetlen versenyben áll az uniós gazdasági ágazat által előállított biodízellel. |
| --- | --- |

(89)

A második feltétel, hogy az importtermékek között, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termék között versenyhelyzet álljon fenn. Az Argentínából és Indonéziából importált biodízelt egyazon kereskedelmi vállalatok elegyítik ásványi dízellel, amely az uniós vevőknek történő értékesítések során közvetlen versenyben áll az uniós gazdasági ágazat által előállított biodízellel.

| (90) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül, és így a kárelemzés céljából az Argentínából és Indonéziából származó behozatal összesítve értékelendő. |
| --- | --- |

(90)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül, és így a kárelemzés céljából az Argentínából és Indonéziából származó behozatal összesítve értékelendő.

4.   Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése

2.   táblázat

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentínából származó import |
| Tonna | 853 589 | 1 179 285 | 1 422 142 | 1 263 230 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 138 | 167 | 148 |
| Piaci részesedés | 7,6 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Indonéziából származó import |
| Tonna | 157 915 | 495 169 | 1 087 518 | 995 663 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 314 | 689 | 631 |
| Piaci részesedés | 1,4 % | 4,3 % | 9,7 % | 8,5 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 303 | 689 | 600 |
| | | | | |
| Piaci részesedés összesen | 9,1 % | 14,5 % | 22,5 % | 19,3 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 160 | 248 | 213 |
| Forrás: | Eurostat |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Argentínából származó import

Tonna

853 589

1 179 285

1 422 142

1 263 230

Index 2009 = 100

100

138

167

148

Piaci részesedés

7,6 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Index 2009 = 100

100

135

167

141

Indonéziából származó import

Tonna

157 915

495 169

1 087 518

995 663

Index 2009 = 100

100

314

689

631

Piaci részesedés

1,4 %

4,3 %

9,7 %

8,5 %

Index 2009 = 100

100

303

689

600

Piaci részesedés összesen

9,1 %

14,5 %

22,5 %

19,3 %

Index 2009 = 100

100

160

248

213

Forrás:

Eurostat

| (91) | Az Argentínából és Indonéziából származó import volumene 2009 és a vizsgálati időszak között jelentősen nőtt, ezen belül az indonéz import gyorsabb növekedési ütemet mutatott. Ugyanezen időszakban a piaci részesedés 9,1 %-ról 19,3 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(91)

Az Argentínából és Indonéziából származó import volumene 2009 és a vizsgálati időszak között jelentősen nőtt, ezen belül az indonéz import gyorsabb növekedési ütemet mutatott. Ugyanezen időszakban a piaci részesedés 9,1 %-ról 19,3 %-ra nőtt.

5.   Az érintett országok importárai és az alákínálás

5.1.   Az árak alakulása

3.   táblázat

| Importár EUR/tonna | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentína | 629 | 730 | 964 | 967 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 116 | 153 | 154 |
| Indonézia | 597 | 725 | 864 | 863 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 121 | 145 | 145 |
| Összesen | 624 | 728 | 920 | 921 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 117 | 147 | 148 |
| Forrás: | Eurostat |

Importár EUR/tonna

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Argentína

629

730

964

967

Index 2009 = 100

100

116

153

154

Indonézia

597

725

864

863

Index 2009 = 100

100

121

145

145

Összesen

624

728

920

921

Index 2009 = 100

100

117

147

148

Forrás:

Eurostat

| (92) | Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban, és ezen belül különösen 2010 és 2011 között az importárak növekedtek, a figyelembe vett időszakban mind az Argentínából származó, mind az Indonéziából származó biodízel ára az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradt. |
| --- | --- |

(92)

Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban, és ezen belül különösen 2010 és 2011 között az importárak növekedtek, a figyelembe vett időszakban mind az Argentínából származó, mind az Indonéziából származó biodízel ára az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradt.

5.2.   Alákínálás

| (93) | A vizsgálati időszak alatti alákínálás meghatározása céljából összehasonlították a mintába kiválasztott uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek felszámított, gyártelepi szinten kiigazított értékesítési árak súlyozott átlagát a mintába kiválasztott argentin és indonéz gyártók első független uniós vásárlónak felszámított, CIF-paritás alapján megállapított, a fennálló vámokkal és a behozatal utáni költségekkel megfelelően kiigazított importárainak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(93)

A vizsgálati időszak alatti alákínálás meghatározása céljából összehasonlították a mintába kiválasztott uniós gyártók által az uniós piacon független vevőknek felszámított, gyártelepi szinten kiigazított értékesítési árak súlyozott átlagát a mintába kiválasztott argentin és indonéz gyártók első független uniós vásárlónak felszámított, CIF-paritás alapján megállapított, a fennálló vámokkal és a behozatal utáni költségekkel megfelelően kiigazított importárainak súlyozott átlagával.

| (94) | Az Argentínából származó SME és az Indonéziából származó PME, illetve az uniós piacon előállított és értékesített termék összehasonlítását a hidegszűrhetőségi határhőmérséklet (a továbbiakban CFPP) – az a hőmérséklet, amelyen a biodízel zsírrá alakul és nem használható üzemanyagként – alapján végezték. |
| --- | --- |

(94)

Az Argentínából származó SME és az Indonéziából származó PME, illetve az uniós piacon előállított és értékesített termék összehasonlítását a hidegszűrhetőségi határhőmérséklet (a továbbiakban CFPP) – az a hőmérséklet, amelyen a biodízel zsírrá alakul és nem használható üzemanyagként – alapján végezték.

| (95) | Az Argentínából érkező, Unióban értékesített összes termék CFPP-je 0°C. Ezeket az értékesítéseket ezért az uniós gyártók által előállított, 0°C CFPP-vel rendelkező biodízel értékesítéseivel hasonlították össze. |
| --- | --- |

(95)

Az Argentínából érkező, Unióban értékesített összes termék CFPP-je 0°C. Ezeket az értékesítéseket ezért az uniós gyártók által előállított, 0°C CFPP-vel rendelkező biodízel értékesítéseivel hasonlították össze.

| (96) | Az Indonéziából érkező, Unióban értékesített összes termék CFPP-je 13°C. Figyelembe véve, hogy az uniós gyártók igen csekély mennyiségben értékesítenek ennek megfelelő CFPP-vel rendelkező terméket – az indonéz PME-t rendszerint más forrásokból beszerzett biodízellel elegyítik, mielőtt az első független vevőnek értékesítik – a közvetlen összehasonlítás nem tűnt ésszerűnek. A 13°C CFPP-vel rendelkező, Indonéziából származó PME exportárát ennek megfelelően felfelé igazították ki a 0°C CFPP-nek megfelelő árra oly módon, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított, 13°C CFPP-vel rendelkező PME értékesítési árának és a 0°C CFPP-vel rendelkező biodízel átlagárának uniós piaci különbözetét vették figyelembe. |
| --- | --- |

(96)

Az Indonéziából érkező, Unióban értékesített összes termék CFPP-je 13°C. Figyelembe véve, hogy az uniós gyártók igen csekély mennyiségben értékesítenek ennek megfelelő CFPP-vel rendelkező terméket – az indonéz PME-t rendszerint más forrásokból beszerzett biodízellel elegyítik, mielőtt az első független vevőnek értékesítik – a közvetlen összehasonlítás nem tűnt ésszerűnek. A 13°C CFPP-vel rendelkező, Indonéziából származó PME exportárát ennek megfelelően felfelé igazították ki a 0°C CFPP-nek megfelelő árra oly módon, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított, 13°C CFPP-vel rendelkező PME értékesítési árának és a 0°C CFPP-vel rendelkező biodízel átlagárának uniós piaci különbözetét vették figyelembe.

| (97) | A fenti módszer alapján az argentin és indonéz, illetve uniós árak közötti különbség az uniós gazdasági ágazat súlyozott gyártelepi átlagárának százalékos arányában kifejezve 2,5 % és 9,1 % között változik; ez az alákínálás mértéke. |
| --- | --- |

(97)

A fenti módszer alapján az argentin és indonéz, illetve uniós árak közötti különbség az uniós gazdasági ágazat súlyozott gyártelepi átlagárának százalékos arányában kifejezve 2,5 % és 9,1 % között változik; ez az alákínálás mértéke.

6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (98) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám értékelésére, amelyet az uniós gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak. |
| --- | --- |

(98)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám értékelésére, amelyet az uniós gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak.

| (99) | A fentiekben említetteknek megfelelően a mintába kiválasztott uniós gyártóktól származó ellenőrzött adatokat használták annak vizsgálatához, hogy az uniós gazdasági ágazatot érte-e kár. |
| --- | --- |

(99)

A fentiekben említetteknek megfelelően a mintába kiválasztott uniós gyártóktól származó ellenőrzött adatokat használták annak vizsgálatához, hogy az uniós gazdasági ágazatot érte-e kár.

| (100) | A kárelemzés során a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között tett különbséget. A Bizottság az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok alapján elemezte a figyelembe vett időszakra és valamennyi uniós gyártóra vonatkozó makrogazdasági mutatókat. A Bizottság a mintába kiválasztott uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok alapján elemezte a mikrogazdasági mutatókat. |
| --- | --- |

(100)

A kárelemzés során a Bizottság makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között tett különbséget. A Bizottság az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok alapján elemezte a figyelembe vett időszakra és valamennyi uniós gyártóra vonatkozó makrogazdasági mutatókat. A Bizottság a mintába kiválasztott uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok alapján elemezte a mikrogazdasági mutatókat.

| (101) | A valamennyi uniós biodízelgyártóra vonatkozó információk alapján értékelt makrogazdasági mutatók az alábbiak: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, az értékesítés volumene, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, és a korábbi dömping hatásának leküzdése. |
| --- | --- |

(101)

A valamennyi uniós biodízelgyártóra vonatkozó információk alapján értékelt makrogazdasági mutatók az alábbiak: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, az értékesítés volumene, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, és a korábbi dömping hatásának leküzdése.

| (102) | A mintába kiválasztott uniós biodízelgyártókra vonatkozó információk alapján értékelt mikrogazdasági mutatók az alábbiak: átlagos egységárak, egységnyi költség, bérköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(102)

A mintába kiválasztott uniós biodízelgyártókra vonatkozó információk alapján értékelt mikrogazdasági mutatók az alábbiak: átlagos egységárak, egységnyi költség, bérköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség.

7.   Makrogazdasági mutatók

7.1.   Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás

4.   táblázat

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 20 359 000 | 21 304 000 | 21 517 000 | 22 227 500 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 105 | 106 | 109 |
| Termelés volumene (tonna) | 8 745 693 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Kapacitáskihasználás | 43 % | 44 % | 40 % | 41 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 102 | 92 | 95 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás (tonna)

20 359 000

21 304 000

21 517 000

22 227 500

Index 2009 = 100

100

105

106

109

Termelés volumene (tonna)

8 745 693

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Index 2009 = 100

100

107

98

104

Kapacitáskihasználás

43 %

44 %

40 %

41 %

Index 2009 = 100

100

102

92

95

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok

| (103) | Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban a felhasználással párhuzamosan nőtt. A kapacitás viszonylag stabilnak mutatkozott, különösen 2010 és a vizsgálati időszak között; ezért a kapacitáskihasználás az egész időszakot jellemzően alacsony volt. Az USA-val szemben elrendelt intézkedések hatására – újonnan bevezetendő kvótarendszerekre és tagállami megbízásokra számítva – az uniós gazdasági ágazat korábban berendezkedett a kapacitás fokozására, ám ezt és az elemzett időszak alatt bekövetkezett kapacitásnövekedést nem állt módjában kihasználni. |
| --- | --- |

(103)

Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban a felhasználással párhuzamosan nőtt. A kapacitás viszonylag stabilnak mutatkozott, különösen 2010 és a vizsgálati időszak között; ezért a kapacitáskihasználás az egész időszakot jellemzően alacsony volt. Az USA-val szemben elrendelt intézkedések hatására – újonnan bevezetendő kvótarendszerekre és tagállami megbízásokra számítva – az uniós gazdasági ágazat korábban berendezkedett a kapacitás fokozására, ám ezt és az elemzett időszak alatt bekövetkezett kapacitásnövekedést nem állt módjában kihasználni.

7.2.   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

5.   táblázat

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (tonna) | 9 454 786 | 9 607 731 | 8 488 073 | 9 294 137 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 102 | 90 | 98 |
| Piaci részesedés | 84,7 % | 83,3 % | 76,1 % | 79,2 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (tonna)

9 454 786

9 607 731

8 488 073

9 294 137

Index 2009 = 100

100

102

90

98

Piaci részesedés

84,7 %

83,3 %

76,1 %

79,2 %

Index 2009 = 100

100

98

90

94

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok

| (104) | A független uniós vevőkkel bonyolított értékesítések volumene az elemzett időszak során meglehetősen stabil volt. Tekintve, hogy az elemzett időszakban a felhasználás enyhén nőtt, a stabil értékesítési volumen egyúttal alacsonyabb piaci részesedést jelent; az 5,5 százalékpontos csökkenés hátterében az érintett országokból származó import áll. |
| --- | --- |

(104)

A független uniós vevőkkel bonyolított értékesítések volumene az elemzett időszak során meglehetősen stabil volt. Tekintve, hogy az elemzett időszakban a felhasználás enyhén nőtt, a stabil értékesítési volumen egyúttal alacsonyabb piaci részesedést jelent; az 5,5 százalékpontos csökkenés hátterében az érintett országokból származó import áll.

7.3.   Növekedés

| (105) | Az uniós gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók – vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés – is tükrözik. Az elemzett időszak alatt a felhasználás növekedett, az uniós gyártók piaci részesedése azonban nem emelkedett hasonló ütemben. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az elemzett időszakban az importvolumen növekedésével egyidejűleg csökkent. Ugyanebben az időszakban az Indonéziából és Argentínából származó behozatal piaci részesedése több mint 10 százalékponttal nőtt. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében kedvezőtlenül érintette gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(105)

Az uniós gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók – vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés – is tükrözik. Az elemzett időszak alatt a felhasználás növekedett, az uniós gyártók piaci részesedése azonban nem emelkedett hasonló ütemben. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az elemzett időszakban az importvolumen növekedésével egyidejűleg csökkent. Ugyanebben az időszakban az Indonéziából és Argentínából származó behozatal piaci részesedése több mint 10 százalékponttal nőtt. Az, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében kedvezőtlenül érintette gazdasági helyzetét.

7.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

6.   táblázat

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás – teljes munkaidős egyenértékben (FTE) | 1 858 | 2 055 | 2 061 | 2 079 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 111 | 111 | 112 |
| Termelékenység (tonna/FTE) | 4 707 | 4 558 | 4 142 | 4 354 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás – teljes munkaidős egyenértékben (FTE)

1 858

2 055

2 061

2 079

Index 2009 = 100

100

111

111

112

Termelékenység (tonna/FTE)

4 707

4 558

4 142

4 354

Index 2009 = 100

100

97

88

93

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok

| (106) | A biodízel-ágazat tőkeigényes, ugyanakkor a termelési folyamat nem igényel nagy munkaerőt, és a tényleges biodízelgyártást jellemzően alvállalkozók végzik, így a gyártás során foglalkoztatottak száma nem magas. Annak köszönhetően, hogy az elemzett időszakban a gyártás volumene emelkedett, a foglalkoztatás is nőtt. |
| --- | --- |

(106)

A biodízel-ágazat tőkeigényes, ugyanakkor a termelési folyamat nem igényel nagy munkaerőt, és a tényleges biodízelgyártást jellemzően alvállalkozók végzik, így a gyártás során foglalkoztatottak száma nem magas. Annak köszönhetően, hogy az elemzett időszakban a gyártás volumene emelkedett, a foglalkoztatás is nőtt.

| (107) | Mivel a foglalkoztatás nagyobb mértékben nőtt, mint a gyártás, a termelékenység 2009 és a vizsgálati időszak vége között 7 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(107)

Mivel a foglalkoztatás nagyobb mértékben nőtt, mint a gyártás, a termelékenység 2009 és a vizsgálati időszak vége között 7 százalékponttal csökkent.

7.5.   A tényleges dömpingkülönbözet és a korábbi dömping hatásának leküzdése

| (108) | Az uniós gazdasági ágazatnak 2009-ig – a jelen eljárás vizsgálati időszakának kezdetéig – károkat okozott az Amerikai Egyesült Államokból származó dömpingelt import. Az Amerikai Egyesült Államokból származó importra alkalmazandó hatályos vámokat úgy alakították ki, hogy az uniós gazdasági ágazat egyenlő versenyfeltételek mellett tisztességes versenyben álljon az említett importtal, valamint le tudja küzdeni az okozott kár hatását. |
| --- | --- |

(108)

Az uniós gazdasági ágazatnak 2009-ig – a jelen eljárás vizsgálati időszakának kezdetéig – károkat okozott az Amerikai Egyesült Államokból származó dömpingelt import. Az Amerikai Egyesült Államokból származó importra alkalmazandó hatályos vámokat úgy alakították ki, hogy az uniós gazdasági ágazat egyenlő versenyfeltételek mellett tisztességes versenyben álljon az említett importtal, valamint le tudja küzdeni az okozott kár hatását.

| (109) | Erre azonban nyilvánvalóan nem került sor. Az uniós gazdasági ágazat jelenleg kevésbé nyereséges, mint 2009-ben, és az uniós árak alá kínáló argentin és indonéz importtal szemben 2009 óta veszít piaci részesedéséből. Az uniós felhasználás növekedése ellenére a kapacitáskihasználás alacsony. Egyértelmű, hogy a korábbi dömping káros hatása még mindig érezhető. |
| --- | --- |

(109)

Erre azonban nyilvánvalóan nem került sor. Az uniós gazdasági ágazat jelenleg kevésbé nyereséges, mint 2009-ben, és az uniós árak alá kínáló argentin és indonéz importtal szemben 2009 óta veszít piaci részesedéséből. Az uniós felhasználás növekedése ellenére a kapacitáskihasználás alacsony. Egyértelmű, hogy a korábbi dömping káros hatása még mindig érezhető.

| (110) | Az argentin és indonéz exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a fenti, dömpingről szóló rész mutatja be. Az indonéz import alacsony hányadát képviselő egyik indonéz exportáló gyártó esetében megállapították, hogy nem folytat dömpinget. A többi indonéz exportáló gyártó, valamint az összes argentin exportáló gyártó esetében azonban megállapítást nyert, hogy biodízelt dömpingelnek az uniós piacra. Ezenfelül, tekintettel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal volumenére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(110)

Az argentin és indonéz exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a fenti, dömpingről szóló rész mutatja be. Az indonéz import alacsony hányadát képviselő egyik indonéz exportáló gyártó esetében megállapították, hogy nem folytat dömpinget. A többi indonéz exportáló gyártó, valamint az összes argentin exportáló gyártó esetében azonban megállapítást nyert, hogy biodízelt dömpingelnek az uniós piacra. Ezenfelül, tekintettel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal volumenére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

8.   Mikrogazdasági mutatók

8.1.   Átlagos egységárak, egységnyi költség és bérköltségek

7.   táblázat

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár EUR/tonna | 797 | 845 | 1 096 | 1 097 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 106 | 137 | 138 |
| Egységnyi költség EUR/tonna | 760 | 839 | 1 089 | 1 116 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 110 | 143 | 147 |
| Bérköltségek EUR/FTE | 57 391 | 63 490 | 62 141 | 61 004 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 111 | 108 | 106 |
| Forrás: | a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Egységár EUR/tonna

797

845

1 096

1 097

Index 2009 = 100

100

106

137

138

Egységnyi költség EUR/tonna

760

839

1 089

1 116

Index 2009 = 100

100

110

143

147

Bérköltségek EUR/FTE

57 391

63 490

62 141

61 004

Index 2009 = 100

100

111

108

106

Forrás:

a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (111) | Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat emelhette értékesítési árait, a 2011-es gyenge repcemagtermés miatt a gyártási költségek olyan mértékben emelkedtek, hogy azokat nem fedezte az értékesítési ár emelkedése. Az Argentínában és Indonéziában alkalmazott adórendszerből adódóan az uniós gazdasági ágazat számára gazdaságilag előnytelennek bizonyult az alternatív alapanyagok e két országból történő behozatala, ezért alacsony költségei megtartása és az általános veszteség mérséklése érdekében kész biodízelt kellett importálnia. |
| --- | --- |

(111)

Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat emelhette értékesítési árait, a 2011-es gyenge repcemagtermés miatt a gyártási költségek olyan mértékben emelkedtek, hogy azokat nem fedezte az értékesítési ár emelkedése. Az Argentínában és Indonéziában alkalmazott adórendszerből adódóan az uniós gazdasági ágazat számára gazdaságilag előnytelennek bizonyult az alternatív alapanyagok e két országból történő behozatala, ezért alacsony költségei megtartása és az általános veszteség mérséklése érdekében kész biodízelt kellett importálnia.

| (112) | Ezzel egyidejűleg a mintába kiválasztott vállalatok bérköltségei a figyelembe vett időszakban emelkedtek, ami szintén arra késztette azokat, hogy megtalálják a költségterhek csökkentésének módját. |
| --- | --- |

(112)

Ezzel egyidejűleg a mintába kiválasztott vállalatok bérköltségei a figyelembe vett időszakban emelkedtek, ami szintén arra késztette azokat, hogy megtalálják a költségterhek csökkentésének módját.

8.2.   Készletek

8.   táblázat

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | 74 473 | 87 283 | 90 249 | 103 058 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 117 | 121 | 138 |
| Forrás: | a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Készletek (tonna)

74 473

87 283

90 249

103 058

Index 2009 = 100

100

117

121

138

Forrás:

a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (113) | Az elemzett időszakban a biodízelkészletek körülbelül 40 %-kal nőttek. Ez a készletnövekedés a teljes elemzett időszakra jellemző volt. Ugyanakkor, mivel a biodízel nem tárolható 6 hónapnál tovább (az átlagos raktározási idő körülbelül három hónap), a készletekre vonatkozó adatok csak korlátozott mértékben hasznosak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(113)

Az elemzett időszakban a biodízelkészletek körülbelül 40 %-kal nőttek. Ez a készletnövekedés a teljes elemzett időszakra jellemző volt. Ugyanakkor, mivel a biodízel nem tárolható 6 hónapnál tovább (az átlagos raktározási idő körülbelül három hónap), a készletekre vonatkozó adatok csak korlátozott mértékben hasznosak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése szempontjából.

8.3.   Nyereségesség, beruházások, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, és tőkebevonási képesség

9.   táblázat

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | 3,5 % | –0,3 % | –0,2 % | –2,5 % |
| Beruházások ezer EUR-ban | 188 491 | 156 927 | 149 113 | 141 578 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 83 | 79 | 75 |
| A beruházások megtérülése | 19 % | –2 % | –2 % | –24 % |
| Pénzforgalom ezer EUR-ban | 244 001 | –48 649 | 21 241 | 23 984 |
| Index 2009 = 100 | 100 | –20 | 9 | 10 |
| Forrás: | a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Nyereségesség

3,5 %

–0,3 %

–0,2 %

–2,5 %

Beruházások ezer EUR-ban

188 491

156 927

149 113

141 578

Index 2009 = 100

100

83

79

75

A beruházások megtérülése

19 %

–2 %

–2 %

–24 %

Pénzforgalom ezer EUR-ban

244 001

–48 649

21 241

23 984

Index 2009 = 100

100

–20

9

10

Forrás:

a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (114) | A mintába kiválasztott uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék uniós piacon történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségnek az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az elemzett időszakban a mintába kiválasztott uniós gyártók nyereségessége jelentősen, 3,5 %-ról – 2,5 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(114)

A mintába kiválasztott uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék uniós piacon történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségnek az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az elemzett időszakban a mintába kiválasztott uniós gyártók nyereségessége jelentősen, 3,5 %-ról – 2,5 %-ra csökkent.

| (115) | A mintába kiválasztott uniós gyártók biodízelgyártás terén eszközölt beruházásai az elemzett időszakban csökkentek, ami alátámasztja, hogy jóllehet a mintában szereplő gyártóknak módjában állt beruházni a biodízelgyártásba, az erre fordítható források összege az uniós gyártók piaci részesedésével párhuzamosan csökkent. |
| --- | --- |

(115)

A mintába kiválasztott uniós gyártók biodízelgyártás terén eszközölt beruházásai az elemzett időszakban csökkentek, ami alátámasztja, hogy jóllehet a mintában szereplő gyártóknak módjában állt beruházni a biodízelgyártásba, az erre fordítható források összege az uniós gyártók piaci részesedésével párhuzamosan csökkent.

| (116) | A mintában szereplő uniós gyártók beruházásainak megtérülése, ami az adózás előtti eredményüket a biodízelgyártásban felhasznált eszközök átlagos nyitó és záró nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában fejezi ki, veszteségre utaló tendenciát követett. A mérsékelten megtérülő beruházások egyértelműen jelzik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(116)

A mintában szereplő uniós gyártók beruházásainak megtérülése, ami az adózás előtti eredményüket a biodízelgyártásban felhasznált eszközök átlagos nyitó és záró nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában fejezi ki, veszteségre utaló tendenciát követett. A mérsékelten megtérülő beruházások egyértelműen jelzik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását a vizsgálati időszakban.

| (117) | A pénzforgalom, amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal, az elemzett időszakban jelentős visszaesést mutatott, jól szemléltetve a mintában szereplő vállalatok nehézségeit az Argentínából és Indonéziából származó dömpingelt importtal szembeni versenyben. |
| --- | --- |

(117)

A pénzforgalom, amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal, az elemzett időszakban jelentős visszaesést mutatott, jól szemléltetve a mintában szereplő vállalatok nehézségeit az Argentínából és Indonéziából származó dömpingelt importtal szembeni versenyben.

