# Úradný vestník L 126/2013

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2013.126.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 126 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 568. mája 2013 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2013.126.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 126

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 568. mája 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 418/2013 z 3. mája 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 419/2013 z 3. mája 2013, ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii | 19 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 420/2013 zo 7. mája 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 43 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 418/2013 z 3. mája 2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 419/2013 z 3. mája 2013, ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii

19

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 420/2013 zo 7. mája 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

43

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Oznam pre čitateľov — Nariadenie Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie
  (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

*

Oznam pre čitateľov — Nariadenie Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie
  (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Oznam pre čitateľov — Nariadenie Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie

s3

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 8.5.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 126/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 418/2013

z 3. mája 2013,

ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,

po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie konania

| (1) | Dňa 10. augusta 2012 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania (ďalej len „antidumpingové konanie“) týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) do Únie. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 10. augusta 2012 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania (ďalej len „antidumpingové konanie“) týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) do Únie.

| (2) | V ten istý deň Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie („antisubvenčné konanie“). |
| --- | --- |

(2)

V ten istý deň Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie („antisubvenčné konanie“).

| (3) | Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného 28. júna 2012 Európskou konfederáciou pre železiarsky a oceliarsky priemysel (European Confederation of Iron and Steel Industries – Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania. |
| --- | --- |

(3)

Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného 28. júna 2012 Európskou konfederáciou pre železiarsky a oceliarsky priemysel (European Confederation of Iron and Steel Industries – Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

1.2.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

| (4) | O začatí prešetrovania Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov a používateľov, ako aj orgány Indie. |
| --- | --- |

(4)

O začatí prešetrovania Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov a používateľov, ako aj orgány Indie.

| (5) | Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (6) | Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie zapojených do tohto konania a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci predpísaných lehôt Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa rozhodla obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie na primeraný počet výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia (tento proces sa nazýva aj „výber vzorky“). |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie zapojených do tohto konania a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci predpísaných lehôt Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa rozhodla obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie na primeraný počet výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia (tento proces sa nazýva aj „výber vzorky“).

1.2.1.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov

| (7) | Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky, a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť boli všetci vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(7)

Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky, a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť boli všetci vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (8) | Požadované informácie poskytlo spolu 18 vyvážajúcich výrobcov, ktorí súhlasili so zaradením do vzorky, pričom niektorí z nich patria do rovnakej skupiny, a sedem z nich požiadalo o individuálne preskúmanie v prípade, ak by neboli zaradení do vzorky. Z týchto spolupracujúcich spoločností 15 nahlásilo vývoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele do Únie počas obdobia prešetrovania. Vzorka bola preto vybraná na základe informácii predložených týmito 15 vyvážajúcimi výrobcami. |
| --- | --- |

(8)

Požadované informácie poskytlo spolu 18 vyvážajúcich výrobcov, ktorí súhlasili so zaradením do vzorky, pričom niektorí z nich patria do rovnakej skupiny, a sedem z nich požiadalo o individuálne preskúmanie v prípade, ak by neboli zaradení do vzorky. Z týchto spolupracujúcich spoločností 15 nahlásilo vývoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele do Únie počas obdobia prešetrovania. Vzorka bola preto vybraná na základe informácii predložených týmito 15 vyvážajúcimi výrobcami.

| (9) | V súlade s článkom 17 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala z dvoch jednotlivých spoločností a jednej skupiny spoločností pozostávajúcej zo štyroch prepojených spoločností, ktoré spolu predstavujú viac ako 63 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie. |
| --- | --- |

(9)

V súlade s článkom 17 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala z dvoch jednotlivých spoločností a jednej skupiny spoločností pozostávajúcej zo štyroch prepojených spoločností, ktoré spolu predstavujú viac ako 63 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie.

| (10) | V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere reprezentatívnej vzorky konzultovalo so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi príslušnej krajiny. K výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s článkom 17 ods. 2 základného nariadenia sa o výbere reprezentatívnej vzorky konzultovalo so všetkými príslušnými známymi vyvážajúcimi výrobcami a orgánmi príslušnej krajiny. K výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky.

| (11) | Ako sa uvádza v odôvodnení 9, vzorka bola obmedzená na primeraný počet spoločností, ktoré bolo možné prešetriť v stanovenom čase. Spoločnosti prešetrované na účely prešetrenia sú uvedené v odôvodnení 19. |
| --- | --- |

(11)

Ako sa uvádza v odôvodnení 9, vzorka bola obmedzená na primeraný počet spoločností, ktoré bolo možné prešetriť v stanovenom čase. Spoločnosti prešetrované na účely prešetrenia sú uvedené v odôvodnení 19.

| (12) | Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 8, pôvodne bolo prijatých sedem žiadostí o individuálne preskúmanie. Preto sa usúdilo, že v tejto fáze by individuálne preskúmanie znamenalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania. |
| --- | --- |

(12)

Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 8, pôvodne bolo prijatých sedem žiadostí o individuálne preskúmanie. Preto sa usúdilo, že v tejto fáze by individuálne preskúmanie znamenalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania.

| (13) | Žiadosti vývozcov, ktorí predložili potrebné informácie v príslušných lehotách, však budú preskúmané v zostávajúcom období prešetrovania. |
| --- | --- |

(13)

Žiadosti vývozcov, ktorí predložili potrebné informácie v príslušných lehotách, však budú preskúmané v zostávajúcom období prešetrovania.

1.2.2.   Výber vzorky výrobcov z Únie

| (14) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku spočiatku tvorilo päť výrobcov, o ktorých bolo Komisii pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú drôty z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Komisia túto vzorku vybrala na základe predaja, objemu výroby a geografického umiestnenia. Zainteresované strany boli takisto vyzvané v oznámení o začatí konania, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. K navrhovanej vzorke neboli doručené žiadne pripomienky. Z analýzy vyplnených dotazníkov vyplynulo, že jeden vybraný výrobca z Únie mal prepojenú spoločnosť, ktorá sa takisto zaoberala výrobou a predajom drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Táto prepojená spoločnosť bola preto takisto zaradená do vzorky. Týchto šesť výrobcov z Únie zaradených do vzorky preto predstavovalo 46,5 % odhadovanej celkovej výroby Únie. Táto vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku spočiatku tvorilo päť výrobcov, o ktorých bolo Komisii pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú drôty z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Komisia túto vzorku vybrala na základe predaja, objemu výroby a geografického umiestnenia. Zainteresované strany boli takisto vyzvané v oznámení o začatí konania, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. K navrhovanej vzorke neboli doručené žiadne pripomienky. Z analýzy vyplnených dotazníkov vyplynulo, že jeden vybraný výrobca z Únie mal prepojenú spoločnosť, ktorá sa takisto zaoberala výrobou a predajom drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Táto prepojená spoločnosť bola preto takisto zaradená do vzorky. Týchto šesť výrobcov z Únie zaradených do vzorky preto predstavovalo 46,5 % odhadovanej celkovej výroby Únie. Táto vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

1.2.3.   Výber vzorky dovozcov

| (15) | Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(15)

Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (16) | Celkovo deväť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Komisia vybrala vzorku troch spoločností, ktoré predstavovali 23,8 % dovozu z Indie do Únie počas obdobia prešetrovania (ďalej len „OP“) na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie. Dvaja z dovozcov vybraných do vzorky však nepredložili vyplnené dotazníky. Výber vzorky v tejto fáze prešetrovania sa preto nemohol použiť a dovozcovia budú v zostávajúcom období prešetrovania znovu požiadaní o spoluprácu. |
| --- | --- |

(16)

Celkovo deväť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Komisia vybrala vzorku troch spoločností, ktoré predstavovali 23,8 % dovozu z Indie do Únie počas obdobia prešetrovania (ďalej len „OP“) na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie. Dvaja z dovozcov vybraných do vzorky však nepredložili vyplnené dotazníky. Výber vzorky v tejto fáze prešetrovania sa preto nemohol použiť a dovozcovia budú v zostávajúcom období prešetrovania znovu požiadaní o spoluprácu.

1.2.4.   Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy

| (17) | Dotazníky boli zaslané trom skupinám vyvážajúcich výrobcov v Indii zaradeným do vzorky a vyvážajúcim výrobcom, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a deviatim známym používateľom. |
| --- | --- |

(17)

Dotazníky boli zaslané trom skupinám vyvážajúcich výrobcov v Indii zaradeným do vzorky a vyvážajúcim výrobcom, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a deviatim známym používateľom.

| (18) | Vyplnené dotazníky boli doručené od troch skupín vyvážajúcich výrobcov v Indii zaradených do vzorky, ako aj od dvoch z tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky, jedného neprepojeného dovozcu a troch používateľov. |
| --- | --- |

(18)

Vyplnené dotazníky boli doručené od troch skupín vyvážajúcich výrobcov v Indii zaradených do vzorky, ako aj od dvoch z tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestich výrobcov z Únie zaradených do vzorky, jedného neprepojeného dovozcu a troch používateľov.

| (19) | Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto strán: | Výrobcovia z Únie:






  — | Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Nemecko, |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto strán:

Výrobcovia z Únie:

—

Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Nemecko,

| — | Inoxfil S.A., Igualada, Španielsko, |
| --- | --- |

—

Inoxfil S.A., Igualada, Španielsko,

| — | Rodacciai SPA, Miláno, Taliansko, |
| --- | --- |

—

Rodacciai SPA, Miláno, Taliansko,

| — | Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Taliansko, |
| --- | --- |

—

Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Taliansko,

| — | skupina Ugitech:






  — | Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francúzsko, |
| --- | --- | --- |

—

skupina Ugitech:

—

Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francúzsko,

| — | Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Nemecko, |
| --- | --- |

—

Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Nemecko,

| | Vyvážajúci výrobcovia v Indii:






  — | Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarát, |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobcovia v Indii:

—

Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarát,

| — | Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra, |
| --- | --- |

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra,

| — | skupina Venus:






  — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra, |
| --- | --- | --- |

—

skupina Venus:

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra,

| — | Precision Metals, Bombaj, Maháraštra, |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Bombaj, Maháraštra,

| — | Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra. |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra.

1.3.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (20) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(20)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (21) | Príslušný výrobok je drôt z nehrdzavejúcej ocele obsahujúci v hmotnosti:






  — | 2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu, a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu, |
| --- | --- | --- |

(21)

Príslušný výrobok je drôt z nehrdzavejúcej ocele obsahujúci v hmotnosti:

—

2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu, a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu,

| — | menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu, a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka, |
| --- | --- |

—

menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu, a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka,

ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a má pôvod v Indii.

| (22) | Jedna strana tvrdila, že existujú druhy výrobkov na tzv. vysokej technickej úrovni, ktoré sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku a vyrábajú sa v Indii, ale aj v Únii. Táto strana ďalej tvrdila, že na rozdiel od väčšiny druhov výrobkov vyvážaných z Indie do Únie technické druhy výrobkov nie sú komoditami, ale špecifickými druhmi výrobku vyrábanými na osobitné použitie z určitých tried ocele a s určitými priemermi a nemali by byť predmetom prešetrovania. |
| --- | --- |

(22)

Jedna strana tvrdila, že existujú druhy výrobkov na tzv. vysokej technickej úrovni, ktoré sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku a vyrábajú sa v Indii, ale aj v Únii. Táto strana ďalej tvrdila, že na rozdiel od väčšiny druhov výrobkov vyvážaných z Indie do Únie technické druhy výrobkov nie sú komoditami, ale špecifickými druhmi výrobku vyrábanými na osobitné použitie z určitých tried ocele a s určitými priemermi a nemali by byť predmetom prešetrovania.

| (23) | V tejto fáze sa zdá, že tieto technické druhy výrobkov boli súčasťou vymedzenia výrobku a v porovnaní s inými druhmi príslušného výrobku majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti. Navyše tieto druhy výrobkov vyrábajú podľa všetkého aj výrobcovia z Únie, a preto sú tieto technické druhy výrobkov zahrnuté do rozsahu prešetrovania. |
| --- | --- |

(23)

V tejto fáze sa zdá, že tieto technické druhy výrobkov boli súčasťou vymedzenia výrobku a v porovnaní s inými druhmi príslušného výrobku majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti. Navyše tieto druhy výrobkov vyrábajú podľa všetkého aj výrobcovia z Únie, a preto sú tieto technické druhy výrobkov zahrnuté do rozsahu prešetrovania.

2.2.   Podobný výrobok

| (24) | Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Indie, ako aj výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie majú tie isté základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Z tohto dôvodu sa dočasne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(24)

Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Indie, ako aj výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie majú tie isté základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Z tohto dôvodu sa dočasne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3.   DUMPING

3.1.   Úvod

| (25) | Počas overovacích návštev v priestoroch troch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a následnej analýzy zhromaždených informácií sa zistilo, že všetci predložili určité informácie, ktoré nebolo možné považovať za spoľahlivé. |
| --- | --- |

(25)

Počas overovacích návštev v priestoroch troch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a následnej analýzy zhromaždených informácií sa zistilo, že všetci predložili určité informácie, ktoré nebolo možné považovať za spoľahlivé.

| (26) | V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že náklady, ktoré uviedol vo vyplnenom dotazníku, nezodpovedali nákladom uvedeným v internom účtovnom systéme výrobcu ani ich nebolo možné s nimi zosúladiť. |
| --- | --- |

(26)

V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že náklady, ktoré uviedol vo vyplnenom dotazníku, nezodpovedali nákladom uvedeným v internom účtovnom systéme výrobcu ani ich nebolo možné s nimi zosúladiť.

| (27) | Vyvážajúci výrobca tvrdil, že zistené rozdiely medzi nákladmi nahlásenými Komisii a nákladmi zistenými v internom účtovnom systéme počas overovacej návštevy vznikli v dôsledku chýb pri registrácii transakcií a rozdielov vo vedení účtovníctva, najmä pokiaľ ide o spotrebu surovín. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že údaje v internom účtovnom systéme nie sú spoľahlivé a nemali by sa používať na účely prešetrovania. Hoci vyvážajúci výrobca používal rovnaký účtovný systém niekoľko rokov, tvrdil, že analýza Komisie by mala vychádzať z nákladov uvedených vo vyplnenom dotazníku, a nie z údajov o nákladoch uvedených v internom účtovnom systéme spoločnosti. |
| --- | --- |

(27)

Vyvážajúci výrobca tvrdil, že zistené rozdiely medzi nákladmi nahlásenými Komisii a nákladmi zistenými v internom účtovnom systéme počas overovacej návštevy vznikli v dôsledku chýb pri registrácii transakcií a rozdielov vo vedení účtovníctva, najmä pokiaľ ide o spotrebu surovín. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že údaje v internom účtovnom systéme nie sú spoľahlivé a nemali by sa používať na účely prešetrovania. Hoci vyvážajúci výrobca používal rovnaký účtovný systém niekoľko rokov, tvrdil, že analýza Komisie by mala vychádzať z nákladov uvedených vo vyplnenom dotazníku, a nie z údajov o nákladoch uvedených v internom účtovnom systéme spoločnosti.

| (28) | Treba poznamenať, že zatiaľ čo údaje uvedené v internom účtovnom systéme sa zhodovali s finančnými výkazmi podrobenými auditu, ktoré predložil vyvážajúci výrobca, počas overovacej návštevy nebolo možné stanoviť súlad, a tým ani prepojenie medzi nákladovými tabuľkami, ktoré boli osobitne vypracované pre súčasné prešetrovanie, a údajmi uvedenými v internom účtovnom systéme. V súlade s článkom 18 základného nariadenia sa preto usúdilo, že informácie zistené z účtovného systému vyvážajúceho výrobcu by sa mali používať na účely tohto antidumpingového prešetrovania. |
| --- | --- |

(28)

Treba poznamenať, že zatiaľ čo údaje uvedené v internom účtovnom systéme sa zhodovali s finančnými výkazmi podrobenými auditu, ktoré predložil vyvážajúci výrobca, počas overovacej návštevy nebolo možné stanoviť súlad, a tým ani prepojenie medzi nákladovými tabuľkami, ktoré boli osobitne vypracované pre súčasné prešetrovanie, a údajmi uvedenými v internom účtovnom systéme. V súlade s článkom 18 základného nariadenia sa preto usúdilo, že informácie zistené z účtovného systému vyvážajúceho výrobcu by sa mali používať na účely tohto antidumpingového prešetrovania.

| (29) | Komisia z tohto dôvodu predbežne upravila údaje o nákladoch, ktoré predložil uvedený vyvážajúci výrobca vo svojom vyplnenom dotazníku pomocou informácií dostupných v jeho internom účtovnom systéme. |
| --- | --- |

(29)

Komisia z tohto dôvodu predbežne upravila údaje o nákladoch, ktoré predložil uvedený vyvážajúci výrobca vo svojom vyplnenom dotazníku pomocou informácií dostupných v jeho internom účtovnom systéme.

| (30) | V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že nákup a spotreba surovín ohlásené Komisii vo vyplnenom dotazníku neboli v súlade s údajmi uvedenými v systéme riadenia zásob výrobcu. Konkrétne sa zdá, že distribúcia podľa triedy ocele bola v týchto dvoch zdrojoch odlišná. Komisia upozorňuje, že trieda ocele je kľúčovým faktorom pri určovaní ceny konečného výrobku. Nespoľahlivé informácie týkajúce sa triedy ocele by mohli vážne skresliť výpočet nákladov a predajných cien jednotlivých druhov výrobkov, a preto by mohli byť zavádzajúce. |
| --- | --- |

(30)

V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu Komisia zistila, že nákup a spotreba surovín ohlásené Komisii vo vyplnenom dotazníku neboli v súlade s údajmi uvedenými v systéme riadenia zásob výrobcu. Konkrétne sa zdá, že distribúcia podľa triedy ocele bola v týchto dvoch zdrojoch odlišná. Komisia upozorňuje, že trieda ocele je kľúčovým faktorom pri určovaní ceny konečného výrobku. Nespoľahlivé informácie týkajúce sa triedy ocele by mohli vážne skresliť výpočet nákladov a predajných cien jednotlivých druhov výrobkov, a preto by mohli byť zavádzajúce.

| (31) | Vyvážajúci výrobca však tvrdil, že počítačové súbory obsahujúce informácie o nákupe surovín, ktoré Komisia získala počas overovacej návštevy, neboli kompletné, pretože ostatné oddelenia spoločnosti nakúpili ďalšie suroviny, avšak tento nákup nebol zaznamenaný a zahrnutý do počítačových súborov, ktoré Komisia získala počas overovacej návštevy a preskúmala. Vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že zistené rozdiely v množstve tried ocele boli spôsobené tým, že niektoré triedy ocele sa navzájom čiastočne prekrývali a že niektoré časti výrobného procesu nebolo možné vysledovať na úrovni jednotlivých tried ocele. |
| --- | --- |

(31)

Vyvážajúci výrobca však tvrdil, že počítačové súbory obsahujúce informácie o nákupe surovín, ktoré Komisia získala počas overovacej návštevy, neboli kompletné, pretože ostatné oddelenia spoločnosti nakúpili ďalšie suroviny, avšak tento nákup nebol zaznamenaný a zahrnutý do počítačových súborov, ktoré Komisia získala počas overovacej návštevy a preskúmala. Vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že zistené rozdiely v množstve tried ocele boli spôsobené tým, že niektoré triedy ocele sa navzájom čiastočne prekrývali a že niektoré časti výrobného procesu nebolo možné vysledovať na úrovni jednotlivých tried ocele.

| (32) | Komisia však poznamenáva, že uvedené tvrdenia tejto spoločnosti týkajúce sa dodatočného nákupu surovín v dostatočnej miere nevysvetľujú zistené rozdiely na úrovni jednotlivých tried ocele. Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť tvrdila, že nie je možné presne vysledovať jednotlivé triedy ocele vo všetkých fázach výrobného procesu. Tento argument ďalej ohrozuje spoľahlivosť systému nahlasovania tried ocele ako celku. Poskytnuté informácie o triedach ocele sa musia predbežne považovať za zavádzajúce. |
| --- | --- |

(32)

Komisia však poznamenáva, že uvedené tvrdenia tejto spoločnosti týkajúce sa dodatočného nákupu surovín v dostatočnej miere nevysvetľujú zistené rozdiely na úrovni jednotlivých tried ocele. Komisia takisto poznamenáva, že spoločnosť tvrdila, že nie je možné presne vysledovať jednotlivé triedy ocele vo všetkých fázach výrobného procesu. Tento argument ďalej ohrozuje spoľahlivosť systému nahlasovania tried ocele ako celku. Poskytnuté informácie o triedach ocele sa musia predbežne považovať za zavádzajúce.

| (33) | Komisia sa domnieva, že ohlásená distribúcia surovín podľa triedy ocele nie je spoľahlivá a dočasne by sa nemala zohľadňovať a že rozhodnutia by sa mali prijímať na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia. V dôsledku nespoľahlivosti systému nahlasovania ako celku nebolo možné prijať rozhodnutia na základe žiadnych ohlásených tried ocele. Na výpočet celkového dumpingového rozpätia pre všetky výrobky sa preto použila celková spotreba všetkých surovín bez zohľadnenia distribúcie podľa triedy ocele. |
| --- | --- |

(33)

Komisia sa domnieva, že ohlásená distribúcia surovín podľa triedy ocele nie je spoľahlivá a dočasne by sa nemala zohľadňovať a že rozhodnutia by sa mali prijímať na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia. V dôsledku nespoľahlivosti systému nahlasovania ako celku nebolo možné prijať rozhodnutia na základe žiadnych ohlásených tried ocele. Na výpočet celkového dumpingového rozpätia pre všetky výrobky sa preto použila celková spotreba všetkých surovín bez zohľadnenia distribúcie podľa triedy ocele.

| (34) | V prípade tretieho vyvážajúceho výrobcu Komisia počas overovacej návštevy takisto zistila, že toky surovín uvedené vo vyplnenom dotazníku neboli v súlade s údajmi uvedenými v účtovnom systéme výrobcu. Zdá sa, že distribúcia podľa triedy ocele bola v týchto dvoch zdrojoch odlišná. |
| --- | --- |

(34)

V prípade tretieho vyvážajúceho výrobcu Komisia počas overovacej návštevy takisto zistila, že toky surovín uvedené vo vyplnenom dotazníku neboli v súlade s údajmi uvedenými v účtovnom systéme výrobcu. Zdá sa, že distribúcia podľa triedy ocele bola v týchto dvoch zdrojoch odlišná.

| (35) | Hoci vyvážajúci výrobca pripustil, že pri vypĺňaní svojho dotazníka sa dopustil určitých chýb, uviedol, že rozdiely v celkovom množstve surovín by sa mohli zosúladiť zohľadnením zmien v stave zásob. Spoločnosť však takisto tvrdila, že vzhľadom na čiastočne sa prekrývajúce triedy ocele nemožno vykonať presné zosúladenie každej jednotlivej triedy ocele. Tento argument ďalej ohrozuje spoľahlivosť systému nahlasovania tried ocele ako celku. Poskytnuté informácie o triedach ocele sa musia predbežne považovať za zavádzajúce. |
| --- | --- |

(35)

Hoci vyvážajúci výrobca pripustil, že pri vypĺňaní svojho dotazníka sa dopustil určitých chýb, uviedol, že rozdiely v celkovom množstve surovín by sa mohli zosúladiť zohľadnením zmien v stave zásob. Spoločnosť však takisto tvrdila, že vzhľadom na čiastočne sa prekrývajúce triedy ocele nemožno vykonať presné zosúladenie každej jednotlivej triedy ocele. Tento argument ďalej ohrozuje spoľahlivosť systému nahlasovania tried ocele ako celku. Poskytnuté informácie o triedach ocele sa musia predbežne považovať za zavádzajúce.

| (36) | Komisia sa domnieva, že ohlásená distribúcia surovín podľa triedy ocele nie je spoľahlivá a dočasne by sa nemala zohľadňovať a že rozhodnutia by sa mali prijímať na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia. V dôsledku nespoľahlivosti systému nahlasovania ako celku nebolo možné prijať rozhodnutia na základe žiadnych ohlásených tried ocele. Na výpočet celkového dumpingového rozpätia pre všetky výrobky sa preto použila celková spotreba všetkých surovín bez zohľadnenia distribúcie podľa triedy ocele. |
| --- | --- |

(36)

Komisia sa domnieva, že ohlásená distribúcia surovín podľa triedy ocele nie je spoľahlivá a dočasne by sa nemala zohľadňovať a že rozhodnutia by sa mali prijímať na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia. V dôsledku nespoľahlivosti systému nahlasovania ako celku nebolo možné prijať rozhodnutia na základe žiadnych ohlásených tried ocele. Na výpočet celkového dumpingového rozpätia pre všetky výrobky sa preto použila celková spotreba všetkých surovín bez zohľadnenia distribúcie podľa triedy ocele.

| (37) | Každému vyvážajúcemu výrobcovi bol doručený individuálny list s uvedením konkrétnych a podrobných dôvodov, na základe ktorých sa usúdilo, že niektoré údaje uvedené vo vyplnenom dotazníku nemožno akceptovať. Boli informovaní aj o tom, že Komisia má v úmysle uviesť predbežné zistenia na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(37)

Každému vyvážajúcemu výrobcovi bol doručený individuálny list s uvedením konkrétnych a podrobných dôvodov, na základe ktorých sa usúdilo, že niektoré údaje uvedené vo vyplnenom dotazníku nemožno akceptovať. Boli informovaní aj o tom, že Komisia má v úmysle uviesť predbežné zistenia na základe informácií dostupných podľa článku 18 základného nariadenia.

| (38) | Všetci traja vyvážajúci výrobcovia dostali príležitosť zaslať pripomienky, pričom požiadali o vypočutie, ktoré sa uskutočnilo. Svoje pripomienky týkajúce sa možného uplatňovania článku 18 základného nariadenia predložili aj v písomnej podobe. Napriek tomu, že spoločnosti zaslali vysvetlenia, tieto vysvetlenia nemohli uspokojivo objasniť uvedené problémy, čo viedlo k nahradeniu niektorých údajov najlepšími dostupnými faktami. |
| --- | --- |

(38)

Všetci traja vyvážajúci výrobcovia dostali príležitosť zaslať pripomienky, pričom požiadali o vypočutie, ktoré sa uskutočnilo. Svoje pripomienky týkajúce sa možného uplatňovania článku 18 základného nariadenia predložili aj v písomnej podobe. Napriek tomu, že spoločnosti zaslali vysvetlenia, tieto vysvetlenia nemohli uspokojivo objasniť uvedené problémy, čo viedlo k nahradeniu niektorých údajov najlepšími dostupnými faktami.

3.2.   Normálna hodnota

| (39) | Komisia na stanovenie normálnej hodnoty najprv u každého vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky preskúmala, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku určeného na vývoz do Únie počas OP v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Komisia zistila, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade každého výrobcu zaradeného do vzorky reprezentatívny. |
| --- | --- |

(39)

Komisia na stanovenie normálnej hodnoty najprv u každého vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky preskúmala, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku určeného na vývoz do Únie počas OP v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia. Komisia zistila, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade každého výrobcu zaradeného do vzorky reprezentatívny.

| (40) | Komisia potom pre výrobcov zaradených do vzorky s celkovým reprezentatívnym predajom na domácom trhu určila tie druhy výrobkov predávaných na domácom trhu, ktoré boli rovnaké ako druhy výrobkov predávané na vývoz do Únie alebo boli s nimi priamo porovnateľné. |
| --- | --- |

(40)

Komisia potom pre výrobcov zaradených do vzorky s celkovým reprezentatívnym predajom na domácom trhu určila tie druhy výrobkov predávaných na domácom trhu, ktoré boli rovnaké ako druhy výrobkov predávané na vývoz do Únie alebo boli s nimi priamo porovnateľné.

| (41) | Ako však bolo uvedené v oddiele 3.1, v prípade dvoch vyvážajúcich výrobcov sa ďalej uvedené porovnanie uskutočnilo na základe celkového množstva všetkých výrobkov namiesto samostatného porovnávania jednotlivých druhov výrobkov. |
| --- | --- |

(41)

Ako však bolo uvedené v oddiele 3.1, v prípade dvoch vyvážajúcich výrobcov sa ďalej uvedené porovnanie uskutočnilo na základe celkového množstva všetkých výrobkov namiesto samostatného porovnávania jednotlivých druhov výrobkov.

| (42) | V súvislosti s každým druhom výrobku, ktorý jednotliví výrobcovia zaradení do vzorky predávali na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa preskúmalo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie. |
| --- | --- |

(42)

V súvislosti s každým druhom výrobku, ktorý jednotliví výrobcovia zaradení do vzorky predávali na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je rovnaký alebo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa preskúmalo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu rovnakého alebo porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie.

| (43) | Komisia následne zisťovala, či by bolo možné považovať predaj jednotlivých výrobcov zaradených do vzorky na domácom trhu za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP. |
| --- | --- |

(43)

Komisia následne zisťovala, či by bolo možné považovať predaj jednotlivých výrobcov zaradených do vzorky na domácom trhu za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP.

| (44) | V prípade, ak objem predaja daného druhu výrobku, predávaného za čistú predajnú cenu, ktorá je rovnaká alebo vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu a ak vážený priemer predajnej ceny bol rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie. |
| --- | --- |

(44)

V prípade, ak objem predaja daného druhu výrobku, predávaného za čistú predajnú cenu, ktorá je rovnaká alebo vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu a ak vážený priemer predajnej ceny bol rovnaký alebo vyšší ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer cien celkového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie.

| (45) | V prípade, ak objem ziskového predaja predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP. |
| --- | --- |

(45)

V prípade, ak objem ziskového predaja predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas OP.

| (46) | V prípade, že sa všetky druhy výrobkov predávali so stratou, nepovažovalo sa to za predaj pri bežnom obchodovaní. |
| --- | --- |

(46)

V prípade, že sa všetky druhy výrobkov predávali so stratou, nepovažovalo sa to za predaj pri bežnom obchodovaní.

| (47) | Ak pri bežnom obchodovaní nedošlo k predaju podobného výrobku alebo ak sa druhy výrobkov nepredali v reprezentatívnych množstvách na domácom trhu, Komisia použila normálnu hodnotu stanovenú v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(47)

Ak pri bežnom obchodovaní nedošlo k predaju podobného výrobku alebo ak sa druhy výrobkov nepredali v reprezentatívnych množstvách na domácom trhu, Komisia použila normálnu hodnotu stanovenú v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.

| (48) | Normálna hodnota bola stanovená tak, že sa počas obdobia prešetrovania k priemerným výrobným nákladom, ktoré boli v prípade potreby upravené, pripočítali vynaložené vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne náklady a vážený priemerný zisk z domáceho predaja podobného výrobku dosiahnutý vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania. V prípade potreby, najmä ako sa vysvetľuje v oddiele 3.1, sa výrobné náklady a predajné, všeobecné a administratívne náklady upravili ešte predtým, ako boli použité na zistenie, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchodovaní, a na stanovenie normálnej hodnoty. |
| --- | --- |

(48)

Normálna hodnota bola stanovená tak, že sa počas obdobia prešetrovania k priemerným výrobným nákladom, ktoré boli v prípade potreby upravené, pripočítali vynaložené vážené priemerné predajné, všeobecné a administratívne náklady a vážený priemerný zisk z domáceho predaja podobného výrobku dosiahnutý vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania. V prípade potreby, najmä ako sa vysvetľuje v oddiele 3.1, sa výrobné náklady a predajné, všeobecné a administratívne náklady upravili ešte predtým, ako boli použité na zistenie, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchodovaní, a na stanovenie normálnej hodnoty.

| (49) | Každá spoločnosť dostane svoje individuálne podrobné výpočty, ktoré sa použili na určenie jej normálnych hodnôt, a bude jej poskytnutá možnosť predložiť pripomienky. |
| --- | --- |

(49)

Každá spoločnosť dostane svoje individuálne podrobné výpočty, ktoré sa použili na určenie jej normálnych hodnôt, a bude jej poskytnutá možnosť predložiť pripomienky.

3.3.   Vývozná cena

| (50) | Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky uskutočňovali vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností. |
| --- | --- |

(50)

Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky uskutočňovali vývoz do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených spoločností.

| (51) | V prípade priameho vývozu príslušného výrobku nezávislým zákazníkom v Únii sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. |
| --- | --- |

(51)

V prípade priameho vývozu príslušného výrobku nezávislým zákazníkom v Únii sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.

| (52) | Keďže vývozný predaj do Únie sa uskutočňoval cez prepojenú spoločnosť, vývozná cena sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovezený výrobok po prvý raz ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii. V takýchto prípadoch sa vykonali úpravy vzhľadom na všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovezením a opätovným predajom, vrátane ciel a daní, ako aj vzhľadom na predajné, všeobecné a administratívne náklady a vzniknutý zisk. Použili sa vlastné predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného dovozcu a primerané ziskové rozpätie bolo stanovené na základe ziskového rozpätia, ktoré dosiahol nezávislý dovozca príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(52)

Keďže vývozný predaj do Únie sa uskutočňoval cez prepojenú spoločnosť, vývozná cena sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovezený výrobok po prvý raz ďalej predal nezávislým zákazníkom v Únii. V takýchto prípadoch sa vykonali úpravy vzhľadom na všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovezením a opätovným predajom, vrátane ciel a daní, ako aj vzhľadom na predajné, všeobecné a administratívne náklady a vzniknutý zisk. Použili sa vlastné predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného dovozcu a primerané ziskové rozpätie bolo stanovené na základe ziskového rozpätia, ktoré dosiahol nezávislý dovozca príslušného výrobku.

3.4.   Porovnanie

| (53) | Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa porovnali na základe cien zo závodu. |
| --- | --- |

(53)

Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sa porovnali na základe cien zo závodu.

| (54) | Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(54)

Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

| (55) | Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, zliav a provízií, ak mali preukázateľný vplyv na porovnateľnosť cien. |
| --- | --- |

(55)

Na tomto základe boli vykonané úpravy nákladov na dopravu, námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a úpravy vedľajších nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov, zliav a provízií, ak mali preukázateľný vplyv na porovnateľnosť cien.

3.5.   Dumpingové rozpätia

| (56) | Ako sa uvádza v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota stanovená pre podobný výrobok sa za každú spoločnosť zaradenú do vzorky porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(56)

Ako sa uvádza v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota stanovená pre podobný výrobok sa za každú spoločnosť zaradenú do vzorky porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého príslušného výrobku.

| (57) | V súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia z dôvodu uplatňovania článku 18 základného nariadenia na všetkých troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nebolo možné stanoviť dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, na základe priemerného dumpingového rozpätia spoločností zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(57)

V súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia z dôvodu uplatňovania článku 18 základného nariadenia na všetkých troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky nebolo možné stanoviť dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, na základe priemerného dumpingového rozpätia spoločností zaradených do vzorky.

| (58) | V tomto prípade sa považovalo za primerané dočasne stanoviť dumpingové rozpätie uplatniteľné na spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, a to na základe ich vývoznej ceny stanovenej na základe štatistík Eurostatu o dovoze, a priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre indických výrobcov zaradených do vzorky, pokiaľ priemerná normálna hodnota nebola ovplyvnená uplatňovaním článku 18 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(58)

V tomto prípade sa považovalo za primerané dočasne stanoviť dumpingové rozpätie uplatniteľné na spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, a to na základe ich vývoznej ceny stanovenej na základe štatistík Eurostatu o dovoze, a priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre indických výrobcov zaradených do vzorky, pokiaľ priemerná normálna hodnota nebola ovplyvnená uplatňovaním článku 18 základného nariadenia.

| (59) | Na základe toho sa dumpingové rozpätie vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, dočasne stanovilo na 28,0 %. |
| --- | --- |

(59)

Na základe toho sa dumpingové rozpätie vypočítané pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, dočasne stanovilo na 28,0 %.

| (60) | Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Na tento účel sa porovnali celkové vývozné množstvá uvedené v odpovediach výrobcov zaradených do vzorky a celkový dovoz z Indie podľa štatistík Eurostatu týkajúcich sa dovozu. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce sa zvyšné dumpingové rozpätie stanovilo na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Na tento účel sa porovnali celkové vývozné množstvá uvedené v odpovediach výrobcov zaradených do vzorky a celkový dovoz z Indie podľa štatistík Eurostatu týkajúcich sa dovozu. Vzhľadom na vysokú úroveň spolupráce sa zvyšné dumpingové rozpätie stanovilo na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.

| (61) | Na základe toho sa úroveň dumpingu pre celú krajinu dočasne stanovila na 32,3 %. |
| --- | --- |

(61)

Na základe toho sa úroveň dumpingu pre celú krajinu dočasne stanovila na 32,3 %.

| (62) | Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:






  (v %) |
| --- | --- |
| Spoločnosť | Dočasné dumpingové rozpätie |
| Raajratna Metal Industries | 32,3 |
| Skupina Venus | 30,4 |
| Viraj Profiles | 24,4 |
| Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky | 28,0 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 32,3 |

(62)

Na základe toho sú dočasné vážené priemerné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

(v %)

Spoločnosť

Dočasné dumpingové rozpätie

Raajratna Metal Industries

32,3

Skupina Venus

30,4

Viraj Profiles

24,4

Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky

28,0

Všetky ostatné spoločnosti

32,3

4.   VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE

4.1.   Výrobné odvetvie Únie

| (63) | Podobný výrobok vyrábalo 27 výrobcov z Únie. Pokladajú sa za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej sa budú označovať ako „výrobné odvetvie Únie“. |
| --- | --- |

(63)

Podobný výrobok vyrábalo 27 výrobcov z Únie. Pokladajú sa za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej sa budú označovať ako „výrobné odvetvie Únie“.

4.2.   Výroba v Únii

| (64) | Na stanovenie celkovej výroby v Únii v období prešetrovania sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |
| --- | --- |

(64)

Na stanovenie celkovej výroby v Únii v období prešetrovania sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

| (65) | Je potrebné uviesť, že do vymedzenia výrobného odvetvia Únie je zahrnutý aj jeden výrobca z Únie prepojený s indickým vyvážajúcim výrobcom a že tento výrobca bol proti začatiu prešetrovania. |
| --- | --- |

(65)

Je potrebné uviesť, že do vymedzenia výrobného odvetvia Únie je zahrnutý aj jeden výrobca z Únie prepojený s indickým vyvážajúcim výrobcom a že tento výrobca bol proti začatiu prešetrovania.

| (66) | Na tomto základe bola celková výroba Únie odhadnutá približne na 139 141 ton počas OP. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí sa prihlásili, a odhadovaný objem výroby ostatných výrobcov z Únie, ktorí sa počas prešetrovania neprihlásili. |
| --- | --- |

(66)

Na tomto základe bola celková výroba Únie odhadnutá približne na 139 141 ton počas OP. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí sa prihlásili, a odhadovaný objem výroby ostatných výrobcov z Únie, ktorí sa počas prešetrovania neprihlásili.

4.3.   Výber vzorky výrobcov z Únie

| (67) | Ako je uvedené v odôvodnení 14, do vzorky bolo zaradených šesť výrobcov z Únie, ktorí predstavovali 46,5 % celkovej odhadovanej výroby podobného výrobku v Únii. |
| --- | --- |

(67)

Ako je uvedené v odôvodnení 14, do vzorky bolo zaradených šesť výrobcov z Únie, ktorí predstavovali 46,5 % celkovej odhadovanej výroby podobného výrobku v Únii.

5.   UJMA

5.1.   Spotreba v Únii

| (68) | Spotreba v Únii sa stanovila na základe celkového objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a na základe celkového dovozu. Rok 2009 sa vyznačoval mimoriadne vysokými cenami niklu, hlavnej suroviny používanej na výrobu príslušného výrobku a podobného výrobku, ako aj celkovými negatívnymi účinkami finančnej krízy, čo súhrnne viedlo k mimoriadne nízkej úrovni spotreby v Únii v danom roku. Situácia na trhu sa však zlepšila, ako je znázornené v tabuľke, pričom spotreba v Únii sa medzi rokom 2009 a OP zvýšila o 50 %. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba (v tonách) | 131 436 | 187 280 | 196 476 | 197 327 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 142 | 149 | 150 |
| Zdroj: | Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky. |

(68)

Spotreba v Únii sa stanovila na základe celkového objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a na základe celkového dovozu. Rok 2009 sa vyznačoval mimoriadne vysokými cenami niklu, hlavnej suroviny používanej na výrobu príslušného výrobku a podobného výrobku, ako aj celkovými negatívnymi účinkami finančnej krízy, čo súhrnne viedlo k mimoriadne nízkej úrovni spotreby v Únii v danom roku. Situácia na trhu sa však zlepšila, ako je znázornené v tabuľke, pričom spotreba v Únii sa medzi rokom 2009 a OP zvýšila o 50 %.

2009

2010

2011

OP

Spotreba (v tonách)

131 436

187 280

196 476

197 327

Index (2009 = 100)

100

142

149

150

Zdroj:

Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.

5.2.   Dovoz z príslušnej krajiny do Únie

5.2.1.   Objem a podiel príslušného dovozu na trhu

| (69) | Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že dumpingový dovoz do Únie zo strany spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa z hľadiska objemu a podielu na trhu vyvíjal takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem | 16 847 | 29 053 | 36 720 | 35 398 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Podiel na trhu (v %) | 12,8 | 15,5 | 18,7 | 17,9 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Zdroj: | Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky. |

(69)

Počas posudzovaného obdobia sa zistilo, že dumpingový dovoz do Únie zo strany spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa z hľadiska objemu a podielu na trhu vyvíjal takto:

2009

2010

2011

OP

Objem

16 847

29 053

36 720

35 398

Index (2009 = 100)

100

172

218

210

Podiel na trhu (v %)

12,8

15,5

18,7

17,9

Index (2009 = 100)

100

121

146

140

Zdroj:

Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.

| (70) | Objem dovozu z Indie sa v posudzovanom období výrazne zvýšil o 110 %. Tento nárast bol zaznamenaný najmä v rokoch 2009 a 2010, keď došlo k nárastu dovozu z Indie o 72 % a zvýšeniu spotreby v Únii o 42 %. Zatiaľ čo sa však spotreba medzi rokom 2010 a OP zvýšila iba o 5 %, objem dovozu z Indie sa v rovnakom období významne zvýšil o 22 %. |
| --- | --- |

(70)

Objem dovozu z Indie sa v posudzovanom období výrazne zvýšil o 110 %. Tento nárast bol zaznamenaný najmä v rokoch 2009 a 2010, keď došlo k nárastu dovozu z Indie o 72 % a zvýšeniu spotreby v Únii o 42 %. Zatiaľ čo sa však spotreba medzi rokom 2010 a OP zvýšila iba o 5 %, objem dovozu z Indie sa v rovnakom období významne zvýšil o 22 %.

| (71) | Počas posudzovaného obdobia sa podiel dumpingového dovozu z Indie na trhu významne zvýšil o 40 %. |
| --- | --- |

(71)

Počas posudzovaného obdobia sa podiel dumpingového dovozu z Indie na trhu významne zvýšil o 40 %.