9.   A kárra vonatkozó következtetés

| (118) | Az ellenőrzött adatok elemzése egyértelműen alátámasztja, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében jelentős kár érte. A növekvő felhasználás jellemezte időszakban a piaci részesedése és a nyereségessége csökkent, miközben az import piaci részesedése az uniós gyártók árai alá kínálva nőtt. |
| --- | --- |

(118)

Az ellenőrzött adatok elemzése egyértelműen alátámasztja, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében jelentős kár érte. A növekvő felhasználás jellemezte időszakban a piaci részesedése és a nyereségessége csökkent, miközben az import piaci részesedése az uniós gyártók árai alá kínálva nőtt.

| (119) | Egyéb mutatók is csökkenő, illetve stagnáló tendenciát jeleznek még az Amerikai Egyesült Államokból származó importtal szemben hozott intézkedések és a Kanadából származó, az intézkedések kijátszására törekvő importra alkalmazandó vámok kiterjesztése ellenére is. |
| --- | --- |

(119)

Egyéb mutatók is csökkenő, illetve stagnáló tendenciát jeleznek még az Amerikai Egyesült Államokból származó importtal szemben hozott intézkedések és a Kanadából származó, az intézkedések kijátszására törekvő importra alkalmazandó vámok kiterjesztése ellenére is.

| (120) | Az uniós gyártók 2010 és 2011 között a megnövekedett előállítási költségek többségét át tudták hárítani (+33 százalékpont), ám ez a nyereségességet a megtérülési küszöbig csökkentette. 2011 és a vizsgálati időszak között azonban nem tudták áthárítani a biodízelgyártás teljes költségének közel 80 %-át kitevő alapanyag árának emelkedéséből adódó további költségnövekedést. Ezeket a költségemelkedéseket az uniós piacon nem lehetett teljes mértékben a fogyasztókra áthárítani, ami a vizsgálati időszakban veszteséget okozott. |
| --- | --- |

(120)

Az uniós gyártók 2010 és 2011 között a megnövekedett előállítási költségek többségét át tudták hárítani (+33 százalékpont), ám ez a nyereségességet a megtérülési küszöbig csökkentette. 2011 és a vizsgálati időszak között azonban nem tudták áthárítani a biodízelgyártás teljes költségének közel 80 %-át kitevő alapanyag árának emelkedéséből adódó további költségnövekedést. Ezeket a költségemelkedéseket az uniós piacon nem lehetett teljes mértékben a fogyasztókra áthárítani, ami a vizsgálati időszakban veszteséget okozott.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (121) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni.

| (122) | A dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert tényezőket is, amelyek ugyancsak károsíthatták az uniós gazdasági ágazatot, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott károkat a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(122)

A dömpingelt behozatalon kívül megvizsgáltak más ismert tényezőket is, amelyek ugyancsak károsíthatták az uniós gazdasági ágazatot, annak elkerülése érdekében, hogy a szóban forgó egyéb tényezők által okozott károkat a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

2.   A dömpingelt import hatása

| (123) | A vizsgálati időszakra vonatkozóan az Indonéziából az Unióba irányuló import csekély arányban (2–6%) nem minősült dömpingeltnek. Az Indonéziából származó import fennmaradó része, és a teljes Argentínából származó import esetében dömpinget állapítottak meg. Amennyiben az Indonéziából származó teljes bejelentett importba nem számítjuk bele a csekély arányú nem dömpingelt behozatalt, a fentiekben megállapított importtendenciák továbbra is érvényesek. |
| --- | --- |

(123)

A vizsgálati időszakra vonatkozóan az Indonéziából az Unióba irányuló import csekély arányban (2–6%) nem minősült dömpingeltnek. Az Indonéziából származó import fennmaradó része, és a teljes Argentínából származó import esetében dömpinget állapítottak meg. Amennyiben az Indonéziából származó teljes bejelentett importba nem számítjuk bele a csekély arányú nem dömpingelt behozatalt, a fentiekben megállapított importtendenciák továbbra is érvényesek.

| (124) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen (több mint kétszeresére) növekedett. Ezáltal piaci részesedésük 2009 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen, 9,1 %-ról 18,8 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(124)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen (több mint kétszeresére) növekedett. Ezáltal piaci részesedésük 2009 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen, 9,1 %-ról 18,8 %-ra emelkedett.

| (125) | Ezzel egyidejűleg a fokozott felhasználás ellenére az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 5,5 százalékpontnyi piaci részesedést veszített. |
| --- | --- |

(125)

Ezzel egyidejűleg a fokozott felhasználás ellenére az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban 5,5 százalékpontnyi piaci részesedést veszített.

| (126) | A dömpingelt behozatal átlagárai 2009 és a vizsgálati időszak között 48 %-kal emelkedtek, de még így is lényegesen alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat által ugyanabban az időszakban alkalmazott árak. A dömpingelt import az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált; Indonézia esetében 4 %-os, Argentína esetében 8 %-os átlagos alákínálási különbözetet állapítottak meg a vizsgálati időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(126)

A dömpingelt behozatal átlagárai 2009 és a vizsgálati időszak között 48 %-kal emelkedtek, de még így is lényegesen alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat által ugyanabban az időszakban alkalmazott árak. A dömpingelt import az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált; Indonézia esetében 4 %-os, Argentína esetében 8 %-os átlagos alákínálási különbözetet állapítottak meg a vizsgálati időszakra vonatkozóan.

| (127) | Az olcsó, dömpingelt import növekedése által az uniós piacra gyakorolt nyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem volt képes az értékesítési árait a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. A mintába kiválasztott vállalatok azonban csak 38 %-os, korlátozott mértékű áremelkedést tudtak a fogyasztókra áthárítani, jóllehet ugyanebben az időszakban az összköltségük 47 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(127)

Az olcsó, dömpingelt import növekedése által az uniós piacra gyakorolt nyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem volt képes az értékesítési árait a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. A mintába kiválasztott vállalatok azonban csak 38 %-os, korlátozott mértékű áremelkedést tudtak a fogyasztókra áthárítani, jóllehet ugyanebben az időszakban az összköltségük 47 %-kal növekedett.

| (128) | A fentiek alapján a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy az érintett országokból származó, alacsony áron értékesített dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszakban jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, és amely ugyanakkor a volumen tekintetében jelentős mértékben nőtt, meghatározó szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár előidézésében. |
| --- | --- |

(128)

A fentiek alapján a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy az érintett országokból származó, alacsony áron értékesített dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszakban jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, és amely ugyanakkor a volumen tekintetében jelentős mértékben nőtt, meghatározó szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár előidézésében.

3.   Egyéb tényezők hatása

3.1.   Más országokból származó behozatal

10.   táblázat

| Más harmadik országok | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes import (tonna) | 699 541 | 256 327 | 161 973 | 175 370 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 37 | 23 | 25 |
| Piaci részesedés | 6,3 % | 2,2 % | 1,5 % | 1,5 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 35 | 23 | 24 |
| Forrás: | Eurostat |

Más harmadik országok

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Teljes import (tonna)

699 541

256 327

161 973

175 370

Index 2009 = 100

100

37

23

25

Piaci részesedés

6,3 %

2,2 %

1,5 %

1,5 %

Index 2009 = 100

100

35

23

24

Forrás:

Eurostat

| (129) | A harmadik országokból – elsősorban az USA-ból, Norvégiából és Dél-Koreából – származó behozatal 2009 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent. A csökkenő tendencia az Egyesült Államokból származó importtal szemben 2009-ben bevezetett intézkedéseknek tudható be, amelyeket 2010-ben kijátszást vizsgáló eljárás követett a Kanadából feladott importokkal szemben. Tekintettel arra, hogy a harmadik országokból származó import piaci részesedése azzal párhuzamosan csökkent, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, az egyéb harmadik országokból származó behozatal csak elhanyagolható mértékben járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ebből adódóan nem vonható le az a következtetés, miszerint a szóban forgó tényező befolyásolja a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(129)

A harmadik országokból – elsősorban az USA-ból, Norvégiából és Dél-Koreából – származó behozatal 2009 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent. A csökkenő tendencia az Egyesült Államokból származó importtal szemben 2009-ben bevezetett intézkedéseknek tudható be, amelyeket 2010-ben kijátszást vizsgáló eljárás követett a Kanadából feladott importokkal szemben. Tekintettel arra, hogy a harmadik országokból származó import piaci részesedése azzal párhuzamosan csökkent, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, az egyéb harmadik országokból származó behozatal csak elhanyagolható mértékben járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ebből adódóan nem vonható le az a következtetés, miszerint a szóban forgó tényező befolyásolja a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.

3.2.   Az érintett országokból származó nem dömpingelt behozatal

| (130) | Az érintett országokból származó nem dömpingelt behozatalt azonosítottak, ám ez csak 2011 második felében fordult elő. Figyelembe véve, hogy ilyen jellegű importot csak rövid ideig és korlátozott mennyiségben bonyolítottak, az csak elhanyagolható mértékben járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, így nem befolyásolja a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(130)

Az érintett országokból származó nem dömpingelt behozatalt azonosítottak, ám ez csak 2011 második felében fordult elő. Figyelembe véve, hogy ilyen jellegű importot csak rövid ideig és korlátozott mennyiségben bonyolítottak, az csak elhanyagolható mértékben járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, így nem befolyásolja a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.

3.3.   Egyéb uniós gyártók

| (131) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálatban az uniós gazdasági ágazatot képviselő csoportból alacsony gyártási volument képviselő uniós gyártókat zártak ki, amelyek összességében kis mennyiségben bonyolítanak importot, a szóban forgó gyártókat nem tekintették az uniós gazdasági ágazatot ért kár előidézőinek. |
| --- | --- |

(131)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálatban az uniós gazdasági ágazatot képviselő csoportból alacsony gyártási volument képviselő uniós gyártókat zártak ki, amelyek összességében kis mennyiségben bonyolítanak importot, a szóban forgó gyártókat nem tekintették az uniós gazdasági ágazatot ért kár előidézőinek.

3.4.   Az uniós gazdasági ágazat által folytatott importtevékenység

| (132) | Az argentin biodízelgyártók szövetsége, a CARBIO azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az uniós gyártók Argentínából és Indonéziából beszerzett importja idézte elő. A szóban forgó behozatalt az ágazat önmagának okozott kárnak minősíti, és érvelése szerint nem tekinthető az argentin gyártók magatartásán alapuló károkozó tényezőnek. |
| --- | --- |

(132)

Az argentin biodízelgyártók szövetsége, a CARBIO azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az uniós gyártók Argentínából és Indonéziából beszerzett importja idézte elő. A szóban forgó behozatalt az ágazat önmagának okozott kárnak minősíti, és érvelése szerint nem tekinthető az argentin gyártók magatartásán alapuló károkozó tényezőnek.

| (133) | Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok egyértelműen rámutatnak, hogy a figyelembe vett időszakban az Argentínából és Indonéziából származó import mennyisége a vizsgálati időszakot jellemző, e két országból származó teljes importmennyiség 60 %-át tette ki. Egyúttal úgy nyilatkoztak, hogy a behozatalra a saját érdekükben került sor. Az említett import dömpingelt árai jelentette rövid távú előnyök révén az uniós gyártók középtávon fenntarthatták üzleti tevékenységüket. |
| --- | --- |

(133)

Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott adatok egyértelműen rámutatnak, hogy a figyelembe vett időszakban az Argentínából és Indonéziából származó import mennyisége a vizsgálati időszakot jellemző, e két országból származó teljes importmennyiség 60 %-át tette ki. Egyúttal úgy nyilatkoztak, hogy a behozatalra a saját érdekükben került sor. Az említett import dömpingelt árai jelentette rövid távú előnyök révén az uniós gyártók középtávon fenntarthatták üzleti tevékenységüket.

| (134) | Az uniós gazdasági ágazat 2011-ben, valamint a vizsgálati időszakban jelentősen növelte a dömpingelt árú biodízel behozatalát; ez egybeesett azzal időszakkal, amikor egyrészt a biodízelre és alapanyagaira alkalmazott differenciált exportvám leginkább éreztette hatását, másrészt a nyersanyag (szójababolaj és pálmaolaj) behozatala a késztermék behozatalával összevetve gazdaságilag veszteségesnek bizonyult. Mindkét ország differenciált exportadó-rendszere magasabb adót vet ki a nyersanyagok exportjára, mint a késztermékekére. A párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálat elemzi, hogy a differenciált exportadórendszer a szubvencióellenes alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(134)

Az uniós gazdasági ágazat 2011-ben, valamint a vizsgálati időszakban jelentősen növelte a dömpingelt árú biodízel behozatalát; ez egybeesett azzal időszakkal, amikor egyrészt a biodízelre és alapanyagaira alkalmazott differenciált exportvám leginkább éreztette hatását, másrészt a nyersanyag (szójababolaj és pálmaolaj) behozatala a késztermék behozatalával összevetve gazdaságilag veszteségesnek bizonyult. Mindkét ország differenciált exportadó-rendszere magasabb adót vet ki a nyersanyagok exportjára, mint a késztermékekére. A párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálat elemzi, hogy a differenciált exportadórendszer a szubvencióellenes alaprendelet 2. cikke értelmében támogatásnak minősül-e.

| (135) | A vizsgálati időszakon belül néhány hónapig például az Argentínából származó szójababolaj importára meghaladta az SME importárát, minek következtében a szójababolaj-vásárlás gazdaságilag előnytelen volt. Az adott körülmények között kizárólag az SME-vásárlás minősült gazdaságilag előnyös alternatívának. |
| --- | --- |

(135)

A vizsgálati időszakon belül néhány hónapig például az Argentínából származó szójababolaj importára meghaladta az SME importárát, minek következtében a szójababolaj-vásárlás gazdaságilag előnytelen volt. Az adott körülmények között kizárólag az SME-vásárlás minősült gazdaságilag előnyös alternatívának.

| (136) | Mindazonáltal ha az uniós gazdasági ágazat nem importált volna ilyen mennyiségű biodízelt, a behozatalt az uniós kereskedelmi vállalatok az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva bonyolították volna és értékesítették volna az uniós piacon, mivel azok hasonlóképpen az uniós gazdasági ágazattal versenyezve importálnak biodízelt az érintett országokból dízelfinomítóknak történő értékesítésre. A szóban forgó behozatal nem befolyásolja az okozati összefüggést, ezért az érvelést a Bizottság ideiglenesen visszautasítja. |
| --- | --- |

(136)

Mindazonáltal ha az uniós gazdasági ágazat nem importált volna ilyen mennyiségű biodízelt, a behozatalt az uniós kereskedelmi vállalatok az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva bonyolították volna és értékesítették volna az uniós piacon, mivel azok hasonlóképpen az uniós gazdasági ágazattal versenyezve importálnak biodízelt az érintett országokból dízelfinomítóknak történő értékesítésre. A szóban forgó behozatal nem befolyásolja az okozati összefüggést, ezért az érvelést a Bizottság ideiglenesen visszautasítja.

3.5.   Az uniós gazdasági ágazat kapacitása

| (137) | A CARBIO azt állítja továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat kárát a túlzott terjeszkedésből adódó túlkínálat okozza. Állításuk szerint a 2008-ban jellemző 50 %-os kapacitáskihasználást követően az ágazat tovább terjeszkedett annak ellenére, hogy azt nem kísérte a kereslet hasonló mértékű növekedése. |
| --- | --- |

(137)

A CARBIO azt állítja továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat kárát a túlzott terjeszkedésből adódó túlkínálat okozza. Állításuk szerint a 2008-ban jellemző 50 %-os kapacitáskihasználást követően az ágazat tovább terjeszkedett annak ellenére, hogy azt nem kísérte a kereslet hasonló mértékű növekedése.

| (138) | A figyelembe vett időszakban az egész Unióban alacsony volt a kapacitáskihasználás, a legalacsonyabb, 40 %-os szint a vizsgálati időszakban jelentkezett. Ebből következik, hogy egyes vállalatok nem használták ki a rendelkezésükre álló kapacitást. |
| --- | --- |

(138)

A figyelembe vett időszakban az egész Unióban alacsony volt a kapacitáskihasználás, a legalacsonyabb, 40 %-os szint a vizsgálati időszakban jelentkezett. Ebből következik, hogy egyes vállalatok nem használták ki a rendelkezésükre álló kapacitást.

| (139) | Ugyanakkor a kapacitáskihasználás már a figyelembe vett időszak kezdetekor is alacsony volt, és a teljes elemzett időszakban alacsony szintet mutatott; hasonlóképpen a mintában szereplő vállalatok esetében is stabil szinten maradt. |
| --- | --- |

(139)

Ugyanakkor a kapacitáskihasználás már a figyelembe vett időszak kezdetekor is alacsony volt, és a teljes elemzett időszakban alacsony szintet mutatott; hasonlóképpen a mintában szereplő vállalatok esetében is stabil szinten maradt.

| (140) | A mintába kiválasztott vállalatok változatlan kapacitáskihasználás mellett a figyelembe vett időszak kezdetekor nyereségesek, ám annak végén veszteségesek voltak. Ésszerű arra következtetni tehát, hogy változatlan kapacitáskihasználás mellett a teljes ágazat nyeresége csökkent. Ezért e tényező nem tekinthető jelentős károkozónak, mivel okozati összefüggés látszólag nem áll fenn. Ezt az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasította. |
| --- | --- |

(140)

A mintába kiválasztott vállalatok változatlan kapacitáskihasználás mellett a figyelembe vett időszak kezdetekor nyereségesek, ám annak végén veszteségesek voltak. Ésszerű arra következtetni tehát, hogy változatlan kapacitáskihasználás mellett a teljes ágazat nyeresége csökkent. Ezért e tényező nem tekinthető jelentős károkozónak, mivel okozati összefüggés látszólag nem áll fenn. Ezt az érvelést ezért a Bizottság ideiglenesen elutasította.

3.6.   Nyersanyaghiány és vertikális integráció

| (141) | A CARBIO állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a hatékonyság hiányának tudható be, elsősorban amiatt, hogy hiányzik a vertikális integráció, a nyersanyagok pedig távolról szerezhetők be. |
| --- | --- |

(141)

A CARBIO állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a hatékonyság hiányának tudható be, elsősorban amiatt, hogy hiányzik a vertikális integráció, a nyersanyagok pedig távolról szerezhetők be.

| (142) | Ezeket az érveket a Bizottság ideiglenesen elutasítja. A mintába kiválasztott vállalatok némelyikének székhelye egyszerű hozzáférést tesz lehetővé a hajón szállított nyersanyagokhoz, mások egyazon a telepen alakították ki biodízelüzemüket és növényi olajat előállító üzemüket. Sok dél-európai biodízelgyártó kikötői telephellyel rendelkezik, kifejezetten az Argentínából és Indonéziából importált nyersanyagokhoz való hozzáférés érdekében, vagy ugyanott működik, ahol az ügyfeleik (fosszilis olajfinomítók). Figyelembe véve, hogy a differenciált exportvám következtében a nyersanyagok ára meghaladta a késztermékét, az uniós gazdasági ágazat egyértelmű kárt szenvedett azáltal, hogy a PME és az SME uniós előállítása gazdasági szempontból lehetetlenné vált. |
| --- | --- |

(142)

Ezeket az érveket a Bizottság ideiglenesen elutasítja. A mintába kiválasztott vállalatok némelyikének székhelye egyszerű hozzáférést tesz lehetővé a hajón szállított nyersanyagokhoz, mások egyazon a telepen alakították ki biodízelüzemüket és növényi olajat előállító üzemüket. Sok dél-európai biodízelgyártó kikötői telephellyel rendelkezik, kifejezetten az Argentínából és Indonéziából importált nyersanyagokhoz való hozzáférés érdekében, vagy ugyanott működik, ahol az ügyfeleik (fosszilis olajfinomítók). Figyelembe véve, hogy a differenciált exportvám következtében a nyersanyagok ára meghaladta a késztermékét, az uniós gazdasági ágazat egyértelmű kárt szenvedett azáltal, hogy a PME és az SME uniós előállítása gazdasági szempontból lehetetlenné vált.

3.7.   Egyéb szabályozási tényezők

| (143) | A CARBIO több olyan szabályozási tényezőre hivatkozott, amelyek állításuk szerint kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak; ezek némelyike javaslat, amely még nem lépett hatályba. Ugyanakkor előtérbe helyezik a kétszeres beszámításon alapuló rendszert, amelynek leírása az alábbiakban található. |
| --- | --- |

(143)

A CARBIO több olyan szabályozási tényezőre hivatkozott, amelyek állításuk szerint kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak; ezek némelyike javaslat, amely még nem lépett hatályba. Ugyanakkor előtérbe helyezik a kétszeres beszámításon alapuló rendszert, amelynek leírása az alábbiakban található.

| (144) | A megújulóenergia-irányelv előírja, hogy a tagállamok a felhasználóknak történő értékesítés előtt a biodízelt maghatározott arányban elegyítsék ásványi dízellel. Néhány tagállam élt azzal a megújulóenergia-irányelvbe foglalt rendelkezéssel, hogy az említett arány megfelezhető, amennyiben a felhasznált biodízel hulladékolajból vagy használt állati eredetű zsírból készül. Például ha egy adott tagállam előírásai szerint 7 %-nyi biodízel 93 %-nyi ásványi dízellel elegyítendő, a szóban forgó 7 %-os arány hulladékolajból előállított biodízel alkalmazásakor 3,5 %-ra csökken. |
| --- | --- |

(144)

A megújulóenergia-irányelv előírja, hogy a tagállamok a felhasználóknak történő értékesítés előtt a biodízelt maghatározott arányban elegyítsék ásványi dízellel. Néhány tagállam élt azzal a megújulóenergia-irányelvbe foglalt rendelkezéssel, hogy az említett arány megfelezhető, amennyiben a felhasznált biodízel hulladékolajból vagy használt állati eredetű zsírból készül. Például ha egy adott tagállam előírásai szerint 7 %-nyi biodízel 93 %-nyi ásványi dízellel elegyítendő, a szóban forgó 7 %-os arány hulladékolajból előállított biodízel alkalmazásakor 3,5 %-ra csökken.

| (145) | A CARBIO állítása szerint a kétszeres beszámításra vonatkozó szabályok okozták az úgynevezett „első generációs” biodízel értékesítésében bekövetkezett 1 millió tonnányi visszaesést, és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár emiatt következett be. Az állítást a Bizottság visszautasítja, mivel az uniós gyártók mintájában olyan vállalatok is megtalálhatók, amelyek kétszeresen beszámított biodízelt gyártanak, ugyanakkor pénzügyi helyzetük nem tér el lényegesen a mintában szereplő, szűz növényolajakból biodízelt előállító vállalatokétól. Adataik ellenőrzésekor ezek a vállalatok rámutattak, hogy esetükben a biodízel árára hatással volt az Argentínából és Indonéziából származó dömpingelt import alacsony ára, mivel közvetett versenyben állnak az érintett országokból érkező PME-vel és SME-vel. |
| --- | --- |

(145)

A CARBIO állítása szerint a kétszeres beszámításra vonatkozó szabályok okozták az úgynevezett „első generációs” biodízel értékesítésében bekövetkezett 1 millió tonnányi visszaesést, és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár emiatt következett be. Az állítást a Bizottság visszautasítja, mivel az uniós gyártók mintájában olyan vállalatok is megtalálhatók, amelyek kétszeresen beszámított biodízelt gyártanak, ugyanakkor pénzügyi helyzetük nem tér el lényegesen a mintában szereplő, szűz növényolajakból biodízelt előállító vállalatokétól. Adataik ellenőrzésekor ezek a vállalatok rámutattak, hogy esetükben a biodízel árára hatással volt az Argentínából és Indonéziából származó dömpingelt import alacsony ára, mivel közvetett versenyben állnak az érintett országokból érkező PME-vel és SME-vel.

| (146) | Az érvek között az is szerepelt, hogy az uniós gazdasági ágazat kárát a második generációs bioüzemanyagokba történő – többek között a hulladékolajak felhasználására irányuló – beruházások fokozásának elmaradása okozza. Ezt az érvet a Bizottság ideiglenesen visszautasítja, mivel az Unióban nem áll kellő mennyiségben rendelkezésre hulladékolaj ahhoz, hogy jelentősen növeljék a feldolgozási mennyiséget. |
| --- | --- |

(146)

Az érvek között az is szerepelt, hogy az uniós gazdasági ágazat kárát a második generációs bioüzemanyagokba történő – többek között a hulladékolajak felhasználására irányuló – beruházások fokozásának elmaradása okozza. Ezt az érvet a Bizottság ideiglenesen visszautasítja, mivel az Unióban nem áll kellő mennyiségben rendelkezésre hulladékolaj ahhoz, hogy jelentősen növeljék a feldolgozási mennyiséget.

3.8.   Tagállami korlátozások

| (147) | A CARBIO állítása értelmében az uniós gazdasági ágazat kárát a több tagállamban hatályos, piacra lépést korlátozó kvóta- és adórendszerből adódóan nem okozhatta az érintett országokból származó import. Továbbá állításuk szerint egyes uniós piacok az időjárási viszonyok miatt zártak az SME-vel és a PME-vel szemben. |
| --- | --- |

(147)

A CARBIO állítása értelmében az uniós gazdasági ágazat kárát a több tagállamban hatályos, piacra lépést korlátozó kvóta- és adórendszerből adódóan nem okozhatta az érintett országokból származó import. Továbbá állításuk szerint egyes uniós piacok az időjárási viszonyok miatt zártak az SME-vel és a PME-vel szemben.

| (148) | Helyénvaló meglátás, hogy a PME 13°C-os hidegszűrhetőségi határhőmérséklete (CFPP) azt vonja maga után, hogy a PME-t nem lehet a teljes Unióban felhasználni anélkül, hogy a CFPP csökkentése érdekében azt egyéb biodízelekkel elegyítenék. Az SME 0°C-os CFPP-értéke azonban lehetővé teszi a szélesebb körű felhasználást, különösen a nyári hónapokban. |
| --- | --- |

(148)

Helyénvaló meglátás, hogy a PME 13°C-os hidegszűrhetőségi határhőmérséklete (CFPP) azt vonja maga után, hogy a PME-t nem lehet a teljes Unióban felhasználni anélkül, hogy a CFPP csökkentése érdekében azt egyéb biodízelekkel elegyítenék. Az SME 0°C-os CFPP-értéke azonban lehetővé teszi a szélesebb körű felhasználást, különösen a nyári hónapokban.

| (149) | A vizsgálat során részletesen elemezték azt az érvelést, miszerint egyes tagállamok szabályozási rendszerei idézik elő az uniós gazdasági ágazat kárát. |
| --- | --- |

(149)

A vizsgálat során részletesen elemezték azt az érvelést, miszerint egyes tagállamok szabályozási rendszerei idézik elő az uniós gazdasági ágazat kárát.

| (150) | Egyes tagállamokban kvótarendszer van érvényben, amely meghatározott termelési kvótát ad az adott tagállam vállalatainak, illetve egyéb uniós vállalatoknak. Mindeddig a legtöbb országban az adórendszer révén előnyöket biztosítottak, ám ezek mérséklése vagy visszavonása folyamatban van. |
| --- | --- |

(150)

Egyes tagállamokban kvótarendszer van érvényben, amely meghatározott termelési kvótát ad az adott tagállam vállalatainak, illetve egyéb uniós vállalatoknak. Mindeddig a legtöbb országban az adórendszer révén előnyöket biztosítottak, ám ezek mérséklése vagy visszavonása folyamatban van.

| (151) | Franciaország például tonnánként 90 EUR adókedvezményt biztosít a kvótában előállított biodízelre. Tekintettel ugyanakkor a dömpingelt behozatal alacsony árára, még az adókedvezmény ellenére is gyakran olcsóbb a biodízelt importálni, mint az uniós gazdasági ágazattól vásárolni Mindezt az is alátámasztja, hogy az argentin import határozottan jelen van a francia piacon. |
| --- | --- |

(151)

Franciaország például tonnánként 90 EUR adókedvezményt biztosít a kvótában előállított biodízelre. Tekintettel ugyanakkor a dömpingelt behozatal alacsony árára, még az adókedvezmény ellenére is gyakran olcsóbb a biodízelt importálni, mint az uniós gazdasági ágazattól vásárolni Mindezt az is alátámasztja, hogy az argentin import határozottan jelen van a francia piacon.

| (152) | Némely tagállamban az éghajlati viszonyok vagy a kvótarendszer miatt nincs jelen az Argentínából és Indonéziából származó import. Ugyanakkor az Unió túlnyomó részén piacra lépett az Argentínából és Indonéziából származó import, vagy azért, mert nincs érvényben kvótarendszer, vagy azért, mert ára a tagállam által adott esetben biztosított adókedvezmény ellenére is alacsony. |
| --- | --- |

(152)

Némely tagállamban az éghajlati viszonyok vagy a kvótarendszer miatt nincs jelen az Argentínából és Indonéziából származó import. Ugyanakkor az Unió túlnyomó részén piacra lépett az Argentínából és Indonéziából származó import, vagy azért, mert nincs érvényben kvótarendszer, vagy azért, mert ára a tagállam által adott esetben biztosított adókedvezmény ellenére is alacsony.

| (153) | Abból adódóan, hogy az Unióban előállított RME-vel vagy egyéb biodízellel elegyített PME és SME a teljes Unióban értékesíthető, továbbá a dömpingelt árú import nagy mennyiségben jelen van még azokban a tagállamokban is, amelyek adókedvezmény-rendszert léptettek életbe, az érvelést a Bizottság ideiglenesen visszautasítja, mivel a hatályos kvóta- és adórendszerek nem befolyásolják a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(153)

Abból adódóan, hogy az Unióban előállított RME-vel vagy egyéb biodízellel elegyített PME és SME a teljes Unióban értékesíthető, továbbá a dömpingelt árú import nagy mennyiségben jelen van még azokban a tagállamokban is, amelyek adókedvezmény-rendszert léptettek életbe, az érvelést a Bizottság ideiglenesen visszautasítja, mivel a hatályos kvóta- és adórendszerek nem befolyásolják a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (154) | A fenti elemzés rámutatott, hogy az érintett országokból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése jelentősen megnőtt. Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy ez a behozatal a vizsgálati időszakban alákínált az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott árnak. |
| --- | --- |

(154)

A fenti elemzés rámutatott, hogy az érintett országokból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése jelentősen megnőtt. Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy ez a behozatal a vizsgálati időszakban alákínált az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott árnak.

| (155) | Az adatok azt mutatják, hogy az érintett országokból származó olcsó import volumenének növekedésével párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(155)

Az adatok azt mutatják, hogy az érintett országokból származó olcsó import volumenének növekedésével párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete jelentősen romlott.

| (156) | A fenti elemzés kellőképpen megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. Az elemzés alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(156)

A fenti elemzés kellőképpen megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. Az elemzés alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

| (157) | A dömpingelt importtól eltérő ismert tényezőket az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdése alapján értékelték, és semmi sem támasztja alá, hogy az említett tényezők befolyásolják a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(157)

A dömpingelt importtól eltérő ismert tényezőket az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdése alapján értékelték, és semmi sem támasztja alá, hogy az említett tényezők befolyásolják a kár és a dömpingelt behozatal hatása közötti okozati összefüggést.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (158) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétét alátámasztó megállapítás ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(158)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétét alátámasztó megállapítás ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és a felhasználók érdekeit is.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (159) | A fentiekben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el, amit az érintett országokból származó dömpingelt behozatal okozott. Az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén valószínűleg folytatódna az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása. Az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2009 és a vizsgálati időszak között elsősorban a nyereségesség +3 %-ról – 2,5 %-ra történő csökkenése jellemezte. A teljesítmény további visszaesése végeredményben a termelés mérsékléséhez és még több telephely bezárásához vezetne, ami veszélyeztetné a foglalkoztatottságot és a beruházásokat az Unióban. |
| --- | --- |

(159)

A fentiekben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el, amit az érintett országokból származó dömpingelt behozatal okozott. Az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén valószínűleg folytatódna az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása. Az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2009 és a vizsgálati időszak között elsősorban a nyereségesség +3 %-ról – 2,5 %-ra történő csökkenése jellemezte. A teljesítmény további visszaesése végeredményben a termelés mérsékléséhez és még több telephely bezárásához vezetne, ami veszélyeztetné a foglalkoztatottságot és a beruházásokat az Unióban.

| (160) | Intézkedések bevezetése esetén helyreállna a tisztességes piaci verseny. Az uniós gazdasági ágazat nyereségességének kedvezőtlen alakulása egyrészt abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatallal, másrészt abból, hogy a két ország exportadórendszere az uniós piacon csökkenti az SME és a PME importárát, és növeli a nyersanyagárakat. A dömpingellenes intézkedések alkalmazása várhatóan olyan helyzetbe hozná az uniós gazdasági ágazatot, hogy annak nyereségessége a tőkeigényes ágazat számára szükséges szintnek megfelelően alakulna. |
| --- | --- |

(160)

Intézkedések bevezetése esetén helyreállna a tisztességes piaci verseny. Az uniós gazdasági ágazat nyereségességének kedvezőtlen alakulása egyrészt abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt az érintett országokból származó olcsó dömpingelt behozatallal, másrészt abból, hogy a két ország exportadórendszere az uniós piacon csökkenti az SME és a PME importárát, és növeli a nyersanyagárakat. A dömpingellenes intézkedések alkalmazása várhatóan olyan helyzetbe hozná az uniós gazdasági ágazatot, hogy annak nyereségessége a tőkeigényes ágazat számára szükséges szintnek megfelelően alakulna.

| (161) | Az intézkedések révén az uniós gazdasági ágazatnak minden bizonnyal lehetősége lesz arra, hogy a vizsgálat során feltárt, kárt okozót dömpinget ellensúlyozza. |
| --- | --- |

(161)

Az intézkedések révén az uniós gazdasági ágazatnak minden bizonnyal lehetősége lesz arra, hogy a vizsgálat során feltárt, kárt okozót dömpinget ellensúlyozza.