5.2.2.   Ceny dovozu a cenové podhodnotenie

| (72) | Ako sa uvádza v odôvodnení 22, jedna strana vyjadrila obavy týkajúce sa skutočnosti, že antidumpingový dotazník neumožňuje rozlíšiť najmä určité druhy príslušného výrobku, ktoré sú podľa jej názoru odlišné. |
| --- | --- |

(72)

Ako sa uvádza v odôvodnení 22, jedna strana vyjadrila obavy týkajúce sa skutočnosti, že antidumpingový dotazník neumožňuje rozlíšiť najmä určité druhy príslušného výrobku, ktoré sú podľa jej názoru odlišné.

| (73) | Tieto obavy sa riešili zväčšením takzvaných kontrolných čísel výrobku (PCN) v dotazníku, aby sa v rámci prešetrovania jasne identifikovali príslušné typy, najmä v súvislosti s cenovým porovnaním. V tejto fáze prešetrovania sa zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov na vysokej technickej úrovni. Napriek tomu treba poukázať na to, že zmeny vykonané v PCN zabezpečili, že ceny určitých druhov výrobkov sa porovnali priamo s cenami podobných druhov výrokov. |
| --- | --- |

(73)

Tieto obavy sa riešili zväčšením takzvaných kontrolných čísel výrobku (PCN) v dotazníku, aby sa v rámci prešetrovania jasne identifikovali príslušné typy, najmä v súvislosti s cenovým porovnaním. V tejto fáze prešetrovania sa zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov na vysokej technickej úrovni. Napriek tomu treba poukázať na to, že zmeny vykonané v PCN zabezpečili, že ceny určitých druhov výrobkov sa porovnali priamo s cenami podobných druhov výrokov.

| (74) | V tejto tabuľke sa uvádza priemerná cena dumpingového dovozu: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná cena (v EUR/tona) | 2 372 | 2 801 | 3 246 | 3 196 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Zdroj: | Eurostat a vyplnené dotazníky. |

(74)

V tejto tabuľke sa uvádza priemerná cena dumpingového dovozu:

2009

2010

2011

OP

Priemerná cena (v EUR/tona)

2 372

2 801

3 246

3 196

Index (2009 = 100)

100

118

137

135

Zdroj:

Eurostat a vyplnené dotazníky.

| (75) | Priemerné ceny dovozu z Indie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 35 %, ale počas toho istého obdobia zostali pod úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 93). To vysvetľuje nárast objemu dovozu a významný nárast podielu indických vývozcov na trhu o 40 % v rovnakom období. |
| --- | --- |

(75)

Priemerné ceny dovozu z Indie sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 35 %, ale počas toho istého obdobia zostali pod úrovňou predajných cien výrobného odvetvia Únie (pozri odôvodnenie 93). To vysvetľuje nárast objemu dovozu a významný nárast podielu indických vývozcov na trhu o 40 % v rovnakom období.

| (76) | Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu indických výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie podľa druhu výrobku, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze. |
| --- | --- |

(76)

Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu indických výrobcov zaradených do vzorky prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie podľa druhu výrobku, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze.

| (77) | Z výsledku porovnania, pri jeho vyjadrení ako percentuálneho podielu z obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP, vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 15 % zo strany dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trh Únie. Nižšie ceny dumpingového dovozu v porovnaní s cenami Únie počas posudzovaného obdobia vysvetľujú významný nárast objemu indického dovozu a podielu dovozu z Indie na trhu medzi rokom 2009 a OP. |
| --- | --- |

(77)

Z výsledku porovnania, pri jeho vyjadrení ako percentuálneho podielu z obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP, vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 15 % zo strany dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trh Únie. Nižšie ceny dumpingového dovozu v porovnaní s cenami Únie počas posudzovaného obdobia vysvetľujú významný nárast objemu indického dovozu a podielu dovozu z Indie na trhu medzi rokom 2009 a OP.

5.3.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

5.3.1.   Úvodné poznámky

| (78) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu z Indie na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(78)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia skúmanie vplyvu dumpingového dovozu z Indie na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

| (79) | Ako sa uvádza v odôvodnení 14, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(79)

Ako sa uvádza v odôvodnení 14, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (80) | Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. V tejto súvislosti sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe: a) makroekonomických ukazovateľov, konkrétne ukazovateľov, ako je výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti, pre ktoré boli zhromaždené údaje na úrovni celkového výrobného odvetvia Únie, a na základe: b) mikroekonomických ukazovateľov, konkrétne ukazovateľov, ako sú priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál, zásoby a náklady práce, pre ktoré boli zhromaždené údaje na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(80)

Komisia na účely analýzy ujmy rozlišovala medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. V tejto súvislosti sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie posudzuje na základe: a) makroekonomických ukazovateľov, konkrétne ukazovateľov, ako je výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti, pre ktoré boli zhromaždené údaje na úrovni celkového výrobného odvetvia Únie, a na základe: b) mikroekonomických ukazovateľov, konkrétne ukazovateľov, ako sú priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál, zásoby a náklady práce, pre ktoré boli zhromaždené údaje na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (81) | Treba poznamenať, že na stanovenie makroekonomických ukazovateľov, a najmä údajov týkajúcich sa výrobcov z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po ňom a odpovedí v dotazníkoch, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |
| --- | --- |

(81)

Treba poznamenať, že na stanovenie makroekonomických ukazovateľov, a najmä údajov týkajúcich sa výrobcov z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po ňom a odpovedí v dotazníkoch, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

| (82) | Mikroekonomické ukazovatele boli stanovené na základe informácií, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vo svojich vyplnených dotazníkoch. |
| --- | --- |

(82)

Mikroekonomické ukazovatele boli stanovené na základe informácií, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vo svojich vyplnených dotazníkoch.

5.3.2.   Makroekonomické ukazovatele

a)   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (83) | Trendy týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tonách) | 105 646 | 140 363 | 138 795 | 139 141 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 133 | 131 | 132 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 244 236 | 246 324 | 245 922 | 246 599 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Využitie kapacity (v %) | 43 | 57 | 56 | 56 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 130 | 130 |
| Zdroj: | Podnet, vyplnené dotazníky. |

(83)

Trendy týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

2009

2010

2011

OP

Objem výroby (v tonách)

105 646

140 363

138 795

139 141

Index (2009 = 100)

100

133

131

132

Výrobná kapacita (v tonách)

244 236

246 324

245 922

246 599

Index (2009 = 100)

100

101

101

101

Využitie kapacity (v %)

43

57

56

56

Index (2009 = 100)

100

132

130

130

Zdroj:

Podnet, vyplnené dotazníky.

| (84) | Výroba v Únii vzrástla počas posudzovaného obdobia o 32 %, čo je do istej miery odzrkadlením pozitívneho rozvoja spotreby. Objem výroby však medzi rokom 2010 a OP stagnoval. |
| --- | --- |

(84)

Výroba v Únii vzrástla počas posudzovaného obdobia o 32 %, čo je do istej miery odzrkadlením pozitívneho rozvoja spotreby. Objem výroby však medzi rokom 2010 a OP stagnoval.

| (85) | Zatiaľ čo sa využitie kapacity zlepšilo a počas posudzovaného obdobia stúplo o 13 percentuálnych bodov, výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia v zásade stabilná. |
| --- | --- |

(85)

Zatiaľ čo sa využitie kapacity zlepšilo a počas posudzovaného obdobia stúplo o 13 percentuálnych bodov, výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia v zásade stabilná.

b)   Objem predaja, podiel na trhu a rast

| (86) | Trendy týkajúce sa objemu predaja, podielu na trhu a rastu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja (v tonách) | 88 796 | 124 641 | 124 007 | 124 217 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 140 | 140 | 140 |
| Podiel na trhu (v %) | 67,6 | 66,6 | 63,1 | 62,9 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 98 | 93 | 93 |
| Zdroj: | Podnet, vyplnené dotazníky. |

(86)

Trendy týkajúce sa objemu predaja, podielu na trhu a rastu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

2009

2010

2011

OP

Objem predaja (v tonách)

88 796

124 641

124 007

124 217

Index (2009 = 100)

100

140

140

140

Podiel na trhu (v %)

67,6

66,6

63,1

62,9

Index (2009 = 100)

100

98

93

93

Zdroj:

Podnet, vyplnené dotazníky.

| (87) | Po výraznom náraste v rokoch 2009 a 2010 sa v súvislosti s rastúcou spotrebou objem predaja neprepojeným zákazníkom znížil, pričom nevyužil výhody pretrvávajúceho nárastu dopytu (4,9 % v rokoch 2010 a 2011). Táto skutočnosť sa odráža aj v rastúcom trende konečného stavu zásob, ktorý sa počas posudzovaného obdobia celkovo zvýšil o 41 %, ako sa uvádza v odôvodnení 100. |
| --- | --- |

(87)

Po výraznom náraste v rokoch 2009 a 2010 sa v súvislosti s rastúcou spotrebou objem predaja neprepojeným zákazníkom znížil, pričom nevyužil výhody pretrvávajúceho nárastu dopytu (4,9 % v rokoch 2010 a 2011). Táto skutočnosť sa odráža aj v rastúcom trende konečného stavu zásob, ktorý sa počas posudzovaného obdobia celkovo zvýšil o 41 %, ako sa uvádza v odôvodnení 100.

| (88) | Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil o 4,7 percentuálneho bodu aj napriek stabilnému nárastu spotreby o 50 %. |
| --- | --- |

(88)

Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil o 4,7 percentuálneho bodu aj napriek stabilnému nárastu spotreby o 50 %.

| (89) | Ako sa uvádza v odôvodnení 68, spotreba v Únii medzi rokom 2009 a OP vzrástla o 50 %, zatiaľ čo v tom istom období sa objem dumpingového dovozu významne zvýšil o 110 %, ako sa uvádza v odôvodnení 70. Rast trhu Únie medzi rokom 2009 a OP bol preto čiastočne absorbovaný dumpingovým dovozom, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie v Únii vzrástol počas toho istého obdobia o 40 %. Z toho vyplýva, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v plnej miere využiť rast spotreby v Únii z dôvodu zvýšenia podielu dumpingového dovozu na trhu. |
| --- | --- |

(89)

Ako sa uvádza v odôvodnení 68, spotreba v Únii medzi rokom 2009 a OP vzrástla o 50 %, zatiaľ čo v tom istom období sa objem dumpingového dovozu významne zvýšil o 110 %, ako sa uvádza v odôvodnení 70. Rast trhu Únie medzi rokom 2009 a OP bol preto čiastočne absorbovaný dumpingovým dovozom, zatiaľ čo predaj výrobného odvetvia Únie v Únii vzrástol počas toho istého obdobia o 40 %. Z toho vyplýva, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v plnej miere využiť rast spotreby v Únii z dôvodu zvýšenia podielu dumpingového dovozu na trhu.

c)   Zamestnanosť a produktivita

| (90) | Napriek zložitej finančnej situácii opísanej v odôvodneniach 94 až 99 zostala zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie počas posudzovaného obdobia pomerne stabilná. Vzhľadom na zvýšený objem výroby (pozri odôvodnenie 84) sa produktivita meraná ako výstup v tonách na zamestnanú osobu za rok v rovnakom období zvýšila o 30 %, pričom sa navrhlo, aby výrobné odvetvie Únie vynaložilo významné úsilie na zlepšenie svojej účinnosti. | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 1 726 | 1 687 | 1 729 | 1 747 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 98 | 100 | 101 |
| Produktivita (jednotka/zamestnanec) | 61 | 83 | 80 | 80 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 136 | 131 | 130 |
| Zdroj: | Podnet, vyplnené dotazníky. |

(90)

Napriek zložitej finančnej situácii opísanej v odôvodneniach 94 až 99 zostala zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie počas posudzovaného obdobia pomerne stabilná. Vzhľadom na zvýšený objem výroby (pozri odôvodnenie 84) sa produktivita meraná ako výstup v tonách na zamestnanú osobu za rok v rovnakom období zvýšila o 30 %, pričom sa navrhlo, aby výrobné odvetvie Únie vynaložilo významné úsilie na zlepšenie svojej účinnosti.

2009

2010

2011

IP

Počet zamestnancov

1 726

1 687

1 729

1 747

Index (2009 = 100)

100

98

100

101

Produktivita (jednotka/zamestnanec)

61

83

80

80

Index (2009 = 100)

100

136

131

130

Zdroj:

Podnet, vyplnené dotazníky.

d)   Rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti

| (91) | Dumpingové rozpätia troch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sú nad úrovňou de minimis (pozri odôvodnenie 62). Vzhľadom na odvetvie príslušného výrobku, objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z Indie, ktoré sa už spomínali v predchádzajúcom texte, nemožno považovať vplyv skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(91)

Dumpingové rozpätia troch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky sú nad úrovňou de minimis (pozri odôvodnenie 62). Vzhľadom na odvetvie príslušného výrobku, objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z Indie, ktoré sa už spomínali v predchádzajúcom texte, nemožno považovať vplyv skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.

| (92) | Treba pripomenúť, že v roku 1999 sa zaviedli antidumpingové a antisubvenčné opatrenia (4) na príslušný výrobok. Vzhľadom na časový úsek medzi uplynutím platnosti opatrení, ktoré boli zavedené v roku 1999, a súčasným prešetrovaním však nie sú k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu dumpingu v minulosti. Prešetrovanie v každom prípade neprinieslo žiadne dôkazy, že výrobné odvetvie sa ešte stále zotavuje z vplyvu dumpingových postupov uplatňovaných v minulosti. |
| --- | --- |

(92)

Treba pripomenúť, že v roku 1999 sa zaviedli antidumpingové a antisubvenčné opatrenia (4) na príslušný výrobok. Vzhľadom na časový úsek medzi uplynutím platnosti opatrení, ktoré boli zavedené v roku 1999, a súčasným prešetrovaním však nie sú k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu dumpingu v minulosti. Prešetrovanie v každom prípade neprinieslo žiadne dôkazy, že výrobné odvetvie sa ešte stále zotavuje z vplyvu dumpingových postupov uplatňovaných v minulosti.

5.3.3.   Mikroekonomické ukazovatele

a)   Priemerné jednotkové predajné ceny na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady

| (93) | Priemerná predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období zvýšila o 34 %. V tomto náraste sa odráža všeobecné zvýšenie nákladov na suroviny, ktorému výrobné odvetvie čelilo počas rovnakého obdobia. V roku 2011 a počas OP mohli výrobcovia z Únie len mierne zvýšiť ceny, aby pokryli nárast výrobných nákladov, a to tak, aby v roku 2011 dokázali udržať ziskovosť mierne nad úrovňou 1 % a v období prešetrovania takmer na prahu rentability. Ako vyplýva z údajov vo vyššie uvedenej tabuľke, dokonca ani významné zvýšenie predajnej ceny neumožnilo výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť primeranú úroveň zisku. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná jednotková predajná cena v Únii pre neprepojených zákazníkov | 2 988 | 3 833 | 4 185 | 4 018 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 128 | 140 | 134 |
| Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona) | 3 542 | 3 931 | 4 127 | 4 011 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 111 | 117 | 113 |
| Zdroj: | Vyplnené dotazníky. |

(93)

Priemerná predajná cena výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období zvýšila o 34 %. V tomto náraste sa odráža všeobecné zvýšenie nákladov na suroviny, ktorému výrobné odvetvie čelilo počas rovnakého obdobia. V roku 2011 a počas OP mohli výrobcovia z Únie len mierne zvýšiť ceny, aby pokryli nárast výrobných nákladov, a to tak, aby v roku 2011 dokázali udržať ziskovosť mierne nad úrovňou 1 % a v období prešetrovania takmer na prahu rentability. Ako vyplýva z údajov vo vyššie uvedenej tabuľke, dokonca ani významné zvýšenie predajnej ceny neumožnilo výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť primeranú úroveň zisku.

2009

2010

2011

OP

Priemerná jednotková predajná cena v Únii pre neprepojených zákazníkov

2 988

3 833

4 185

4 018

Index (2009 = 100)

100

128

140

134

Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

3 542

3 931

4 127

4 011

Index (2009 = 100)

100

111

117

113

Zdroj:

Vyplnené dotazníky.

b)   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

| (94) | Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok, investície, návratnosť investícií výrobcov z Únie a ich schopnosť zvyšovať kapitál vyvíjala takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja) | –18,5 | –2,6 | 1,4 | 0,2 |
| Peňažný tok (EUR) | –19 790 367 | – 226 207 | 7 778 576 | 5 096 869 |
| Investície (EUR) | 4 653 604 | 8 436 096 | 4 552 443 | 4 156 522 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 181 | 98 | 89 |
| Návratnosť investícií (v %) | –68,8 | –11,2 | 6,7 | 0,8 |
| Zdroj: | Vyplnené dotazníky. |

(94)

Počas posudzovaného obdobia sa peňažný tok, investície, návratnosť investícií výrobcov z Únie a ich schopnosť zvyšovať kapitál vyvíjala takto:

2009

2010

2011

OP

Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (% z obratu z predaja)

–18,5

–2,6

1,4

0,2

Peňažný tok (EUR)

–19 790 367

– 226 207

7 778 576

5 096 869

Investície (EUR)

4 653 604

8 436 096

4 552 443

4 156 522

Index (2009 = 100)

100

181

98

89

Návratnosť investícií (v %)

–68,8

–11,2

6,7

0,8

Zdroj:

Vyplnené dotazníky.

| (95) | Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom pred zdanením, vyjadreného ako percentuálny podiel z príslušného obratu. V roku 2009 výrobcovia z Únie zaradení do vzorky zaznamenali stratu, ale v roku 2010 začalo oživenie v súlade so zvýšením nárastu spotreby o 50 % opísaným v odôvodnení 68. Aj keď však došlo k miernemu nárastu ziskovosti, zisk na úrovni 0,2 % bol stále hlboko pod úrovňou primeranej ziskovosti v oceliarskom odvetví. Cieľové ziskové rozpätie sa skutočne dočasne stanovilo na 5 %, pretože sa usudzuje, že to zodpovedá rozpätiu, ktoré by výrobné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v príslušnom sektore prešetrovaného výrobku za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by dumpingový dovoz neexistoval, pri predaji podobného výrobku v Únii, ako uviedlo výrobné odvetvie Únie. Navyše týchto 5 % predstavuje ziskové rozpätie pred zdanením, ktoré sa považovalo za primerané minimum v iných prešetrovaniach podobných výrobkov v tom istom odvetví. |
| --- | --- |

(95)

Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom pred zdanením, vyjadreného ako percentuálny podiel z príslušného obratu. V roku 2009 výrobcovia z Únie zaradení do vzorky zaznamenali stratu, ale v roku 2010 začalo oživenie v súlade so zvýšením nárastu spotreby o 50 % opísaným v odôvodnení 68. Aj keď však došlo k miernemu nárastu ziskovosti, zisk na úrovni 0,2 % bol stále hlboko pod úrovňou primeranej ziskovosti v oceliarskom odvetví. Cieľové ziskové rozpätie sa skutočne dočasne stanovilo na 5 %, pretože sa usudzuje, že to zodpovedá rozpätiu, ktoré by výrobné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v príslušnom sektore prešetrovaného výrobku za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by dumpingový dovoz neexistoval, pri predaji podobného výrobku v Únii, ako uviedlo výrobné odvetvie Únie. Navyše týchto 5 % predstavuje ziskové rozpätie pred zdanením, ktoré sa považovalo za primerané minimum v iných prešetrovaniach podobných výrobkov v tom istom odvetví.

| (96) | Počas OP sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo hospodáriť vyrovnane. Tlak na ceny, ktorý vyvíjal dumpingový dovoz, im však bránil zosúladiť ceny s nákladmi a tak dosiahnuť uspokojivé výsledky. Túto situáciu vysvetľuje aj skutočnosť, že prešetrovaný výrobok sa považuje za komoditu, a preto sú ceny hlavným faktorom, ktorý ovplyvňuje rozhodovanie zákazníka pri výbere. |
| --- | --- |

(96)

Počas OP sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo hospodáriť vyrovnane. Tlak na ceny, ktorý vyvíjal dumpingový dovoz, im však bránil zosúladiť ceny s nákladmi a tak dosiahnuť uspokojivé výsledky. Túto situáciu vysvetľuje aj skutočnosť, že prešetrovaný výrobok sa považuje za komoditu, a preto sú ceny hlavným faktorom, ktorý ovplyvňuje rozhodovanie zákazníka pri výbere.

| (97) | Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia financovať svoju činnosť z vlastných zdrojov a ktorý bol vypočítaný na základe operácií, bol až do roku 2010 negatívny. Hoci sa v roku 2011 zlepšil, medzi rokom 2011 a OP klesol o 34 %. |
| --- | --- |

(97)

Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia financovať svoju činnosť z vlastných zdrojov a ktorý bol vypočítaný na základe operácií, bol až do roku 2010 negatívny. Hoci sa v roku 2011 zlepšil, medzi rokom 2011 a OP klesol o 34 %.

| (98) | Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia obmedzil schopnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky investovať do svojich činností a oslabil ich rozvoj. V dôsledku toho bola oslabená schopnosť výrobcov z Únie zvyšovať kapitál a financovať náklady. Hoci sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo v roku 2010 realizovať nejaké investície súvisiace s podobným výrobkom, následne tieto investície klesli, a to najmä počas OP, keď sa v porovnaní s úrovňou z roku 2010 znížili o 51 %. Okrem toho hoci bola návratnosť investícií vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií v roku 2011 pozitívna, počas OP značne klesla, a to o 5,9 percentuálneho bodu, a dosiahla nízku úroveň 0,8 %. |
| --- | --- |

(98)

Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia obmedzil schopnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky investovať do svojich činností a oslabil ich rozvoj. V dôsledku toho bola oslabená schopnosť výrobcov z Únie zvyšovať kapitál a financovať náklady. Hoci sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo v roku 2010 realizovať nejaké investície súvisiace s podobným výrobkom, následne tieto investície klesli, a to najmä počas OP, keď sa v porovnaní s úrovňou z roku 2010 znížili o 51 %. Okrem toho hoci bola návratnosť investícií vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií v roku 2011 pozitívna, počas OP značne klesla, a to o 5,9 percentuálneho bodu, a dosiahla nízku úroveň 0,8 %.

| (99) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že finančná výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola počas OP dosť nestabilná. |
| --- | --- |

(99)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že finančná výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky bola počas OP dosť nestabilná.

c)   Zásoby

| (100) | Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 41 %. Ich zvýšenie sa časovo zhodovalo so stratami podielu na trhu, najmä počas OP. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tonách) | 4 395 | 5 289 | 5 469 | 6 214 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 120 | 124 | 141 |
| Zdroj: | Vyplnené dotazníky. |

(100)

Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 41 %. Ich zvýšenie sa časovo zhodovalo so stratami podielu na trhu, najmä počas OP.