2.   A független uniós importőrök/kereskedők érdekei

| (162) | A független uniós importőröket/kereskedőket felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. A vizsgálat során nem működött együtt egyetlen importőr sem. |
| --- | --- |

(162)

A független uniós importőröket/kereskedőket felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. A vizsgálat során nem működött együtt egyetlen importőr sem.

| (163) | A független uniós importőrök/kereskedők által rendelkezésre bocsátott adatok hiányában semmi sem bizonyította, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen sértené e felek érdekeit. |
| --- | --- |

(163)

A független uniós importőrök/kereskedők által rendelkezésre bocsátott adatok hiányában semmi sem bizonyította, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen sértené e felek érdekeit.

3.   A felhasználók és a fogyasztók érdeke

| (164) | A Bizottság az ásványi dízel előállításában és forgalmazásában érdekelt, valamint az ásványi dízel biodízellel történő keverésére kötelezett összes ismert felhasználó vállalatnak kérdőíveket küldött az eljárás megindításakor. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság az ásványi dízel előállításában és forgalmazásában érdekelt, valamint az ásványi dízel biodízellel történő keverésére kötelezett összes ismert felhasználó vállalatnak kérdőíveket küldött az eljárás megindításakor.

| (165) | A kérdőívet három biodízel-felhasználó töltötte ki, amelyben azt állították, hogy a biodízel az üzleti tevékenységük csekély részét teszi ki. Kijelentették, hogy amennyiben törvényileg kötelezően biodízelt kellene vásárolniuk és a korábbiakhoz hasonlóan a biodízel árára vámot vetnének ki, azt automatikusan ügyfeleikre terhelnék át. |
| --- | --- |

(165)

A kérdőívet három biodízel-felhasználó töltötte ki, amelyben azt állították, hogy a biodízel az üzleti tevékenységük csekély részét teszi ki. Kijelentették, hogy amennyiben törvényileg kötelezően biodízelt kellene vásárolniuk és a korábbiakhoz hasonlóan a biodízel árára vámot vetnének ki, azt automatikusan ügyfeleikre terhelnék át.

| (166) | Tekintettel arra, hogy korlátozott mértékben áll rendelkezésre információ, az intézkedések várhatóan roppant korlátozott mértékben érintik a végső felhasználókat, mivel a kutaknál általuk megvásárolt ásványi dízelhez csekély arányban elegyítenek biodízelt. Semmi sem támasztotta alá, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen sértené a felhasználók vagy a fogyasztók érdekeit. |
| --- | --- |

(166)

Tekintettel arra, hogy korlátozott mértékben áll rendelkezésre információ, az intézkedések várhatóan roppant korlátozott mértékben érintik a végső felhasználókat, mivel a kutaknál általuk megvásárolt ásványi dízelhez csekély arányban elegyítenek biodízelt. Semmi sem támasztotta alá, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen sértené a felhasználók vagy a fogyasztók érdekeit.

4.   A nyersanyag-beszállítók érdeke

| (167) | A nyersanyag-beszállítók egyik szövetsége, a FEDIOL (az európai növényi olaj és fehérjekészítmény ágazat európai képviseleti szövetsége) kitöltötte a nyersanyag-beszállítóknak küldött kérdőívet. Állítása értelmében az érintett országokból származó import az egész Unióban csökkentette a repcemagolaj iránti keresletet; a kereslet-visszaesés 2009 és 2011 között meghaladta az 1 millió tonnát. |
| --- | --- |

(167)

A nyersanyag-beszállítók egyik szövetsége, a FEDIOL (az európai növényi olaj és fehérjekészítmény ágazat európai képviseleti szövetsége) kitöltötte a nyersanyag-beszállítóknak küldött kérdőívet. Állítása értelmében az érintett országokból származó import az egész Unióban csökkentette a repcemagolaj iránti keresletet; a kereslet-visszaesés 2009 és 2011 között meghaladta az 1 millió tonnát.

| (168) | A FEDIOL szerint az intézkedések bevezetése kedvező hatást gyakorol az uniós beszállító-ágazatra, mivel növekszik a kapacitáskihasználás. A repcemagolaj iránti kereslet növekedése a takarmánykeverék-ágazatban is éreztetné hatását – ez a repcemagolaj előállításakor és a repcemagtermelő uniós mezőgazdasági ágazat tevékenységéből keletkező maradékanyag. |
| --- | --- |

(168)

A FEDIOL szerint az intézkedések bevezetése kedvező hatást gyakorol az uniós beszállító-ágazatra, mivel növekszik a kapacitáskihasználás. A repcemagolaj iránti kereslet növekedése a takarmánykeverék-ágazatban is éreztetné hatását – ez a repcemagolaj előállításakor és a repcemagtermelő uniós mezőgazdasági ágazat tevékenységéből keletkező maradékanyag.

| (169) | A rendelkezésre bocsátott adatok ezért alátámasztják, hogy az intézkedések elrendelése az uniós nyersanyag-beszállítók érdekében áll. |
| --- | --- |

(169)

A rendelkezésre bocsátott adatok ezért alátámasztják, hogy az intézkedések elrendelése az uniós nyersanyag-beszállítók érdekében áll.

5.   Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés

| (170) | Az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalával kapcsolatos intézkedések meghozatala egyértelműen az Unió érdekeit szolgálná. Lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára a növekedést és a dömpingelt behozatal okozta kár ellensúlyozását. Amennyiben azonban nem kerül sor intézkedésre, az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, és további gazdasági szereplők hagynának fel tevékenységükkel. Jóllehet a felhasználók és az importőrök tekintetében nem lehetett egyértelmű következtetést levonni, az intézkedések bevezetése nagy valószínűséggel a nyersanyag-beszállítók érdekeit szolgálná. |
| --- | --- |

(170)

Az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalával kapcsolatos intézkedések meghozatala egyértelműen az Unió érdekeit szolgálná. Lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára a növekedést és a dömpingelt behozatal okozta kár ellensúlyozását. Amennyiben azonban nem kerül sor intézkedésre, az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, és további gazdasági szereplők hagynának fel tevékenységükkel. Jóllehet a felhasználók és az importőrök tekintetében nem lehetett egyértelmű következtetést levonni, az intézkedések bevezetése nagy valószínűséggel a nyersanyag-beszállítók érdekeit szolgálná.

| (171) | Nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek arra utalnak, hogy az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára bevezetendő ideiglenes dömpingellenes vámok az Unió érdekével ellentétesek lennének. |
| --- | --- |

(171)

Nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek arra utalnak, hogy az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára bevezetendő ideiglenes dömpingellenes vámok az Unió érdekével ellentétesek lennének.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (172) | A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(172)

A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (173) | A Bizottság az említett intézkedések mértékének meghatározásához a megállapított dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe, anélkül hogy azokat túllépnék. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság az említett intézkedések mértékének meghatározásához a megállapított dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe, anélkül hogy azokat túllépnék.

| (174) | A káros dömping hatásainak ellensúlyozásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amely rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt import hiányában ésszerűen elérhető lenne. |
| --- | --- |

(174)

A káros dömping hatásainak ellensúlyozásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amely rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt import hiányában ésszerűen elérhető lenne.

| (175) | Ebben a tekintetben a Bizottság úgy vélte, hogy a forgalom 15 %-ával megegyező haszonkulcs olyan megfelelő szint, amelyet az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában várhatott volna az előző, Amerikai Egyesült Államokból származó importtal kapcsolatos vizsgálat megállapításai alapján; akkor is ezt a szintet tekintették méltányosnak az ágazat hosszú távú termelési beruházásainak biztosítása tekintetében. |
| --- | --- |

(175)

Ebben a tekintetben a Bizottság úgy vélte, hogy a forgalom 15 %-ával megegyező haszonkulcs olyan megfelelő szint, amelyet az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában várhatott volna az előző, Amerikai Egyesült Államokból származó importtal kapcsolatos vizsgálat megállapításai alapján; akkor is ezt a szintet tekintették méltányosnak az ágazat hosszú távú termelési beruházásainak biztosítása tekintetében.

| (176) | Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámításához a mintába kiválasztott uniós gyártók értékesítési árait kiigazították a vizsgálati időszak tényleges nyereségével és veszteségével, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(176)

Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámításához a mintába kiválasztott uniós gyártók értékesítési árait kiigazították a vizsgálati időszak tényleges nyereségével és veszteségével, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot.

| (177) | Ezt követően a mintába kiválasztott exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított importára súlyozott átlagát és a mintába kiválasztott uniós gyártók által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó árát összehasonlítva határozták meg a szükséges áremelést. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(177)

Ezt követően a mintába kiválasztott exportáló gyártóknak az alákínálás kiszámításához megállapított importára súlyozott átlagát és a mintába kiválasztott uniós gyártók által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó árát összehasonlítva határozták meg a szükséges áremelést. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (178) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára a dömping- és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve – a kisebb vámtétel szabályával összhangban – ideiglenes dömpingellenes vámok bevezetését kell elrendelni. |
| --- | --- |

(178)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Argentínából és Indonéziából származó biodízel behozatalára a dömping- és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve – a kisebb vámtétel szabályával összhangban – ideiglenes dömpingellenes vámok bevezetését kell elrendelni.

| (179) | A dömpingellenes vámok megállapításához összehasonlították a kár megszüntetéséhez szükséges szinteket és a dömpingkülönbözeteket. Ennek alapján az ideiglenes vámok a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:









  Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet | Ideiglenes kárkülönbözet | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentína | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario | 10,6 % | 27,8 % | 10,6 % |
| | Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 10,6 % | 27,8 % | 10,6 % |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 7,2 % | 30,9 % | 7,2 % |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Egyéb együttműködő vállalatok | 7,9 % | 31 % | 7,9 % |
| | Összes többi vállalat | 10,6 % | 31,8 % | 10,6 % |
| Indonézia | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 0,0 % | | 0,0 % |
| | PT. Musim Mas, Medan | 2,8 % | 23,3 % | 2,8 % |
| | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 5,3 % | 27,1 % | 5,3 % |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan | 9,6 % | 26,4 % | 9,6 % |
| | PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 9,6 % | 26,4 % | 9,6 % |
| | Egyéb együttműködő vállalatok | 6,5 % | 25,3 % | 6,5 % |
| | Összes többi vállalat | 9,6 % | 27,1 % | 9,6 % |

(179)

A dömpingellenes vámok megállapításához összehasonlították a kár megszüntetéséhez szükséges szinteket és a dömpingkülönbözeteket. Ennek alapján az ideiglenes vámok a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Ideiglenes kárkülönbözet

Ideiglenes dömpingellenes vám

Argentína

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario

10,6 %

27,8 %

10,6 %

Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

10,6 %

27,8 %

10,6 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

7,2 %

30,9 %

7,2 %

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Egyéb együttműködő vállalatok

7,9 %

31 %

7,9 %

Összes többi vállalat

10,6 %

31,8 %

10,6 %

Indonézia

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta

0,0 %

0,0 %

PT. Musim Mas, Medan

2,8 %

23,3 %

2,8 %

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan

5,3 %

27,1 %

5,3 %

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

9,6 %

26,4 %

9,6 %

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

9,6 %

26,4 %

9,6 %

Egyéb együttműködő vállalatok

6,5 %

25,3 %

6,5 %

Összes többi vállalat

9,6 %

27,1 %

9,6 %

| (180) | Mivel a dömpingellenes vám a tiszta biodízelre és azokra a keverékekre is alkalmazandó, amelyek biodízelt tartalmaznak (a biodízel-tartalom súlyával arányosan), annak érdekében, hogy a tagállamok vámhatóságai a vámot megfelelően szedjék be, pontosabb és helyénvalóbb a vámot EUR/tonna nettó tömeg szerinti rögzített értékben kifejezni és az importált tiszta biodízelre, valamint a keverékek biodízel-tartalmára alkalmazni. |
| --- | --- |

(180)

Mivel a dömpingellenes vám a tiszta biodízelre és azokra a keverékekre is alkalmazandó, amelyek biodízelt tartalmaznak (a biodízel-tartalom súlyával arányosan), annak érdekében, hogy a tagállamok vámhatóságai a vámot megfelelően szedjék be, pontosabb és helyénvalóbb a vámot EUR/tonna nettó tömeg szerinti rögzített értékben kifejezni és az importált tiszta biodízelre, valamint a keverékek biodízel-tartalmára alkalmazni.

| (181) | Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámokat a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámok (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó érintett termékek behozatalára alkalmazandók, amelyeket az említett vállalatok és az említett konkrét jogi személyek állítottak elő. A rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – ideértve a külön említett vállalatokhoz kapcsolódó vállalatokat is – által gyártott érintett termékek importjára nem ezeket a vámokat, hanem az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(181)

Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámokat a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámok (ellentétben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó érintett termékek behozatalára alkalmazandók, amelyeket az említett vállalatok és az említett konkrét jogi személyek állítottak elő. A rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – ideértve a külön említett vállalatokhoz kapcsolódó vállalatokat is – által gyártott érintett termékek importjára nem ezeket a vámokat, hanem az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámot kell alkalmazni.

| (182) | A vállalatspecifikus egyedi dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (8), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával. |
| --- | --- |

(182)

A vállalatspecifikus egyedi dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően benyújtott kérelmeket) haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (8), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.

| (183) | A Bizottság a 2013. január 28-i 79/2013/EU bizottsági rendelettel nyilvántartásba vételt vezetett be az érintett termék érintett országokból származó behozatalára. Mindezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti lehetséges visszamenőleges alkalmazása indokolta. Az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság nem hoz döntést a dömpingellenes intézkedések lehetséges visszamenőleges alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság a 2013. január 28-i 79/2013/EU bizottsági rendelettel nyilvántartásba vételt vezetett be az érintett termék érintett országokból származó behozatalára. Mindezt a dömpingellenes intézkedéseknek az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerinti lehetséges visszamenőleges alkalmazása indokolta. Az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság nem hoz döntést a dömpingellenes intézkedések lehetséges visszamenőleges alkalmazásáról.

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (184) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek lehetőséget kapnak arra, hogy e rendelet kihirdetésétől számított egy hónapon belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve meghallgatást kérjenek. A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából ismételten megvizsgálják, |
| --- | --- |

(184)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek lehetőséget kapnak arra, hogy e rendelet kihirdetésétől számított egy hónapon belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve meghallgatást kérjenek. A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából ismételten megvizsgálják,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az Argentínából és Indonéziából származó, jelenleg az ex 1516 20 98 (TARIC-kódok: 1516209821, 1516209829 és 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC-kódok: 1518009121, 1518009129 és 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC-kód: 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC-kódok: 1518009921, 1518009929 és 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC-kódok: 2710194321, 2710194329 és 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC-kódok: 2710194621, 2710194629 és2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC-kódok: 2710194721, 2710194729 és 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARIC-kódok: 3824909701, 3824909703 és 3824909704), 3826 00 10 és ex 3826 00 90 (TARIC-kódok: 3826009011, 3826009019 és 3826009030) KN-kód alá besorolt, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és/vagy paraffingázolaj – akár tisztán, akár keverék formájában történő– behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki.

(2)   Az (1) bekezdésben ismertetett és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:

| Ország | Vállalat | Ideiglenes vám
  EUR/tonna, nettó | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentína | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 104,92 | B782 |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 69,16 | B783 |
| | Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 65,24 | B784 |
| | Egyéb együttműködő vállalatok:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 75,97 | B785 |
| | Összes többi vállalat | 104,92 | B999 |
| Indonézia | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | 0 | B786 |
| | PT Musim Mas, Medan | 24,99 | B787 |
| | PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | 45,65 | B788 |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 83,84 | B789 |
| | Egyéb együttműködő vállalatok:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 57,14 | B790 |
| | Összes többi vállalat | 83,84 | B999 |

Ország

Vállalat

Ideiglenes vám

EUR/tonna, nettó

TARIC-kiegészítő kód

Argentína

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

104,92

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

69,16

B783

Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

65,24

B784

Egyéb együttműködő vállalatok:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

75,97

B785

Összes többi vállalat

104,92

B999

Indonézia

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

0

B786

PT Musim Mas, Medan

24,99

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

45,65

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

83,84

B789

Egyéb együttműködő vállalatok:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

57,14

B790

Összes többi vállalat

83,84

B999

(3)   A keverékekre vonatkozó dömpingellenes vámot a keverékben megtalálható, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és paraffingázolaj (vagyis a biodízel-tartalom) tömegszázalékos arányában kell alkalmazni.

(4)   Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a 2454/93/EGK rendelet (9) 145. cikke szerint kiigazítják, a dömpingellenes vámnak a fent meghatározott mennyiségek alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.

(5)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.

(2)   Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

(1)   A vámhatóságok kötelesek megszüntetni a behozatalnak a 79/2013/EU bizottsági rendelet 1. cikkével összhangban meghatározott nyilvántartásba vételét.

(2)   Az olyan termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyeket fogyasztás céljából léptettek be legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépését megelőzően, meg kell őrizni a lehetséges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás végéig.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 260., 2012.8.29., 8. o.

2

(3)  HL L 27., 2013.1.29., 10. o.

3

(4)  HL C 342., 2012.11.10., 12. o.

4

(5)  A WET BV telephelyén a Wilmar-csoport más, európai székhelyű vállalatainak könyvelését is ellenőrizték, a vállalatok a következők: Wilmar Italia SrL, Milánó Olaszország; Oxem Oleo, Mezzana Bigli, Olaszország

5

(6)  Különösen az 1602/2000/EK bizottsági rendelet 291–300. cikkével módosított 2454/93/EGK bizottsági rendelet

6

(7)  A szóban forgó tagállam a pálmazsírsav-desztillátumból (PFAD) előállított biodízelre „kétszeres beszámítást” alkalmaz, ami azt jelenti, hogy a PFAD-ból előállított bioüzemanyag hozzájárulását az egyéb bioüzemanyagok hozzájárulásához képest kétszeresen kell figyelembe venni. Ebből adódóan az ásványi dízelt mindössze fele mennyiségű kétszeresen beszámított biodízellel kell elegyíteni. A kétszeresen beszámított biodízel drágább, mint a hagyományos/egyszeresen beszámított biodízel, mivel az ügyfeleknek külön díjat számítanak fel. Ugyanakkor a szóban forgó országban bevett gyakorlat a kétszeresen beszámított biodízel tekintetében, hogy az ügyfél a felszámított díjat csak a kormány (tanúsítvánnyal igazolt) jóváhagyását követően fizeti meg, amelynek értelmében a kétszeresen beszámított biodízel megfelel az összes követelménynek, amely alapján kétszeresen beszámított biodízelnek minősül. Miután a kormány kiadja a tanúsítványt, a kapcsolódó importőr külön számlát küld az ügyfélnek a megfizetendő díjról.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

8

(9)  A Bizottság 2454/93/EGK rendelete (1993. július 2.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

9

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/26

---

A BIZOTTSÁG 491/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. május 27.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 27-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 15,0 |
| MA | 56,4 |
| TN | 54,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 48,3 |
| 0707 00 05 | AL | 27,7 |
| MK | 25,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 61,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 119,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 62,2 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,2 |
| TR | 111,4 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 10 80 | AR | 155,2 |
| BR | 95,6 |
| CL | 113,1 |
| CN | 90,5 |
| MK | 42,6 |
| NZ | 124,1 |
| US | 207,5 |
| ZA | 106,5 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 29 00 | US | 557,8 |
| ZZ | 557,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

15,0

MA

56,4

TN

54,8

TR

67,0

ZZ

48,3

0707 00 05

AL

27,7

MK

25,8

TR

132,0

ZZ

61,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

129,1

ZZ

119,9

0805 10 20

EG

49,5

IL

71,8

MA

62,2

ZZ

61,2

0805 50 10

AR

107,2

TR

111,4

ZA

98,7

ZZ

105,8

0808 10 80

AR

155,2

BR

95,6

CL

113,1

CN

90,5

MK

42,6

NZ

124,1

US

207,5

ZA

106,5

ZZ

116,9

0809 29 00

US

557,8

ZZ

557,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/28

---

A TANÁCS 2013/12/EU IRÁNYELVE

(2013. május 13.)

az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel Horvátország csatlakozási szerződésére és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 50. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Horvátország csatlakozási okmányának 50. cikke szerint, amennyiben az intézményeknek a csatlakozást megelőzően elfogadott jogi aktusait a csatlakozás miatt ki kell igazítani, és a csatlakozási okmány vagy annak mellékletei a szükséges kiigazításokról nem rendelkeznek, a Tanács a Bizottság javaslatára – ha az eredeti jogi aktusokat nem a Bizottság fogadta el – minősített többséggel elfogadja a szükséges jogi aktusokat. |
| --- | --- |

(1)

Horvátország csatlakozási okmányának 50. cikke szerint, amennyiben az intézményeknek a csatlakozást megelőzően elfogadott jogi aktusait a csatlakozás miatt ki kell igazítani, és a csatlakozási okmány vagy annak mellékletei a szükséges kiigazításokról nem rendelkeznek, a Tanács a Bizottság javaslatára – ha az eredeti jogi aktusokat nem a Bizottság fogadta el – minősített többséggel elfogadja a szükséges jogi aktusokat.

| (2) | A Horvátország csatlakozási szerződését kidolgozó és elfogadó konferencia záróokmánya jelezte, hogy a Magas Szerződő Felek politikai megállapodásra jutottak az intézmények által elfogadott jogi aktusoknak a csatlakozás miatt szükségessé váló kiigazításait illetően, és felkérték a Tanácsot és a Bizottságot, hogy e kiigazításokat a csatlakozást megelőzően fogadják el, amennyiben szükséges az uniós jog fejlődésének figyelembevételével kiegészítve és naprakésszé téve azokat. |
| --- | --- |

(2)

A Horvátország csatlakozási szerződését kidolgozó és elfogadó konferencia záróokmánya jelezte, hogy a Magas Szerződő Felek politikai megállapodásra jutottak az intézmények által elfogadott jogi aktusoknak a csatlakozás miatt szükségessé váló kiigazításait illetően, és felkérték a Tanácsot és a Bizottságot, hogy e kiigazításokat a csatlakozást megelőzően fogadják el, amennyiben szükséges az uniós jog fejlődésének figyelembevételével kiegészítve és naprakésszé téve azokat.

| (3) | A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) előírja a tagállamok számára, hogy állapítsanak meg indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzéseket, és ennek során vegyék figyelembe az Unió 2020. évi energiafogyasztását. |
| --- | --- |

(3)

A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) előírja a tagállamok számára, hogy állapítsanak meg indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzéseket, és ennek során vegyék figyelembe az Unió 2020. évi energiafogyasztását.

| (4) | Horvátország csatlakozására tekintettel az Unió 2020. évi várható energiafogyasztási értékei technikai kiigazításra szorulnak, hogy azok immár 28 tagállamra vonatkozzanak. A 2007-ben készített előrejelzések alapján a primerenergia-fogyasztás 2020-ban a 27 tagállamra vonatkozóan 1 842 Mtoe lesz. Az ugyanezen módszerrel készített előrejelzések szerint a 28 tagállamra vonatkozóan – azaz már Horvátországot is figyelembe véve – a primerenergia-fogyasztás 2020-ban 1 853 Mtoe lesz. A 20 %-os csökkentés 1 483 Mtoe értéket eredményez 2020-ban, ami az előrejelzésekhez képest 370 Mtoe csökkenésnek felel meg. E technikai kiigazításra azért van szükség, hogy a 2012/27/EU irányelv alkalmazható legyen Horvátországban. |
| --- | --- |

(4)

Horvátország csatlakozására tekintettel az Unió 2020. évi várható energiafogyasztási értékei technikai kiigazításra szorulnak, hogy azok immár 28 tagállamra vonatkozzanak. A 2007-ben készített előrejelzések alapján a primerenergia-fogyasztás 2020-ban a 27 tagállamra vonatkozóan 1 842 Mtoe lesz. Az ugyanezen módszerrel készített előrejelzések szerint a 28 tagállamra vonatkozóan – azaz már Horvátországot is figyelembe véve – a primerenergia-fogyasztás 2020-ban 1 853 Mtoe lesz. A 20 %-os csökkentés 1 483 Mtoe értéket eredményez 2020-ban, ami az előrejelzésekhez képest 370 Mtoe csökkenésnek felel meg. E technikai kiigazításra azért van szükség, hogy a 2012/27/EU irányelv alkalmazható legyen Horvátországban.

| (5) | A 2012/27/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2012/27/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2012/27/EU irányelv az ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az ezen irányelv mellékletében szereplő kiigazítások nem érintik a 2012/27/EU irányelv 28. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében megállapított határidőt.