2009

2010

2011

OP

Konečný stav zásob (v tonách)

4 395

5 289

5 469

6 214

Index (2009 = 100)

100

120

124

141

Zdroj:

Vyplnené dotazníky.

d)   Náklady práce

| (101) | Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšili, a preto nie sú z hľadiska zvýšenia výrobných nákladov určujúcim faktorom. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR) | 52 356 | 57 182 | 55 907 | 54 509 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 109 | 107 | 104 |
| Zdroj: | Vyplnené dotazníky. |

(101)

Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia mierne zvýšili, a preto nie sú z hľadiska zvýšenia výrobných nákladov určujúcim faktorom.

2009

2010

2011

OP

Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

52 356

57 182

55 907

54 509

Index (2009 = 100)

100

109

107

104

Zdroj:

Vyplnené dotazníky.

5.4.   Záver týkajúci sa ujmy

| (102) | Vyšetrovaním sa preukázalo, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia, a najmä počas OP plne nevyužilo zvýšenie spotreby. Spočiatku, v rokoch 2009 a 2010, sa väčšina ukazovateľov ujmy, ktoré sa týkali výrobného odvetvia Únie, do veľkej miery zlepšila, následne však došlo k stagnácii či dokonca k zhoršeniu jeho hospodárskej situácie. |
| --- | --- |

(102)

Vyšetrovaním sa preukázalo, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia, a najmä počas OP plne nevyužilo zvýšenie spotreby. Spočiatku, v rokoch 2009 a 2010, sa väčšina ukazovateľov ujmy, ktoré sa týkali výrobného odvetvia Únie, do veľkej miery zlepšila, následne však došlo k stagnácii či dokonca k zhoršeniu jeho hospodárskej situácie.

| (103) | V kontexte prosperujúceho trhu sa niektoré ukazovatele, ako napríklad objem výroby a predaja výrobného odvetvia Únie v rokoch 2009 a 2010, významne zvýšili, po roku 2010 však zaznamenali spomalenie. Táto situácia nastala aj napriek neustálemu rastu spotreby. |
| --- | --- |

(103)

V kontexte prosperujúceho trhu sa niektoré ukazovatele, ako napríklad objem výroby a predaja výrobného odvetvia Únie v rokoch 2009 a 2010, významne zvýšili, po roku 2010 však zaznamenali spomalenie. Táto situácia nastala aj napriek neustálemu rastu spotreby.

| (104) | Ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ako je napríklad peňažný tok, investície a ziskovosť, do veľkej miery ovplyvnil tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie najmä počas OP. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné dostatočne zvýšiť ceny tak, aby pokrylo svoje výrobné náklady v rokoch 2009 až 2010. Ziskovosť sa v rokoch 2009 až 2011 zlepšila dosiahnutím mierneho zisku vo výške 1,4 % v roku 2011, počas OP sa však začala znovu zhoršovať, keď dosiahla iba vyrovnanú úroveň. To znamená, že schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál a zotaviť sa bola takisto oslabená. |
| --- | --- |

(104)

Ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ako je napríklad peňažný tok, investície a ziskovosť, do veľkej miery ovplyvnil tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie najmä počas OP. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné dostatočne zvýšiť ceny tak, aby pokrylo svoje výrobné náklady v rokoch 2009 až 2010. Ziskovosť sa v rokoch 2009 až 2011 zlepšila dosiahnutím mierneho zisku vo výške 1,4 % v roku 2011, počas OP sa však začala znovu zhoršovať, keď dosiahla iba vyrovnanú úroveň. To znamená, že schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál a zotaviť sa bola takisto oslabená.

| (105) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že priemyselné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(105)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že priemyselné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

6.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

6.1.   Úvod

| (106) | V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz z Indie spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(106)

V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz z Indie spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.

6.2.   Vplyv dumpingového dovozu

| (107) | Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba v Únii sa v posudzovanom období zvýšila o 50 %, pričom objem dovozu s pôvodom v Indii sa v tom istom čase viac ako zdvojnásobil. Na druhej strane medzi rokom 2010 a OP sa zvýšenie dumpingového dovozu časovo zhodovalo so spomalením objemu predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám. |
| --- | --- |

(107)

Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba v Únii sa v posudzovanom období zvýšila o 50 %, pričom objem dovozu s pôvodom v Indii sa v tom istom čase viac ako zdvojnásobil. Na druhej strane medzi rokom 2010 a OP sa zvýšenie dumpingového dovozu časovo zhodovalo so spomalením objemu predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám.

| (108) | Pokiaľ ide o tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie počas posudzovaného obdobia, zistilo sa, že priemerné dovozné ceny z Indie boli stabilne nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Podhodnotením cien výrobného odvetvia Únie počas OP v priemere o 15 % sa podiel indického dumpingového dovozu na trhu medzi rokom 2009 a OP zvýšil o 40 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 4,7 percentuálneho bodu (zo 67,6 % v roku 2009 na 62,9 % v OP). Zo straty podielu na trhu vyplýva, že výrobné odvetvie Únie mohlo zvýšenie spotreby využiť iba v obmedzenej miere. |
| --- | --- |

(108)

Pokiaľ ide o tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie počas posudzovaného obdobia, zistilo sa, že priemerné dovozné ceny z Indie boli stabilne nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Podhodnotením cien výrobného odvetvia Únie počas OP v priemere o 15 % sa podiel indického dumpingového dovozu na trhu medzi rokom 2009 a OP zvýšil o 40 %, zatiaľ čo podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 4,7 percentuálneho bodu (zo 67,6 % v roku 2009 na 62,9 % v OP). Zo straty podielu na trhu vyplýva, že výrobné odvetvie Únie mohlo zvýšenie spotreby využiť iba v obmedzenej miere.

| (109) | Vzhľadom na zvýšenie výrobných nákladov sa výrobné odvetvie Únie snažilo zvýšiť jednotkovú cenu pre neprepojených zákazníkov, ako sa uvádza v odôvodnení 93. Z dôvodu tlaku na ceny vyvíjaného zvýšením objemu dumpingového dovozu z Indie, ako sa uvádza vyššie, nebolo zvýšenie cien dostatočné na udržanie rastúcich nákladov, takže výrobné odvetvie Únie nemohlo dosiahnuť uspokojivú mieru zisku, ktorá by sa pre toto konkrétne odvetvie mohla považovať za potrebnú. |
| --- | --- |

(109)

Vzhľadom na zvýšenie výrobných nákladov sa výrobné odvetvie Únie snažilo zvýšiť jednotkovú cenu pre neprepojených zákazníkov, ako sa uvádza v odôvodnení 93. Z dôvodu tlaku na ceny vyvíjaného zvýšením objemu dumpingového dovozu z Indie, ako sa uvádza vyššie, nebolo zvýšenie cien dostatočné na udržanie rastúcich nákladov, takže výrobné odvetvie Únie nemohlo dosiahnuť uspokojivú mieru zisku, ktorá by sa pre toto konkrétne odvetvie mohla považovať za potrebnú.

| (110) | Z uvedeného vyplýva, že prudké zvýšenie dumpingového dovozu z Indie za ceny, ktoré neustále podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, malo rozhodujúci vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(110)

Z uvedeného vyplýva, že prudké zvýšenie dumpingového dovozu z Indie za ceny, ktoré neustále podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, malo rozhodujúci vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

6.3.   Vplyv ostatných faktorov

6.3.1.   Dovoz z tretích krajín

| Krajina | | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | Objem (v tonách) | 8 129 | 10 853 | 14 360 | 16 403 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 134 | 177 | 202 |
| | Podiel na trhu (v %) | 6,2 | 5,8 | 7,3 | 8,3 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 94 | 118 | 134 |
| | Priemerná cena | 1 914 | 2 607 | 2 835 | 2 508 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 136 | 148 | 131 |
| Švajčiarsko | Objem (v tonách) | 8 094 | 10 700 | 9 187 | 9 115 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 113 | 113 |
| | Podiel na trhu (v %) | 6,2 | 5,7 | 4,7 | 4,6 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 93 | 75 | 75 |
| | Priemerná cena | 3 423 | 4 063 | 4 475 | 4 360 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 119 | 131 | 127 |
| Kórejská republika | | | | | |
| | Objem (v tonách) | 4 900 | 6 775 | 6 355 | 6 266 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 138 | 130 | 128 |
| | Podiel na trhu (v %) | 3,7 | 3,6 | 3,2 | 3,2 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 97 | 87 | 85 |
| | Priemerná cena | 3 717 | 4 165 | 4 761 | 4 627 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 112 | 128 | 124 |
| Všetky tretie krajiny okrem Indie spolu | | | | | |
| | Objem (v tonách) | 25 793 | 33 586 | 35 749 | 37 712 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 130 | 139 | 146 |
| | Podiel na trhu (v %) | 19,6 | 17,9 | 18,2 | 19,1 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 91 | 93 | 97 |
| | Priemerná cena | 3 609 | 4 214 | 4 748 | 4 483 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 117 | 132 | 124 |

Krajina

2009

2010

2011

OP

ČĽR

Objem (v tonách)

8 129

10 853

14 360

16 403

Index (2009 = 100)

100

134

177

202

Podiel na trhu (v %)

6,2

5,8

7,3

8,3

Index (2009 = 100)

100

94

118

134

Priemerná cena

1 914

2 607

2 835

2 508

Index (2009 = 100)

100

136

148

131

Švajčiarsko

Objem (v tonách)

8 094

10 700

9 187

9 115

Index (2009 = 100)

100

132

113

113

Podiel na trhu (v %)

6,2

5,7

4,7

4,6

Index (2009 = 100)

100

93

75

75

Priemerná cena

3 423

4 063

4 475

4 360

Index (2009 = 100)

100

119

131

127

Kórejská republika

Objem (v tonách)

4 900

6 775

6 355

6 266

Index (2009 = 100)

100

138

130

128

Podiel na trhu (v %)

3,7

3,6

3,2

3,2

Index (2009 = 100)

100

97

87

85

Priemerná cena

3 717

4 165

4 761

4 627

Index (2009 = 100)

100

112

128

124

Všetky tretie krajiny okrem Indie spolu

Objem (v tonách)

25 793

33 586

35 749

37 712

Index (2009 = 100)

100

130

139

146

Podiel na trhu (v %)

19,6

17,9

18,2

19,1

Index (2009 = 100)

100

91

93

97

Priemerná cena

3 609

4 214

4 748

4 483

Index (2009 = 100)

100

117

132

124

| (111) | Okrem dumpingového dovozu z Indie, ktorý predstavoval 48 % celkového dovozu na trh Únie počas OP, existovali aj iné zdroje dovozu vrátane Čínskej ľudovej republiky, Kórey a Švajčiarska, ktoré bolo treba preskúmať z hľadiska príčinnej súvislosti. |
| --- | --- |

(111)

Okrem dumpingového dovozu z Indie, ktorý predstavoval 48 % celkového dovozu na trh Únie počas OP, existovali aj iné zdroje dovozu vrátane Čínskej ľudovej republiky, Kórey a Švajčiarska, ktoré bolo treba preskúmať z hľadiska príčinnej súvislosti.

| (112) | Z prešetrovania vyplynulo, že priemerné predajné ceny kórejských a švajčiarskych vyvážajúcich výrobcov boli vyššie ako predajné ceny indických vyvážajúcich výrobcov a výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia, a najmä počas OP. Ich podiel na trhu sa navyše počas OP znížil o 0,5 a 1,6 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(112)

Z prešetrovania vyplynulo, že priemerné predajné ceny kórejských a švajčiarskych vyvážajúcich výrobcov boli vyššie ako predajné ceny indických vyvážajúcich výrobcov a výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia, a najmä počas OP. Ich podiel na trhu sa navyše počas OP znížil o 0,5 a 1,6 percentuálneho bodu.

| (113) | Priemerná cena z Čínskej ľudovej republiky bola nižšia ako cenová úroveň výrobného odvetvia Únie, pričom podiel tejto krajiny na trhu vykazoval počas posudzovaného obdobia rastúci trend. Z prešetrovania však vyplynulo, že sortiment výrobkov, ktorý predstavoval čínsky dovoz, je odlišný a že čínske výrobky priamo nekonkurujú výrobkom výrobného odvetvia Únie ani výrobkom s pôvodom v Indii. Preto sa usudzuje, že čínsky vývoz nemohol mať významný vplyv na hlavné druhy výrobkov predávané výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. Dovoz z Číny mohol mať preto len minimálny vplyv na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(113)

Priemerná cena z Čínskej ľudovej republiky bola nižšia ako cenová úroveň výrobného odvetvia Únie, pričom podiel tejto krajiny na trhu vykazoval počas posudzovaného obdobia rastúci trend. Z prešetrovania však vyplynulo, že sortiment výrobkov, ktorý predstavoval čínsky dovoz, je odlišný a že čínske výrobky priamo nekonkurujú výrobkom výrobného odvetvia Únie ani výrobkom s pôvodom v Indii. Preto sa usudzuje, že čínsky vývoz nemohol mať významný vplyv na hlavné druhy výrobkov predávané výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. Dovoz z Číny mohol mať preto len minimálny vplyv na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (114) | Vyvážajúci výrobca napriek tomu tvrdil, že dovoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele z Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Švajčiarska by sa mal zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania. |
| --- | --- |

(114)

Vyvážajúci výrobca napriek tomu tvrdil, že dovoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele z Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Švajčiarska by sa mal zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania.

| (115) | Okrem uvedených skutočností a úvah by sa malo uviesť, že v počiatočnej fáze neexistoval a dosiaľ neexistuje dôkaz o dumpingu, ujme alebo príčinnej súvislosti, ktorý by odôvodňoval začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu s pôvodom v uvedených krajinách. Okrem toho rozdielnosť v zaobchádzaní spočívajúca v tom, že antidumpingové konanie sa začalo len proti dovozu z Indie, by sa neposudzovala ako diskriminačná, ani keby existoval dôkaz, ktorý by odôvodňoval prešetrenie iných dovozov. Tvrdenie, že tieto krajiny by sa mali zahrnúť do rozsahu prešetrovania je preto neopodstatnené a malo by sa zamietnuť. |
| --- | --- |

(115)

Okrem uvedených skutočností a úvah by sa malo uviesť, že v počiatočnej fáze neexistoval a dosiaľ neexistuje dôkaz o dumpingu, ujme alebo príčinnej súvislosti, ktorý by odôvodňoval začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu s pôvodom v uvedených krajinách. Okrem toho rozdielnosť v zaobchádzaní spočívajúca v tom, že antidumpingové konanie sa začalo len proti dovozu z Indie, by sa neposudzovala ako diskriminačná, ani keby existoval dôkaz, ktorý by odôvodňoval prešetrenie iných dovozov. Tvrdenie, že tieto krajiny by sa mali zahrnúť do rozsahu prešetrovania je preto neopodstatnené a malo by sa zamietnuť.

| (116) | Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že vývoz z tretích krajín výrazne neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(116)

Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že vývoz z tretích krajín výrazne neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

6.3.2.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

| (117) | Celkový vývoz príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie predstavoval 8,5 % celkovej výroby v OP. Na túto skutočnosť poukazuje aj vývoz neprepojeným zákazníkom výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, ktorých vývoz predstavoval 7 % výroby v OP, pričom ceny boli o 36 % vyššie ako ceny na trhu EÚ v rovnakom období. Na základe tejto skutočnosti možno dospieť k záveru, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie nemohla byť potenciálnou príčinou značnej ujmy. |
| --- | --- |

(117)

Celkový vývoz príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie predstavoval 8,5 % celkovej výroby v OP. Na túto skutočnosť poukazuje aj vývoz neprepojeným zákazníkom výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, ktorých vývoz predstavoval 7 % výroby v OP, pričom ceny boli o 36 % vyššie ako ceny na trhu EÚ v rovnakom období. Na základe tejto skutočnosti možno dospieť k záveru, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie nemohla byť potenciálnou príčinou značnej ujmy.

6.3.3.   Hospodárska kríza a ceny surovín

| (118) | Ako sa uvádza v odôvodnení 68, spotreba v roku 2009 bola mimoriadne nízka z dôvodu výnimočne vysokej cenovej úrovne niklu a účinkov hospodárskej krízy. Táto situácia celkom iste vysvetľuje mimoriadne zlú finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2009. Treba však poznamenať, že v čase rastúcej spotreby od roku 2010 bola výkonnosť dumpingového dovozu za nízke ceny v rozpore s výkonnosťou dovozu výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(118)

Ako sa uvádza v odôvodnení 68, spotreba v roku 2009 bola mimoriadne nízka z dôvodu výnimočne vysokej cenovej úrovne niklu a účinkov hospodárskej krízy. Táto situácia celkom iste vysvetľuje mimoriadne zlú finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2009. Treba však poznamenať, že v čase rastúcej spotreby od roku 2010 bola výkonnosť dumpingového dovozu za nízke ceny v rozpore s výkonnosťou dovozu výrobného odvetvia Únie.

| (119) | Z prešetrovania vyplynulo, že dokonca aj počas všeobecného oživenia hospodárstva nebolo výrobné odvetvie Únie schopné využiť rastúcu spotrebu a v posudzovanom období prichádzalo o podiel na trhu, keďže väčší podiel na trhu získal dumpingový vývoz z Indie. |
| --- | --- |

(119)

Z prešetrovania vyplynulo, že dokonca aj počas všeobecného oživenia hospodárstva nebolo výrobné odvetvie Únie schopné využiť rastúcu spotrebu a v posudzovanom období prichádzalo o podiel na trhu, keďže väčší podiel na trhu získal dumpingový vývoz z Indie.

| (120) | Hoci teda hospodárska kríza a zvýšenie cien surovín mohli prispieť k nedostatočnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, z celkového hľadiska sa nemožno domnievať, že majú taký vplyv, aby narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(120)

Hoci teda hospodárska kríza a zvýšenie cien surovín mohli prispieť k nedostatočnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, z celkového hľadiska sa nemožno domnievať, že majú taký vplyv, aby narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.

6.4.   Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti

| (121) | Preukázalo sa, že objem a podiel na trhu dumpingového dovozu s pôvodom v Indii sa počas posudzovaného obdobia významne zvýšil (objem o 110 % a podiel na trhu o 40 %). Navyše sa zistilo, že tento dovoz bol stále podhodnocovaný v porovnaní s cenami, ktoré si na trhu Únie účtovalo výrobné odvetvie Únie, a to najmä počas OP (v priemere o 15 %). |
| --- | --- |

(121)

Preukázalo sa, že objem a podiel na trhu dumpingového dovozu s pôvodom v Indii sa počas posudzovaného obdobia významne zvýšil (objem o 110 % a podiel na trhu o 40 %). Navyše sa zistilo, že tento dovoz bol stále podhodnocovaný v porovnaní s cenami, ktoré si na trhu Únie účtovalo výrobné odvetvie Únie, a to najmä počas OP (v priemere o 15 %).

| (122) | Toto zvýšenie objemu a podielu dumpingového dovozu z Indie na trhu sa časovo zhodovalo s pomalým vývojom finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, najmä od roku 2010. Napriek oživeniu spotreby teda výrobné odvetvie Únie nebolo schopné uspokojivo preniesť zvýšenie výrobných nákladov na svojich zákazníkov, v dôsledku čoho zostali finančné ukazovatele, ako sú ziskovosť, peňažný tok a investície, na nízkej úrovni. |
| --- | --- |

(122)

Toto zvýšenie objemu a podielu dumpingového dovozu z Indie na trhu sa časovo zhodovalo s pomalým vývojom finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, najmä od roku 2010. Napriek oživeniu spotreby teda výrobné odvetvie Únie nebolo schopné uspokojivo preniesť zvýšenie výrobných nákladov na svojich zákazníkov, v dôsledku čoho zostali finančné ukazovatele, ako sú ziskovosť, peňažný tok a investície, na nízkej úrovni.

| (123) | Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa zistilo, že žiadny z týchto faktorov nemal na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(123)

Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa zistilo, že žiadny z týchto faktorov nemal na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť zistenú medzi dumpingovým dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (124) | Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového vývozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(124)

Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového vývozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.