3. cikk

Ez az irányelv Horvátország csatlakozási szerződésének hatálybalépésétől függően, annak hatálybalépése napján lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. COVENEY

---

(1)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 2012/27/EU irányelv (3) cikke a következők szerint módosul:

| a) | az (1) bekezdés második albekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az Unió 2020. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 483 Mtoe primerenergiát vagy az 1 086 Mtoe végső energiát;”; |
| --- | --- | --- |

a)

az (1) bekezdés második albekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az Unió 2020. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 483 Mtoe primerenergiát vagy az 1 086 Mtoe végső energiát;”;

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság 2014. június 30-ig értékeli az elért haladást, és felméri, hogy az Unió várhatóan eléri-e azt, hogy energiafogyasztása ne haladja meg az 1 483 Mtoe primerenergiát és/vagy az 1 086 Mtoe végső energiát 2020-ban.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság 2014. június 30-ig értékeli az elért haladást, és felméri, hogy az Unió várhatóan eléri-e azt, hogy energiafogyasztása ne haladja meg az 1 483 Mtoe primerenergiát és/vagy az 1 086 Mtoe végső energiát 2020-ban.”;

| c) | a (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | összehasonlítja az a)–c) pont szerinti eredményeket az energiafogyasztás azon mennyiségével, amelyre szükség lenne ahhoz, hogy az energiafogyasztás 2020-ban ne haladja meg az 1 483 Mtoe primerenergiát és/vagy az 1 086 Mtoe végső energiát.” |
| --- | --- | --- |

c)

a (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

összehasonlítja az a)–c) pont szerinti eredményeket az energiafogyasztás azon mennyiségével, amelyre szükség lenne ahhoz, hogy az energiafogyasztás 2020-ban ne haladja meg az 1 483 Mtoe primerenergiát és/vagy az 1 086 Mtoe végső energiát.”

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/30

---

A TANÁCS 2013/13/EU IRÁNYELVE

(2013. május 13.)

az adózás területén elfogadott egyes irányelveknek a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel Horvátország csatlakozási szerződésére és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 50. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Horvátország csatlakozási okmányának 50. cikke értelmében, amennyiben az intézményeknek a csatlakozást megelőzően elfogadott jogi aktusait a csatlakozás miatt ki kell igazítani, és a csatlakozási okmány vagy annak mellékletei a szükséges kiigazításokról nem rendelkeznek, a Tanács ennek érdekében a Bizottság ajánlása alapján, minősített többséggel eljárva elfogadja a szükséges jogi aktusokat – amennyiben az eredeti jogi aktusokat nem a Bizottság fogadta el. |
| --- | --- |

(1)

Horvátország csatlakozási okmányának 50. cikke értelmében, amennyiben az intézményeknek a csatlakozást megelőzően elfogadott jogi aktusait a csatlakozás miatt ki kell igazítani, és a csatlakozási okmány vagy annak mellékletei a szükséges kiigazításokról nem rendelkeznek, a Tanács ennek érdekében a Bizottság ajánlása alapján, minősített többséggel eljárva elfogadja a szükséges jogi aktusokat – amennyiben az eredeti jogi aktusokat nem a Bizottság fogadta el.

| (2) | Horvátország csatlakozási szerződését kidolgozó és elfogadó konferencia záróokmánya jelezte, hogy a Magas Szerződő Felek politikai megállapodásra jutottak az intézmények által elfogadott jogi aktusoknak a csatlakozás miatt szükségessé váló kiigazításait illetően, és felkérték a Tanácsot és a Bizottságot, hogy e kiigazításokat a csatlakozást megelőzően fogadják el, amennyiben szükséges, az uniós jog fejlődésének figyelembevételével kiegészítve és naprakésszé téve azokat. |
| --- | --- |

(2)

Horvátország csatlakozási szerződését kidolgozó és elfogadó konferencia záróokmánya jelezte, hogy a Magas Szerződő Felek politikai megállapodásra jutottak az intézmények által elfogadott jogi aktusoknak a csatlakozás miatt szükségessé váló kiigazításait illetően, és felkérték a Tanácsot és a Bizottságot, hogy e kiigazításokat a csatlakozást megelőzően fogadják el, amennyiben szükséges, az uniós jog fejlődésének figyelembevételével kiegészítve és naprakésszé téve azokat.

| (3) | Ezért a 83/182/EGK (1), a 2003/49/EK (2), a 2008/7/EK (3), a 2009/133/EK (4) és a 2011/96/EU (5) irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 83/182/EGK (1), a 2003/49/EK (2), a 2008/7/EK (3), a 2009/133/EK (4) és a 2011/96/EU (5) irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 83/182/EGK, 2003/49/EK, 2008/7/EK, 2009/133/EK és 2011/96/EU irányelvek ezen irányelv mellékletnek megfelelően módosulnak.

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb Horvátország Unióhoz történő csatlakozásának napjáig megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Horvátország Unióhoz történő csatlakozásának időpontjától alkalmazzák ezeket a rendelkezéseket.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv Horvátország csatlakozási szerződésének hatálybalépésétől függően, annak hatálybalépésének napján lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. COVENEY

---

(1)  Az egyes szállítóeszközök valamely tagállamba egy másik tagállamból történő ideiglenes behozatalának Közösségen belüli adómentességéről szóló, 1983. március 28-i 83/182/EGK tanácsi irányelv (HL L 105., 1983.4.23., 59. o., magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 112. o.).

1

(2)  A különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről szóló 2003. június 3-i 2003/49/EK tanácsi irányelv (HL L 157., 2003.6.26., 49. o., magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 380. o.).

2

(3)  A tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló, 2008. február 12-i 2008/7/EK tanácsi irányelv (HL L 46., 2008.2.21., 11. o.).

3

(4)  A különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, részleges szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére, valamint az SE-k vagy az SCE-k létesítő okirat szerinti székhelyének a tagállamok közötti áthelyezésére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 2009. október 19-i 2009/133/EK tanácsi irányelv (HL L 310., 2009.11.25., 34. o.).

4

(5)  A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 2011. november 30-i 2011/96/EU tanácsi irányelv (HL L 345., 2011.12.29., 8. o.).

5

---

MELLÉKLET

| 1. | A 83/182/EGK irányelv a következő szövegrésszel egészül ki:
  „HORVÁTORSZÁG






  — | poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13))”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 83/182/EGK irányelv a következő szövegrésszel egészül ki:

„HORVÁTORSZÁG

—

poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13))”.

| 2. | A 2003/49/EK irányelv a következőképpen módosul:






  a) | a 3. cikk a) pontjának iii. alpontja a következő szövegrésszel egészül ki a Franciaországra vonatkozó szövegrészt követően:






  „— | porez na dobit Horvátországban,”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2003/49/EK irányelv a következőképpen módosul:

a)

a 3. cikk a) pontjának iii. alpontja a következő szövegrésszel egészül ki a Franciaországra vonatkozó szövegrészt követően:

„—

porez na dobit Horvátországban,”;

| b) | a melléklet a következő ponttal egészül ki:






  „z) | a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „dioničko društvo”, „društvo s ograničenom odgovornošću”, és más, a horvát jog szerint létrehozott, a horvát nyereségadó hatálya alá tartozó társaságok”. |
| --- | --- | --- |

b)

a melléklet a következő ponttal egészül ki:

„z)

a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „dioničko društvo”, „društvo s ograničenom odgovornošću”, és más, a horvát jog szerint létrehozott, a horvát nyereségadó hatálya alá tartozó társaságok”.

| 3. | A 2008/7/EK irányelv I. melléklete a következő ponttal egészül ki:






  „(11a) | a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok:






  i. | dioničko društvo |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 2008/7/EK irányelv I. melléklete a következő ponttal egészül ki:

„(11a)

a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok:

i.

dioničko društvo

| ii. | društvo s ograničenom odgovornošću”. |
| --- | --- |

ii.

društvo s ograničenom odgovornošću”.

| 4. | A 2009/133/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:






  a) | az A rész a következő ponttal egészül ki:






  „ka) | a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „dioničko društvo”, „društvo s ograničenom odgovornošću”, és más, a horvát jog szerint létrehozott, a horvát nyereségadó hatálya alá tartozó társaságok;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 2009/133/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

a)

az A rész a következő ponttal egészül ki:

„ka)

a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „dioničko društvo”, „društvo s ograničenom odgovornošću”, és más, a horvát jog szerint létrehozott, a horvát nyereségadó hatálya alá tartozó társaságok;”;

| b) | a B rész a következő ponttal egészül ki:






  „— | Horvátországban: porez na dobit,”. |
| --- | --- | --- |

b)

a B rész a következő ponttal egészül ki:

„—

Horvátországban: porez na dobit,”.

| 5. | A 2011/96/EU irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:






  a) | az A rész a következő ponttal egészül ki:






  „ka) | a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „dioničko društvo”, „društvo s ograničenom odgovornošću”, és más, a horvát jog szerint létrehozott, a horvát nyereségadó hatálya alá tartozó társaságok;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 2011/96/EU irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

a)

az A rész a következő ponttal egészül ki:

„ka)

a horvát jog szerint a következőképpen ismert társaságok: „dioničko društvo”, „društvo s ograničenom odgovornošću”, és más, a horvát jog szerint létrehozott, a horvát nyereségadó hatálya alá tartozó társaságok;”;

| b) | a B. részben a következő szövegrésszel egészül ki a Franciaországra vonatkozó szövegrészt követően:






  „— | Horvátországban: porez na dobit,”. |
| --- | --- | --- |

b)

a B. részben a következő szövegrésszel egészül ki a Franciaországra vonatkozó szövegrészt követően:

„—

Horvátországban: porez na dobit,”.

---

HATÁROZATOK

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/32

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. április 25.)

a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából Ciprus által végrehajtandó egyedi intézkedésekről

(2013/236/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 126. cikke (6) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 136. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a Gazdasági és Monetáris Unió megfelelő működésének biztosítása céljából lehetőség van kifejezetten az euroövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 136. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a Gazdasági és Monetáris Unió megfelelő működésének biztosítása céljából lehetőség van kifejezetten az euroövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására.

| (2) | 2010. július 13-án a Tanács az EUMSZ 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően határozatot (1) fogadott el, mely szerint Cipruson túlzott hiány áll fenn, és az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére vonatkozó ajánlást bocsátott ki, megállapítva, hogy „a ciprusi hatóságoknak a jelenleg fennálló túlzott hiányt a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2012-ig meg kell szüntetniük”. |
| --- | --- |

(2)

2010. július 13-án a Tanács az EUMSZ 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően határozatot (1) fogadott el, mely szerint Cipruson túlzott hiány áll fenn, és az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére vonatkozó ajánlást bocsátott ki, megállapítva, hogy „a ciprusi hatóságoknak a jelenleg fennálló túlzott hiányt a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2012-ig meg kell szüntetniük”.

| (3) | A Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról szóló ajánlásban és a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programról szóló 2012. július 10-i tanácsi véleményben (2) a Tanács többek között azt ajánlotta, hogy Ciprus tegyen intézkedéseket a túlzott hiány tartós kiigazítása érdekében 2012-ben, biztosítson kellő előrehaladást az adósságcsökkentési referenciaértéke tekintetében, erősítse a pénzügyi intézmények hatékony feltőkésítésére vonatkozó szabályozó rendelkezéseket, és javítsa a versenyképességet. |
| --- | --- |

(3)

A Ciprus 2012. évi nemzeti reformprogramjáról szóló ajánlásban és a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programról szóló 2012. július 10-i tanácsi véleményben (2) a Tanács többek között azt ajánlotta, hogy Ciprus tegyen intézkedéseket a túlzott hiány tartós kiigazítása érdekében 2012-ben, biztosítson kellő előrehaladást az adósságcsökkentési referenciaértéke tekintetében, erősítse a pénzügyi intézmények hatékony feltőkésítésére vonatkozó szabályozó rendelkezéseket, és javítsa a versenyképességet.

| (4) | Ciprusra – összefüggésben az államháztartásának fenntarthatóságával – egyre nagyobb nyomás nehezedett a pénzügyi piacokon, többek között a meggyengült pénzügyi szektor számára szükséges jelentős állami támogatással kapcsolatos aggályok felerősödésével. Az egyensúlyhiány bizonyos mértékig az euroövezeti válság és a görög fejlemények negatív átgyűrűző hatásainak volt betudható. Az egyensúlyhiány egyéb összetevői pedig, ahogy az a Bizottság 2012-ben kiadott Ciprusról szóló részletes felülvizsgálatában és a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásban is rögzítve lett, belső jellegűek voltak, és hosszabb távra gyakoroltak hatást. Miközben a hitelminősítők többször leminősítették a ciprusi államkötvényeket, az ország képtelenné vált arra, hogy a hosszú távú költségvetési fenntarthatósággal összeegyeztethető kamat mellett refinanszírozza magát. Ezzel párhuzamosan a bankszektor egyre nagyobb mértékben elszigetelődött a nemzetközi piaci finanszírozástól, és a nagyobb pénzügyi intézményeknek jelentős tőkehiánnyal kellett szembenézniük. |
| --- | --- |

(4)

Ciprusra – összefüggésben az államháztartásának fenntarthatóságával – egyre nagyobb nyomás nehezedett a pénzügyi piacokon, többek között a meggyengült pénzügyi szektor számára szükséges jelentős állami támogatással kapcsolatos aggályok felerősödésével. Az egyensúlyhiány bizonyos mértékig az euroövezeti válság és a görög fejlemények negatív átgyűrűző hatásainak volt betudható. Az egyensúlyhiány egyéb összetevői pedig, ahogy az a Bizottság 2012-ben kiadott Ciprusról szóló részletes felülvizsgálatában és a 2012. július 10-i tanácsi ajánlásban is rögzítve lett, belső jellegűek voltak, és hosszabb távra gyakoroltak hatást. Miközben a hitelminősítők többször leminősítették a ciprusi államkötvényeket, az ország képtelenné vált arra, hogy a hosszú távú költségvetési fenntarthatósággal összeegyeztethető kamat mellett refinanszírozza magát. Ezzel párhuzamosan a bankszektor egyre nagyobb mértékben elszigetelődött a nemzetközi piaci finanszírozástól, és a nagyobb pénzügyi intézményeknek jelentős tőkehiánnyal kellett szembenézniük.

| (5) | Tekintettel a súlyos kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi zavarokra, a ciprusi hatóságok 2012. június 25-én hivatalosan hitel formájában nyújtandó pénzügyi támogatást kértek az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz/Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), mely támogatás célja, hogy elősegítse a ciprusi gazdaság fenntartható növekedésének visszaállítását, biztosítsa a bankrendszer megfelelő működését, valamint megőrizze az Unió és az euroövezet pénzügyi stabilitását. Az eurocsoport 2012. június 27-én felkérte a Bizottságot és a vele együttműködő Európai Központi Bankot (EKB), a ciprusi hatóságokat és az IMF-et, hogy egyeztessenek egy – a finanszírozási igényekre is kiterjedő – Ciprusnak szóló makrogazdasági kiigazítási programról, és tegyenek megfelelő intézkedéseket a pénzügyi stabilitása megőrzése érdekében a jelenlegi, komoly kihívást jelentő környezetben, melyben fennáll az állampapír-piaci zavarok átgyűrűző hatásának kockázata. 2013. március 25-én az eurocsoport politikai megállapodást ért el a ciprusi hatóságokkal a makrogazdasági kiigazítási program sarokköveiről. A program céljai a következők: a bankszektor szerkezetátalakítása és méretének csökkentése, valamint a költségvetési konszolidációra, a strukturális reformokra és a privatizációra irányuló erőfeszítések növelése. Ezenfelül, a két legnagyobb bank feltőkésítését a tervek szerint teljes egészében a bankokon belül (azaz a részvényesek, a kötvénytulajdonosok és a betétesek révén) kell megoldani. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a súlyos kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi zavarokra, a ciprusi hatóságok 2012. június 25-én hivatalosan hitel formájában nyújtandó pénzügyi támogatást kértek az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz/Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), mely támogatás célja, hogy elősegítse a ciprusi gazdaság fenntartható növekedésének visszaállítását, biztosítsa a bankrendszer megfelelő működését, valamint megőrizze az Unió és az euroövezet pénzügyi stabilitását. Az eurocsoport 2012. június 27-én felkérte a Bizottságot és a vele együttműködő Európai Központi Bankot (EKB), a ciprusi hatóságokat és az IMF-et, hogy egyeztessenek egy – a finanszírozási igényekre is kiterjedő – Ciprusnak szóló makrogazdasági kiigazítási programról, és tegyenek megfelelő intézkedéseket a pénzügyi stabilitása megőrzése érdekében a jelenlegi, komoly kihívást jelentő környezetben, melyben fennáll az állampapír-piaci zavarok átgyűrűző hatásának kockázata. 2013. március 25-én az eurocsoport politikai megállapodást ért el a ciprusi hatóságokkal a makrogazdasági kiigazítási program sarokköveiről. A program céljai a következők: a bankszektor szerkezetátalakítása és méretének csökkentése, valamint a költségvetési konszolidációra, a strukturális reformokra és a privatizációra irányuló erőfeszítések növelése. Ezenfelül, a két legnagyobb bank feltőkésítését a tervek szerint teljes egészében a bankokon belül (azaz a részvényesek, a kötvénytulajdonosok és a betétesek révén) kell megoldani.

| (6) | A jelenlegi körülmények között Ciprusnak átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagot kell elfogadnia, amelyet a hároméves makrogazdasági kiigazítási program keretében kell végrehajtani 2013 második negyedéve és 2016 első negyedéve között. |
| --- | --- |

(6)

A jelenlegi körülmények között Ciprusnak átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagot kell elfogadnia, amelyet a hároméves makrogazdasági kiigazítási program keretében kell végrehajtani 2013 második negyedéve és 2016 első negyedéve között.

| (7) | Az intézkedéscsomag célja a pénzügyi piacok bizalmának helyreállítása, a stabil makrogazdasági egyensúly visszaállítása, valamint az, hogy a gazdaság visszatérjen a fenntartható növekedéshez. Az intézkedéscsomag három pilléren nyugszik. Az első pillér a pénzügyi intézmények szerkezetátalakításán és méretük csökkentésén, valamint az ágazat felügyeletének megerősítésén alapuló – a tőke- és likviditási hiányok kezelésére irányuló erőfeszítéseket tartalmazó – pénzügyi ágazati stratégia. A második pillér egy ambiciózus, az időszak elejére ütemezett költségvetési konszolidációs stratégia végrehajtása, amely mindenekelőtt a következő intézkedéseket tartalmazza: a folyó elsődleges kiadások csökkentése, a kormányzati bevételek növelése, az állami szektor működésének javítása és a költségvetési konszolidáció fenntartása középtávon, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása és a strukturális, valamint más uniós alapokból származó források megfelelő felhasználásának biztosítása mellett. A harmadik pillér ambiciózus strukturális reformok ütemtervét jelenti, amelynek célja a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása, a makrogazdasági egyensúlyhiányok megszüntetésének lehetővé tétele, mindenekelőtt a bérindexálás rendszerének a szociális partnerekkel egyeztetett megreformálásával, valamint a piacok zavartalan működését gátló akadályok felszámolása. Összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó 2013. február 28-i politikai megállapodással, fenn kell tartani a fiatalok lehetőségeit és foglalkoztathatósági kilátásait. |
| --- | --- |

(7)

Az intézkedéscsomag célja a pénzügyi piacok bizalmának helyreállítása, a stabil makrogazdasági egyensúly visszaállítása, valamint az, hogy a gazdaság visszatérjen a fenntartható növekedéshez. Az intézkedéscsomag három pilléren nyugszik. Az első pillér a pénzügyi intézmények szerkezetátalakításán és méretük csökkentésén, valamint az ágazat felügyeletének megerősítésén alapuló – a tőke- és likviditási hiányok kezelésére irányuló erőfeszítéseket tartalmazó – pénzügyi ágazati stratégia. A második pillér egy ambiciózus, az időszak elejére ütemezett költségvetési konszolidációs stratégia végrehajtása, amely mindenekelőtt a következő intézkedéseket tartalmazza: a folyó elsődleges kiadások csökkentése, a kormányzati bevételek növelése, az állami szektor működésének javítása és a költségvetési konszolidáció fenntartása középtávon, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása és a strukturális, valamint más uniós alapokból származó források megfelelő felhasználásának biztosítása mellett. A harmadik pillér ambiciózus strukturális reformok ütemtervét jelenti, amelynek célja a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása, a makrogazdasági egyensúlyhiányok megszüntetésének lehetővé tétele, mindenekelőtt a bérindexálás rendszerének a szociális partnerekkel egyeztetett megreformálásával, valamint a piacok zavartalan működését gátló akadályok felszámolása. Összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó 2013. február 28-i politikai megállapodással, fenn kell tartani a fiatalok lehetőségeit és foglalkoztathatósági kilátásait.

| (8) | A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági szolgálatok által kiadott előrejelzések alapján (2012-ben – 0,5 %, 2013-ban – 8,2 %, 2014-ben –2,9 %, 2015-ben 2,6 %, 2016-ban pedig 3,7 %) az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2012-ben 87 %, 2013-ban 109 %, 2014-ben 123 %, 2015-ben 126 % és 2016-ban 122 % lesz. Tehát az adósság/GDP-arány 2015-ig gyorsan növekszik, majd csökkenő pályára kerül, és 2020-ra valószínűleg eléri a 105 %-ot. Az adósság dinamikáját számos vonal alatti művelet befolyásolja. A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági szolgálatok által kiadott 2013-as téli előrejelzések szerint az elsődleges államháztartási hiány 2013-ban 395 millió EUR (a GDP 2,4 %-a), 2014-ben 678 millió EUR (a GDP 4,3 %-a), 2015-ben 344 millió EUR (a GDP 2,1 %-a) lesz, majd 2016-ban 204 millió EUR-s többletbe (a GDP 1,2 %-a) fordul át. |
| --- | --- |

(8)

A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági szolgálatok által kiadott előrejelzések alapján (2012-ben – 0,5 %, 2013-ban – 8,2 %, 2014-ben –2,9 %, 2015-ben 2,6 %, 2016-ban pedig 3,7 %) az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2012-ben 87 %, 2013-ban 109 %, 2014-ben 123 %, 2015-ben 126 % és 2016-ban 122 % lesz. Tehát az adósság/GDP-arány 2015-ig gyorsan növekszik, majd csökkenő pályára kerül, és 2020-ra valószínűleg eléri a 105 %-ot. Az adósság dinamikáját számos vonal alatti művelet befolyásolja. A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági szolgálatok által kiadott 2013-as téli előrejelzések szerint az elsődleges államháztartási hiány 2013-ban 395 millió EUR (a GDP 2,4 %-a), 2014-ben 678 millió EUR (a GDP 4,3 %-a), 2015-ben 344 millió EUR (a GDP 2,1 %-a) lesz, majd 2016-ban 204 millió EUR-s többletbe (a GDP 1,2 %-a) fordul át.

| (9) | A ciprusi bankszektor hosszú távú ellenálló képességének erősítése alapvető az ország pénzügyi stabilitásának helyreállítása szempontjából, és következésképpen – tekintettel a szoros kapcsolatokra – az egész euroövezet pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából. A bankszektor jelentős méretcsökkentése és szerkezetátalakítása folyamatban van. A ciprusi képviselőház jogszabályt fogadott el a hitelintézetek helyreállítását és szanálását célzó átfogó keretrendszer létrehozásáról. Az új keretrendszer alkalmazása révén lezajlott a ciprusi bankszektor azonnali és jelentős méretcsökkentése. A bankok likviditásának megőrzése céljából átmeneti adminisztratív, ezenbelül a tőke ellenőrzésére irányuló intézkedések bevezetésére került sor. |
| --- | --- |

(9)

A ciprusi bankszektor hosszú távú ellenálló képességének erősítése alapvető az ország pénzügyi stabilitásának helyreállítása szempontjából, és következésképpen – tekintettel a szoros kapcsolatokra – az egész euroövezet pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából. A bankszektor jelentős méretcsökkentése és szerkezetátalakítása folyamatban van. A ciprusi képviselőház jogszabályt fogadott el a hitelintézetek helyreállítását és szanálását célzó átfogó keretrendszer létrehozásáról. Az új keretrendszer alkalmazása révén lezajlott a ciprusi bankszektor azonnali és jelentős méretcsökkentése. A bankok likviditásának megőrzése céljából átmeneti adminisztratív, ezenbelül a tőke ellenőrzésére irányuló intézkedések bevezetésére került sor.

| (10) | A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

(10)

A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát.

| (11) | A Bizottságnak az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve ellenőrző látogatások és a ciprusi hatóságoktól kért rendszeres – negyedévente benyújtandó – jelentések útján, rendszeres időközönként meg kell vizsgálnia a ciprusi makrogazdasági kiigazítási program következetes végrehajtását. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve ellenőrző látogatások és a ciprusi hatóságoktól kért rendszeres – negyedévente benyújtandó – jelentések útján, rendszeres időközönként meg kell vizsgálnia a ciprusi makrogazdasági kiigazítási program következetes végrehajtását.

| (12) | Ciprus szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. |
| --- | --- |

(12)

Ciprus szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson.

| (13) | A ciprusi hatóságok a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően bevonják a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket a makrogazdasági kiigazítási program előkészítésébe, végrehajtásába, monitoringjába és értékelésébe. |
| --- | --- |

(13)

A ciprusi hatóságok a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően bevonják a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket a makrogazdasági kiigazítási program előkészítésébe, végrehajtásába, monitoringjába és értékelésébe.

| (14) | A makrogazdasági kiigazítási program keretében végrehajtott intézkedésekhez nyújtott bármely, Ciprusnak nyújtott pénzügyi támogatásnak összhangban kell lennie az Unió jogi előírásaival és szakpolitikáival, különösen az uniós gazdasági kormányzási kerettel. A pénzügyi intézmények támogatására irányuló bármely intervenciót a versenyjogra vonatkozó uniós előírásokkal összhangban kell végrehajtani. A Bizottság biztosítja, hogy az európai stabilitási mechanizmus keretében kért pénzügyi támogatással összefüggésben létrejött egyetértési megállapodásban megállapított intézkedések teljes mértékben összhangban legyenek ezzel a határozattal, |
| --- | --- |

(14)

A makrogazdasági kiigazítási program keretében végrehajtott intézkedésekhez nyújtott bármely, Ciprusnak nyújtott pénzügyi támogatásnak összhangban kell lennie az Unió jogi előírásaival és szakpolitikáival, különösen az uniós gazdasági kormányzási kerettel. A pénzügyi intézmények támogatására irányuló bármely intervenciót a versenyjogra vonatkozó uniós előírásokkal összhangban kell végrehajtani. A Bizottság biztosítja, hogy az európai stabilitási mechanizmus keretében kért pénzügyi támogatással összefüggésben létrejött egyetértési megállapodásban megállapított intézkedések teljes mértékben összhangban legyenek ezzel a határozattal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A fenntartható gazdasági növekedési pályára való visszatérés, valamint a költségvetési és pénzügyi stabilitás helyreállításának megkönnyítése érdekében Ciprusnak következetesen végre kell hajtania a makrogazdasági kiigazítási programot (a továbbiakben: a program), amelynek fő elemeit e határozat 2. cikke tartalmazza. A program foglalkozik az euroövezet pénzügyi stabilitása tekintetében Cipruson felmerülő kockázatokkal, és célja, hogy minél előbb stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet alakuljon ki, és az ország ismét képes legyen önmagát teljes körűen a nemzetközi pénzügyi piacokról finanszírozni. A program kellő mértékben figyelembe veszi az EUMSZ 121., 126., 136. és 148. cikke alapján Ciprusnak címzett tanácsi ajánlásokat, valamint a Ciprus által az ajánlásoknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket, és egyúttal a szükséges szakpolitikai intézkedések kiszélesítésére, megerősítésére és elmélyítésére irányul.