7.   ZÁUJEM ÚNIE

7.1.   Všeobecné úvahy

| (125) | V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému zisteniu o poškodzujúcom dumpingu existujú závažné dôvody domnievať sa, že nie je v záujme Únie prijať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. Analýza záujmu Únie sa zakladala na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. |
| --- | --- |

(125)

V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému zisteniu o poškodzujúcom dumpingu existujú závažné dôvody domnievať sa, že nie je v záujme Únie prijať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. Analýza záujmu Únie sa zakladala na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

7.2.   Záujem výrobného odvetvia Únie

| (126) | Výrobné odvetvie Únie tvorí 27 známych výrobcov, ktorí zastupujú celú výrobu podobného výrobku v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s podobným výrobkom počas OP priamo zamestnávali viac ako 1 747 osôb. |
| --- | --- |

(126)

Výrobné odvetvie Únie tvorí 27 známych výrobcov, ktorí zastupujú celú výrobu podobného výrobku v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s podobným výrobkom počas OP priamo zamestnávali viac ako 1 747 osôb.

| (127) | Proti začatiu prešetrovania namietal jeden výrobca z Únie, ktorý predstavuje relatívne malý podiel výroby v Únii a v Indii má prepojenú spoločnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 22, tvrdí sa aj to, že prešetrovanie by sa nemalo vzťahovať na výrobky na vysokej technickej úrovni a že uloženie rovnakých opatrení na tento druh výrobkov nie je v záujme Únie. |
| --- | --- |

(127)

Proti začatiu prešetrovania namietal jeden výrobca z Únie, ktorý predstavuje relatívne malý podiel výroby v Únii a v Indii má prepojenú spoločnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 22, tvrdí sa aj to, že prešetrovanie by sa nemalo vzťahovať na výrobky na vysokej technickej úrovni a že uloženie rovnakých opatrení na tento druh výrobkov nie je v záujme Únie.

| (128) | Ako sa uvádza v odôvodení 72, tieto obavy sa riešili v dotazníku zväčšením PCN, ktoré tieto druhy v rámci prešetrovania jasne identifikovali. V tejto fáze prešetrovania sa však zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov na vysokej technickej úrovni. Obavy vyjadrené výrobcom sa preto považovali za neopodstatnené a jeho tvrdenie bolo zamietnuté. |
| --- | --- |

(128)

Ako sa uvádza v odôvodení 72, tieto obavy sa riešili v dotazníku zväčšením PCN, ktoré tieto druhy v rámci prešetrovania jasne identifikovali. V tejto fáze prešetrovania sa však zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov na vysokej technickej úrovni. Obavy vyjadrené výrobcom sa preto považovali za neopodstatnené a jeho tvrdenie bolo zamietnuté.

| (129) | Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil dumpingový dovoz z Indie. Pripomína sa, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v plnej miere využiť rastúcu spotrebu a že finančná situácia výrobného odvetvia Únie je naďalej nestabilná. |
| --- | --- |

(129)

Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, ktorú spôsobil dumpingový dovoz z Indie. Pripomína sa, že výrobné odvetvie Únie nemohlo v plnej miere využiť rastúcu spotrebu a že finančná situácia výrobného odvetvia Únie je naďalej nestabilná.

| (130) | Očakáva sa, že uložením antidumpingových ciel sa obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť svoje ceny podobného výrobku tak, aby sa v nich odrážali výrobné náklady. |
| --- | --- |

(130)

Očakáva sa, že uložením antidumpingových ciel sa obnovia spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť svoje ceny podobného výrobku tak, aby sa v nich odrážali výrobné náklady.

| (131) | Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu. Zavedenie opatrení by umožnilo výrobnému odvetviu udržať a ďalej rozvíjať svoje úsilie o dosiahnutie nákladovej efektívnosti. |
| --- | --- |

(131)

Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu. Zavedenie opatrení by umožnilo výrobnému odvetviu udržať a ďalej rozvíjať svoje úsilie o dosiahnutie nákladovej efektívnosti.

| (132) | Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa naďalej zhoršovala. |
| --- | --- |

(132)

Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa naďalej zhoršovala.

| (133) | Z toho dôvodu sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení na dovoz s pôvodom v Indii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(133)

Z toho dôvodu sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení na dovoz s pôvodom v Indii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

7.3.   Záujem používateľov

| (134) | Dotazníky boli zaslané deviatim používateľom z Únie. Na tieto dotazníky odpovedali len traja z nich, čo predstavovalo približne 6 % celkového dovozu príslušného výrobku z Indie počas OP. Títo používatelia pôsobia v odvetviach v oblasti spracovania potravín vrátane profesionálnych kuchýň a stravovania, domácich spotrebičov a automobilového priemyslu. |
| --- | --- |

(134)

Dotazníky boli zaslané deviatim používateľom z Únie. Na tieto dotazníky odpovedali len traja z nich, čo predstavovalo približne 6 % celkového dovozu príslušného výrobku z Indie počas OP. Títo používatelia pôsobia v odvetviach v oblasti spracovania potravín vrátane profesionálnych kuchýň a stravovania, domácich spotrebičov a automobilového priemyslu.

| (135) | Nákup z Indie tvoril v priemere približne 67 % ich celkového nákupu príslušného výrobku, pričom iba v prípade jedného používateľa bola India výlučným zdrojom dodávok. Počas OP priemerný percentuálny podiel obratu týkajúci sa príslušného výrobku predstavoval 54 % ich celkového obratu. |
| --- | --- |

(135)

Nákup z Indie tvoril v priemere približne 67 % ich celkového nákupu príslušného výrobku, pričom iba v prípade jedného používateľa bola India výlučným zdrojom dodávok. Počas OP priemerný percentuálny podiel obratu týkajúci sa príslušného výrobku predstavoval 54 % ich celkového obratu.

| (136) | Z prešetrovania vyplynulo, že počas OP tvorila priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov v odvetviach využívajúcich príslušný výrobok viac ako 9 % z obratu. |
| --- | --- |

(136)

Z prešetrovania vyplynulo, že počas OP tvorila priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov v odvetviach využívajúcich príslušný výrobok viac ako 9 % z obratu.

| (137) | Pravdepodobný vplyv navrhovaných opatrení sa vyhodnotil na základe vyplnených dotazníkov doručených od používateľov a celkového trhu Únie pre príslušný výrobok a podobný výrobok. Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že by sa zvýšenie ceny nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z Indie v predchádzajúcom objeme, by vplyv cla na ziskovosť používateľov znamenal zníženie približne o 1,2 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(137)

Pravdepodobný vplyv navrhovaných opatrení sa vyhodnotil na základe vyplnených dotazníkov doručených od používateľov a celkového trhu Únie pre príslušný výrobok a podobný výrobok. Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že by sa zvýšenie ceny nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z Indie v predchádzajúcom objeme, by vplyv cla na ziskovosť používateľov znamenal zníženie približne o 1,2 percentuálneho bodu.

| (138) | Treba poznamenať, že jeden používateľ zastával v súvislosti s prešetrovaním neutrálnu pozíciu, pretože sa domnieva, že zavedenie opatrení sa výrazným spôsobom neodrazí na trhových cenách, pretože potenciálne zvýšenie cien by absorbovali distribútori. |
| --- | --- |

(138)

Treba poznamenať, že jeden používateľ zastával v súvislosti s prešetrovaním neutrálnu pozíciu, pretože sa domnieva, že zavedenie opatrení sa výrazným spôsobom neodrazí na trhových cenách, pretože potenciálne zvýšenie cien by absorbovali distribútori.

| (139) | Ďalší používateľ vyjadril obavy, že v prípade zavedenia by opatrenia mali vplyv aj na isté druhy výrobkov, ktoré sa už v Únii nevyrábajú. Z prešetrovania však vyplynulo, že druhy výrobkov, ktoré uviedol tento používateľ, sa v Únii naďalej vyrábajú a že dopyt po týchto druhoch tried nehrdzavejúcej ocele nie je významný. Treba však poznamenať, že výrobcovia z Únie nevyrábali počas posudzovaného obdobia pri plnej kapacite, a preto by sa v prípade zvýšenia dopytu mohla výroba náležite prispôsobiť. |
| --- | --- |

(139)

Ďalší používateľ vyjadril obavy, že v prípade zavedenia by opatrenia mali vplyv aj na isté druhy výrobkov, ktoré sa už v Únii nevyrábajú. Z prešetrovania však vyplynulo, že druhy výrobkov, ktoré uviedol tento používateľ, sa v Únii naďalej vyrábajú a že dopyt po týchto druhoch tried nehrdzavejúcej ocele nie je významný. Treba však poznamenať, že výrobcovia z Únie nevyrábali počas posudzovaného obdobia pri plnej kapacite, a preto by sa v prípade zvýšenia dopytu mohla výroba náležite prispôsobiť.

| (140) | Malo by sa však zdôrazniť, že keďže je príslušný výrobok štandardizovaný z hľadiska odvetvia a využívania, používatelia by mohli jednoducho zmeniť svoje zdroje dodávok, pokiaľ ide o kvalitu výrobku alebo jeho cenu. Zavedenie opatrení by nemalo vylúčiť možnosť dovozu príslušného výrobku z iných krajín a dokonca ani z Indie, keď sa odstránia účinky, ktoré narúšajú obchod, spôsobené dumpingom. |
| --- | --- |

(140)

Malo by sa však zdôrazniť, že keďže je príslušný výrobok štandardizovaný z hľadiska odvetvia a využívania, používatelia by mohli jednoducho zmeniť svoje zdroje dodávok, pokiaľ ide o kvalitu výrobku alebo jeho cenu. Zavedenie opatrení by nemalo vylúčiť možnosť dovozu príslušného výrobku z iných krajín a dokonca ani z Indie, keď sa odstránia účinky, ktoré narúšajú obchod, spôsobené dumpingom.

| (141) | So zreteľom na uvedené skutočnosti, dokonca aj v prípade, keby tieto opatrenia na dovoz z Indie mali na niektorých používateľov negatívnejší vplyv ako na iných, možno celkový vplyv na používateľov považovať za obmedzený. |
| --- | --- |

(141)

So zreteľom na uvedené skutočnosti, dokonca aj v prípade, keby tieto opatrenia na dovoz z Indie mali na niektorých používateľov negatívnejší vplyv ako na iných, možno celkový vplyv na používateľov považovať za obmedzený.

7.4.   Záujem dovozcov

| (142) | Neprepojení dovozcovia spolupracovali len v obmedzenej miere. Informácie týkajúce sa výberu vzorky poskytlo deväť dovozcov, ale spolupracoval iba jeden z nich. Dovoz tejto spoločnosti tvoril približne 7 % celkového dovozu z Indie počas OP. Spoločnosť namieta proti zavedeniu týchto opatrení, pretože India je do veľkej miery jej najvýznamnejším dodávateľom. Hoci zavedenie opatrení by malo negatívny vplyv na jej ziskovosť z dôvodu vynaloženia vyšších nákladov, dovážajúca spoločnosť by mala mať možnosť aspoň čiastočne preniesť tieto zvýšené náklady na svojich zákazníkov. |
| --- | --- |

(142)

Neprepojení dovozcovia spolupracovali len v obmedzenej miere. Informácie týkajúce sa výberu vzorky poskytlo deväť dovozcov, ale spolupracoval iba jeden z nich. Dovoz tejto spoločnosti tvoril približne 7 % celkového dovozu z Indie počas OP. Spoločnosť namieta proti zavedeniu týchto opatrení, pretože India je do veľkej miery jej najvýznamnejším dodávateľom. Hoci zavedenie opatrení by malo negatívny vplyv na jej ziskovosť z dôvodu vynaloženia vyšších nákladov, dovážajúca spoločnosť by mala mať možnosť aspoň čiastočne preniesť tieto zvýšené náklady na svojich zákazníkov.

| (143) | Dovozcovia by okrem toho mohli prejsť na iné zdroje vrátane výrobného odvetvia Únie a ostatných vyvážajúcich krajín. |
| --- | --- |

(143)

Dovozcovia by okrem toho mohli prejsť na iné zdroje vrátane výrobného odvetvia Únie a ostatných vyvážajúcich krajín.

| (144) | Na základe toho sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení nebude mať významné negatívne účinky na záujem dovozcov. |
| --- | --- |

(144)

Na základe toho sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antidumpingových opatrení nebude mať významné negatívne účinky na záujem dovozcov.

7.5.   Záver týkajúci sa záujmu Únie

| (145) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku z Indie. |
| --- | --- |

(145)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku z Indie.

| (146) | Okrem toho pri zohľadnení celkového vplyvu antidumpingových opatrení na trh Únie sa zdá, že pozitívne účinky, najmä na výrobné odvetvie Únie, prevažujú nad potenciálnym negatívnym vplyvom na iné obmedzenejšie záujmové skupiny. |
| --- | --- |

(146)

Okrem toho pri zohľadnení celkového vplyvu antidumpingových opatrení na trh Únie sa zdá, že pozitívne účinky, najmä na výrobné odvetvie Únie, prevažujú nad potenciálnym negatívnym vplyvom na iné obmedzenejšie záujmové skupiny.

8.   NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ

| (147) | Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu. |
| --- | --- |

(147)

Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu.

8.1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (148) | Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(148)

Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (149) | Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenie by malo výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto odvetví pri predaji podobného výrobku v Únii v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. keby dumpingový dovoz neexistoval. |
| --- | --- |

(149)

Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenie by malo výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto odvetví pri predaji podobného výrobku v Únii v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. keby dumpingový dovoz neexistoval.

| (150) | Úroveň odstránenia ujmy sa preto vypočítala na základe porovnania váženej priemernej ceny dumpingového dovozu, ako sa stanovuje na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením v odôvodnení 77, a ceny podobného výrobku výrobného odvetvia Únie nespôsobujúcej ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu bola stanovená pripočítaním výrobných nákladov k primeranej úrovni zisku. Ako sa uvádza v odôvodnení 95, cieľové ziskové rozpätie sa dočasne stanovilo na 5 %. |
| --- | --- |

(150)

Úroveň odstránenia ujmy sa preto vypočítala na základe porovnania váženej priemernej ceny dumpingového dovozu, ako sa stanovuje na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením v odôvodnení 77, a ceny podobného výrobku výrobného odvetvia Únie nespôsobujúcej ujmu. Cena nespôsobujúca ujmu bola stanovená pripočítaním výrobných nákladov k primeranej úrovni zisku. Ako sa uvádza v odôvodnení 95, cieľové ziskové rozpätie sa dočasne stanovilo na 5 %.

| (151) | Každý rozdiel zistený takýmto porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej ceny CIF (pozri odôvodnenie 154). |
| --- | --- |

(151)

Každý rozdiel zistený takýmto porovnaním sa potom vyjadril ako percentuálny podiel priemernej celkovej dovoznej ceny CIF (pozri odôvodnenie 154).

8.2.   Dočasné opatrenia

| (152) | Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové clá vo vzťahu k dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. |
| --- | --- |

(152)

Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné antidumpingové clá vo vzťahu k dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.

| (153) | Čo sa týka paralelného antisubvenčného prešetrovania, v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia a článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (5), žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. Všetky schémy subvencií, ktorými sa zaoberá dočasné antisubvenčné nariadenie (6), poukazujú na vývozné subvencovanie. Príslušné dočasné antidumpingové colné sadzby príslušných spolupracujúcich výrobcov sa preto náležite upravia. |
| --- | --- |

(153)

Čo sa týka paralelného antisubvenčného prešetrovania, v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia a článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (5), žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo vývozného subvencovania. Všetky schémy subvencií, ktorými sa zaoberá dočasné antisubvenčné nariadenie (6), poukazujú na vývozné subvencovanie. Príslušné dočasné antidumpingové colné sadzby príslušných spolupracujúcich výrobcov sa preto náležite upravia.

| (154) | Na základe uvedených skutočností sa sadzby dočasného antidumpingového cla stanovili porovnaním rozpätí ujmy, dumpingových rozpätí a sadzieb vyrovnávacích ciel. V dôsledku toho sú navrhované antidumpingové clá takéto:









  (v %) |
| --- | --- |
| Spoločnosť | Rozpätie ujmy | Dumpingové rozpätie | Sadzba vyrovnávacieho cla | Dočasná antidumpingová colná sadzba |
| Rajaraatna Metal Industries | 17,2 | 32,3 | 4,3 | 12,9 |
| Skupina Venus | 26,1 | 30,4 | 3,2 | 22,9 |
| Viraj Profiles | 32,1 | 24,4 | 0,0 | 24,4 |
| Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky | 24,0 | 28,0 | 3,8 | 20,2 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 32,1 | 32,3 | 4,3 | 27,8 |

(154)

Na základe uvedených skutočností sa sadzby dočasného antidumpingového cla stanovili porovnaním rozpätí ujmy, dumpingových rozpätí a sadzieb vyrovnávacích ciel. V dôsledku toho sú navrhované antidumpingové clá takéto:

(v %)

Spoločnosť

Rozpätie ujmy

Dumpingové rozpätie

Sadzba vyrovnávacieho cla

Dočasná antidumpingová colná sadzba

Rajaraatna Metal Industries

17,2

32,3

4,3

12,9

Skupina Venus

26,1

30,4

3,2

22,9

Viraj Profiles

32,1

24,4

0,0

24,4

Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky

24,0

28,0

3,8

20,2

Všetky ostatné spoločnosti

32,1

32,3

4,3

27,8

| (155) | Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia zistená počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne pri dovoze príslušných výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovezené príslušné výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(155)

Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Odráža sa v nich preto situácia zistená počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne pri dovoze príslušných výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovezené príslušné výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne sadzba cla vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (156) | Každé tvrdenie, v ktorom sa žiada o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov), by sa malo bezodkladne adresovať Komisii (7) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozným predajom, ktoré sú spojené napríklad s príslušnou zmenou názvu alebo príslušnou zmenou výrobných a predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb. |
| --- | --- |

(156)

Každé tvrdenie, v ktorom sa žiada o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov), by sa malo bezodkladne adresovať Komisii (7) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozným predajom, ktoré sú spojené napríklad s príslušnou zmenou názvu alebo príslušnou zmenou výrobných a predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.

| (157) | V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie. |
| --- | --- |

(157)

V záujme správneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.

9.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

| (158) | V záujme správneho administratívneho postupu treba stanoviť obdobie, počas ktorého zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote určenej v oznámení o začatí konania, môžu oznámiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingových ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely akýchkoľvek konečných zistení sa možno budú musieť znova posúdiť, |
| --- | --- |

(158)

V záujme správneho administratívneho postupu treba stanoviť obdobie, počas ktorého zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote určenej v oznámení o začatí konania, môžu oznámiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingových ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely akýchkoľvek konečných zistení sa možno budú musieť znova posúdiť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúceho v hmotnosti:

| — | 2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu, a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu, |
| --- | --- |

—

2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale najviac 31 % niklu, a 20 % alebo viac, ale najviac 22 % chrómu,

| — | menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu, a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka, |
| --- | --- |

—

menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale najviac 25 % chrómu, a 3,5 % alebo viac, ale najviac 6 % hliníka,

ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a má pôvod v Indii.

2.   Sadzby dočasného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobky opísané v odseku 1 a vyrobené v spoločnostiach uvedených ďalej takéto:

| Spoločnosť | Clo (v %) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarát | 12,9 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra | 22,9 | B776 |
| Precision Metals, Bombaj, Maháraštra | 22,9 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra | 22,9 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maháraštra | 22,9 | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra | 24,4 | B780 |
| Spoločnosti uvedené v prílohe | 20,2 | B781 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 27,8 | B999 |

Spoločnosť

Clo (v %)

Doplnkový kód TARIC

Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarát

12,9

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra

22,9

B776

Precision Metals, Bombaj, Maháraštra

22,9

B777

Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra

22,9

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maháraštra

22,9

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra

24,4

B780

Spoločnosti uvedené v prílohe

20,2

B781

Všetky ostatné spoločnosti

27,8

B999

3.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.

4.   Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 1225/2009, môžu zainteresované strany požiadať o zverejnenie hlavných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

2.   Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. mája 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 240, 10.8.2012, s. 15.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 240, 10.8.2012, s. 6.

3

(4)  Nariadenia Rady (ES) č. 1599/1999 (Ú. v. ES L 189, 22.7.1999, s. 1), (ES) č. 1600/1999 (Ú. v. ES L 189, 22.7.1999, s. 19) a (ES) č. 1601/1999 (Ú. v. ES L 189, 22.7.1999, s. 26).

4

(5)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

5

(6)  Pozri stranu 19 tohto úradného vestníka.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, N105, 8/20, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

7

---

PRÍLOHA

Indickí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky

Doplnkový kód TARIC B781

| Názov spoločnosti | Obec |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, okr. Satara, Maháraštra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Bombaj, Maháraštra |
| Bhansali Stainless Wire | Bombaj, Maháraštra |
| Chandan Steel | Bombaj, Maháraštra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Radžastan |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Harijána |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Bombaj, Maháraštra |
| KEI Industries | Nové Dillí |
| Macro Bars and Wires | Bombaj, Maháraštra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd. | Bombaj, Maháraštra |
| Panchmahal Steel Ltd. | okr. Panchmahals, Gudžarát |

Názov spoločnosti

Obec

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, okr. Satara, Maháraštra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Bombaj, Maháraštra

Bhansali Stainless Wire

Bombaj, Maháraštra

Chandan Steel

Bombaj, Maháraštra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Radžastan

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Harijána

Jyoti Steel Industries Ltd.

Bombaj, Maháraštra

KEI Industries

Nové Dillí

Macro Bars and Wires

Bombaj, Maháraštra

Mukand Ltd.

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

Bombaj, Maháraštra

Panchmahal Steel Ltd.

okr. Panchmahals, Gudžarát

---

| 8.5.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 126/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 126/19

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 419/2013

z 3. mája 2013,

ktorým sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 12,

po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie konania

| (1) | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila 10. augusta 2012 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antisubvenčného konania (ďalej len „antisubvenčné konanie“ alebo „súčasné konanie“) týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) do Únie. |
| --- | --- |

(1)

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila 10. augusta 2012 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antisubvenčného konania (ďalej len „antisubvenčné konanie“ alebo „súčasné konanie“) týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) do Únie.

| (2) | V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) oznámila začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antidumpingové konanie“). |
| --- | --- |

(2)

V ten istý deň Komisia formou oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3) oznámila začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie (ďalej len „antidumpingové konanie“).

| (3) | Antisubvenčné konanie sa začalo po podnete, ktorý 28. júna 2012 podala Európska federácia výrobcov železa a ocele (European Federation of Iron and Steel Industries, Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania. |
| --- | --- |

(3)

Antisubvenčné konanie sa začalo po podnete, ktorý 28. júna 2012 podala Európska federácia výrobcov železa a ocele (European Federation of Iron and Steel Industries, Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 50 % celkovej výroby určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele v Únii. Podnet obsahoval dôkazy prima facie o subvencovaní uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.

| (4) | Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia oznámila Komisia indickej vláde, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Indická vláda bola pozvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. V tomto prípade sa nenašlo vzájomne prijateľné riešenie. |
| --- | --- |

(4)

Pred začatím konania a v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia oznámila Komisia indickej vláde, že dostala riadne zdokumentovaný podnet, podľa ktorého subvencovaný dovoz určitých drôtov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii údajne spôsoboval výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu. Indická vláda bola pozvaná na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom podnetu a dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. V tomto prípade sa nenašlo vzájomne prijateľné riešenie.