(2)   A Bizottság az EKB és adott esetben az IMF közreműködésével nyomon követi a program végrehajtása terén a Ciprus által elért előrehaladást. Ciprus teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és az EKB-val. Mindenekelőtt minden olyan információt közöl velük, amelyet a program nyomon követéséhez szükségesnek találnak.

(3)   A Bizottság az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve, a ciprusi hatóságokkal együtt megvizsgálja a program azon módosításait és frissítéseit, amelyekre annak érdekében lehet szükség, hogy megfelelően figyelembe vegyék többek között a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések és a tényleges adatok közötti jelentős eltéréseket (beleértve a foglalkoztatást), a negatív átgyűrűző hatásokat, valamint a makrogazdasági és pénzügyi sokkokat.

A program zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében és az egyensúlyhiányok fenntartható módon történő megszüntetése céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatosan tanácsokat és útmutatást nyújt az országnak.

A Bizottság rendszeres időközönként értékeli a program gazdasági hatását, és ajánlást tesz a növekedés és munkahelyteremtés fokozásához, a szükséges költségvetési konszolidáció biztosításához és a káros társadalmi hatások minimalizálásához szükséges korrekciókra.

2. cikk

(1)   A program fő céljai a következők: a ciprusi bankszektor stabilitásának helyreállítása; a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció folytatása és strukturális reformok végrehajtása a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása érdekében.

(2)   Ciprus magas színvonalú tartós intézkedésekkel folytatja a túlzotthiány-eljárás keretében vállalt kötelezettségeinek megfelelő költségvetési konszolidációt, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett.

(3)   Ciprus elfogadja a (4)–(15) bekezdésben meghatározott intézkedéseket.

(4)   Ciprus készen áll további konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy a lehető leggyorsabban a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt. Konkrétabban: a hátrányos makrogazdasági hatások miatti bevételkiesés vagy a megnövekedett szociális kiadások esetén a ciprusi kormány készen áll arra, hogy további intézkedéseket tegyen a programcélok fenntartása érdekében, többek között a diszkrecionális kiadások csökkentésével, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett. A programidőszak során a programban tervezettnél nagyobb készpénzbevételt, ideértve bármely váratlan bevételt, megtakarításra vagy adósságcsökkentésre kell felhasználni. A programcélok túlteljesítése esetén, amennyiben ez tartósnak tekinthető, a későbbi években csökkenhet a kiegészítő intézkedések iránti igény.

(5)   Ciprus továbbra is gondoskodik a strukturális és más uniós alapokból származó támogatások megfelelő végrehajtásáról.

(6)   A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor mélyreható reformját és szerkezetátalakítását, és – feltőkésítéssel, likviditási helyzetük kezelésével és felügyeletük fokozásával – megerősíti az életképes bankokat. A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő:

| a) | a bankszektor likviditási helyzetének szoros ellenőrzése. A tőke szabad mozgására vonatkozó újonnan bevezetett átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, az elektronikus fizetések és a külföldre irányuló transzferek korlátai) szoros ellenőrzése. A cél az, hogy az ellenőrzésre csak addig kerüljön sor, amíg az a pénzügyi stabilitásra ható súlyos és közvetlen kockázatok elkerülése érdekében feltétlenül szükséges. A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó középtávú terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektor várható tőkeáttétel-csökkentését, és mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét. A likviditási minimumkövetelményekre vonatkozó szabályokat aktualizálni fogják a jövőbeli túlzott kibocsátási koncentráció elkerülése céljából; |
| --- | --- |

a)

a bankszektor likviditási helyzetének szoros ellenőrzése. A tőke szabad mozgására vonatkozó újonnan bevezetett átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, az elektronikus fizetések és a külföldre irányuló transzferek korlátai) szoros ellenőrzése. A cél az, hogy az ellenőrzésre csak addig kerüljön sor, amíg az a pénzügyi stabilitásra ható súlyos és közvetlen kockázatok elkerülése érdekében feltétlenül szükséges. A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó középtávú terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektor várható tőkeáttétel-csökkentését, és mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét. A likviditási minimumkövetelményekre vonatkozó szabályokat aktualizálni fogják a jövőbeli túlzott kibocsátási koncentráció elkerülése céljából;

| b) | a Bank of Cyprus és a Cyprus Popular Bank (Laiki Bank) eszközei független értékelésének végrehajtása és a Cyprus Popular Bank műveleteinek mihamarabbi integrálása a Bank of Cyprus-ba. Az értékelést haladéktalanul el kell végezni, hogy a Bank of Cyprus-nál lehetővé váljon a bankbetét-állományok cseréjének befejezése; |
| --- | --- |

b)

a Bank of Cyprus és a Cyprus Popular Bank (Laiki Bank) eszközei független értékelésének végrehajtása és a Cyprus Popular Bank műveleteinek mihamarabbi integrálása a Bank of Cyprus-ba. Az értékelést haladéktalanul el kell végezni, hogy a Bank of Cyprus-nál lehetővé váljon a bankbetét-állományok cseréjének befejezése;

| c) | a szükséges szabályozási feltételek elfogadása az alaptőke-megfelelési mutató (core Tier 1) minimumának 2013 végéig 9 %-ra való növelése tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a szükséges szabályozási feltételek elfogadása az alaptőke-megfelelési mutató (core Tier 1) minimumának 2013 végéig 9 %-ra való növelése tekintetében;

| d) | intézkedések végrehajtása annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen a bankok szerkezetátalakítása miatt az adófizetőkre háruló költségeket. Az állami támogatás igénybevétele előtt az alultőkésített kereskedelmi és szövetkezeti hitelintézeteknek a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból kell tőkeemelést végrehajtaniuk. Az állami támogatás nyújtását megelőzően a szerkezetátalakítási terveket az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően hivatalosan jóvá kell hagyni. A tőkehiányos kereskedelmi és szövetkezeti hitelintézetek, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően feltőkésítési támogatást igényelhetnek; |
| --- | --- |

d)

intézkedések végrehajtása annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen a bankok szerkezetátalakítása miatt az adófizetőkre háruló költségeket. Az állami támogatás igénybevétele előtt az alultőkésített kereskedelmi és szövetkezeti hitelintézeteknek a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból kell tőkeemelést végrehajtaniuk. Az állami támogatás nyújtását megelőzően a szerkezetátalakítási terveket az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően hivatalosan jóvá kell hagyni. A tőkehiányos kereskedelmi és szövetkezeti hitelintézetek, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően feltőkésítési támogatást igényelhetnek;

| e) | hitelnyilvántartás létrehozása, a hitel-keletkeztetési és -kezelési folyamatok hatályos szabályozási keretének felülvizsgálata és szükség esetén módosítása, a kereskedelmi bankok irányításának megerősítését célzó jogszabályok elfogadása; |
| --- | --- |

e)

hitelnyilvántartás létrehozása, a hitel-keletkeztetési és -kezelési folyamatok hatályos szabályozási keretének felülvizsgálata és szükség esetén módosítása, a kereskedelmi bankok irányításának megerősítését célzó jogszabályok elfogadása;

| f) | a bankok irányításának megerősítése, többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló felek számára nyújtott hitelezés tilalma; |
| --- | --- |

f)

a bankok irányításának megerősítése, többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló felek számára nyújtott hitelezés tilalma;

| g) | a nemteljesítő hitelek lehető legnagyobb mértékű visszafizettetése, miközben vissza kell szorítani a hitelfelvevők stratégiai nemteljesítésére irányuló ösztönzőket. Ez magában foglalja a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítését, valamint a nemteljesítő hitelek megfelelő nyomon követését és kezelését. A Central Bank of Cyprus (a ciprusi központi bank) iránymutatást ad ki a 90 napnál régebbi esedékességű hitelt nem teljesítők besorolására; |
| --- | --- |

g)

a nemteljesítő hitelek lehető legnagyobb mértékű visszafizettetése, miközben vissza kell szorítani a hitelfelvevők stratégiai nemteljesítésére irányuló ösztönzőket. Ez magában foglalja a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítését, valamint a nemteljesítő hitelek megfelelő nyomon követését és kezelését. A Central Bank of Cyprus (a ciprusi központi bank) iránymutatást ad ki a 90 napnál régebbi esedékességű hitelt nem teljesítők besorolására;

| h) | a szövetkezeti hitelintézetek és a kereskedelmi bankok szabályozásának és felügyeletének összehangolása; |
| --- | --- |

h)

a szövetkezeti hitelintézetek és a kereskedelmi bankok szabályozásának és felügyeletének összehangolása;

| i) | a szövetkezeti hitelintézetek életképességének biztosítása és – a Bizottsággal, az EKB-vel és az IMF-fel konzultálva – a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó stratégia kidolgozása. A stratégia végrehajtását 2015 közepéig be kell fejezni; |
| --- | --- |

i)

a szövetkezeti hitelintézetek életképességének biztosítása és – a Bizottsággal, az EKB-vel és az IMF-fel konzultálva – a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó stratégia kidolgozása. A stratégia végrehajtását 2015 közepéig be kell fejezni;

| j) | meg kell erősíteni a vállalati és háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését, és létre kell hozni a magánszektor célzott szerkezetátalakításának keretét, annak érdekében, hogy ezzel elősegítsék az újbóli hitelezést, és csökkentsék a hitelfelvételhez kapcsolódó megkötéseket; |
| --- | --- |

j)

meg kell erősíteni a vállalati és háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését, és létre kell hozni a magánszektor célzott szerkezetátalakításának keretét, annak érdekében, hogy ezzel elősegítsék az újbóli hitelezést, és csökkentsék a hitelfelvételhez kapcsolódó megkötéseket;

| k) | a pénzmosás elleni küzdelem keretének további megerősítése és a jogalanyok (jogi személyek és egyéb jogi formák, mint például trösztök) teljes átláthatóságának biztosítása, a legjobb gyakorlattal összhangban; |
| --- | --- |

k)

a pénzmosás elleni küzdelem keretének további megerősítése és a jogalanyok (jogi személyek és egyéb jogi formák, mint például trösztök) teljes átláthatóságának biztosítása, a legjobb gyakorlattal összhangban;

| l) | a tőkeérték szintjének megfelelő önkéntes felügyelet bevezetése; |
| --- | --- |

l)

a tőkeérték szintjének megfelelő önkéntes felügyelet bevezetése;

| m) | a rendszeres külsős bankfelügyelet stresszteszttel való kibővítése; |
| --- | --- |

m)

a rendszeres külsős bankfelügyelet stresszteszttel való kibővítése;

| n) | egy egységes, banki és hitelintézeti adatokra vonatkozó jelentéstételi rendszer kidolgozása. |
| --- | --- |

n)

egy egységes, banki és hitelintézeti adatokra vonatkozó jelentéstételi rendszer kidolgozása.

(7)   A ciprusi hatóságok 2013 során szigorúan végrehajtják Ciprus 2013. évi költségvetési törvényét, legalább 351 millió EUR-t (a GDP 2,1 %-a) kitevő tartós kiegészítő intézkedésekkel. Ciprus, jogalkotási és egyéb intézkedések révén – beleértve szükség esetén a 2013. évi költségvetési törvény módosítását is – végrehajtja a kiegészítő konszolidációs intézkedéseket. Ciprus elfogadja a következő intézkedéseket:

| a) | a kiadási oldalon a költségvetésben szerepel a lakásépítési programok kiadásainak legalább 36 millió EUR-val történő visszafogása, az állami szektor béreinek további fokozatos csökkentése és egyes szociális juttatások ésszerűsítése; |
| --- | --- |

a)

a kiadási oldalon a költségvetésben szerepel a lakásépítési programok kiadásainak legalább 36 millió EUR-val történő visszafogása, az állami szektor béreinek további fokozatos csökkentése és egyes szociális juttatások ésszerűsítése;

| b) | a bevételi oldalon a kiegészítő intézkedések magukban foglalják a vagyonadó emelését, a jogszabályban meghatározott társaságiadó-kulcs, a kamatadó, a banki illeték és a közszolgáltatások díjainak növelését; |
| --- | --- |

b)

a bevételi oldalon a kiegészítő intézkedések magukban foglalják a vagyonadó emelését, a jogszabályban meghatározott társaságiadó-kulcs, a kamatadó, a banki illeték és a közszolgáltatások díjainak növelését;

| c) | a környezetvédelmi megfontolások figyelembevételével és többletbevétel elérése céljából megreformálja a gépjárművekre vonatkozó adórendszert; |
| --- | --- |

c)

a környezetvédelmi megfontolások figyelembevételével és többletbevétel elérése céljából megreformálja a gépjárművekre vonatkozó adórendszert;

| d) | intézkedéseket vezet be az egészségügyi kiadások ellenőrzése és az egészségügyi ágazat költséghatékonyságának fokozása céljából az állami kórházak hatékonyságának, versenyképességének és költséghatékonyságának erősítése révén. Emellett Ciprus az egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek egy korlátozott körére díjfizetési rendszert vezet be; valamint |
| --- | --- |

d)

intézkedéseket vezet be az egészségügyi kiadások ellenőrzése és az egészségügyi ágazat költséghatékonyságának fokozása céljából az állami kórházak hatékonyságának, versenyképességének és költséghatékonyságának erősítése révén. Emellett Ciprus az egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek egy korlátozott körére díjfizetési rendszert vezet be; valamint

| e) | a 2012 decembere óta elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtása. |
| --- | --- |

e)

a 2012 decembere óta elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtása.

(8)   A következő intézkedések 2014. január 1-jétől alkalmazandók:

| a) | a kiadási oldalon a költségvetés tartalmazza a következőket: a célzottság javítása révén a szociális juttatásokra fordított teljes összeg csökkentése legalább 28,5 millió EUR megtakarítás elérése céljából; a közalkalmazotti és a szélesebb állami szektorbeli bérek további csökkentése; a diákok és a nyugdíjasok térítéses közlekedési bérletének bevezetése; és strukturális reformok bevezetése az oktatásban a bérkiadások csökkentése érdekében; valamint |
| --- | --- |

a)

a kiadási oldalon a költségvetés tartalmazza a következőket: a célzottság javítása révén a szociális juttatásokra fordított teljes összeg csökkentése legalább 28,5 millió EUR megtakarítás elérése céljából; a közalkalmazotti és a szélesebb állami szektorbeli bérek további csökkentése; a diákok és a nyugdíjasok térítéses közlekedési bérletének bevezetése; és strukturális reformok bevezetése az oktatásban a bérkiadások csökkentése érdekében; valamint

| b) | a bevételi oldalon a 2014. évi költségvetés tartalmazza a következőket: az állami és a magánszektorbeli munkavállalók bruttó jövedelmére kivetett ideiglenes járulék kiterjesztése 2016. december 31-ig; a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó emelése; valamint az általános társadalombiztosítási rendszerbe fizetett járulékok növelése. |
| --- | --- |

b)

a bevételi oldalon a 2014. évi költségvetés tartalmazza a következőket: az állami és a magánszektorbeli munkavállalók bruttó jövedelmére kivetett ideiglenes járulék kiterjesztése 2016. december 31-ig; a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó emelése; valamint az általános társadalombiztosítási rendszerbe fizetett járulékok növelése.

(9)   Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében Ciprus fiskális-strukturális reformokat hajt végre, amelyek többek között a következő intézkedéseket és eredményeket tartalmazzák:

| a) | az általános és az állami szektorbeli nyugdíjrendszer reformja annak érdekében, hogy a rendszer – a nyugdíjak megfelelőségének fenntartása mellett – fenntartható pályára kerüljön. Szükség esetén további reformokat kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

az általános és az állami szektorbeli nyugdíjrendszer reformja annak érdekében, hogy a rendszer – a nyugdíjak megfelelőségének fenntartása mellett – fenntartható pályára kerüljön. Szükség esetén további reformokat kell végrehajtani;

| b) | az egészségügyi kiadások növekedésének ellenőrzése a finanszírozási struktúra fenntarthatóságának és az állami egészségügyi ellátás hatékonyságának erősítése céljából; |
| --- | --- |

b)

az egészségügyi kiadások növekedésének ellenőrzése a finanszírozási struktúra fenntarthatóságának és az állami egészségügyi ellátás hatékonyságának erősítése céljából;

| c) | a közkiadások és a költségvetési folyamat hatékonyságának fokozása a jobb államháztartás-irányítás részét képező hatékony középtávú költségvetési keret révén, ami teljes mértékben megfelel a tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvnek (3), valamint a 2012. március 2-án Brüsszelben aláírt, A Gazdasági és Monetáris Unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésnek; |
| --- | --- |

c)

a közkiadások és a költségvetési folyamat hatékonyságának fokozása a jobb államháztartás-irányítás részét képező hatékony középtávú költségvetési keret révén, ami teljes mértékben megfelel a tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvnek (3), valamint a 2012. március 2-án Brüsszelben aláírt, A Gazdasági és Monetáris Unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésnek;

| d) | a köz- és magánszféra közötti partnerségek megfelelő, a legjobb gyakorlat alapján kialakított jogi és intézményi keretének elfogadása; |
| --- | --- |

d)

a köz- és magánszféra közötti partnerségek megfelelő, a legjobb gyakorlat alapján kialakított jogi és intézményi keretének elfogadása;

| e) | az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó program kidolgozása, valamint privatizációs terv kezdeményezése a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából; |
| --- | --- |

e)

az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó program kidolgozása, valamint privatizációs terv kezdeményezése a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából;

| f) | átfogó reformterv kidolgozása és végrehajtása az adóbeszedés és -igazgatás hatékonyságának és eredményességének javítása céljából, többek között a nemzetközi adóügyi együttműködést és az adózással kapcsolatos információk cseréjét szabályozó törvények és előírások teljes mértékű és megfelelő időben történő alkalmazhatóságának megőrzését célzó intézkedésekkel; |
| --- | --- |

f)

átfogó reformterv kidolgozása és végrehajtása az adóbeszedés és -igazgatás hatékonyságának és eredményességének javítása céljából, többek között a nemzetközi adóügyi együttműködést és az adózással kapcsolatos információk cseréjét szabályozó törvények és előírások teljes mértékű és megfelelő időben történő alkalmazhatóságának megőrzését célzó intézkedésekkel;

| g) | az ingatlanadó rendszerének reformja; |
| --- | --- |

g)

az ingatlanadó rendszerének reformja;

| h) | a közigazgatás reformja működésének és költséghatékonyságának javítása céljából, különösen a közszolgáltatások méretének, foglalkoztatási feltételeinek és működési felépítésének felülvizsgálata révén, a cél a kormányzati források hatékony felhasználásának biztosítása és minőségi szolgáltatás nyújtása a lakosság számára; továbbá |
| --- | --- |

h)

a közigazgatás reformja működésének és költséghatékonyságának javítása céljából, különösen a közszolgáltatások méretének, foglalkoztatási feltételeinek és működési felépítésének felülvizsgálata révén, a cél a kormányzati források hatékony felhasználásának biztosítása és minőségi szolgáltatás nyújtása a lakosság számára; továbbá

| i) | a szociális jóléti ellátások általános rendszerének és szintjeinek reformja, a források hatékony felhasználása céljából és annak biztosításához, hogy kialakuljon a jóléti támogatások és a munkavállalásra ösztönző intézkedések megfelelő egyensúlya. |
| --- | --- |

i)

a szociális jóléti ellátások általános rendszerének és szintjeinek reformja, a források hatékony felhasználása céljából és annak biztosításához, hogy kialakuljon a jóléti támogatások és a munkavállalásra ösztönző intézkedések megfelelő egyensúlya.

(10)   Ciprus végrehajtja a bérindexálás rendszerének reformját a szociális partnerekkel egyeztetve és azzal a céllal összhangban, hogy javítsa a gazdaság versenyképességét, és tükrözze a munkaerő termelékenységének alakulását. Az állami támogatások tervezett reformjának biztosítania kell, hogy a szociális támogatás biztonsági hálóként szolgáljon, és – a munkavállalásra irányuló ösztönzők fenntartása mellett – biztosítson minimumjövedelmet azok számára, akik nem tudják fenntartani az alapvető életszínvonalat. A minimálbér bármely módosításának elfogadása előtt egyeztetni kell a szociális partnerekkel, és a módosításnak összhangban kell lennie a gazdasági és munkaerő-piaci fejleményekkel.

(11)   A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) teljes körű végrehajtása érdekében Ciprus elfogadja az ágazatspecifikus jogszabályok még szükséges módosításait. A szolgáltatások piacán meg kell szüntetni az indokolatlan korlátokat, különösen a szabályozott szakmákkal összefüggésben. Az illetékes versenyhatóság működésének javítása, valamint a nemzeti szabályozási hatóságok függetlenségének és hatáskörének megerősítése révén javítani kell a versenyjogi keretet.

(12)   Ciprus 2014 végére 2 000 alá csökkenti a tulajdonilap-kiadással kapcsolatos hátralékok számát, és garantált időtartamot állapít meg az építési engedélyek és a tulajdoni lapok kiadására vonatkozóan.

(13)   Ciprus 2013 végéig módosítja a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszereladási eljárására vonatkozó szabályokat, és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé teszi a magánárverések lebonyolítását. A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani, és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat.

(14)   Ciprus lépéseket tesz a turizmusa versenyképességének fokozása céljából. Ezek az intézkedések magukban foglalják a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó turisztikai stratégia felülvizsgálatát, amely egy, a turizmus üzleti modelljének továbbfejlesztésével foglalkozó tanulmányon alapul, valamint a megfelelő légi összeköttetés létrehozására vonatkozó alapos elemzést.

(15)   Az energiaszektorban Ciprus átülteti és teljes körűen végrehajtja a harmadik energiacsomagot. Emellett ki kell dolgozni a ciprusi energiaszektor átalakítására vonatkozó átfogó fejlesztési tervet. A terv a következőkre terjed ki:

| a) | a földgázkitermeléshez szükséges infrastruktúra ütemterve; |
| --- | --- |

a)

a földgázkitermeléshez szükséges infrastruktúra ütemterve;

| b) | az energiaszektor és a gázexport szabályozási rendszerének és piacszervezésének körvonalazása; valamint |
| --- | --- |

b)

az energiaszektor és a gázexport szabályozási rendszerének és piacszervezésének körvonalazása; valamint

| c) | a szénhidrogén-készletek kezelésére irányuló intézményi keret létrehozásának terve, beleértve egy – a nemzetközileg elismert legjobb gyakorlatok alapján felállított – erőforrásalapot, amely megkapná és kezelné a tengeri földgázkitermelésből származó állami bevételeket. |
| --- | --- |

c)

a szénhidrogén-készletek kezelésére irányuló intézményi keret létrehozásának terve, beleértve egy – a nemzetközileg elismert legjobb gyakorlatok alapján felállított – erőforrásalapot, amely megkapná és kezelné a tengeri földgázkitermelésből származó állami bevételeket.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. április 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 186., 2010.7.20., 30. o.

1

(2)  HL C 219., 2012.7.24., 13. o.

2

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

3

(4)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

4

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/37

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. május 14.)

a Cseh Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérő különös intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról

(2013/237/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottság által 2011. szeptember 26-án és 2012. november 5-én iktatott levelében a Cseh Köztársaság és a Bizottság által 2012. június 8-án iktatott levelében a Lengyel Köztársaság felhatalmazást kért a 2006/112/EK irányelv 5. cikkének rendelkezéseitől eltérő különös intézkedések alkalmazására a két tagállam közötti határhidak és közös útszakaszok építése és karbantartása vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság által 2011. szeptember 26-án és 2012. november 5-én iktatott levelében a Cseh Köztársaság és a Bizottság által 2012. június 8-án iktatott levelében a Lengyel Köztársaság felhatalmazást kért a 2006/112/EK irányelv 5. cikkének rendelkezéseitől eltérő különös intézkedések alkalmazására a két tagállam közötti határhidak és közös útszakaszok építése és karbantartása vonatkozásában.

| (2) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. december 5-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Cseh Köztársaság és Lengyel Köztársaság kérelméről. A Bizottság 2012. december 10-én kelt levelében értesítette a Cseh Köztársaságot és a Lengyel Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. december 5-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Cseh Köztársaság és Lengyel Köztársaság kérelméről. A Bizottság 2012. december 10-én kelt levelében értesítette a Cseh Köztársaságot és a Lengyel Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak.

| (3) | A termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás és az I. mellékletben felsorolt határhidak és közös útszakaszok karbantartására, valamint a II. mellékletben felsorolt határhidak építésére és azt követő karbantartására szánt termékek Közösségen belüli beszerzése tekintetében a hidakat és közös útszakaszokat, valamint az ezekhez kapcsolódó építési területeket teljes mértékben vagy a Cseh Köztársaság, vagy a Lengyel Köztársaság területén belül lévőnek kell tekinteni a két ország között a cseh–lengyel határon lévő hidak építéséről és karbantartásáról, valamint a közös útszakaszok karbantartásáról megkötendő megállapodásnak megfelelően. Különös intézkedések hiányában minden egyes alkalommal, amikor termékértékesítésre, szolgáltatásnyújtásra vagy Közösségen belüli termékbeszerzésre kerül sor, meg kellene állapítani, hogy a Cseh Köztársaság vagy Lengyel Köztársaság jogosult-e az adó beszedésére. A határhídnál vagy közös útszakaszon a Cseh Köztársaság területén végrehajtott munkálatok után a Cseh Köztársaságban, míg a Lengyel Köztársaságterületén végrehajtott munkálatok után Lengyel Köztársaságban szednék be a hozzáadottérték-adót (héát). |
| --- | --- |

(3)

A termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás és az I. mellékletben felsorolt határhidak és közös útszakaszok karbantartására, valamint a II. mellékletben felsorolt határhidak építésére és azt követő karbantartására szánt termékek Közösségen belüli beszerzése tekintetében a hidakat és közös útszakaszokat, valamint az ezekhez kapcsolódó építési területeket teljes mértékben vagy a Cseh Köztársaság, vagy a Lengyel Köztársaság területén belül lévőnek kell tekinteni a két ország között a cseh–lengyel határon lévő hidak építéséről és karbantartásáról, valamint a közös útszakaszok karbantartásáról megkötendő megállapodásnak megfelelően. Különös intézkedések hiányában minden egyes alkalommal, amikor termékértékesítésre, szolgáltatásnyújtásra vagy Közösségen belüli termékbeszerzésre kerül sor, meg kellene állapítani, hogy a Cseh Köztársaság vagy Lengyel Köztársaság jogosult-e az adó beszedésére. A határhídnál vagy közös útszakaszon a Cseh Köztársaság területén végrehajtott munkálatok után a Cseh Köztársaságban, míg a Lengyel Köztársaságterületén végrehajtott munkálatok után Lengyel Köztársaságban szednék be a hozzáadottérték-adót (héát).

| (4) | A 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől való eltérésre irányuló kérelem célja ezért, hogy egyszerűsítse a héabeszedési eljárást a két tagállam határhídjai és közös útszakaszai építése és karbantartása tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől való eltérésre irányuló kérelem célja ezért, hogy egyszerűsítse a héabeszedési eljárást a két tagállam határhídjai és közös útszakaszai építése és karbantartása tekintetében.

| (5) | Az eltérés csak elhanyagolható mértékben érintheti a tagállamok adóbevételének a végső felhasználói szinten összegyűjtött teljes összegét és nem gyakorol káros hatást az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(5)

Az eltérés csak elhanyagolható mértékben érintheti a tagállamok adóbevételének a végső felhasználói szinten összegyűjtött teljes összegét és nem gyakorol káros hatást az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az e határozat I. mellékletében említettek szerint a cseh–lengyel államhatáron lévő hidak és közös útszakaszok karbantartásáról, valamint az e határozat II. mellékletében említettek szerint a cseh–lengyel államhatáron lévő hidak építéséről és azt követő karbantartásáról szóló, a Cseh Köztársaság és Lengyel Köztársaság között megkötendő megállapodás hatálybalépésének függvényében a Bizottság ezúton felhatalmazza a Cseh Köztársaságot és Lengyel Köztársaságot arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedéseket alkalmazzanak a részben a Cseh Köztársaság, részben pedig Lengyel Köztársaság területén lévő valamennyi határhíd és közös útszakasz építésére és karbantartására vonatkozóan, a 2. és 3. cikknek megfelelően.