1.2.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týka

| (5) | Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov a používateľov, ako aj orgány Indie. |
| --- | --- |

(5)

Komisia o začatí prešetrovania oficiálne informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov a používateľov, ako aj orgány Indie.

| (6) | Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody na to, aby boli vypočuté, boli vypočuté.

| (7) | Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie, ktorých sa toto prešetrovanie týka, a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci predpísaných lehôt Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa rozhodla obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie na primeraný počet prostredníctvom výberu vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia (tento proces sa nazýva aj „výber vzorky“). |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie, ktorých sa toto prešetrovanie týka, a s cieľom ukončiť prešetrovanie v rámci predpísaných lehôt Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že sa rozhodla obmedziť počet prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, neprepojených dovozcov a výrobcov z Únie na primeraný počet prostredníctvom výberu vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia (tento proces sa nazýva aj „výber vzorky“).

1.2.1.   Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov

| (8) | Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(8)

Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci vyvážajúci výrobcovia v príslušnej krajine požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (9) | V danej lehote, ktorá sa stanovila v oznámení o začatí konania, celkovo 18 vyvážajúcich výrobcov, z ktorých niektorí patrili do tej istej skupiny, poskytlo požadované informácie, súhlasilo so zaradením do vzorky a 7 z nich požiadalo o individuálne preskúmanie v prípade, ak by neboli zaradení do vzorky. Z týchto spolupracujúcich spoločností pätnásť nahlásilo vývoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele do Únie počas obdobia prešetrovania. Vzorka bola preto vybratá na základe informácii predložených týmito pätnástimi vyvážajúcimi výrobcami. |
| --- | --- |

(9)

V danej lehote, ktorá sa stanovila v oznámení o začatí konania, celkovo 18 vyvážajúcich výrobcov, z ktorých niektorí patrili do tej istej skupiny, poskytlo požadované informácie, súhlasilo so zaradením do vzorky a 7 z nich požiadalo o individuálne preskúmanie v prípade, ak by neboli zaradení do vzorky. Z týchto spolupracujúcich spoločností pätnásť nahlásilo vývoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele do Únie počas obdobia prešetrovania. Vzorka bola preto vybratá na základe informácii predložených týmito pätnástimi vyvážajúcimi výrobcami.

| (10) | V súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala z dvoch samostatných spoločností a jednej skupiny spoločností pozostávajúcej zo štyroch prepojených spoločností, ktoré spolu predstavujú viac ako 63 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s článkom 27 základného nariadenia Komisia vybrala vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť primerane prešetrený v rámci stanovenej lehoty. Vybraná vzorka pozostávala z dvoch samostatných spoločností a jednej skupiny spoločností pozostávajúcej zo štyroch prepojených spoločností, ktoré spolu predstavujú viac ako 63 % celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie.

| (11) | V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber reprezentatívnej vzorky konzultovaný aj so všetkými známymi vyvážajúcimi výrobcami a príslušnými orgánmi Indie. K výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s článkom 27 ods. 2 základného nariadenia bol výber reprezentatívnej vzorky konzultovaný aj so všetkými známymi vyvážajúcimi výrobcami a príslušnými orgánmi Indie. K výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky.

| (12) | Ako sa uvádza v odôvodnení 10, vzorka bola obmedzená na primeraný počet spoločností, ktoré bolo možné prešetriť v rámci stanovenej lehoty. Spoločnosti prešetrované na účely prešetrenia subvencovania sú uvedené v odôvodnení 19. |
| --- | --- |

(12)

Ako sa uvádza v odôvodnení 10, vzorka bola obmedzená na primeraný počet spoločností, ktoré bolo možné prešetriť v rámci stanovenej lehoty. Spoločnosti prešetrované na účely prešetrenia subvencovania sú uvedené v odôvodnení 19.

| (13) | Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 9, na začiatku bolo doručených 7 žiadostí o individuálne preskúmanie. Preto sa usúdilo, že individuálne preskúmanie by v tejto fáze predstavovalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania. Žiadosti vývozcov, ktorí predložili potrebné informácie v príslušných lehotách, však budú preskúmané v zostávajúcom období prešetrovania. |
| --- | --- |

(13)

Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 9, na začiatku bolo doručených 7 žiadostí o individuálne preskúmanie. Preto sa usúdilo, že individuálne preskúmanie by v tejto fáze predstavovalo neprimeranú záťaž a bránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania. Žiadosti vývozcov, ktorí predložili potrebné informácie v príslušných lehotách, však budú preskúmané v zostávajúcom období prešetrovania.

1.2.2.   Výber vzorky výrobcov z Únie

| (14) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorilo pôvodne päť výrobcov, o ktorých bolo Komisii pred začatím prešetrovania známe, že v Únii vyrábajú drôty z nehrdzavejúcej ocele. Komisia vybrala vzorku na základe predaja, objemu výroby a geografickej polohy. Zainteresované strany boli v oznámení o začatí konania takisto vyzvané, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. Z analýzy vyplnených dotazníkov vyplynulo, že jeden vybraný výrobca z Únie má v Únii prepojenú spoločnosť, ktorá je takisto zapojená do výroby a predaja drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky teda predstavovali 46,5 % celkovej odhadovanej výroby v Únii. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorilo pôvodne päť výrobcov, o ktorých bolo Komisii pred začatím prešetrovania známe, že v Únii vyrábajú drôty z nehrdzavejúcej ocele. Komisia vybrala vzorku na základe predaja, objemu výroby a geografickej polohy. Zainteresované strany boli v oznámení o začatí konania takisto vyzvané, aby oznámili svoje stanoviská k predbežnej vzorke. Z analýzy vyplnených dotazníkov vyplynulo, že jeden vybraný výrobca z Únie má v Únii prepojenú spoločnosť, ktorá je takisto zapojená do výroby a predaja drôtov z nehrdzavejúcej ocele. Šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky teda predstavovali 46,5 % celkovej odhadovanej výroby v Únii. Vzorka sa považuje za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie.

1.2.3.   Výber vzorky dovozcov

| (15) | Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(15)

Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (16) | Celkovo deväť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Komisia vybrala na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie vzorku troch spoločností, ktoré počas obdobia prešetrovania predstavovali 23,8 % vývozu Indie do Únie. Dvaja z dovozcov vybraných do vzorky však nepredložili vyplnené dotazníky. V tejto fáze prešetrovania sa preto výber vzorky nemohol uplatniť a v zostávajúcej časti prešetrovania budú o spoluprácu požiadaní iní dovozcovia. |
| --- | --- |

(16)

Celkovo deväť neprepojených dovozcov poskytlo požadované informácie a súhlasilo so svojím zaradením do vzorky. Komisia vybrala na základe najväčšieho objemu dovozu do Únie vzorku troch spoločností, ktoré počas obdobia prešetrovania predstavovali 23,8 % vývozu Indie do Únie. Dvaja z dovozcov vybraných do vzorky však nepredložili vyplnené dotazníky. V tejto fáze prešetrovania sa preto výber vzorky nemohol uplatniť a v zostávajúcej časti prešetrovania budú o spoluprácu požiadaní iní dovozcovia.

1.2.4.   Vyplnené dotazníky a overovacie návštevy

| (17) | Dotazníky boli zaslané indickej vláde, trom vyvážajúcim výrobcom (skupinám vyvážajúcich výrobcov) v Indii zaradeným do vzorky a vyvážajúcim výrobcom, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a deviatim známym používateľom. |
| --- | --- |

(17)

Dotazníky boli zaslané indickej vláde, trom vyvážajúcim výrobcom (skupinám vyvážajúcich výrobcov) v Indii zaradeným do vzorky a vyvážajúcim výrobcom, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiestim výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, trom neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky a deviatim známym používateľom.

| (18) | Vyplnené dotazníky doručila indická vláda, traja vyvážajúci výrobcovia (skupiny vyvážajúcich výrobcov) zaradení do vzorky, jeden z tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, jeden neprepojený dovozca a traja používatelia. |
| --- | --- |

(18)

Vyplnené dotazníky doručila indická vláda, traja vyvážajúci výrobcovia (skupiny vyvážajúcich výrobcov) zaradení do vzorky, jeden z tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí požiadali o individuálne preskúmanie, šiesti výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, jeden neprepojený dovozca a traja používatelia.

| (19) | Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch indickej vlády v Dili a v priestoroch týchto strán: | Výrobcovia z Únie:






  — | Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Nemecko |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie subvencovania, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch indickej vlády v Dili a v priestoroch týchto strán:

Výrobcovia z Únie:

—

Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Nemecko

| — | Inoxfil S.A., Igualada, Španielsko |
| --- | --- |

—

Inoxfil S.A., Igualada, Španielsko

| — | Rodacciai SPA, Miláno, Taliansko |
| --- | --- |

—

Rodacciai SPA, Miláno, Taliansko

| — | Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Taliansko |
| --- | --- |

—

Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Taliansko

| — | Skupina Ugitech:






  — | Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francúzsko |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Ugitech:

—

Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francúzsko

| — | Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Nemecko |
| --- | --- |

—

Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Nemecko

| | Vyvážajúci výrobcovia v Indii:






  — | Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát |
| --- | --- | --- |

Vyvážajúci výrobcovia v Indii:

—

Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát

| — | Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra |
| --- | --- |

—

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra

| — | Skupina Venus:






  — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Venus:

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra

| — | Precision Metals, Bombaj, Maháraštra |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Bombaj, Maháraštra

| — | Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra |
| --- | --- |

—

Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra

| — | Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháraštra |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháraštra

1.3.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (20) | Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(20)

Prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2011 do 31. marca 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (21) | Príslušným výrobkom je drôt z nehrdzavejúcej ocele obsahujúci v hmotnosti:






  — | 2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu, |
| --- | --- | --- |

(21)

Príslušným výrobkom je drôt z nehrdzavejúcej ocele obsahujúci v hmotnosti:

—

2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu,

| — | menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka, |
| --- | --- |

—

menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,

| — | s pôvodom v Indii, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99. |
| --- | --- |

—

s pôvodom v Indii, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99.

| (22) | Jedna strana tvrdila, že existujú takzvané „vysoko technické“ druhy výrobkov, ktoré sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku vyrábaných v Indii, ale aj v Únii. Táto strana ďalej tvrdila, že na rozdiel od väčšiny druhov výrobkov vyvážaných z Indie do Únie technické druhy výrobkov nie sú komoditami, ale špecifickými druhmi výrobkov, ktoré sa vyrábajú na osobitné použitie z určitých tried ocele a s určitými priemermi a nemali by byť zahrnuté do prešetrovania. |
| --- | --- |

(22)

Jedna strana tvrdila, že existujú takzvané „vysoko technické“ druhy výrobkov, ktoré sa odlišujú od ostatných druhov príslušného výrobku vyrábaných v Indii, ale aj v Únii. Táto strana ďalej tvrdila, že na rozdiel od väčšiny druhov výrobkov vyvážaných z Indie do Únie technické druhy výrobkov nie sú komoditami, ale špecifickými druhmi výrobkov, ktoré sa vyrábajú na osobitné použitie z určitých tried ocele a s určitými priemermi a nemali by byť zahrnuté do prešetrovania.

| (23) | V tejto fáze sa zdá, že technické druhy výrobkov boli súčasťou vymedzenia výrobku a v porovnaní s inými druhmi príslušného výrobku majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti. Navyše tieto druhy výrobkov vyrába podľa všetkého aj výrobné odvetvie Únie, a preto sú technické druhy výrobkov zahrnuté do rozsahu pôsobnosti prešetrovania. |
| --- | --- |

(23)

V tejto fáze sa zdá, že technické druhy výrobkov boli súčasťou vymedzenia výrobku a v porovnaní s inými druhmi príslušného výrobku majú podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti. Navyše tieto druhy výrobkov vyrába podľa všetkého aj výrobné odvetvie Únie, a preto sú technické druhy výrobkov zahrnuté do rozsahu pôsobnosti prešetrovania.

2.2.   Podobný výrobok

| (24) | Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Indie, ako aj výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(24)

Z prešetrovania vyplynulo, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu Indie, ako aj výrobok vyrábaný výrobným odvetvím Únie a predávaný na trhu Únie, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitia. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.

3.   SUBVENCOVANIE

3.1.   Úvod

| (25) | Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto systémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií:






  a) | systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- | --- |

(25)

Na základe informácií uvedených v podnete a vo vyplnených dotazníkoch Komisie sa prešetrili tieto systémy, ktorých súčasťou je údajné poskytovanie subvencií:

a)

systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme);

| b) | systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“, Duty Drawback Scheme); |
| --- | --- |

b)

systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“, Duty Drawback Scheme);

| c) | systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

c)

systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme);

| d) | systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

d)

systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);

| e) | systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme); |
| --- | --- |

e)

systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme);

| f) | Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme); |
| --- | --- |

f)

Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme);

| g) | Osobitné hospodárske zóny/jednotky orientované na vývoz (ďalej len „SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units). |
| --- | --- |

g)

Osobitné hospodárske zóny/jednotky orientované na vývoz (ďalej len „SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units).

| (26) | Systémy uvedené v písmenách a), c), d) a f) až g) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať vyhlášky o vývoznej a dovoznej politike. Tieto vyhlášky sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre OP v prípade tohto prešetrovania je dokument politiky zahraničného obchodu 2009 – 2014 (ďalej len „dokument FTP 09-14“). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy upravujúce dokument FTP 09-14 v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „príručka HOP I 09-14“, Handbook of Procedures, Volume I). Príručka postupov sa pravidelne aktualizuje. |
| --- | --- |

(26)

Systémy uvedené v písmenách a), c), d) a f) až g) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať vyhlášky o vývoznej a dovoznej politike. Tieto vyhlášky sú zhrnuté v dokumentoch politiky zahraničného obchodu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Relevantným dokumentom politiky zahraničného obchodu pre OP v prípade tohto prešetrovania je dokument politiky zahraničného obchodu 2009 – 2014 (ďalej len „dokument FTP 09-14“). Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy upravujúce dokument FTP 09-14 v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „príručka HOP I 09-14“, Handbook of Procedures, Volume I). Príručka postupov sa pravidelne aktualizuje.

| (27) | Systém ECS uvedený pod písmenom e) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk z roku 1949, ktorý umožňuje banke Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov |
| --- | --- |

(27)

Systém ECS uvedený pod písmenom e) sa zakladá na oddieloch 21 a 35A zákona o riadení bánk z roku 1949, ktorý umožňuje banke Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť obchodné banky v oblasti vývozných úverov

| (28) | Systém DDS uvedený pod písmenom b) sa zakladá na oddiele 75 colného zákona z roku 1962, oddiele 37 hlavného zákona o spotrebnej dani z roku 1944, oddieloch 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a na pravidlách vrátenia cla, spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa uverejňujú pravidelne; na OP sa vzťahovali sadzby vrátenia cla pre všetky odvetvia na roky 2011 – 2012, ktoré boli uverejnené vo vyhláške č. 68/2011 – Clá (N.T).Systém vrátenia cla sa v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 uvádza aj ako systém odpustenia cla. |
| --- | --- |

(28)

Systém DDS uvedený pod písmenom b) sa zakladá na oddiele 75 colného zákona z roku 1962, oddiele 37 hlavného zákona o spotrebnej dani z roku 1944, oddieloch 93A a 94 finančného zákona z roku 1994 a na pravidlách vrátenia cla, spotrebnej dane a dane zo služieb z roku 1995. Sadzby vrátenia sa uverejňujú pravidelne; na OP sa vzťahovali sadzby vrátenia cla pre všetky odvetvia na roky 2011 – 2012, ktoré boli uverejnené vo vyhláške č. 68/2011 – Clá (N.T).Systém vrátenia cla sa v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 uvádza aj ako systém odpustenia cla.

3.2.   Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme)

a)   Právny základ

| (29) | Podrobný opis systému DEPBS sa nachádza v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 4 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(29)

Podrobný opis systému DEPBS sa nachádza v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 4 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (30) | Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia. |
| --- | --- |

(30)

Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

c)   Praktické vykonávanie systému DEPBS

| (31) | Vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítavajú ako percentuálny podiel hodnoty výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Indické orgány stanovili takéto sadzby DEPBS pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Sú stanovené na základe štandardných noriem vstupov/výstupov („SION“, Standard Input Output Norms), pri zohľadnení pravdepodobného dovozného obsahu vstupov vývozného výrobku a dosahu cla na tento pravdepodobný dovoz bez ohľadu na to, či sa dovozné clo skutočne zaplatilo alebo nie. Počas OP súčasného prešetrovania bola sadzba DEPBS pre príslušný výrobok 5 % s maximálnou hodnotou 97 Rs/kg. |
| --- | --- |

(31)

Vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítavajú ako percentuálny podiel hodnoty výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Indické orgány stanovili takéto sadzby DEPBS pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Sú stanovené na základe štandardných noriem vstupov/výstupov („SION“, Standard Input Output Norms), pri zohľadnení pravdepodobného dovozného obsahu vstupov vývozného výrobku a dosahu cla na tento pravdepodobný dovoz bez ohľadu na to, či sa dovozné clo skutočne zaplatilo alebo nie. Počas OP súčasného prešetrovania bola sadzba DEPBS pre príslušný výrobok 5 % s maximálnou hodnotou 97 Rs/kg.

| (32) | Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť indickým orgánom vyhlásenie, v ktorom uvedie, že vývoz sa uskutočňuje v rámci systému DEPBS. Aby sa tovar mohol vyviezť, indické colné orgány vydajú počas colného odbavenia vývozný colný doklad. V tomto dokumente sa uvádza okrem iného výška úveru DEPBS, ktorý sa má na túto vývoznú transakciu poskytnúť. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o udelení úveru DEPBS. |
| --- | --- |

(32)

Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť indickým orgánom vyhlásenie, v ktorom uvedie, že vývoz sa uskutočňuje v rámci systému DEPBS. Aby sa tovar mohol vyviezť, indické colné orgány vydajú počas colného odbavenia vývozný colný doklad. V tomto dokumente sa uvádza okrem iného výška úveru DEPBS, ktorý sa má na túto vývoznú transakciu poskytnúť. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o udelení úveru DEPBS.

| (33) | Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať úvery DEPBS ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti. Tieto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru – s výnimkou kapitálového tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z obratu) alebo sa môže využiť inak. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania. |
| --- | --- |

(33)

Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať úvery DEPBS ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti. Tieto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následnom dovoze akéhokoľvek tovaru – s výnimkou kapitálového tovaru a tovaru, na ktorý sa vzťahujú dovozné obmedzenia. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z obratu) alebo sa môže využiť inak. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania.

| (34) | Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. Na žiadosti o úvery DEPBS sa v skutočnosti neuplatňujú žiadne prísne lehoty. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 príručky HOP I 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa okrem toho ešte stále môžu posúdiť po uložení menšej sankcie (t. j. vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(34)

Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. Na žiadosti o úvery DEPBS sa v skutočnosti neuplatňujú žiadne prísne lehoty. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 príručky HOP I 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa okrem toho ešte stále môžu posúdiť po uložení menšej sankcie (t. j. vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 príručky HOP I 09-14.

| (35) | Zistilo sa, že počas prvých dvoch štvrťrokov OP využívali tento systém dve spoločností zaradené do vzorky. |
| --- | --- |

(35)

Zistilo sa, že počas prvých dvoch štvrťrokov OP využívali tento systém dve spoločností zaradené do vzorky.

d)   Závery o systéme DEPBS

| (36) | Zo systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver DEPBS okrem toho vývozcu zvýhodňuje, pretože zvyšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(36)

Zo systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver DEPBS okrem toho vývozcu zvýhodňuje, pretože zvyšuje jeho likviditu.

| (37) | Systém DEPBS je ďalej podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(37)

Systém DEPBS je ďalej podmienený podľa zákona uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

| (38) | Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v bode i prílohy I), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci DEPBS. |
| --- | --- |

(38)

Tento systém sa nedá považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v bode i prílohy I), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci DEPBS.

e)   Zrušenie systému DEPBS a prechod na systém DDS

| (39) | Prostredníctvom verejného oznámenia č. 54 (RE-2010)/2009 – 2014 zo 17. júna 2011 získal systém DEPBS posledné trojmesačné predĺženie, ktorým sa jeho uplatniteľnosť predĺžila do 30. septembra 2011. Vzhľadom na to, že odvtedy nebolo uverejnené žiadne ďalšie predĺženie, systém DEPBS bol od 30. septembra 2011 prakticky zrušený. Preto bolo potrebné overiť, či by sa mohli uložiť opatrenia v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(39)

Prostredníctvom verejného oznámenia č. 54 (RE-2010)/2009 – 2014 zo 17. júna 2011 získal systém DEPBS posledné trojmesačné predĺženie, ktorým sa jeho uplatniteľnosť predĺžila do 30. septembra 2011. Vzhľadom na to, že odvtedy nebolo uverejnené žiadne ďalšie predĺženie, systém DEPBS bol od 30. septembra 2011 prakticky zrušený. Preto bolo potrebné overiť, či by sa mohli uložiť opatrenia v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia.

| (40) | Indická vláda Komisii vysvetlila, že po zrušení systému DEPBS sa spoločnosti mohli rozhodnúť pre iné systémy oslobodenia od cla/odpustenia cla, ktoré sú vymedzené podľa kapitoly 4 dokumentu FTP 09-14, t. j. systém predbežných povolení (AAS) alebo systém vrátenia cla (DDS). |
| --- | --- |

(40)

Indická vláda Komisii vysvetlila, že po zrušení systému DEPBS sa spoločnosti mohli rozhodnúť pre iné systémy oslobodenia od cla/odpustenia cla, ktoré sú vymedzené podľa kapitoly 4 dokumentu FTP 09-14, t. j. systém predbežných povolení (AAS) alebo systém vrátenia cla (DDS).

| (41) | Z prešetrovania vyplynulo, že ihneď po zrušení systému DEPBS začali obidve spoločnosti zaradené do vzorky využívať systém DDS. Treba poznamenať, že systém DDS bol zavedený v roku 1995 a počas prvých dvoch štvrťrokov OP a viacerých rokov pred OP existoval súčasne so systémom DEPBS. Systém DDS sa však nemohol využívať súčasne so systémom DEPBS na tie isté vývozy. |
| --- | --- |