(2)   Ez a felhatalmazás vonatkozik minden olyan további hídra és közös útszakaszra is, amelyeket diplomáciai jegyzékváltással az (1) bekezdésben említett megállapodás hatálya alá helyeznek. A 2006/112/EK irányelv 398. cikkével létrehozott héabizottságot erről értesíteni kell.

2. cikk

A 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérve, amennyiben a Lengyel Köztársaság területén helyezkednek el azok a határhidak és közös útszakaszok, amelyek építése és karbantartása a Cseh Köztársaság felelősségi körébe tartozik, továbbá adott esetben a megfelelő építési terület, úgy ezeket a termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, illetve a szóban forgó hidak és közös útszakaszok építésére vagy karbantartására szánt termékek Közösségen belüli beszerzése céljából a Cseh Köztársaság területe részének kell tekinteni.

3. cikk

A 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérve, amennyiben a Cseh Köztársaság területén helyezkednek el azok a határhidak és közös útszakaszok, amelyek építése vagy karbantartása a Lengyel Köztársaság felelősségi körébe tartozik, továbbá adott esetben a megfelelő építési terület, úgy ezeket a termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, illetve a szóban forgó hidak és közös útszakaszok építésére vagy karbantartására szánt termékek Közösségen belüli beszerzése céljából a Lengyel Köztársaság területe részének kell tekinteni.

4. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság és a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. NOONAN

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

A Cseh Köztársaság felelősséget vállal a cseh–lengyel államhatáron lévő következő hidak és közös útszakaszok karbantartásáért:

| 1. | az Olecka Potok vízfolyás (Oleška) feletti híd Jasnowice és Bukovec között, a 12/6 és I/13 határjelzések közötti I. határszakaszon; |
| --- | --- |

1.

az Olecka Potok vízfolyás (Oleška) feletti híd Jasnowice és Bukovec között, a 12/6 és I/13 határjelzések közötti I. határszakaszon;

| 2. | az Olza (Olše) folyó feletti híd (Wolności/Svobody) Cieszyn és Český Těšín között, az I/86 és a 86/1 határjelzések közötti I. határszakaszon; |
| --- | --- |

2.

az Olza (Olše) folyó feletti híd (Wolności/Svobody) Cieszyn és Český Těšín között, az I/86 és a 86/1 határjelzések közötti I. határszakaszon;

| 3. | az Olza (Olše) folyó feletti híd (Przyjaźni/Družby) Cieszyn és Český Těšín között, az 87/2 és az I/88 határjelzések közötti I. határszakaszon; |
| --- | --- |

3.

az Olza (Olše) folyó feletti híd (Przyjaźni/Družby) Cieszyn és Český Těšín között, az 87/2 és az I/88 határjelzések közötti I. határszakaszon;

| 4. | a Piotrówka Potok vízfolyás (Petrůvka) feletti híd Gołkowice és Závada között, az I/156 és a 156/1 határjelzések közötti I. határszakaszon; |
| --- | --- |

4.

a Piotrówka Potok vízfolyás (Petrůvka) feletti híd Gołkowice és Závada között, az I/156 és a 156/1 határjelzések közötti I. határszakaszon;

| 5. | az Odera (Odra) folyó feletti híd (egy régi híd beton pályaszerkezete) Chałupki és Bohumín között, a 7/4 és 7/5 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

5.

az Odera (Odra) folyó feletti híd (egy régi híd beton pályaszerkezete) Chałupki és Bohumín között, a 7/4 és 7/5 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 6. | az Odera (Odra) folyó feletti híd (új híd) Chałupki és Bohumín között, a 8/1 és 8/2 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

6.

az Odera (Odra) folyó feletti híd (új híd) Chałupki és Bohumín között, a 8/1 és 8/2 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 7. | az Opava folyó feletti híd Wiechowice és Vávrovice között, a 71/4 és II/72 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

7.

az Opava folyó feletti híd Wiechowice és Vávrovice között, a 71/4 és II/72 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 8. | az Opava folyó feletti híd Dzierzkowice és Držkovce között, a 74/1 és 74/2 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

8.

az Opava folyó feletti híd Dzierzkowice és Držkovce között, a 74/1 és 74/2 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 9. | az Opava folyó feletti híd Branice és Úvalno között a 85/4 és 85/5 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

9.

az Opava folyó feletti híd Branice és Úvalno között a 85/4 és 85/5 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 10. | az Opawice (Opavice) folyó feletti híd Krasne Pole és Krnov városának Krásné Loučky kerülete között, a 97/11 és II/98 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

10.

az Opawice (Opavice) folyó feletti híd Krasne Pole és Krnov városának Krásné Loučky kerülete között, a 97/11 és II/98 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 11. | az Opawica (Opavice) folyó feletti híd Lenarcice és Linhartovy között, a 99/8 és 99/9 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

11.

az Opawica (Opavice) folyó feletti híd Lenarcice és Linhartovy között, a 99/8 és 99/9 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 12. | az Oleśnica Potok vízfolyás (Olešnice) feletti híd Podlesie és Ondřejovice között (a sportpályánál), a 155/3a és 155/3b határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

12.

az Oleśnica Potok vízfolyás (Olešnice) feletti híd Podlesie és Ondřejovice között (a sportpályánál), a 155/3a és 155/3b határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 13. | az Oleśnica Potok vízfolyás (Olešnice) feletti híd Podlesie és Ondřejovice között (a Rejvíz út kereszteződésénél), a 155/9 és 155/10 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

13.

az Oleśnica Potok vízfolyás (Olešnice) feletti híd Podlesie és Ondřejovice között (a Rejvíz út kereszteződésénél), a 155/9 és 155/10 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 14. | az Oleśnica Potok vízfolyás (Olešnice) feletti híd Podlesie és Ondřejovice között (az Ondřejovice gépgyárnál), a 157/8 és II/158a határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

14.

az Oleśnica Potok vízfolyás (Olešnice) feletti híd Podlesie és Ondřejovice között (az Ondřejovice gépgyárnál), a 157/8 és II/158a határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 15. | az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Niemojów és Bartošovice v Orlických horách között, a III/102 és III/103 határjelzések közötti III. határszakaszon; |
| --- | --- |

15.

az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Niemojów és Bartošovice v Orlických horách között, a III/102 és III/103 határjelzések közötti III. határszakaszon;

| 16. | az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Mostowice és Orlické Záhoří között, a III/113 és III/114 határjelzések közötti III. határszakaszon; |
| --- | --- |

16.

az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Mostowice és Orlické Záhoří között, a III/113 és III/114 határjelzések közötti III. határszakaszon;

| 17. | az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Lasówka és Orlické Záhoří, Bedřichovka kerülete között, a 117/8 és III/118 határjelzések közötti III. határszakaszon; |
| --- | --- |

17.

az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Lasówka és Orlické Záhoří, Bedřichovka kerülete között, a 117/8 és III/118 határjelzések közötti III. határszakaszon;

| 18. | a Lubota Potok vízfolyás (Oldřichovský potok) feletti híd Kopaczów és Oldřichov na Hranicích között, a IV/144 és 144/1 határjelzések közötti IV. határszakaszon; |
| --- | --- |

18.

a Lubota Potok vízfolyás (Oldřichovský potok) feletti híd Kopaczów és Oldřichov na Hranicích között, a IV/144 és 144/1 határjelzések közötti IV. határszakaszon;

| 19. | a Lubota Potok vízfolyás (Oldřichovský potok) feletti híd Porajów és Hrádek nad Nisou között, a 145/16 és IV/146 határjelzések közötti IV. határszakaszon; |
| --- | --- |

19.

a Lubota Potok vízfolyás (Oldřichovský potok) feletti híd Porajów és Hrádek nad Nisou között, a 145/16 és IV/146 határjelzések közötti IV. határszakaszon;

| 20. | Leszna Górna és Horní Lištná között, az I/60 és 60/3a, 60/3b határjelzések közötti I. határszakaszon elhelyezkedő, 0,333 km hosszú közút; |
| --- | --- |

20.

Leszna Górna és Horní Lištná között, az I/60 és 60/3a, 60/3b határjelzések közötti I. határszakaszon elhelyezkedő, 0,333 km hosszú közút;

| 21. | Chałupki és Šilheřovice között, a 11/4a, 11/4b és II/12 határjelzések közötti II. határszakaszon elhelyezkedő, 0,671 km hosszú közút; |
| --- | --- |

21.

Chałupki és Šilheřovice között, a 11/4a, 11/4b és II/12 határjelzések közötti II. határszakaszon elhelyezkedő, 0,671 km hosszú közút;

| 22. | Kopaczów és Oldřichov na Hranicích között, a IV/142 és 142/14a, 142/14b határjelzések közötti IV. határszakaszon elhelyezkedő, 0,867 km hosszú közút. |
| --- | --- |

22.

Kopaczów és Oldřichov na Hranicích között, a IV/142 és 142/14a, 142/14b határjelzések közötti IV. határszakaszon elhelyezkedő, 0,867 km hosszú közút.

A Lengyel Köztársaság felelősséget vállal a cseh–lengyel államhatáron lévő következő hidak és közös útszakaszok karbantartásáért:

| 1. | az Olza (Olše) folyó feletti híd Cieszyn és Chotěbuz között, a 91/3 és 91/4 határjelzések közötti I. határszakaszon; |
| --- | --- |

1.

az Olza (Olše) folyó feletti híd Cieszyn és Chotěbuz között, a 91/3 és 91/4 határjelzések közötti I. határszakaszon;

| 2. | az Odera (Odra) folyó feletti híd (egy régi híd acél pályaszerkezete) Chałupki és Bohumín között, a 7/4 és 7/5 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

2.

az Odera (Odra) folyó feletti híd (egy régi híd acél pályaszerkezete) Chałupki és Bohumín között, a 7/4 és 7/5 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 3. | a Strachowicki Potok vízfolyás (Strahovický potok) feletti híd Krzanowice és Rohov között, a 35/12 és 35/13 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

3.

a Strachowicki Potok vízfolyás (Strahovický potok) feletti híd Krzanowice és Rohov között, a 35/12 és 35/13 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 4. | az Opawa (Opava) folyó feletti híd Boboluszki és Skrochovice között, a 81/8 és 81/9 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

4.

az Opawa (Opava) folyó feletti híd Boboluszki és Skrochovice között, a 81/8 és 81/9 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 5. | az Opawica (Opavice) folyó feletti híd Chomiąża és Chomýž között, a II/96 és 96/1 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

5.

az Opawica (Opavice) folyó feletti híd Chomiąża és Chomýž között, a II/96 és 96/1 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 6. | a Wielki Potok vízfolyás (potok Hrozová) feletti hídszerkezet Pielgrzymów és Pelhřimovy között, a 108/2 és 108/3 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

6.

a Wielki Potok vízfolyás (potok Hrozová) feletti hídszerkezet Pielgrzymów és Pelhřimovy között, a 108/2 és 108/3 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 7. | a Cieklec Potok vízfolyás (potok Hrozová) feletti híd Równe és Slezské Rudoltice között, a 110/7 és 110/8 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

7.

a Cieklec Potok vízfolyás (potok Hrozová) feletti híd Równe és Slezské Rudoltice között, a 110/7 és 110/8 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 8. | a Graniczny Potok vízfolyás (Hraniční potok) feletti híd (áteresz) Trzebina és Bartultovice között, a II/135 és 135/1 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

8.

a Graniczny Potok vízfolyás (Hraniční potok) feletti híd (áteresz) Trzebina és Bartultovice között, a II/135 és 135/1 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 9. | a Łużyca Potok vízfolyás (Lužický potok) feletti híd (áteresz) Czerniawa Zdrój és Nove Mesto pod Smrkem között, a 66/23 és IV/67 határjelzések közötti IV. határszakaszon; |
| --- | --- |

9.

a Łużyca Potok vízfolyás (Lužický potok) feletti híd (áteresz) Czerniawa Zdrój és Nove Mesto pod Smrkem között, a 66/23 és IV/67 határjelzések közötti IV. határszakaszon;

| 10. | Puńców és Kojkovice u Třince között, az I/65a, I/65b és I/67a, I/67b határjelzések közötti I. határszakaszon elhelyezkedő, 0,968 km hosszú közút; |
| --- | --- |

10.

Puńców és Kojkovice u Třince között, az I/65a, I/65b és I/67a, I/67b határjelzések közötti I. határszakaszon elhelyezkedő, 0,968 km hosszú közút;

| 11. | Chałupki/Rudyszwałd és Šilheřovice között, a II/12 és 12/8 határjelzések közötti II. határszakaszon elhelyezkedő, 0,917 km hosszú közút. |
| --- | --- |

11.

Chałupki/Rudyszwałd és Šilheřovice között, a II/12 és 12/8 határjelzések közötti II. határszakaszon elhelyezkedő, 0,917 km hosszú közút.

A hidak és osztott útszakaszok helyét meghatározó határjelzések számai megfelelnek a Lengyel Köztársaság és a Cseh Köztársaság között 1995. január 17-én Prágában a közös államhatárról kötött megállapodás 10. cikke (4) bekezdése alapján összeállított határdokumentációban foglaltaknak.

---

II. MELLÉKLET

A Cseh Köztársaság felelősséget vállal a cseh–lengyel államhatáron lévő következő hidak építéséért és azt követő karbantartásáért:

| 1. | az Olza (Olše) folyó feletti híd Cieszyn és Český Těšín között (a sportpályához vezető gyaloghíd), az I/85 és a 84/4 határjelzések közötti I. határszakaszon; |
| --- | --- |

1.

az Olza (Olše) folyó feletti híd Cieszyn és Český Těšín között (a sportpályához vezető gyaloghíd), az I/85 és a 84/4 határjelzések közötti I. határszakaszon;

| 2. | az Olza (Olše) folyó feletti híd Cieszyn és Český Těšín között (egy vasúti hídnál lévő gyaloghíd), a 88/7 határjelzésnél lévő I. határszakaszon; |
| --- | --- |

2.

az Olza (Olše) folyó feletti híd Cieszyn és Český Těšín között (egy vasúti hídnál lévő gyaloghíd), a 88/7 határjelzésnél lévő I. határszakaszon;

| 3. | az Olza (Olše) folyó feletti híd Olza és Bohumín városának Kopytov kerülete között (gyaloghíd), az I/182 és 182/1 határjelzések közötti I. határszakaszon; |
| --- | --- |

3.

az Olza (Olše) folyó feletti híd Olza és Bohumín városának Kopytov kerülete között (gyaloghíd), az I/182 és 182/1 határjelzések közötti I. határszakaszon;

| 4. | az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Niemojów és Bartošovice v Orlických horách között, a 101/32 határjelzésnél lévő III. határszakaszon; |
| --- | --- |

4.

az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Niemojów és Bartošovice v Orlických horách között, a 101/32 határjelzésnél lévő III. határszakaszon;

| 5. | az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Poniatów és Bartošovice v Orlických horách, Neratov kerület között (gyaloghíd), a III/106 határjelzésnél lévő III. határszakaszon; |
| --- | --- |

5.

az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Poniatów és Bartošovice v Orlických horách, Neratov kerület között (gyaloghíd), a III/106 határjelzésnél lévő III. határszakaszon;

| 6. | az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Rudawa és Bartošovice v Orlických horách, Podlesí kerület között (gyaloghíd), a 107/9 és 107/10 határjelzések közötti III. határszakaszon. |
| --- | --- |

6.

az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Rudawa és Bartošovice v Orlických horách, Podlesí kerület között (gyaloghíd), a 107/9 és 107/10 határjelzések közötti III. határszakaszon.

A Lengyel Köztársaság felelősséget vállal a cseh–lengyel államhatáron lévő következő hidak építéséért és azt követő karbantartásáért:

| 1. | az Olza (Olše) folyó feletti híd Cieszyn és Český Těšín között (európai gyaloghíd), az I/87 határjelzésnél lévő I. határszakaszon; |
| --- | --- |

1.

az Olza (Olše) folyó feletti híd Cieszyn és Český Těšín között (európai gyaloghíd), az I/87 határjelzésnél lévő I. határszakaszon;

| 2. | az Olza (Olše) folyó feletti híd Hażlach-Pogwizdów és Karviná városának Louky nad Olší kerülete között (gyaloghíd), a 98/6 és I/99 határjelzések közötti I. határszakaszon; |
| --- | --- |

2.

az Olza (Olše) folyó feletti híd Hażlach-Pogwizdów és Karviná városának Louky nad Olší kerülete között (gyaloghíd), a 98/6 és I/99 határjelzések közötti I. határszakaszon;

| 3. | az Opawica (Opavice) folyó feletti híd Chomiąża és Chomýž között (gyaloghíd), a 95/2 és 95/3 határjelzések közötti II. határszakaszon; |
| --- | --- |

3.

az Opawica (Opavice) folyó feletti híd Chomiąża és Chomýž között (gyaloghíd), a 95/2 és 95/3 határjelzések közötti II. határszakaszon;

| 4. | az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Niemojów és Bartošovice v Orlických horách, Vrchní Orlice kerület között (gyaloghíd), a III/104 és 104/1 határjelzések közötti III. határszakaszon; |
| --- | --- |

4.

az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Niemojów és Bartošovice v Orlických horách, Vrchní Orlice kerület között (gyaloghíd), a III/104 és 104/1 határjelzések közötti III. határszakaszon;

| 5. | az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Rudawa és Bartošovice v Orlických horách, Nová Ves kerület között (gyaloghíd), a 108/2 és 108/3 határjelzések közötti III. határszakaszon. |
| --- | --- |

5.

az Orlica (Divoká Orlice) folyó feletti híd Rudawa és Bartošovice v Orlických horách, Nová Ves kerület között (gyaloghíd), a 108/2 és 108/3 határjelzések közötti III. határszakaszon.

A hidak helyét meghatározó határjelzések számai megfelelnek a Lengyel Köztársaság és a Cseh Köztársaság között 1995. január 17-én Prágában a közös államhatárról kötött megállapodás 10. cikke (4) bekezdése alapján összeállított határdokumentációban foglaltaknak.

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/42

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. május 21.)

a Régiók Bizottsága négy egyesült királysági tagjának és három egyesült királysági póttagjának kinevezéséről

(2013/238/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az Egyesült Királyság kormányának javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

| (2) | Amanda BYRNE, Christine CHAPMAN, Flo CLUCAS és Roger KNOX hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy tagjának helye megüresedett. Peter MOORE és Sandy PARK hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett. Paula BAKER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Amanda BYRNE, Christine CHAPMAN, Flo CLUCAS és Roger KNOX hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy tagjának helye megüresedett. Peter MOORE és Sandy PARK hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett. Paula BAKER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales

| — | Paula BAKER, Councillor, Basingstoke and Deane Council |
| --- | --- |

—

Paula BAKER, Councillor, Basingstoke and Deane Council

| — | Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council |
| --- | --- |

—

Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council

| — | Dee SHARPE, Councillor, East Riding of Yorkshire Council |
| --- | --- |

—

Dee SHARPE, Councillor, East Riding of Yorkshire Council

és

| b) | póttagként:






  — | Barbara GRANT, Councillor, East Renfrewshire Council |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Barbara GRANT, Councillor, East Renfrewshire Council

| — | Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council |
| --- | --- |

—

Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council

| — | Margaret LISHMAN, Councillor, Burnley Council. |
| --- | --- |

—

Margaret LISHMAN, Councillor, Burnley Council.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. GILMORE

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/43

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. május 21.)

a Régiók Bizottsága egy észt póttagjának kinevezéséről

(2013/239/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az észt kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

| (2) | Andres JAADLA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Andres JAADLA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki:

| — | Mihkel JUHKAMI-t, Chairman, Rakvere City Council. |
| --- | --- |

—

Mihkel JUHKAMI-t, Chairman, Rakvere City Council.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. GILMORE

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/44

---

A TANÁCS 2013/240/KKBP HATÁROZATA

(2013. május 27.)

az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN) szóló 2010/279/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikke (4) bekezdésére, valamint 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az uniós külügyi és biztonságpolitikai főképviselő javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. május 18-án elfogadta a 2010/279/KKBP határozatot (1), amely 2013. május 31-ig, azaz három évvel meghosszabbította az EUPOL AFGHANISTAN missziót. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. május 18-án elfogadta a 2010/279/KKBP határozatot (1), amely 2013. május 31-ig, azaz három évvel meghosszabbította az EUPOL AFGHANISTAN missziót.

| (2) | A 2012 októberében lefolytatott stratégiai felülvizsgálat keretében született ajánlások és a műveleti terv azokat követő kiigazítása alapján az EUPOL AFGHANISTAN időtartamát 2014. december 31-ig célszerű ismét meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2012 októberében lefolytatott stratégiai felülvizsgálat keretében született ajánlások és a műveleti terv azokat követő kiigazítása alapján az EUPOL AFGHANISTAN időtartamát 2014. december 31-ig célszerű ismét meghosszabbítani.

| (3) | Az EUPOL AFGHANISTAN végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és veszélyeztetheti az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(3)

Az EUPOL AFGHANISTAN végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és veszélyeztetheti az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit.

| (4) | A 2010/279/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2010/279/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/279/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 2007/369/KKBP együttes fellépéssel létrehozott, Afganisztánban folytatott európai uniós rendfenntartó misszió (»az EUPOL AFGHANISTAN« vagy »a misszió«) 2010. május 31-jétől2014. december 31-ig meghosszabbodik.”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 2007/369/KKBP együttes fellépéssel létrehozott, Afganisztánban folytatott európai uniós rendfenntartó misszió (»az EUPOL AFGHANISTAN« vagy »a misszió«) 2010. május 31-jétől2014. december 31-ig meghosszabbodik.”.

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 2. cikkben meghatározott célok megvalósítása érdekében az EUPOL AFGHANISTAN:






  a) | támogatja Afganisztán kormányát a Belügyminisztérium intézményi reformjának előbbre vitelében, valamint azoknak a politikáknak és stratégiáknak a kidolgozásában és koherens végrehajtásában, amelyek célja a fenntartható és hatékony polgári rendfenntartó intézkedések – különösen az Afgán Egyenruhás (Polgári) Rendőrség és az Afgán Bűnüldöző Rendőrség viszonylatában történő – kialakítása; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 2. cikkben meghatározott célok megvalósítása érdekében az EUPOL AFGHANISTAN:

a)

támogatja Afganisztán kormányát a Belügyminisztérium intézményi reformjának előbbre vitelében, valamint azoknak a politikáknak és stratégiáknak a kidolgozásában és koherens végrehajtásában, amelyek célja a fenntartható és hatékony polgári rendfenntartó intézkedések – különösen az Afgán Egyenruhás (Polgári) Rendőrség és az Afgán Bűnüldöző Rendőrség viszonylatában történő – kialakítása;

| b) | támogatja Afganisztán kormányát az Afgán Nemzeti Rendőrség (ANP) további szakmai tökéletesítésében, mindenekelőtt a kiképzési infrastruktúra fejlesztésének a támogatása, valamint a kiképzés kidolgozása és végrehajtása céljára rendelkezésre álló afgán képességek javítása révén; |
| --- | --- |

b)

támogatja Afganisztán kormányát az Afgán Nemzeti Rendőrség (ANP) további szakmai tökéletesítésében, mindenekelőtt a kiképzési infrastruktúra fejlesztésének a támogatása, valamint a kiképzés kidolgozása és végrehajtása céljára rendelkezésre álló afgán képességek javítása révén;

| c) | támogatja az afgán hatóságokat a rendőrség és a szélesebb értelemben vett jogállamiság közötti kapcsolatok további kidolgozásában és a szélesebb értelemben vett büntető igazságszolgáltatási rendszerrel való megfelelő kommunikáció biztosításában; |
| --- | --- |

c)

támogatja az afgán hatóságokat a rendőrség és a szélesebb értelemben vett jogállamiság közötti kapcsolatok további kidolgozásában és a szélesebb értelemben vett büntető igazságszolgáltatási rendszerrel való megfelelő kommunikáció biztosításában;

| d) | javítja az összhangot és az együttműködést a különböző nemzetközi szereplők között, valamint tovább dolgozik a rendőrségi reformmal kapcsolatos stratégia kidolgozásán, különösen a Nemzetközi Rendőri Együttműködési Bizottságon (IPCB) keresztül, folyamatosan egyeztetve a nemzetközi közösséggel, illetve továbbra is együttműködve a legfőbb nemzetközi partnerekkel – ideértve a NATO által vezetett Nemzetközi Biztonsági Támogató Erőket (ISAF), a NATO képzési misszióját és egyéb hozzájáruló feleket is. |
| --- | --- |

d)

javítja az összhangot és az együttműködést a különböző nemzetközi szereplők között, valamint tovább dolgozik a rendőrségi reformmal kapcsolatos stratégia kidolgozásán, különösen a Nemzetközi Rendőri Együttműködési Bizottságon (IPCB) keresztül, folyamatosan egyeztetve a nemzetközi közösséggel, illetve továbbra is együttműködve a legfőbb nemzetközi partnerekkel – ideértve a NATO által vezetett Nemzetközi Biztonsági Támogató Erőket (ISAF), a NATO képzési misszióját és egyéb hozzájáruló feleket is.

E feladatok további kidolgozására a műveleti terv (OPLAN) keretében kerül sor. A misszió a feladatait többek között felügyelet, iránymutatás, tanácsadás és képzés révén látja el.”.

| 3. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép
  „4. cikk
  A misszió szervezeti felépítése
  (1)   A misszió parancsnoksága Kabulban található. A misszió szervezeti felépítése a következő:






  i. | a misszióvezető és hivatala, ideértve a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselőt; |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép

„4. cikk

A misszió szervezeti felépítése

(1)   A misszió parancsnoksága Kabulban található. A misszió szervezeti felépítése a következő:

i.

a misszióvezető és hivatala, ideértve a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselőt;

| ii. | a rendőrségi egység; |
| --- | --- |

ii.

a rendőrségi egység;

| iii. | a jogállamisággal foglalkozó egység; |
| --- | --- |

iii.

a jogállamisággal foglalkozó egység;

| iv. | a kiképzésért felelős egység; |
| --- | --- |

iv.

a kiképzésért felelős egység;

| v. | a helyszíni műveletekért felelős egység |
| --- | --- |

v.

a helyszíni műveletekért felelős egység

| vi. | a misszió támogató egysége; |
| --- | --- |

vi.

a misszió támogató egysége;

| vii. | a Kabulon kívüli helyi irodák, ha van ilyen; |
| --- | --- |

vii.

a Kabulon kívüli helyi irodák, ha van ilyen;

| viii. | a brüsszeli támogató egység. |
| --- | --- |

viii.

a brüsszeli támogató egység.

(2)   Amennyiben a megbízatás teljesítéséhez szükséges, a misszió személyzete – amelynek telepítése központi, regionális és tartományi szinten történik – a biztonsági értékelésre tekintettel a körzeti szinttel együttműködve is elláthatja feladatát, amennyiben rendelkezésre állnak az ezt lehetővé tevő tényezők, például a megfelelő logisztikai és biztonsági támogatás. Technikai jellegű megállapodások megkötésére fog sor kerülni az ISAF-fal, valamint a regionális parancsnokságok és a tartományi újjáépítési csapatok (PRT) terén vezető szerepet betöltő országokkal, információcsere, orvosi, biztonsági és logisztikai segítségnyújtás céljából, ideértve a regionális parancsnokságok és a PRT-k általi befogadást is.

(3)   A misszió személyzetének egy részét továbbá az IPCB kabuli Főtitkárságára kell helyezni, az afganisztáni rendőrségi reform stratégiai koordinációjának javítása érdekében.”.

| 4. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „11. cikk
  Biztonság
  (1)   A polgári műveleti parancsnok – az 5. cikkel összhangban – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EUPOL AFGHANISTAN érdekében történő megfelelő és hatékony végrehajtását.
  (2)   A misszióvezető felel a művelet biztonságáért, valamint a Szerződés V. címe és az azt alátámasztó dokumentumok szerint az Unión kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politika alapján a művelet tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért.
  (3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselő (SMSO) segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és aki az Európai Külügyi Szolgálattal is szoros munkakapcsolatot tart fenn.
  (4)   A misszióvezető a misszió tartományi és regionális műveleti helyszíneire biztonsági tisztviselőket nevez ki, akik az SMSO felügyelete alatt a misszió vonatkozó elemeivel kapcsolatos biztonsági feladatok napi irányításáért felelnek.
  (5)   Az EUPOL AFGHANISTAN személyi állománya szolgálatba lépése előtt – az OPLAN-nal összhangban – kötelező biztonsági képzésen vesz részt. A személyi állomány az SMSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesz.
  (6)   A misszióvezető az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozattal (2) összhangban biztosítja az EU-minősített adatok védelmét. |
| --- | --- |

4.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Biztonság

(1)   A polgári műveleti parancsnok – az 5. cikkel összhangban – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EUPOL AFGHANISTAN érdekében történő megfelelő és hatékony végrehajtását.

(2)   A misszióvezető felel a művelet biztonságáért, valamint a Szerződés V. címe és az azt alátámasztó dokumentumok szerint az Unión kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politika alapján a művelet tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért.

(3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselő (SMSO) segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és aki az Európai Külügyi Szolgálattal is szoros munkakapcsolatot tart fenn.

(4)   A misszióvezető a misszió tartományi és regionális műveleti helyszíneire biztonsági tisztviselőket nevez ki, akik az SMSO felügyelete alatt a misszió vonatkozó elemeivel kapcsolatos biztonsági feladatok napi irányításáért felelnek.

(5)   Az EUPOL AFGHANISTAN személyi állománya szolgálatba lépése előtt – az OPLAN-nal összhangban – kötelező biztonsági képzésen vesz részt. A személyi állomány az SMSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesz.

(6)   A misszióvezető az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozattal (2) összhangban biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.

| 5. | A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EUPOL AFGHANISTAN misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. május 31-től2011. július 31-ig terjedő időszakra 54 600 000 EUR.
  Az EUPOL AFGHANISTAN misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2011. augusztus 1-jétől2012. július 31-ig terjedő időszakra 60 500 000 EUR.
  Az EUPOL AFGHANISTAN misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. augusztus 1-jétől2013. május 31-ig terjedő időszakra 56 870 000 EUR.
  Az EUPOL AFGHANISTAN misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. június 1-től2014. december 31-ig terjedő időszakra 108 050 000 EUR.”. |
| --- | --- |

5.

A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUPOL AFGHANISTAN misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. május 31-től2011. július 31-ig terjedő időszakra 54 600 000 EUR.

Az EUPOL AFGHANISTAN misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2011. augusztus 1-jétől2012. július 31-ig terjedő időszakra 60 500 000 EUR.

Az EUPOL AFGHANISTAN misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. augusztus 1-jétől2013. május 31-ig terjedő időszakra 56 870 000 EUR.

Az EUPOL AFGHANISTAN misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. június 1-től2014. december 31-ig terjedő időszakra 108 050 000 EUR.”.

| 6. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „14. cikk
  Adatok átadása
  (1)   A főképviselő a 2011/292/EU határozatnak megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat a NATO/ISAF részére átadni. Ennek elősegítésére helyi technikai szabályozást kell kidolgozni.
  (2)   A főképviselő szükség szerint, a misszió igényeinek megfelelően, a 2011/292/EU határozattal összhangban jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat »CONFIDENTIEL UE« szintig az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.
  (3)   A főképviselő szükség szerint, valamint a misszió operatív igényeinek megfelelően, a 2011/292/EU határozattal összhangban jogosult a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat »RESTREINT UE« szintig az UNAMA részére átadni. E célból helyi szabályozást kell kidolgozni.
  (4)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főképviselő – a 2011/292/EU határozattal összhangban – jogosult továbbá a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat »RESTREINT UE« szintig a fogadó állam részére is átadni. E célból a főképviselő megállapodást köt a fogadó állam illetékes hatóságaival.
  (5)   A főképviselő jogosult az e tanácsi határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni a misszióval kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó és a Tanács eljárási szabályzata (3) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartás alá tartozó, nem minősített uniós dokumentumokat.
  (6)   A főképviselő az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben említett jogosultságait, valamint a (4) bekezdésben említett megállapodások megkötésére vonatkozó hatáskörét átruházhatja a felügyelete alatt álló más személyekre, a polgári műveleti parancsnokra és/vagy a misszióvezetőre. |
| --- | --- |

6.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Adatok átadása

(1)   A főképviselő a 2011/292/EU határozatnak megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat a NATO/ISAF részére átadni. Ennek elősegítésére helyi technikai szabályozást kell kidolgozni.

(2)   A főképviselő szükség szerint, a misszió igényeinek megfelelően, a 2011/292/EU határozattal összhangban jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat »CONFIDENTIEL UE« szintig az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.

(3)   A főképviselő szükség szerint, valamint a misszió operatív igényeinek megfelelően, a 2011/292/EU határozattal összhangban jogosult a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat »RESTREINT UE« szintig az UNAMA részére átadni. E célból helyi szabályozást kell kidolgozni.

(4)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főképviselő – a 2011/292/EU határozattal összhangban – jogosult továbbá a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat »RESTREINT UE« szintig a fogadó állam részére is átadni. E célból a főképviselő megállapodást köt a fogadó állam illetékes hatóságaival.

(5)   A főképviselő jogosult az e tanácsi határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni a misszióval kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó és a Tanács eljárási szabályzata (3) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartás alá tartozó, nem minősített uniós dokumentumokat.

(6)   A főképviselő az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben említett jogosultságait, valamint a (4) bekezdésben említett megállapodások megkötésére vonatkozó hatáskörét átruházhatja a felügyelete alatt álló más személyekre, a polgári műveleti parancsnokra és/vagy a misszióvezetőre.

| 7. | A 17. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A határozatot 2010. május 31-től2014. december 31-ig kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

7.

A 17. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A határozatot 2010. május 31-től2014. december 31-ig kell alkalmazni.”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 123., 2010.5.19., 4. o.

1

(2)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.”.

2

(3)  A Tanács 2009. december 1-jei 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).”.

3

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/47

---

A TANÁCS 2013/241/KKBP HATÁROZATA

(2013. május 27.)

az Európai Unió koszovói (1) jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést (2).

| (2) | A Tanács 2012. június 5-én elfogadta a 2012/291/KKBP határozatot (3), amely módosította a 2008/124/KKBP együttes fellépést és 2014. június 14-ig meghosszabbította az EULEX KOSOVO megbízatását. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2012. június 5-én elfogadta a 2012/291/KKBP határozatot (3), amely módosította a 2008/124/KKBP együttes fellépést és 2014. június 14-ig meghosszabbította az EULEX KOSOVO megbízatását.

| (3) | A pénzügyi referenciaösszeg a 2013. június 14-ig tartó időszakra szól. A 2008/124/KKBP együttes fellépést a 2013. június 15-től2014. június 14-ig tartó időszakra vonatkozó új pénzügyi referenciaösszeg meghatározása céljából módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A pénzügyi referenciaösszeg a 2013. június 14-ig tartó időszakra szól. A 2008/124/KKBP együttes fellépést a 2013. június 15-től2014. június 14-ig tartó időszakra vonatkozó új pénzügyi referenciaösszeg meghatározása céljából módosítani kell.

| (4) | Az EULEX KOSOVO végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és veszélyeztetheti az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az EULEX KOSOVO végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és veszélyeztetheti az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit.

| (5) | A 2008/124/KKBP együttes fellépést ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2008/124/KKBP együttes fellépést ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/124/KKBP együttes fellépés 16. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EULEX KOSOVO kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 2010. október 14-ig265 000 000 EUR.

Az EULEX KOSOVO kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 2010. október 15-től2011. december 14-ig165 000 000 EUR.

Az EULEX KOSOVO kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 2011. december 15-től2012. június 14-ig72 800 000 EUR.

Az EULEX KOSOVO kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 2012. június 15-től2013. június 14-ig111 000 000 EUR.

Az EULEX KOSOVO kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 2013. június 15-től2014. június 14-ig110 000 000 EUR.”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

1

(2)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

2

(3)  HL L 146., 2012.6.6., 46. o.

3

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/48

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. május 22.)

a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekre vonatkozó minta létrehozásáról

(az értesítés a C(2013) 2882. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/242/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 24. cikke (2) bekezdésére és XIV. mellékletére,

mivel:

| (1) | A 2012/27/EU irányelv előírja a tagállamok számára, hogy 2014. április 30-ig, majd ezt követően háromévente nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervet nyújtsanak be. A tervek kitérnek a jelentősebb energiahatékonyság-javító intézkedésekre, a várható és/vagy elért energiamegtakarításokra, beleértve az energiaellátás, -továbbítás és -elosztás, valamint az energia végfelhasználása terén elért azon megtakarításokat is, amelyek hozzájárulnak a 2012/27/EU irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti energiahatékonysági célkitűzések teljesítéséhez. A nemzeti energiahatékonysági cselekvési terv minden esetben tartalmazza a 2012/27/EU irányelv XIV. mellékletének 2. részében található információkat. A nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveket a 2020. évi teljes primerenergia-felhasználásra vonatkozó naprakész becslések, valamint a 2012/27/EU irányelv XIV. mellékletének 1. részében megjelölt ágazatok primerenergia-fogyasztására vonatkozó becslések kísérik. |
| --- | --- |

(1)

A 2012/27/EU irányelv előírja a tagállamok számára, hogy 2014. április 30-ig, majd ezt követően háromévente nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervet nyújtsanak be. A tervek kitérnek a jelentősebb energiahatékonyság-javító intézkedésekre, a várható és/vagy elért energiamegtakarításokra, beleértve az energiaellátás, -továbbítás és -elosztás, valamint az energia végfelhasználása terén elért azon megtakarításokat is, amelyek hozzájárulnak a 2012/27/EU irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti energiahatékonysági célkitűzések teljesítéséhez. A nemzeti energiahatékonysági cselekvési terv minden esetben tartalmazza a 2012/27/EU irányelv XIV. mellékletének 2. részében található információkat. A nemzeti energiahatékonysági cselekvési terveket a 2020. évi teljes primerenergia-felhasználásra vonatkozó naprakész becslések, valamint a 2012/27/EU irányelv XIV. mellékletének 1. részében megjelölt ágazatok primerenergia-fogyasztására vonatkozó becslések kísérik.

| (2) | A Bizottság a 2012/27/EU irányelv 24. cikkének (2) bekezdésével összhangban iránymutatásként mintát biztosít a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekhez, amit az irányelv 26. cikkének (1) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadnak el. Az irányelv 26. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a Bizottság munkáját a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében vett bizottság segíti, a 26. cikk (2) bekezdése pedig előírja az említett rendelet 4. cikkének alkalmazását. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2012/27/EU irányelv 24. cikkének (2) bekezdésével összhangban iránymutatásként mintát biztosít a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekhez, amit az irányelv 26. cikkének (1) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadnak el. Az irányelv 26. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a Bizottság munkáját a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében vett bizottság segíti, a 26. cikk (2) bekezdése pedig előírja az említett rendelet 4. cikkének alkalmazását.

| (3) | Az e határozatban előírt intézkedések a legmesszebbmenőkig figyelembe veszik az energiahatékonysági irányelv által létrehozott bizottságban folytatott eszmecseréket, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt intézkedések a legmesszebbmenőkig figyelembe veszik az energiahatékonysági irányelv által létrehozott bizottságban folytatott eszmecseréket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2012/27/EU irányelv 24. cikkének (2) bekezdése és XIV. melléklete által a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekhez előírt minta az e határozat mellékletében szereplő formában elfogadásra került.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 22-én.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

1

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

2

---

MELLÉKLET

A KÖTELEZŐ INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ MINTA

NEMZETI ENERGIAHATÉKONYSÁGI CSELEKVÉSI TERV

TARTALOMJEGYZÉK (A KÖTELEZŐ INFORMÁCIÓK JEGYZÉKE)

| 1. | Bevezetés |
| --- | --- |

1.

| 2. | A nemzeti energiahatékonysági célkitűzések és megtakarítások áttekintése |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | A 2020-ig megvalósítandó nemzeti energiahatékonysági célkitűzések |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | További energiahatékonysági célkitűzések |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Primerenergia-megtakarítás |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Teljes energiamegtakarítás |
| --- | --- |

2.4.

| 3. | Az energiahatékonysági irányelv végrehajtását szolgáló szakpolitikai intézkedések |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Horizontális intézkedések |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek és alternatív szakpolitikai intézkedések (energiahatékonysági irányelv 7. cikk, XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont) |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Energetikai auditok és energiagazdálkodási rendszerek (energiahatékonysági irányelv 8. cikk) |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Fogyasztásmérés és számlázás (energiahatékonysági irányelv 9–11. cikk) |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | A fogyasztók tájékoztatására és képzésére irányuló program (energiahatékonysági irányelv 12. és 17. cikk) |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Minősítési, akkreditációs és tanúsítási rendszerek hozzáférhetősége (energiahatékonysági irányelv 16. cikk) |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Energiahatékonysági szolgáltatások (energiahatékonysági irányelv 18. cikk) |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Az energiahatékonyság előmozdítását célzó egyéb, horizontális intézkedések (energiahatékonysági irányelv 19. és 20. cikk) |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.2. | Az épületek energiahatékonysága |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Az épületek felújítását célzó stratégia (energiahatékonysági irányelv 4. cikk) |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Egyéb energiahatékonysági intézkedések az építőipari ágazatban |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | A közintézmények energiahatékonysága |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Központi kormányzati épületek (energiahatékonysági irányelv 5. cikk) |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Egyéb közintézményi épületek (energiahatékonysági irányelv 5. cikk) |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Közintézményi beszerzés (energiahatékonysági irányelv 6. cikk) |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | A végfelhasználói energiahatékonysággal kapcsolatos egyéb intézkedések az iparban és a közlekedésben |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A fűtés és hűtés hatékonyságának előmozdítása |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Átfogó értékelés (energiahatékonysági irányelv 14. cikk) |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | A fűtés és hűtés hatékonyságát elősegítő egyéb intézkedések (energiahatékonysági irányelv 14. cikk) |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Energiaátalakítás, -szállítás, -elosztás és keresletoldali válaszintézkedés |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Energiahatékonysági kritériumok a hálózati díjszabások és szabályozások terén (energiahatékonysági irányelv 15. cikk) |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | A keresletoldali válaszintézkedések előmozdítása és megkönnyítése (energiahatékonysági irányelv 15. cikk) |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Energiahatékonyság a hálózati tervezés és szabályozás terén (energiahatékonysági irányelv 15. cikk) |
| --- | --- |

3.6.3.

1.   Bevezetés

Ez a minta azokat az energiahatékonysági irányelv (2012/27/EU) legfontosabb elemeinek végrehajtásához szükséges, már elfogadott vagy tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat tartalmazza, amelyeket az irányelv 24. cikkének (2) bekezdése és XIV. melléklete értelmében a tagállamoknak meg kell adniuk nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervükben (a továbbiakban cselekvési terv). Ezért a mintában kötelezően feltüntetendő információk nem vonatkoznak azokra az intézkedésekre, amelyeket még nem fogadtak el vagy nem vettek tervbe a tagállamokban. A minta az energiahatékonysági irányelv 24. cikke (2) bekezdésének megfelelően a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek elkészítéséhez kíván iránymutatást nyújtani a tagállamok számára.

A minta az energiahatékonysági irányelv szövegezését veszi át, amikor az első és/vagy a második nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervben feltüntetendő információkról tesz említést; ahol ez nincs külön feltüntetve, ott az adott információnak az első és az azt követő valamennyi cselekvési tervben szerepelnie kell.

Ezt a mintát kiegészíti a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervre vonatkozó iránymutatás [beillesztendő a további eligazítást nyújtó kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentumra való hivatkozás].

2.   A nemzeti energiahatékonysági célkitűzések és megtakarítások áttekintése

2.1.   A 2020-ig megvalósítandó nemzeti energiahatékonysági célkitűzések

| (1) | Kérjük, hogy az energiahatékonysági irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében (energiahatékonysági irányelv 3. cikk (1) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 1. pont) adja meg a 2020-ra vonatkozó indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzést. |
| --- | --- |

(1)

Kérjük, hogy az energiahatékonysági irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében (energiahatékonysági irányelv 3. cikk (1) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 1. pont) adja meg a 2020-ra vonatkozó indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzést.

| (2) | Kérjük, adja meg, hogy a célkitűzéstől milyen hatást várnak a 2020. évi teljes primerenergia-felhasználásra és végső energiafelhasználásra nézve, továbbá fejtse ki, hogy milyen számítási módszerrel és milyen adatokra támaszkodva jutottak erre a következtetésre (energiahatékonysági irányelv 3. cikk (1) bekezdés). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, adja meg, hogy a célkitűzéstől milyen hatást várnak a 2020. évi teljes primerenergia-felhasználásra és végső energiafelhasználásra nézve, továbbá fejtse ki, hogy milyen számítási módszerrel és milyen adatokra támaszkodva jutottak erre a következtetésre (energiahatékonysági irányelv 3. cikk (1) bekezdés).

| (3) | Kérjük, adja meg a 2020-as primerenergia-felhasználás teljes, illetve ágazatokra lebontott becsült mértékét (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont.). |
| --- | --- |

(3)

Kérjük, adja meg a 2020-as primerenergia-felhasználás teljes, illetve ágazatokra lebontott becsült mértékét (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont.).

2.2.   További energiahatékonysági célkitűzések

Kérjük, sorolja fel a teljes gazdaságra vagy az egyes ágazatokra vonatkozó, az energiahatékonysággal kapcsolatos további nemzeti célkitűzéseket (energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 1. pont).

2.3.   Primerenergia-megtakarítás

Kérjük, adja meg a jelentéstétel időpontjáig elért primerenergia-megtakarítások mértékét, valamint a 2020-as megtakarítások várható mértékét (energiahatékonysági irányelv 3. cikk (1) bekezdés, 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont a) alpont.).

2.4.   Teljes energiamegtakarítás

| (1) | A 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában kérjük, az első és második cselekvési tervben tüntesse fel az elért teljes végső energiamegtakarítást és a 2016-ig előrejelzett megtakarításokat az energia-végfelhasználásban (2006/32/EK irányelv 4. cikkének (1) és (2) bekezdése, energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 2. pont b) alpont). |
| --- | --- |

(1)

A 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában kérjük, az első és második cselekvési tervben tüntesse fel az elért teljes végső energiamegtakarítást és a 2016-ig előrejelzett megtakarításokat az energia-végfelhasználásban (2006/32/EK irányelv 4. cikkének (1) és (2) bekezdése, energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 2. pont b) alpont).

| (2) | Kérjük, hogy a 2006/32/EK irányelv alkalmazásában, az első és második cselekvési tervben jelölje meg a teljes végső energiafelhasználás kiszámításához alkalmazott mérési és/vagy számítási módszereket (energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 2. pont b) alpont második bekezdés). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, hogy a 2006/32/EK irányelv alkalmazásában, az első és második cselekvési tervben jelölje meg a teljes végső energiafelhasználás kiszámításához alkalmazott mérési és/vagy számítási módszereket (energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 2. pont b) alpont második bekezdés).

3.   Az energiahatékonysági irányelv végrehajtását szolgáló szakpolitikai intézkedések

3.1.   Horizontális intézkedések

3.1.1.   Energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek és alternatív szakpolitikai intézkedések (energiahatékonysági irányelv 7. cikk, XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont)

| (1) | Kérjük, adja meg az arra vonatkozó információkat, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében foglalt célkitűzés elérése érdekében a kötelezettségi időszak alatt összesen mennyi energiát takarítottak meg, és adott esetben tüntesse fel, hogy miként alkalmazták a 7. cikk (2) és (3) bekezdésében felsorolt lehetőségeket (energiahatékonysági irányelv 7. cikk, XIV. melléklet 2. rész 2. pont a) alpont). |
| --- | --- |

(1)

Kérjük, adja meg az arra vonatkozó információkat, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében foglalt célkitűzés elérése érdekében a kötelezettségi időszak alatt összesen mennyi energiát takarítottak meg, és adott esetben tüntesse fel, hogy miként alkalmazták a 7. cikk (2) és (3) bekezdésében felsorolt lehetőségeket (energiahatékonysági irányelv 7. cikk, XIV. melléklet 2. rész 2. pont a) alpont).

| (2) | Kérjük, hogy röviden ismertesse az energiahatékonysági irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett energiahatékonysági kötelezettségi rendszert, és térjen ki a nyomon követés és ellenőrzés biztosításának módjára is (energiahatékonysági irányelv 7. cikk (1) és (6) bekezdés, 20. cikk (6) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, hogy röviden ismertesse az energiahatékonysági irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett energiahatékonysági kötelezettségi rendszert, és térjen ki a nyomon követés és ellenőrzés biztosításának módjára is (energiahatékonysági irányelv 7. cikk (1) és (6) bekezdés, 20. cikk (6) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont).

| (3) | Kérjük, ismertesse a 7. cikk (9) bekezdésének és a 20. cikk (6) bekezdésének alkalmazásában elfogadott alternatív szakpolitikai intézkedéseket, beleértve a nyomon követés és ellenőrzés, valamint az egyenértékűség biztosításának módját (energiahatékonysági irányelv 7. cikk (9) és (10) bekezdés, 20. cikk (6) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont). |
| --- | --- |

(3)

Kérjük, ismertesse a 7. cikk (9) bekezdésének és a 20. cikk (6) bekezdésének alkalmazásában elfogadott alternatív szakpolitikai intézkedéseket, beleértve a nyomon követés és ellenőrzés, valamint az egyenértékűség biztosításának módját (energiahatékonysági irányelv 7. cikk (9) és (10) bekezdés, 20. cikk (6) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont).

| (4) | Kérjük, adott esetben közölje az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer végrehajtásának köszönhetően elért és közzétett energiamegtakarítás mértékét (energiahatékonysági irányelv 7. cikk (6) és (8) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont a) alpont). |
| --- | --- |

(4)

Kérjük, adott esetben közölje az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer végrehajtásának köszönhetően elért és közzétett energiamegtakarítás mértékét (energiahatékonysági irányelv 7. cikk (6) és (8) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont a) alpont).

| (5) | Kérjük, adott esetben közölje az alternatív szakpolitikai intézkedések végrehajtásának köszönhetően elért és közzétett energiamegtakarítás mértékét (energiahatékonysági irányelv 7. cikk (10) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont a) alpont). |
| --- | --- |

(5)

Kérjük, adott esetben közölje az alternatív szakpolitikai intézkedések végrehajtásának köszönhetően elért és közzétett energiamegtakarítás mértékét (energiahatékonysági irányelv 7. cikk (10) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont a) alpont).

| (6) | Kérjük, részletesen ismertesse az energiahatékonysági irányelv IV. mellékletével összhangban megválasztott nemzeti együtthatókat (energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont). |
| --- | --- |

(6)

Kérjük, részletesen ismertesse az energiahatékonysági irányelv IV. mellékletével összhangban megválasztott nemzeti együtthatókat (energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont).

| (7) | Kérjük, ismertesse, hogy milyen, az energiahatékonysági irányelv V. mellékletének 2. pontja e) alpontjában felsorolt módszerektől eltérő módszert alkalmaztak az energiamegtakarítás élettartamának figyelembevételéhez, és fejtse ki, hogy ezzel a módszerrel hogyan érhető el legalább ugyanolyan teljes megtakarításmennyiség (energiahatékonysági irányelv, V. melléklet 2. pont e) alpont). |
| --- | --- |

(7)

Kérjük, ismertesse, hogy milyen, az energiahatékonysági irányelv V. mellékletének 2. pontja e) alpontjában felsorolt módszerektől eltérő módszert alkalmaztak az energiamegtakarítás élettartamának figyelembevételéhez, és fejtse ki, hogy ezzel a módszerrel hogyan érhető el legalább ugyanolyan teljes megtakarításmennyiség (energiahatékonysági irányelv, V. melléklet 2. pont e) alpont).

3.1.2.   Energetikai auditok és energiagazdálkodási rendszerek (energiahatékonysági irányelv 8. cikk)

Kérjük, adjon áttekintést az energetikai auditok és energiagazdálkodási rendszerek előmozdítása érdekében tervezett vagy már végrehajtott intézkedésekről, és ezen belül nyújtson tájékoztatást a végrehajtott energetikai auditok számáról, jelölje meg, mennyi nagyvállalat van a tagállam területén és ebből mennyiben végeztek energetikai auditot, illetve adja meg azon vállalatok számát, amelyek esetében a 8. cikk (5) bekezdése alkalmazandó (energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 3.2. pont).

3.1.3.   Fogyasztásmérés és számlázás (energiahatékonysági irányelv 9–11. cikk)

Kérjük, ismertesse a fogyasztásmérés és a számlázás terén végrehajtott, elfogadott vagy a tervek szerint elfogadandó intézkedéseket (energiahatékonysági irányelv 9., 10., 11. cikk, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.1.4.   A fogyasztók tájékoztatására és képzésére irányuló program (energiahatékonysági irányelv 12. és 17. cikk)

Kérjük, ismertesse a kkv-k és a háztartások hatékony energiafelhasználásának megkönnyítése és elősegítése terén elfogadott vagy a tervek szerint elfogadandó intézkedéseket (energiahatékonysági irányelv 12., 17. cikk, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.1.5.   Minősítési, akkreditációs és tanúsítási rendszerek hozzáférhetősége (energiahatékonysági irányelv 16. cikk)

Kérjük, nyújtson tájékoztatást az energiahatékonysági szolgáltatásokat, energetikai auditokat végző szervezetekre, energetikai vezetőkre, valamint a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikkének 9. pontjában meghatározott, energetikai jelentőségű épületelemek beszerelésével foglalkozókra vonatkozó jelenlegi vagy tervezett akkreditációs és tanúsítási rendszerekről, illetve egyenértékű képesítési rendszerekről (beleértve adott esetben a képzési programokat is) (energiahatékonysági irányelv 16. cikk, XIV. melléklet 2. rész 3.7. pont).

3.1.6.   Energiahatékonysági szolgáltatások (energiahatékonysági irányelv 18. cikk)

| (1) | Kérjük, ismertesse az energiahatékonysági szolgáltatások elősegítése terén elfogadott vagy a tervek szerint elfogadandó intézkedéseket. Az ismertetőnek tartalmaznia kell arra az internetes oldalra mutató hivatkozást, ahol elérhető a rendelkezésre álló energiahatékonysági szolgáltatók, valamint képesítéseik jegyzéke (energiahatékonysági irányelv, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat, XIV. melléklet 2. rész 3.8. pont). |
| --- | --- |

(1)

Kérjük, ismertesse az energiahatékonysági szolgáltatások elősegítése terén elfogadott vagy a tervek szerint elfogadandó intézkedéseket. Az ismertetőnek tartalmaznia kell arra az internetes oldalra mutató hivatkozást, ahol elérhető a rendelkezésre álló energiahatékonysági szolgáltatók, valamint képesítéseik jegyzéke (energiahatékonysági irányelv, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat, XIV. melléklet 2. rész 3.8. pont).

| (2) | Kérjük, ismertesse az energiahatékonysági szolgáltatási piac minőségi felülvizsgálatát, jellemezze a piac aktuális helyzetét és térjen ki a jövőben várható fejlődésére is (energiahatékonysági irányelv 18. cikk (1) bekezdés e) pont). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, ismertesse az energiahatékonysági szolgáltatási piac minőségi felülvizsgálatát, jellemezze a piac aktuális helyzetét és térjen ki a jövőben várható fejlődésére is (energiahatékonysági irányelv 18. cikk (1) bekezdés e) pont).