(41)

Z prešetrovania vyplynulo, že ihneď po zrušení systému DEPBS začali obidve spoločnosti zaradené do vzorky využívať systém DDS. Treba poznamenať, že systém DDS bol zavedený v roku 1995 a počas prvých dvoch štvrťrokov OP a viacerých rokov pred OP existoval súčasne so systémom DEPBS. Systém DDS sa však nemohol využívať súčasne so systémom DEPBS na tie isté vývozy.

| (42) | Treba poznamenať, že indická vláda, ako to dokazuje obežník č. 42 /2011 – Clá z 22. septembra 2011, prijala kroky na zaistenie hladkého prechodu zo systému DEPBS na systém DDS. V tomto obežníku je vysvetlené, že „systém vrátenia (cla) v tomto roku zahŕňa položky, ktoré boli dosiaľ zahrnuté v systéme DEPB(S)“. V tom istom obežníku sa uvádza, že pre odvetvia pôsobiace v rámci DEPBS „bolo rozhodnuté zabezpečiť hladký prechod pre položky v týchto odvetviach, pričom tieto položky sa zahrnú do systému vrátenia cla. Na tieto položky sa bude vzťahovať prechodné opatrenie vo forme mierneho zníženia sadzieb DEPB(S), ktoré bude pre väčšinu položiek v rozsahu od 1 % do 3 %.“ Inými slovami, v tomto obežníku sa uvádza, že sadzby vrátenia cla uplatňované s účinnosťou od 1. októbra 2011 boli stanovené tak, aby poskytovali podobnú výhodu ako zrušený systém DEPBS. |
| --- | --- |

(42)

Treba poznamenať, že indická vláda, ako to dokazuje obežník č. 42 /2011 – Clá z 22. septembra 2011, prijala kroky na zaistenie hladkého prechodu zo systému DEPBS na systém DDS. V tomto obežníku je vysvetlené, že „systém vrátenia (cla) v tomto roku zahŕňa položky, ktoré boli dosiaľ zahrnuté v systéme DEPB(S)“. V tom istom obežníku sa uvádza, že pre odvetvia pôsobiace v rámci DEPBS „bolo rozhodnuté zabezpečiť hladký prechod pre položky v týchto odvetviach, pričom tieto položky sa zahrnú do systému vrátenia cla. Na tieto položky sa bude vzťahovať prechodné opatrenie vo forme mierneho zníženia sadzieb DEPB(S), ktoré bude pre väčšinu položiek v rozsahu od 1 % do 3 %.“ Inými slovami, v tomto obežníku sa uvádza, že sadzby vrátenia cla uplatňované s účinnosťou od 1. októbra 2011 boli stanovené tak, aby poskytovali podobnú výhodu ako zrušený systém DEPBS.

| (43) | Zistilo sa, že sadzby DDS uplatňované na príslušný výrobok od 1. októbra 2011 skutočne poskytovali podobné úrovne subvencovania ako poskytoval systém DEPBS do 30. septembra 2011. Prešetrovaním sa potvrdili aj veľmi blízke úrovne rozpätí subvencovania DEPB a DDS pre všetky spoločnosti zaradené do vzorky, z ktorých každá využívala DEPBS v prvých 6 mesiacoch OP a DDS v nasledujúcich 6 mesiacoch OP. |
| --- | --- |

(43)

Zistilo sa, že sadzby DDS uplatňované na príslušný výrobok od 1. októbra 2011 skutočne poskytovali podobné úrovne subvencovania ako poskytoval systém DEPBS do 30. septembra 2011. Prešetrovaním sa potvrdili aj veľmi blízke úrovne rozpätí subvencovania DEPB a DDS pre všetky spoločnosti zaradené do vzorky, z ktorých každá využívala DEPBS v prvých 6 mesiacoch OP a DDS v nasledujúcich 6 mesiacoch OP.

| (44) | V odôvodneniach 41 až 43 sa preukazuje, že hoci bol systém DEPBS zrušený, plynulým prechodom na systém vrátenia cla sa zabezpečilo, že zásadné výhody boli poskytované naďalej bez prerušenia a na takmer rovnakej úrovni. Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že subvencie neboli zrušené v zmysle článku 15 ods. 1 základného nariadenia a že DEPBS podlieha vyrovnávacím opatreniam. |
| --- | --- |

(44)

V odôvodneniach 41 až 43 sa preukazuje, že hoci bol systém DEPBS zrušený, plynulým prechodom na systém vrátenia cla sa zabezpečilo, že zásadné výhody boli poskytované naďalej bez prerušenia a na takmer rovnakej úrovni. Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že subvencie neboli zrušené v zmysle článku 15 ods. 1 základného nariadenia a že DEPBS podlieha vyrovnávacím opatreniam.

f)   Výpočet výšky subvencie

| (45) | V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola zistená počas obdobia prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente sa musí indická vláda vzdať cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci systému DEPBS ako súčet úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP. |
| --- | --- |

(45)

V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola zistená počas obdobia prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente sa musí indická vláda vzdať cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má udeliť na danú vývoznú transakciu, indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci systému DEPBS ako súčet úverov získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP.

| (46) | V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky takto zistených úverov, aby sa dospelo k výške subvencie (v čitateli). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. |
| --- | --- |

(46)

V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky takto zistených úverov, aby sa dospelo k výške subvencie (v čitateli). V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

| (47) | Na základe uvedených skutočností sadzby subvencie pre príslušné spoločnosti, ktoré boli v súvislosti s týmto systémom stanovené pre OP, predstavujú 0,58 % a 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % pre spoločnosti skupiny Venus. |
| --- | --- |

(47)

Na základe uvedených skutočností sadzby subvencie pre príslušné spoločnosti, ktoré boli v súvislosti s týmto systémom stanovené pre OP, predstavujú 0,58 % a 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % pre spoločnosti skupiny Venus.

3.3.   Systém vrátenia cla (ďalej len „DDS“)

a)   Právny základ

| (48) | Podrobný opis systému DDS je uvedený v pravidlách vrátenia cla a spotrebnej dane z roku 1995 zmenených nadväzujúcimi vyhláškami. |
| --- | --- |

(48)

Podrobný opis systému DDS je uvedený v pravidlách vrátenia cla a spotrebnej dane z roku 1995 zmenených nadväzujúcimi vyhláškami.

b)   Oprávnenosť

| (49) | Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia. |
| --- | --- |

(49)

Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

c)   Vykonávanie v praxi

| (50) | Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty FOB výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Indická vláda stanovila sadzby vrátenia cla pre viaceré výrobky vrátane príslušného výrobku. Tieto sadzby sú stanovené na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo v skutočnosti zaplatené alebo nie. Počas OP bola sadzba DDS pre príslušný výrobok 4 % hodnoty FOB s hornou hranicou 5 Rs/kg podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. |
| --- | --- |

(50)

Oprávnený vývozca môže požiadať o vrátenie sumy, ktorá sa vypočíta ako percentuálny podiel hodnoty FOB výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Indická vláda stanovila sadzby vrátenia cla pre viaceré výrobky vrátane príslušného výrobku. Tieto sadzby sú stanovené na základe priemerného množstva alebo hodnoty materiálov použitých ako vstupy pri výrobe výrobku a priemernej sumy cla zaplateného za vstupy. Tieto sadzby sa uplatňujú bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo v skutočnosti zaplatené alebo nie. Počas OP bola sadzba DDS pre príslušný výrobok 4 % hodnoty FOB s hornou hranicou 5 Rs/kg podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

| (51) | Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. Vo chvíli, keď sa do serveru colného úradu (ICEGATE) zadajú podrobné údaje o odoslaní, uvádza sa, že sa uskutočňuje vývoz v rámci DDS a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Potom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru (ďalej len „EGM“, Export General Manifest) a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky. |
| --- | --- |

(51)

Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. Vo chvíli, keď sa do serveru colného úradu (ICEGATE) zadajú podrobné údaje o odoslaní, uvádza sa, že sa uskutočňuje vývoz v rámci DDS a neodvolateľne sa stanoví suma DDS. Potom, čo dopravná spoločnosť dodá všeobecný zoznam vyvážaného tovaru (ďalej len „EGM“, Export General Manifest) a colný úrad s uspokojivým výsledkom porovná tento dokument s údajmi na vývoznom colnom doklade, sú splnené všetky podmienky na schválenie vyplatenia sumy vráteného cla prostredníctvom priamej platby na bankový účet vývozcu alebo prostredníctvom zmenky.

| (52) | Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (ďalej len „BRC“, Bank Realisation Certificate). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale v prípade, ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať. |
| --- | --- |

(52)

Vývozca musí takisto predložiť dôkaz o pripísaní výnosu z vývozu prostredníctvom potvrdenia o vykonaní bankového prevodu (ďalej len „BRC“, Bank Realisation Certificate). Tento dokument môže byť poskytnutý po vyplatení sumy vráteného cla, ale v prípade, ak vývozca nepredloží BRC v stanovenej lehote, indická vláda bude vyplatenú sumu vymáhať.

| (53) | Suma vráteného cla sa môže využiť na ľubovoľný účel. |
| --- | --- |

(53)

Suma vráteného cla sa môže využiť na ľubovoľný účel.

| (54) | Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti. |
| --- | --- |

(54)

Zistilo sa, že podľa indických účtovných štandardov je na základe časového rozlíšenia možné zaúčtovať sumu vráteného cla ako príjem, keď dôjde k splneniu vývoznej povinnosti.

| (55) | Zistilo sa, že počas posledných dvoch štvrťrokov OP využívali systém DDS dve zo spoločností zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(55)

Zistilo sa, že počas posledných dvoch štvrťrokov OP využívali systém DDS dve zo spoločností zaradených do vzorky.

d)   Záver k systému DDS

| (56) | Zo systému DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(56)

Zo systému DDS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla je finančnou pomocou indickej vlády, pretože má podobu priameho prevodu finančných prostriedkov indickou vládou. Suma vráteného cla okrem toho poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu.

| (57) | Navyše systém DDS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(57)

Navyše systém DDS je zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

| (58) | Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. |
| --- | --- |

(58)

Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu.

| (59) | Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DDS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci DDS. |
| --- | --- |

(59)

Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DDS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci DDS.

| (60) | Potvrdzuje to obežník indickej vlády č. 24/2001, v ktorom sa jasne uvádza, že „[sadzby vrátenia cla] vôbec nesúvisia so skutočnou štruktúrou vstupnej spotreby a skutočným zaťažením vstupov konkrétneho vývozcu alebo jednotlivých zásielok [...]“ a regionálnym orgánom sa v ňom poskytujú inštrukcie, že „príslušné miestne subjekty by nemali trvať na dôkazoch o skutočných uhradených clách za dovezené alebo pôvodné vstupy [...] spolu s [nárokom na vrátenie cla] vyplneným vývozcami“. |
| --- | --- |

(60)

Potvrdzuje to obežník indickej vlády č. 24/2001, v ktorom sa jasne uvádza, že „[sadzby vrátenia cla] vôbec nesúvisia so skutočnou štruktúrou vstupnej spotreby a skutočným zaťažením vstupov konkrétneho vývozcu alebo jednotlivých zásielok [...]“ a regionálnym orgánom sa v ňom poskytujú inštrukcie, že „príslušné miestne subjekty by nemali trvať na dôkazoch o skutočných uhradených clách za dovezené alebo pôvodné vstupy [...] spolu s [nárokom na vrátenie cla] vyplneným vývozcami“.

| (61) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že systém DDS podlieha vyrovnávacím opatreniam. |
| --- | --- |

(61)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že systém DDS podlieha vyrovnávacím opatreniam.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (62) | V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola zistená počas obdobia prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente je indická vláda zodpovedná za vyplatenie sumy vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa má poskytnúť na danú vývoznú transakciu, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s tým sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci systému DDS ako súčet súm vráteného cla získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP. |
| --- | --- |

(62)

V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorej existencia bola zistená počas obdobia prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente je indická vláda zodpovedná za vyplatenie sumy vráteného cla, ktorá predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza suma vráteného cla, ktorá sa má poskytnúť na danú vývoznú transakciu, indická vláda už nemá právomoc rozhodovať o tom, či sa subvencia poskytne, alebo nie. V súvislosti s tým sa považuje za vhodné určiť výhodu v rámci systému DDS ako súčet súm vráteného cla získaných na vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas OP.

| (63) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia preskúmania prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. |
| --- | --- |

(63)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia preskúmania prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

| (64) | Na základe uvedených skutočností sadzby subvencie určené v súvislosti s týmto systémom pre príslušné spoločnosti sú 0,61 % a 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % pre spoločnosti skupiny Venus. |
| --- | --- |

(64)

Na základe uvedených skutočností sadzby subvencie určené v súvislosti s týmto systémom pre príslušné spoločnosti sú 0,61 % a 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % pre spoločnosti skupiny Venus.

3.4.   Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme)

a)   Právny základ

| (65) | Podrobný opis systému je uvedený v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(65)

Podrobný opis systému je uvedený v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (66) | Systém AAS tvorí šesť podsystémov, ktoré sú podrobnejšie opísané v odôvodnení 67. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na podsystém AAS „fyzický vývoz“ a na podsystém AAS „každoročná požiadavka“. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, majú nárok v rámci AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 dokumentu FTP 09-14, akými sú napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“, export oriented unit), sú oprávnení v rámci podsystému AAS „zamýšľaný vývoz“. Napokon dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podsystémov „zálohovaný príkaz na uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“, Advance Release Order) a „domáci dokumentárny akreditív“. |
| --- | --- |

(66)

Systém AAS tvorí šesť podsystémov, ktoré sú podrobnejšie opísané v odôvodnení 67. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na podsystém AAS „fyzický vývoz“ a na podsystém AAS „každoročná požiadavka“. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, majú nárok v rámci AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 dokumentu FTP 09-14, akými sú napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“, export oriented unit), sú oprávnení v rámci podsystému AAS „zamýšľaný vývoz“. Napokon dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie v súvislosti so „zamýšľaným vývozom“ na základe podsystémov „zálohovaný príkaz na uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“, Advance Release Order) a „domáci dokumentárny akreditív“.

c)   Vykonávanie v praxi

| (67) | Predbežné povolenia v rámci AAS sa môžu vydať na účely:
  i)   fyzického vývozu: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane druhu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii;
  ii)   každoročnej požiadavky: Toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;
  iii)   dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať predbežné povolenie AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;
  iv)   zamýšľaného vývozu: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2. písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“, export-oriented unit) alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „SEZ“, special economic zone);
  v)   zálohovaného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „ARO“, Advance Release Order): Držiteľ predbežného povolenia v rámci AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú predbežné povolenia schválené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy;
  vi)   domáceho dokumentárneho akreditívu: Tento podsystém zahŕňa opäť domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré namiesto dovozu pochádzajú z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). |
| --- | --- |

(67)

Predbežné povolenia v rámci AAS sa môžu vydať na účely:

i)   fyzického vývozu: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane druhu výrobku na vývoz sú uvedené v licencii;

ii)   každoročnej požiadavky: Toto povolenie nie je naviazané na konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akejkoľvek položky, ktorá patrí do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla;

iii)   dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel môže získať predbežné povolenie AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť;

iv)   zamýšľaného vývozu: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odseku 8.2. písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Niektoré kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“, export-oriented unit) alebo spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „SEZ“, special economic zone);

v)   zálohovaného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „ARO“, Advance Release Order): Držiteľ predbežného povolenia v rámci AAS, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú predbežné povolenia schválené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vrátenia/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii pre domáce vstupy, ako aj pre dovážané vstupy;

vi)   domáceho dokumentárneho akreditívu: Tento podsystém zahŕňa opäť domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka schváli platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré namiesto dovozu pochádzajú z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v odseku 8.3 dokumentu FTP 09-14 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane).

| (68) | V priebehu OP boli úľavy v rámci systému AAS v súvislosti s príslušným výrobkom poskytnuté dvom spoločnostiam zaradeným do vzorky. Tieto spoločnosti využívali jeden z uvedených podsystémov, t. j. systém AAS „fyzický vývoz“. Nie je preto potrebné zisťovať, či sa na zvyšné nevyužité podsystémy vzťahujú vyrovnávacie opatrenia. |
| --- | --- |

(68)

V priebehu OP boli úľavy v rámci systému AAS v súvislosti s príslušným výrobkom poskytnuté dvom spoločnostiam zaradeným do vzorky. Tieto spoločnosti využívali jeden z uvedených podsystémov, t. j. systém AAS „fyzický vývoz“. Nie je preto potrebné zisťovať, či sa na zvyšné nevyužité podsystémy vzťahujú vyrovnávacie opatrenia.

| (69) | Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 príručky HOP I 09-14 a dodatok 23 k tejto príručke), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané, a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne. |
| --- | --- |

(69)

Držiteľ predbežného povolenia je na účely overenia zo strany indických orgánov zo zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 príručky HOP I 09-14 a dodatok 23 k tejto príručke), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané, a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne.

| (70) | Pokiaľ ide o podsystém, ktorý počas OP využívali príslušné spoločnosti, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu dovoznej colnej úľavy a vývoznej povinnosti a tieto informácie sa zaznamenávajú v povolení. V čase dovozu a vývozu majú okrem toho štátni úradníci zaznamenať zodpovedajúce transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „SION“, Standard Input Output Norms), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane príslušného výrobku |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o podsystém, ktorý počas OP využívali príslušné spoločnosti, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu dovoznej colnej úľavy a vývoznej povinnosti a tieto informácie sa zaznamenávajú v povolení. V čase dovozu a vývozu majú okrem toho štátni úradníci zaznamenať zodpovedajúce transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „SION“, Standard Input Output Norms), ktoré existujú v prípade väčšiny výrobkov vrátane príslušného výrobku

| (71) | Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov). |
| --- | --- |

(71)

Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov).

| (72) | Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli splnené alebo ešte neboli vyskúšané v praxi. |
| --- | --- |

(72)

Prešetrovaním sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli splnené alebo ešte neboli vyskúšané v praxi.

| (73) | Obidve preverované spoločnosti viedli určitý register výroby a spotreby. Register spotreby však neumožňoval overiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve. Pokiaľ ide o požiadavky na overenie uvedené v odôvodnení 69, spoločnosti nemali žiadne záznamy, ktoré by dokazovali, že sa uskutočnil externý audit registra spotreby. Celkovo sa usudzuje, že prešetrovaní vývozcovia neboli schopní preukázať, že sú splnené príslušné ustanovenia dokumentu politiky zahraničného obchodu. |
| --- | --- |

(73)

Obidve preverované spoločnosti viedli určitý register výroby a spotreby. Register spotreby však neumožňoval overiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve. Pokiaľ ide o požiadavky na overenie uvedené v odôvodnení 69, spoločnosti nemali žiadne záznamy, ktoré by dokazovali, že sa uskutočnil externý audit registra spotreby. Celkovo sa usudzuje, že prešetrovaní vývozcovia neboli schopní preukázať, že sú splnené príslušné ustanovenia dokumentu politiky zahraničného obchodu.

d)   Záver týkajúci sa AAS

| (74) | Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem, ktorý by bol inak splatný, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu. |
| --- | --- |

(74)

Oslobodenie od dovozného cla je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavuje finančnú pomoc zo strany indickej vlády, pretože znižuje príjem, ktorý by bol inak splatný, a poskytuje prešetrovaným vývozcom výhodu, pretože zvyšuje ich likviditu.

| (75) | Okrem toho „fyzický vývoz“ v rámci AAS je zo zákona jasne podmienený výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z týchto systémov. |
| --- | --- |

(75)

Okrem toho „fyzický vývoz“ v rámci AAS je zo zákona jasne podmienený výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody vyplývajúce z týchto systémov.

| (76) | Podsystém využívaný v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinným spôsobom neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (bod 4 oddiel II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla bod 2 oddiel II prílohy III k základnému nariadeniu). Usudzuje sa teda, že normy SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a samotné nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože forma týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali na vývoznú produkciu. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (bod 5 oddiel II prílohy II a bod 3 oddiel II prílohy III k základnému nariadeniu). |
| --- | --- |

(76)

Podsystém využívaný v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinným spôsobom neuplatňovala kontrolný systém alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (bod 4 oddiel II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla bod 2 oddiel II prílohy III k základnému nariadeniu). Usudzuje sa teda, že normy SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a samotné nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože forma týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali na vývoznú produkciu. Okrem toho indická vláda nevykonala žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (bod 5 oddiel II prílohy II a bod 3 oddiel II prílohy III k základnému nariadeniu).

| (77) | Tento podsystém preto podlieha vyrovnávacím opatreniam. |
| --- | --- |

(77)

Tento podsystém preto podlieha vyrovnávacím opatreniam.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (78) | Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, zvýhodnením, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v danom prípade splnené neboli. Ak sa teda nepreukáže existencia vhodného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na vyrovnanie výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako akékoľvek údajné nadmerné odpustenie. Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrovací orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému. |
| --- | --- |

(78)

Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú obvykle splatné pri dovoze vstupných materiálov, zvýhodnením, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa nestanovuje len vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerný odpočet ciel môže vyrovnať iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. Tieto podmienky však v danom prípade splnené neboli. Ak sa teda nepreukáže existencia vhodného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo na vyrovnanie výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako akékoľvek údajné nadmerné odpustenie. Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a v oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takéto nadmerné odpustenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia prešetrovací orgán musí len predložiť postačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému.

| (79) | Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali AAS, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podsystému počas OP (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nutne vyplynuli zo získania subvencie, odrátali od sumy subvencie, ak došlo k oprávneným nárokom. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat vývozu príslušného výrobku počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. |
| --- | --- |

(79)

Výška subvencie poskytnutej spoločnostiam, ktoré využívali AAS, sa vypočítala na základe ušlého dovozného cla (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podsystému počas OP (čitateľ zlomku). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nutne vyplynuli zo získania subvencie, odrátali od sumy subvencie, ak došlo k oprávneným nárokom. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový obrat vývozu príslušného výrobku počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev.

| (80) | Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 2,43 % a 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus. |
| --- | --- |

(80)

Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 2,43 % a 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus.