3.1.7.   Az energiahatékonyság előmozdítását célzó egyéb, horizontális intézkedések (energiahatékonysági irányelv 19. és 20. cikk)

| (1) | Kérjük, foglalja bele az első cselekvési tervbe az energiahatékonysági irányelv 19. cikkének végrehajtása érdekében tett energiahatékonysági intézkedéseket. Kérjük, ezen belül adja meg az energiahatékonyságot akadályozó szabályozási és nem szabályozási korlátok felszámolása érdekében végrehajtott intézkedések jegyzékét (például az ösztönzőknek az épületek több tulajdonosa közötti megosztása, a közintézmények közbeszerzésével, éves költségvetésével és számvitelével kapcsolatos intézkedések) (energiahatékonysági irányelv 19. cikk XIV. melléklet 2. rész 3.9. pont). |
| --- | --- |

(1)

Kérjük, foglalja bele az első cselekvési tervbe az energiahatékonysági irányelv 19. cikkének végrehajtása érdekében tett energiahatékonysági intézkedéseket. Kérjük, ezen belül adja meg az energiahatékonyságot akadályozó szabályozási és nem szabályozási korlátok felszámolása érdekében végrehajtott intézkedések jegyzékét (például az ösztönzőknek az épületek több tulajdonosa közötti megosztása, a közintézmények közbeszerzésével, éves költségvetésével és számvitelével kapcsolatos intézkedések) (energiahatékonysági irányelv 19. cikk XIV. melléklet 2. rész 3.9. pont).

| (2) | Kérjük, nyújtson tájékoztatást a nemzeti energiahatékonysági alapról (energiahatékonysági irányelv 20. cikk XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, nyújtson tájékoztatást a nemzeti energiahatékonysági alapról (energiahatékonysági irányelv 20. cikk XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.2.   Az épületek energiahatékonysága

3.2.1.   Az épületek felújítását célzó stratégia (energiahatékonysági irányelv 4. cikk)

Kérjük, mutassa be az épületek felújítását célzó hosszú távú stratégiát (energiahatékonysági irányelv 4. cikk utolsó bekezdés).

3.2.2.   Egyéb energiahatékonysági intézkedések az építőipari ágazatban

Kérjük, mutassa be, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti energiahatékonysági célkitűzések megvalósítása érdekében milyen jelentősebb intézkedéseket tettek az építőiparban az energiahatékonyság javítására (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.3.   A közintézmények energiahatékonysága

3.3.1.   Központi kormányzati épületek (energiahatékonysági irányelv 5. cikk)

Kérjük, nyújtson tájékoztatást a fűtött és/vagy hűtött központi kormányzati épületek közzétett jegyzékéről (energiahatékonysági irányelv 5. cikk (5) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.3.2.   Egyéb közintézményi épületek (energiahatékonysági irányelv 5. cikk)

| (1) | Kérjük, ismertesse azokat a tervezett vagy már meghozott intézkedéseket, amelyek a közintézményeket és a szociális bérlakásokat kezelő közjogi szerveket energiahatékonysági terv végrehajtására ösztönzik, és a közintézmények példamutató szerepéről tesznek bizonyságot az épületek energiahatékonysága terén (energiahatékonysági irányelv 5. cikk (7) bekezdés a) pont, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(1)

Kérjük, ismertesse azokat a tervezett vagy már meghozott intézkedéseket, amelyek a közintézményeket és a szociális bérlakásokat kezelő közjogi szerveket energiahatékonysági terv végrehajtására ösztönzik, és a közintézmények példamutató szerepéről tesznek bizonyságot az épületek energiahatékonysága terén (energiahatékonysági irányelv 5. cikk (7) bekezdés a) pont, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

| (2) | Kérjük, sorolja fel az energiahatékonysági cselekvési tervvel rendelkező közintézményeket (energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 3.1. pont). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, sorolja fel az energiahatékonysági cselekvési tervvel rendelkező közintézményeket (energiahatékonysági irányelv XIV. melléklet 2. rész 3.1. pont).

3.3.3.   Közintézményi beszerzés (energiahatékonysági irányelv 6. cikk)

Kérjük, mutassa be azokat a lépéseket, amelyeket annak érdekében tettek vagy terveztek, hogy a központi kormányzat magas energiahatékonysági teljesítményű termékeket, szolgáltatásokat és épületeket szerezzen be (energiahatékonysági irányelv 6. cikk (1) bekezdés), továbbá ismertesse azokat a tervezett vagy meghozott intézkedéseket, amelyekkel a többi közintézményt is e példa követésére ösztönzik (energiahatékonysági irányelv 6. cikk (3) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.4.   A végfelhasználói energiahatékonysággal kapcsolatos egyéb intézkedések az iparban és a közlekedésben

| (1) | Kérjük, részletezze, hogy az energiahatékonysági irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti energiahatékonysági célkitűzések megvalósítása érdekében milyen jelentősebb intézkedések történtek az energiahatékonyság javítására az iparban (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(1)

Kérjük, részletezze, hogy az energiahatékonysági irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti energiahatékonysági célkitűzések megvalósítása érdekében milyen jelentősebb intézkedések történtek az energiahatékonyság javítására az iparban (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

| (2) | Kérjük, részletezze, hogy az energiahatékonysági irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti energiahatékonysági célkitűzések megvalósítása érdekében milyen jelentősebb intézkedések történtek az energiahatékonyság javítására a személy- és áruszállítás terén (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, részletezze, hogy az energiahatékonysági irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett nemzeti energiahatékonysági célkitűzések megvalósítása érdekében milyen jelentősebb intézkedések történtek az energiahatékonyság javítására a személy- és áruszállítás terén (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

| (3) | Kérjük, részletezze azokat a végfelhasználói energiahatékonysággal kapcsolatos egyéb jelentősebb intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a nemzeti energiahatékonysági célkitűzés megvalósításához, és még nem szerepelnek a cselekvési tervben (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(3)

Kérjük, részletezze azokat a végfelhasználói energiahatékonysággal kapcsolatos egyéb jelentősebb intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a nemzeti energiahatékonysági célkitűzés megvalósításához, és még nem szerepelnek a cselekvési tervben (energiahatékonysági irányelv 24. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.5.   A fűtés és hűtés hatékonyságának előmozdítása

3.5.1.   Átfogó értékelés (energiahatékonysági irányelv 14. cikk)

| (1) | Kérjük, a második és az azt követő cselekvési tervekben adjon a 14. cikk (1) bekezdésében említett átfogó értékelést a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hatékony távfűtés/távhűtés megvalósíthatósági potenciáljáról (energiahatékonysági irányelv 14. cikk (1) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 3.4. pont). |
| --- | --- |

(1)

Kérjük, a második és az azt követő cselekvési tervekben adjon a 14. cikk (1) bekezdésében említett átfogó értékelést a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hatékony távfűtés/távhűtés megvalósíthatósági potenciáljáról (energiahatékonysági irányelv 14. cikk (1) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 3.4. pont).

| (2) | Kérjük, mutassa be az energiahatékonysági irányelv IX. mellékletében szereplő kritériumoknak megfelelő költség-haszon elemzéshez alkalmazott eljárást és módszertant (energiahatékonysági irányelv 14. cikk (3) bekezdés, IX. melléklet 1. rész utolsó bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, mutassa be az energiahatékonysági irányelv IX. mellékletében szereplő kritériumoknak megfelelő költség-haszon elemzéshez alkalmazott eljárást és módszertant (energiahatékonysági irányelv 14. cikk (3) bekezdés, IX. melléklet 1. rész utolsó bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.5.2.   A fűtés és hűtés hatékonyságát elősegítő egyéb intézkedések (energiahatékonysági irányelv 14. cikk)

Kérjük, ismertesse a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelést alkalmazó rendszerek, a hatékony távfűtési/-hűtési és egyéb hatékony fűtési/hűtési rendszerek alkalmazásában, valamint hulladékhőből és megújuló energiaforrásokból előállított fűtési és hűtési energia hasznosításában rejlő gazdasági potenciál kibontakoztatását célzó nemzeti, regionális és helyi szintű intézkedéseket, stratégiákat, politikákat, illetve az azok részét képező programokat és terveket (energiahatékonysági irányelv 14. cikk (2) és (4) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat)

3.6.   Energiaátalakítás, -szállítás, -elosztás és keresletoldali válaszintézkedés

3.6.1.   Energiahatékonysági kritériumok a hálózati díjszabások és szabályozások terén (energiahatékonysági irányelv 15. cikk)

| (1) | Kérjük, ismertesse azokat a tervezett vagy elfogadott intézkedéseket, amelyek biztosítják a szállítási és elosztási díjszabásban alkalmazott olyan ösztönzők megszüntetését, amelyek hátrányosak a villamos energia előállítása, átvitele és elosztása, valamint az áramellátás összhatékonysága szempontjából, illetve, amelyek akadályozhatják a keresletoldali válaszintézkedés kiegyensúlyozó és járulékos szolgáltatásokba való beépítését (energiahatékonysági irányelv 15. cikk (4) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(1)

Kérjük, ismertesse azokat a tervezett vagy elfogadott intézkedéseket, amelyek biztosítják a szállítási és elosztási díjszabásban alkalmazott olyan ösztönzők megszüntetését, amelyek hátrányosak a villamos energia előállítása, átvitele és elosztása, valamint az áramellátás összhatékonysága szempontjából, illetve, amelyek akadályozhatják a keresletoldali válaszintézkedés kiegyensúlyozó és járulékos szolgáltatásokba való beépítését (energiahatékonysági irányelv 15. cikk (4) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

| (2) | Kérjük, mutassa be azokat a tervezett vagy elfogadott intézkedéseket, amelyek az infrastruktúra tervezése és üzemeltetése terén a hatékonyság javítására ösztönzik a hálózatüzemeltetőket (energiahatékonysági irányelv 15. cikk (4) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(2)

Kérjük, mutassa be azokat a tervezett vagy elfogadott intézkedéseket, amelyek az infrastruktúra tervezése és üzemeltetése terén a hatékonyság javítására ösztönzik a hálózatüzemeltetőket (energiahatékonysági irányelv 15. cikk (4) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

| (3) | Kérjük, mutassa be azokat a tervezett vagy elfogadott intézkedéseket, amelyek révén a díjszabás lehetővé teszi, hogy a szolgáltatók javítsák a fogyasztói részvételt a rendszerhatékonyságban, beleértve a keresletoldali válaszintézkedéseket is (energiahatékonysági irányelv 15. cikk (4) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat). |
| --- | --- |

(3)

Kérjük, mutassa be azokat a tervezett vagy elfogadott intézkedéseket, amelyek révén a díjszabás lehetővé teszi, hogy a szolgáltatók javítsák a fogyasztói részvételt a rendszerhatékonyságban, beleértve a keresletoldali válaszintézkedéseket is (energiahatékonysági irányelv 15. cikk (4) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 2. pont első mondat).

3.6.2.   A keresletoldali válaszintézkedések előmozdítása és megkönnyítése (energiahatékonysági irányelv 15. cikk)

Kérjük, nyújtson tájékoztatást a keresletoldali válaszintézkedések lehetővé tétele és kidolgozása érdekében elfogadott vagy tervezett intézkedésekről, beleértve a dinamikus árszabást támogató díjszabásra vonatkozó intézkedéseket (energiahatékonysági irányelv XI. melléklet 3. pont, XIV. melléklet 2. rész 3.6. pont).

3.6.3.   Energiahatékonyság a hálózati tervezés és szabályozás terén (energiahatékonysági irányelv 15. cikk)

Kérjük, számoljon be a nemzeti gáz- és villamosenergia-infrastruktúra energiahatékonysági potenciáljának értékelésében elért eredményekről, valamint a hálózati infrastruktúrát érintő költséghatékony energiahatékonysági fejlesztések megvalósításával összefüggően elfogadott és tervezett intézkedésekről és beruházásokról, továbbá ismertesse ezek bevezetésének ütemtervét (energiahatékonysági irányelv 15. cikk (2) bekezdés, XIV. melléklet 2. rész 3.5. pont).

---

(1)  HL L 153., 2010.6.18., 13. o.

---

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/54

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. május 24.)

az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. mellékletében meghatározott származási szabályoktól az őszibarack, a körte és az ananász vonatkozásában Szváziföldön fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről

(az értesítés a C(2013) 2906. számú dokumentummal történt)

(2013/243/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1528/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak II. melléklete 36. cikkének (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2012. április 23-án elfogadta az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete szerinti származási szabályoktól az őszibarack, a körte és az ananász vonatkozásában Szváziföldön fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről szóló 2012/213/EU végrehajtási határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2012. április 23-án elfogadta az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete szerinti származási szabályoktól az őszibarack, a körte és az ananász vonatkozásában Szváziföldön fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről szóló 2012/213/EU végrehajtási határozatot (2).

| (2) | 2013. február 28-án Szváziföld az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke alapján kérte, hogy két évig, 2013. január 1-jétől2014. december 31-ig újból eltérhessen az említett mellékletben meghatározott származási szabályoktól. A kérelem 780 tonna összmennyiségű, az ex 2008 70 98, a 2008 40 90 és az ex 2008 97 98 KN-kód alá tartozó gyümölcslében lévő őszibarackra, körtére és őszibarack és/vagy körte és/vagy ananász keverékére vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

2013. február 28-án Szváziföld az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke alapján kérte, hogy két évig, 2013. január 1-jétől2014. december 31-ig újból eltérhessen az említett mellékletben meghatározott származási szabályoktól. A kérelem 780 tonna összmennyiségű, az ex 2008 70 98, a 2008 40 90 és az ex 2008 97 98 KN-kód alá tartozó gyümölcslében lévő őszibarackra, körtére és őszibarack és/vagy körte és/vagy ananász keverékére vonatkozik.

| (3) | A Szváziföldtől kapott tájékoztatás szerint az ország nem tud eleget tenni az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 1. függelékében foglalt termékspecifikus származási szabályoknak, amelyek többek között előírják, hogy valamennyi felhasznált anyagot a végtermék vámtarifaszámától eltérő vámtarifaszám alá kell besorolni. Mivel Szváziföldön nem zajlik kereskedelmi méretű helyi őszibarack- és körtetermelés, az ország az ex 2008 70 92 és a 2008 40 90 KN-kód alá tartozó, cukrot nem tartalmazó lében lévő, kockára vágott nem származó őszibarackot és körtét a szomszédos Dél-Afrikától szerzi be a végtermék előállításához. Az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete 6. cikke (7) bekezdésének megfelelően a termékekre emellett nem vonatkozik a kumuláció Dél-Afrikával, ezért a végtermék nem tesz eleget az említett mellékletben foglalt szabályoknak. |
| --- | --- |

(3)

A Szváziföldtől kapott tájékoztatás szerint az ország nem tud eleget tenni az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 1. függelékében foglalt termékspecifikus származási szabályoknak, amelyek többek között előírják, hogy valamennyi felhasznált anyagot a végtermék vámtarifaszámától eltérő vámtarifaszám alá kell besorolni. Mivel Szváziföldön nem zajlik kereskedelmi méretű helyi őszibarack- és körtetermelés, az ország az ex 2008 70 92 és a 2008 40 90 KN-kód alá tartozó, cukrot nem tartalmazó lében lévő, kockára vágott nem származó őszibarackot és körtét a szomszédos Dél-Afrikától szerzi be a végtermék előállításához. Az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete 6. cikke (7) bekezdésének megfelelően a termékekre emellett nem vonatkozik a kumuláció Dél-Afrikával, ezért a végtermék nem tesz eleget az említett mellékletben foglalt szabályoknak.

| (4) | Az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke előírja, hogy a Közösség pozitívan válaszol az AKCS-államoknak az e cikkel összhangban kellően megindokolt olyan kérelmeire, amelyek nem okozhatnak súlyos kárt valamely meglévő közösségi iparnak. |
| --- | --- |

(4)

Az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke előírja, hogy a Közösség pozitívan válaszol az AKCS-államoknak az e cikkel összhangban kellően megindokolt olyan kérelmeire, amelyek nem okozhatnak súlyos kárt valamely meglévő közösségi iparnak.

| (5) | Az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében Szváziföld több időt kér arra, hogy felkészülhessen a származási szabályoknak való megfelelésre, mivel a gazdasági szereplők olyan módszert próbálnak ki, amelyhez Dél-Afrikából származó, friss, hámozott, darabolt és hideg vízben, tartályokban elhelyezett, továbbá mélyhűtött formában további feldolgozásra Szváziföldre szállított őszibarackot és/vagy körtét használnak fel. Ezen – a Harmonizált Rendszer 8. árucsoportjába besorolt – anyagok felhasználása lehetővé tehetné, hogy a Szváziföldön előállított végtermék megfeleljen a fent említett szabálynak. |
| --- | --- |

(5)

Az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében Szváziföld több időt kér arra, hogy felkészülhessen a származási szabályoknak való megfelelésre, mivel a gazdasági szereplők olyan módszert próbálnak ki, amelyhez Dél-Afrikából származó, friss, hámozott, darabolt és hideg vízben, tartályokban elhelyezett, továbbá mélyhűtött formában további feldolgozásra Szváziföldre szállított őszibarackot és/vagy körtét használnak fel. Ezen – a Harmonizált Rendszer 8. árucsoportjába besorolt – anyagok felhasználása lehetővé tehetné, hogy a Szváziföldön előállított végtermék megfeleljen a fent említett szabálynak.

| (6) | Szváziföld kifejtette, hogy eleget kell tennie az európai vásárlók részéről érkező, a különböző – köztük korlátozott mennyiségben a területén kívül termelt körte és őszibarack – konzerv formájában értékesített termékek iránti keresletnek. Amennyiben az európai kiskereskedők nem tudják megvásárolni a teljes termékskálát a szváziföldi beszállítójuktól, akkor Szváziföld elveszítheti az egész gyümölcskocsonya, ananász és citrus értékesítésén alapuló üzletágat. |
| --- | --- |

(6)

Szváziföld kifejtette, hogy eleget kell tennie az európai vásárlók részéről érkező, a különböző – köztük korlátozott mennyiségben a területén kívül termelt körte és őszibarack – konzerv formájában értékesített termékek iránti keresletnek. Amennyiben az európai kiskereskedők nem tudják megvásárolni a teljes termékskálát a szváziföldi beszállítójuktól, akkor Szváziföld elveszítheti az egész gyümölcskocsonya, ananász és citrus értékesítésén alapuló üzletágat.

| (7) | Tekintve, hogy Szváziföldnek több időre van szüksége ahhoz, hogy felkészüljön a származási szabályoknak való megfelelésre, részére ideiglenes eltérést kell biztosítani. Az ideiglenes eltérést az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően a kedvezményezett vállalkozás számára a szabályoknak való megfeleléshez szükséges időtartamra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(7)

Tekintve, hogy Szváziföldnek több időre van szüksége ahhoz, hogy felkészüljön a származási szabályoknak való megfelelésre, részére ideiglenes eltérést kell biztosítani. Az ideiglenes eltérést az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően a kedvezményezett vállalkozás számára a szabályoknak való megfeleléshez szükséges időtartamra kell korlátozni.

| (8) | A garantált mennyiségek Szváziföld általi teljes kihasználásának lehetővé tétele érdekében és annak figyelembevételével, hogy az ország csak 2012 második felében tudná kihasználni a korábbi eltérést, az ideiglenes eltérésnek 2013. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal kell bírnia. |
| --- | --- |

(8)

A garantált mennyiségek Szváziföld általi teljes kihasználásának lehetővé tétele érdekében és annak figyelembevételével, hogy az ország csak 2012 második felében tudná kihasználni a korábbi eltérést, az ideiglenes eltérésnek 2013. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal kell bírnia.

| (9) | Összhangban az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke (4) bekezdésével, bizonyos, a mennyiségekkel, a felügyelettel és az időtartammal kapcsolatos feltételek teljesülése esetén a származási szabályoktól való ideiglenes eltérés nem okozna súlyos kárt egyetlen meglévő uniós iparágnak sem. |
| --- | --- |

(9)

Összhangban az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke (4) bekezdésével, bizonyos, a mennyiségekkel, a felügyelettel és az időtartammal kapcsolatos feltételek teljesülése esetén a származási szabályoktól való ideiglenes eltérés nem okozna súlyos kárt egyetlen meglévő uniós iparágnak sem.

| (10) | Ezért indokolt kedvező választ adni Szváziföld kérelmére és az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján biztosítani az ideiglenes eltérés lehetőségét. |
| --- | --- |

(10)

Ezért indokolt kedvező választ adni Szváziföld kérelmére és az 1528/2007/EK rendelet II. melléklete 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján biztosítani az ideiglenes eltérés lehetőségét.

| (11) | A Szváziföldtől kapott tájékoztatás szerint a Harmonizált Rendszer szerinti 2008 vtsz.-hoz tartozó termékekre vonatkozó eltérés szerinti kivitel a 2012. július és december közötti időszakban mintegy 250 tonnát tett ki. A 2013-ra és 2014-re engedélyezett mennyiségeknek összhangban kell lenniük ezzel az igénybevétellel. Helyénvaló évente 500 tonna mennyiségről rendelkezni, ami figyelembe veszi a meglévő iparág Unióba irányuló kiviteleinek fenntartására vonatkozó képességét. |
| --- | --- |

(11)

A Szváziföldtől kapott tájékoztatás szerint a Harmonizált Rendszer szerinti 2008 vtsz.-hoz tartozó termékekre vonatkozó eltérés szerinti kivitel a 2012. július és december közötti időszakban mintegy 250 tonnát tett ki. A 2013-ra és 2014-re engedélyezett mennyiségeknek összhangban kell lenniük ezzel az igénybevétellel. Helyénvaló évente 500 tonna mennyiségről rendelkezni, ami figyelembe veszi a meglévő iparág Unióba irányuló kiviteleinek fenntartására vonatkozó képességét.

| (12) | Ennek megfelelően két évre ideiglenes eltérést kell biztosítani Szváziföld részére 500 tonna éves összmennyiségű, az ex 2008 70 98, a 2008 40 90 és az ex 2008 97 98 KN-kód alá tartozó gyümölcslében lévő őszibarackra, körtére és őszibarack és/vagy körte és/vagy ananász keverékére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(12)

Ennek megfelelően két évre ideiglenes eltérést kell biztosítani Szváziföld részére 500 tonna éves összmennyiségű, az ex 2008 70 98, a 2008 40 90 és az ex 2008 97 98 KN-kód alá tartozó gyümölcslében lévő őszibarackra, körtére és őszibarack és/vagy körte és/vagy ananász keverékére vonatkozóan.

| (13) | A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) szabályokat állapít meg a vámkontingensek kezelésére vonatkozóan. Annak érdekében, hogy a vámkontingensek kezelését a szváziföldi hatóságok, a tagállamok vámhatóságai és a Bizottság hatékonyan végezhessék, ezeket a szabályokat indokolt az e határozatban megadott eltérési lehetőség keretében behozott mennyiségekre is alkalmazni. |
| --- | --- |

(13)

A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) szabályokat állapít meg a vámkontingensek kezelésére vonatkozóan. Annak érdekében, hogy a vámkontingensek kezelését a szváziföldi hatóságok, a tagállamok vámhatóságai és a Bizottság hatékonyan végezhessék, ezeket a szabályokat indokolt az e határozatban megadott eltérési lehetőség keretében behozott mennyiségekre is alkalmazni.

| (14) | Az eltérési lehetőség igénybevételének hatékony nyomon követése érdekében indokolt a szváziföldi hatóságokat arra kötelezni, hogy rendszeres jelleggel részletes adatokat szolgáltassanak a Bizottságnak a kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítványokról. |
| --- | --- |

(14)

Az eltérési lehetőség igénybevételének hatékony nyomon követése érdekében indokolt a szváziföldi hatóságokat arra kötelezni, hogy rendszeres jelleggel részletes adatokat szolgáltassanak a Bizottságnak a kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítványokról.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletétől eltérően és az említett melléklet 36. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően az ex 2008 70 98, a 2008 40 90 és az ex 2008 97 98 KN-kód alá tartozó gyümölcslében levő őszibarack, körte és őszibarack és/vagy körte és/vagy ananász keveréke, amelynek előállítása során az ex 2008 70 92 KN-kód alá tartozó, cukrot nem tartalmazó lében lévő, kockára vágott, nem származó őszibarackot és a 2008 40 90 KN-kód alá tartozó, cukrot nem tartalmazó lében lévő, kockára vágott, nem származó körtét használnak, az e határozat 2–5. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően Szváziföldről származónak tekintendő.

2. cikk

Az 1. cikkben előírt eltérés az e határozat mellékletében meghatározott azon termékekre és mennyiségekre alkalmazandó, amelyeket az Unióban történő szabad forgalomba bocsátás céljából 2013. január 1. és 2014. december 31. között Szváziföld mint származási ország megjelölésével bejelentenek.

3. cikk

Az e határozat mellékletében meghatározott mennyiségeket a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kell kezelni.

4. cikk

Szváziföld vámhatóságai kötelesek megtenni az 1. cikkben meghatározott termékek kivitelének mennyiségi ellenőrzése érdekében szükséges intézkedéseket.

Az 1. cikkben említett termékek tekintetében kibocsátott valamennyi EUR.1 szállítási bizonyítványon szerepelnie kell az e határozatra történő hivatkozásnak.

Minden egyes negyedévet követő hónap vége előtt Szváziföld illetékes hatóságai negyedévenként kimutatást nyújtanak be a Bizottságnak azokról a mennyiségekről, amelyekre e határozat alapján EUR.1 szállítási bizonyítványt bocsátottak ki, továbbá megadják e bizonyítványok sorszámát.

5. cikk

Az e határozat alapján kibocsátott EUR.1 szállítási bizonyítványok 7. rovatába a következő megjegyzést kell tenni:

„Derogation — Implementing Decision 2013/243/EU”.

6. cikk

Ez a határozat 2013. január 1-jétől2014. december 31-ig alkalmazandó.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 24-én.

a Bizottság részéről

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 348., 2007.12.31., 1. o.

1

(2)  HL L 113., 2012.4.25., 12. o.

2

(3)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés | Időszak | Éves összmennyiség
  (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1628 | 2008 40 90 | Körtekészítmények | 2013.1.1-től2013.12.31-ig | 500 |
| ex 2008 70 98 | Őszibarack-készítmények |
| ex 2008 97 98 | Gyümölcskészítmények; Őszibarack és/vagy körte és/vagy ananász keveréke gyümöcslében | 2014.1.1-től2014.12.31-ig | 500 |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés

Időszak

Éves összmennyiség

(tonnában)

09.1628

2008 40 90

Körtekészítmények

2013.1.1-től2013.12.31-ig

500

ex 2008 70 98

Őszibarack-készítmények

ex 2008 97 98

Gyümölcskészítmények; Őszibarack és/vagy körte és/vagy ananász keveréke gyümöcslében

2014.1.1-től2014.12.31-ig

500

---

28.5.2013

| 28.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 69., 2013.3.13., 1. o.) értelmében 2013. július 1-jétől kizárólag a Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekinthető hitelesnek és vált ki joghatást.

Amikor előre nem látható vagy kivételes körülmények miatt a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele nem lehetséges, a nyomtatott kiadás hiteles és vált ki joghatást a 216/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint.

---