3.5.   Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme)

a)   Právny základ

| (81) | Podrobný opis EPCGS sa nachádza v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 5 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(81)

Podrobný opis EPCGS sa nachádza v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14, ako aj v kapitole 5 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (82) | Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb. |
| --- | --- |

(82)

Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.

c)   Vykonávanie v praxi

| (83) | Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar [nový aj použitý kapitálový tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva na žiadosť a po uhradení poplatku licenciu na používanie systému EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok kapitálový tovar dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci systému EPCGS môže kapitálový tovar dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie. |
| --- | --- |

(83)

Pod podmienkou vývozného záväzku môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar [nový aj použitý kapitálový tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov] so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva na žiadosť a po uhradení poplatku licenciu na používanie systému EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok kapitálový tovar dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci systému EPCGS môže kapitálový tovar dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie.

| (84) | Držiteľ licencie systému EPCGS môže získavať kapitálový tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca kapitálového tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto kapitálového tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie systému EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz. |
| --- | --- |

(84)

Držiteľ licencie systému EPCGS môže získavať kapitálový tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca kapitálového tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto kapitálového tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie systému EPCGS môže alternatívne uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.

| (85) | Zistilo sa, že všetky tri spoločnosti zaradené do vzorky získali v priebehu OP v rámci systému EPCGS úľavy, ktoré možno pričleniť príslušnému výrobku. |
| --- | --- |

(85)

Zistilo sa, že všetky tri spoločnosti zaradené do vzorky získali v priebehu OP v rámci systému EPCGS úľavy, ktoré možno pričleniť príslušnému výrobku.

d)   Záver k systému EPCGS

| (86) | Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti. |
| --- | --- |

(86)

Zo systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže takáto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti.

| (87) | Systém EPCGS je ďalej zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, keďže licencie na jeho využívanie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(87)

Systém EPCGS je ďalej zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, keďže licencie na jeho využívanie nie je možné získať bez záväzku uskutočniť vývoz. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

| (88) | Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je začlenený do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa uvádza v bode i) prílohe I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov. |
| --- | --- |

(88)

Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je začlenený do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa uvádza v bode i) prílohe I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (89) | Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, v ktorom sa odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitálového tovaru v príslušnom odvetví. Takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, sa upravila pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za primeranú komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania. V prípade opodstatnených žiadostí sa poplatky, ktoré vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(89)

Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, v ktorom sa odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitálového tovaru v príslušnom odvetví. Takto vypočítaná suma, ktorá sa vzťahuje na OP, sa upravila pripočítaním úroku za toto obdobie, aby zodpovedala celkovej hodnote zvýhodnenia v čase. Na tento účel sa považovala za primeranú komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia prešetrovania. V prípade opodstatnených žiadostí sa poplatky, ktoré vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

| (90) | V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný obrat vývozu počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo dopraveného množstva. |
| --- | --- |

(90)

V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný obrat vývozu počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo dopraveného množstva.

| (91) | Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,09 %, 0,6 % a 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus. |
| --- | --- |

(91)

Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,09 %, 0,6 % a 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus.

3.6.   Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“, Export Credit Scheme)

a)   Právny základ

| (92) | Podrobné údaje o systéme sa uvádzajú v hlavnom obežníku (Master Circular) DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) a hlavnom obežníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii. |
| --- | --- |

(92)

Podrobné údaje o systéme sa uvádzajú v hlavnom obežníku (Master Circular) DBOD č. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) a hlavnom obežníku DBOD č. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (vývozný úver v rupiách/cudzej mene) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.

b)   Oprávnenosť

| (93) | Tento systém sú oprávnení využívať vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia. |
| --- | --- |

(93)

Tento systém sú oprávnení využívať vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia.

c)   Vykonávanie v praxi

| (94) | V rámci tohto systému RBI stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery, ktoré sú povinné v indických rupiách, ako aj v cudzej mene, a ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. Systém ECS pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na prevádzkový kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI takisto usmerňuje banky, aby poskytovali určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. |
| --- | --- |

(94)

V rámci tohto systému RBI stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery, ktoré sú povinné v indických rupiách, ako aj v cudzej mene, a ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. Systém ECS pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na prevádzkový kapitál na účely financovania vývozných pohľadávok. RBI takisto usmerňuje banky, aby poskytovali určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu.

| (95) | V dôsledku hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery so zvýhodnenými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by mohol byť nižší pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti s dobrým ratingom mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

(95)

V dôsledku hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery so zvýhodnenými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre bežné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. Rozdiel v sadzbách by mohol byť nižší pre spoločnosti s dobrým úverovým ratingom. V skutočnosti by spoločnosti s dobrým ratingom mohli získať vývozné úvery a hotovostné úvery za rovnakých podmienok.

| (96) | Zistilo sa, že dve zo spoločností zaradených do vzorky využívali tento systém počas OP. |
| --- | --- |

(96)

Zistilo sa, že dve zo spoločností zaradených do vzorky využívali tento systém počas OP.

d)   Záver týkajúci sa ECS

| (97) | Zvýhodnené úrokové sadzby úveru v rámci systému ECS stanovené v hlavných obežníkoch RBI uvedených v odôvodnení 95 môžu znížiť náklady vývozcu na úroky v porovnaní s nákladmi na úvery stanovenými výlučne na základe trhových podmienok a v tomto prípade poskytnúť takémuto vývozcovi výhodu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu nie je samo osebe bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa obvykle vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier na úvery pre každú komerčnú banku jednotlivo. |
| --- | --- |

(97)

Zvýhodnené úrokové sadzby úveru v rámci systému ECS stanovené v hlavných obežníkoch RBI uvedených v odôvodnení 95 môžu znížiť náklady vývozcu na úroky v porovnaní s nákladmi na úvery stanovenými výlučne na základe trhových podmienok a v tomto prípade poskytnúť takémuto vývozcovi výhodu v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu nie je samo osebe bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa obvykle vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier na úvery pre každú komerčnú banku jednotlivo.

| (98) | Napriek skutočnosti, že zvýhodnené úvery v rámci systému ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie predstavuje finančnú pomoc vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani podľa Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa na preukázanie subvencie nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napríklad náhrada poskytnutá komerčným bankám indickou vládou, ale stačí len nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v bodoch i), ii) alebo iii) článku 3 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. RBI je orgán verejnej správy, a preto patrí do vymedzenia pojmu „vláda“, ako sa uvádza v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je 100 % vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie menuje indická vláda. RBI riadi súkromné subjekty, v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im ukladá okrem iného, pokiaľ ide o maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI, podľa ktorých komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Týmto nariadením sa ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme zvýhodneného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam, pretože zvýhodnené úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a sú teda podmienené uskutočnením vývozu podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(98)

Napriek skutočnosti, že zvýhodnené úvery v rámci systému ECS poskytujú komerčné banky, toto zvýhodnenie predstavuje finančnú pomoc vlády v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia, ani podľa Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach sa na preukázanie subvencie nevyžadujú ďalšie verejné výdavky, napríklad náhrada poskytnutá komerčným bankám indickou vládou, ale stačí len nariadenie vlády na vykonávanie funkcií uvedených v bodoch i), ii) alebo iii) článku 3 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. RBI je orgán verejnej správy, a preto patrí do vymedzenia pojmu „vláda“, ako sa uvádza v článku 2 písm. b) základného nariadenia. Je 100 % vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie menuje indická vláda. RBI riadi súkromné subjekty, v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) druhej zarážky základného nariadenia, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré im ukladá okrem iného, pokiaľ ide o maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery povinne predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI, podľa ktorých komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Týmto nariadením sa ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 3 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade poskytovať pôžičky vo forme zvýhodneného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej vládnej praxe v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam, pretože zvýhodnené úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a sú teda podmienené uskutočnením vývozu podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (99) | Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery využité počas OP a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané príslušnou spoločnosťou. Táto výška subvencie (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat vývozu počas OP alebo celkový obrat vývozu príslušného výrobku v OP pre úvery, v prípade ktorých sa dala zistiť jednoznačná súvislosť s príslušným výrobkom, ktorý sa mohol použiť ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. |
| --- | --- |

(99)

Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery využité počas OP a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané príslušnou spoločnosťou. Táto výška subvencie (v čitateli) sa rozložila na celkový obrat vývozu počas OP alebo celkový obrat vývozu príslušného výrobku v OP pre úvery, v prípade ktorých sa dala zistiť jednoznačná súvislosť s príslušným výrobkom, ktorý sa mohol použiť ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

| (100) | Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,61 % a 0,08 %, 0,28 %, 0.03 %, 0,1 % pre spoločnosti skupiny Venus. |
| --- | --- |

(100)

Sadzba subvencie pre príslušné spoločnosti, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,61 % a 0,08 %, 0,28 %, 0.03 %, 0,1 % pre spoločnosti skupiny Venus.

3.7.   Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme)

a)   Právny základ

| (101) | Podrobný opis systému FMS je uvedený v odseku 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odseku 3.8 príručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(101)

Podrobný opis systému FMS je uvedený v odseku 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odseku 3.8 príručky HOP I 09-14.

b)   Oprávnenosť

| (102) | Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia. |
| --- | --- |

(102)

Tento systém sú oprávnení využívať všetci výrobcovia-vývozcovia alebo obchodníci-vývozcovia.

c)   Vykonávanie v praxi

| (103) | V rámci tohto systému vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuliek 1 a 2 v dodatku 37(C) príručky HOP I 09-14 má nárok na úver na clo rovnajúci sa 3 % hodnoty FOB. Vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuľky 3 v dodatku 37(C) (prioritné trhy) má od 1. apríla 2011 nárok na úver na clo rovnajúci sa 4 % hodnoty FOB. Určité druhy vývozných činností sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tohto systému sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty. |
| --- | --- |

(103)

V rámci tohto systému vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuliek 1 a 2 v dodatku 37(C) príručky HOP I 09-14 má nárok na úver na clo rovnajúci sa 3 % hodnoty FOB. Vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa tabuľky 3 v dodatku 37(C) (prioritné trhy) má od 1. apríla 2011 nárok na úver na clo rovnajúci sa 4 % hodnoty FOB. Určité druhy vývozných činností sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tohto systému sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty.

| (104) | Úvery na clo v rámci systému FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane kapitálového tovaru. |
| --- | --- |

(104)

Úvery na clo v rámci systému FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akýchkoľvek vstupov alebo tovarov vrátane kapitálového tovaru.

| (105) | Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz uskutočnil, po uskutočnení vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie všetkých príslušných vývozných dokumentov (napr. vývozný príkaz, faktúry, povolenia na prepravu, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo. |
| --- | --- |

(105)

Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz uskutočnil, po uskutočnení vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie všetkých príslušných vývozných dokumentov (napr. vývozný príkaz, faktúry, povolenia na prepravu, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo.

| (106) | Zistilo sa, že počas OP využívala tento systém jedna zo spoločností zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(106)

Zistilo sa, že počas OP využívala tento systém jedna zo spoločností zaradených do vzorky.

d)   Záver k systému FMS

| (107) | Zo systému FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver na clo v rámci FMS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(107)

Zo systému FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho úver na clo v rámci FMS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.

| (108) | Navyše je systém FMS zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(108)

Navyše je systém FMS zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.

| (109) | Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému FMS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci systému FMS. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clá v rámci systému FMS na účely dovozu kapitálového tovaru, i keď kapitálový tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných systémov vrátenia cla, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov |
| --- | --- |

(109)

Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v bode i) prílohy I, prílohe II (vymedzenie vrátenia cla a jeho pravidlá) a v prílohe III (vymedzenie náhradného vrátenia cla a jeho pravidlá) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebujú vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či došlo k zaplateniu dovozného cla v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému FMS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupy na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci systému FMS. Okrem toho vývozca môže použiť úvery na clá v rámci systému FMS na účely dovozu kapitálového tovaru, i keď kapitálový tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných systémov vrátenia cla, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov

e)   Výpočet výšky subvencie

| (110) | Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam sa vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas OP, a ktorú spolupracujúci vyvážajúci výrobca v čase vývoznej transakcie zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie (čitateľ) rozložila na príslušný obrat z vývozu počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva. |
| --- | --- |

(110)

Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam sa vypočítala na základe výhody poskytnutej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas OP, a ktorú spolupracujúci vyvážajúci výrobca v čase vývoznej transakcie zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie (čitateľ) rozložila na príslušný obrat z vývozu počas OP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá na základe vyrobeného, vyprodukovaného, vyvezeného alebo prepraveného množstva.

| (111) | Sadzba subvencie pre príslušnú spoločnosť, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus. |
| --- | --- |

(111)

Sadzba subvencie pre príslušnú spoločnosť, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená pre OP, predstavuje 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % pre spoločnosti skupiny Venus.

3.8.   Osobitné hospodárske zóny/jednotky orientované na vývoz (ďalej len „SEZ/EOU“, Special Economic Zones/Export Oriented Units)

| (112) | Zistilo sa, že systém EOU využívala počas OP len jedna zo spoločností zaradených do vzorky. Z prešetrovania však vyplynulo, že v prípade tejto spoločnosti je úroveň subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam pod úrovňou de minimis, a preto sa systém EOU ďalej neanalyzoval. |
| --- | --- |

(112)

Zistilo sa, že systém EOU využívala počas OP len jedna zo spoločností zaradených do vzorky. Z prešetrovania však vyplynulo, že v prípade tejto spoločnosti je úroveň subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam pod úrovňou de minimis, a preto sa systém EOU ďalej neanalyzoval.

3.9.   Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam

| (113) | Na základe zistení zhrnutých v tabuľke bola celková výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam, vyjadrená ad valorem, v rozsahu od 3,15 % do 4,32 %.









  Systém pomoci | Spoločnosť | Raajratna | Skupina Venus | Viraj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEPBS (4) | 0,58 % | 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % | — |
| DDS (4) | 0,61 % | 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % | — |
| AAS (4) | 2,43 % | 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % | — |
| EPCGS (4) | 0,09 % | 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % | 0,63 % |
| ECS (4) | 0,61 % | 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % | — |
| FMS (4) | — | 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % | — |
| EOU (4) | — | — | 0,95 % |
| SPOLU | 4,32 % | 3,15 (5) | 1,57 % (6) |

(113)

Na základe zistení zhrnutých v tabuľke bola celková výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam, vyjadrená ad valorem, v rozsahu od 3,15 % do 4,32 %.

Systém pomoci

Spoločnosť

Raajratna

Skupina Venus

Viraj

DEPBS (4)

0,58 %

0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %

—

DDS (4)

0,61 %

1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %

—

AAS (4)

2,43 %

0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %

—

EPCGS (4)

0,09 %

0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %

0,63 %

ECS (4)

0,61 %

0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %

—

FMS (4)

—

0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %

—

EOU (4)

—

—

0,95 %

SPOLU

4,32 %

3,15 (5)

1,57 % (6)

| (114) | V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia sa subvenčné rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky, vypočítané na základe váženého priemerného subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti zahrnuté vo vzorke, ktoré mali individuálne subvenčné rozpätia väčšie ako úroveň de minimis, rovná 3,82 %. |
| --- | --- |

(114)

V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia sa subvenčné rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky, vypočítané na základe váženého priemerného subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti zahrnuté vo vzorke, ktoré mali individuálne subvenčné rozpätia väčšie ako úroveň de minimis, rovná 3,82 %.

| (115) | Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Porovnanie údajov Eurostatu o dovoze a údajov o objeme vývozu príslušného výrobku do Únie, ktoré nahlásili pre OP spolupracujúce spoločnosti alebo skupiny, ktoré vyvážali príslušný výrobok počas obdobia prešetrovania do Únie, naznačuje, že úroveň spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká. Vzhľadom na túto vysokú úroveň spolupráce sa sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovila na úrovni spoločnosti s najvyššou individuálnou sadzbou, t. j. 4,32 %. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Porovnanie údajov Eurostatu o dovoze a údajov o objeme vývozu príslušného výrobku do Únie, ktoré nahlásili pre OP spolupracujúce spoločnosti alebo skupiny, ktoré vyvážali príslušný výrobok počas obdobia prešetrovania do Únie, naznačuje, že úroveň spolupráce zo strany indických vyvážajúcich výrobcov bola veľmi vysoká. Vzhľadom na túto vysokú úroveň spolupráce sa sadzba subvencie pre všetky nespolupracujúce spoločnosti stanovila na úrovni spoločnosti s najvyššou individuálnou sadzbou, t. j. 4,32 %.

4.   VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE

4.1.   Výrobné odvetvie Únie

| (116) | Podobný výrobok vyrábalo 27 výrobcov z Únie. Považujú sa preto za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia a ďalej sa budú uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“. |
| --- | --- |

(116)

Podobný výrobok vyrábalo 27 výrobcov z Únie. Považujú sa preto za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia a ďalej sa budú uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“.

4.2.   Výroba v Únii

| (117) | Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas obdobia prešetrovania sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie poskytnuté v podnete, údaje zhromaždené od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníky, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |
| --- | --- |

(117)

Na stanovenie celkovej výroby v Únii počas obdobia prešetrovania sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie, ako sú informácie poskytnuté v podnete, údaje zhromaždené od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníky, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

| (118) | Je potrebné uviesť, že do vymedzenia výrobného odvetvia Únie je zahrnutý aj jeden výrobca z Únie prepojený s indickým vyvážajúcim výrobcom a že tento výrobca mal námietky proti začatiu prešetrovania. Na tomto základe sa celková výroba v Únii počas OP odhadla na približne 139 141 ton. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí sa prihlásili, a odhadnutý objem výroby ostatných výrobcov, ktorí sa do tohto prešetrovania neprihlásili. |
| --- | --- |

(118)

Je potrebné uviesť, že do vymedzenia výrobného odvetvia Únie je zahrnutý aj jeden výrobca z Únie prepojený s indickým vyvážajúcim výrobcom a že tento výrobca mal námietky proti začatiu prešetrovania. Na tomto základe sa celková výroba v Únii počas OP odhadla na približne 139 141 ton. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí sa prihlásili, a odhadnutý objem výroby ostatných výrobcov, ktorí sa do tohto prešetrovania neprihlásili.

4.3.   Výber vzorky výrobcov z Únie

| (119) | Ako sa uvádza v odôvodnení 1.2.2, do vzorky predstavujúcej 46,5 % celkovej odhadovanej výroby podobného výrobku v Únii bolo zaradených šesť výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(119)

Ako sa uvádza v odôvodnení 1.2.2, do vzorky predstavujúcej 46,5 % celkovej odhadovanej výroby podobného výrobku v Únii bolo zaradených šesť výrobcov z Únie.

5.   UJMA

5.1.   Spotreba v Únii

| (120) | Spotreba v Únii sa stanovila na základe celkového objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a na základe celkového dovozu. Rok 2009 sa vyznačoval bezprecedentne vysokými cenami niklu, hlavnej suroviny používanej na výrobu príslušného výrobku a podobného výrobku, a globálnymi nepriaznivými účinkami finančnej krízy, ktoré spolu viedli k mimoriadne nízkej úrovni spotreby Únie v uvedenom roku. Podľa údajov uvedených v tabuľke sa však situácia na trhu zlepšila a spotreba Únie sa v období od roku 2009 do OP zvýšila o 50 %. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba (v tonách) | 131 436 | 187 280 | 196 476 | 197 327 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 142 | 149 | 150 |
| Zdroj: | Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky |

(120)

Spotreba v Únii sa stanovila na základe celkového objemu predaja uskutočneného výrobným odvetvím Únie na trhu Únie a na základe celkového dovozu. Rok 2009 sa vyznačoval bezprecedentne vysokými cenami niklu, hlavnej suroviny používanej na výrobu príslušného výrobku a podobného výrobku, a globálnymi nepriaznivými účinkami finančnej krízy, ktoré spolu viedli k mimoriadne nízkej úrovni spotreby Únie v uvedenom roku. Podľa údajov uvedených v tabuľke sa však situácia na trhu zlepšila a spotreba Únie sa v období od roku 2009 do OP zvýšila o 50 %.

2009

2010

2011

OP

Spotreba (v tonách)

131 436

187 280

196 476

197 327

Index (2009 = 100)

100

142

149

150

Zdroj:

Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky

5.2.   Dovoz z príslušnej krajiny do Únie

| (121) | Z celkového dovozu z Indie bol vylúčený objem dovozu spolupracujúcich spoločností, o ktorých sa na základe vzorky zistilo, že počas OP nevyužívali výhody subvenčných systémov v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Keďže údaje o dovoze týkajúce sa príslušného výrobku sa vzťahujú na dve spoločnosti, z dôvodu zachovania dôvernosti údajov sa považovalo za vhodné uviesť ich vo forme indexov. |
| --- | --- |

(121)

Z celkového dovozu z Indie bol vylúčený objem dovozu spolupracujúcich spoločností, o ktorých sa na základe vzorky zistilo, že počas OP nevyužívali výhody subvenčných systémov v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Keďže údaje o dovoze týkajúce sa príslušného výrobku sa vzťahujú na dve spoločnosti, z dôvodu zachovania dôvernosti údajov sa považovalo za vhodné uviesť ich vo forme indexov.

5.2.1.   Objem a podiel príslušného dovozu na trhu

| (122) | Zistilo sa, že počas posudzovaného obdobia sa subvencovaný dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyvíjal z hľadiska objemu a podielu na trhu takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (Index) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Podiel na trhu (index) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Zdroj: | Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky |

(122)

Zistilo sa, že počas posudzovaného obdobia sa subvencovaný dovoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do Únie vyvíjal z hľadiska objemu a podielu na trhu takto:

2009

2010

2011

OP

Objem (Index)

100

172

218

210

Podiel na trhu (index)

100

121

146

140

Zdroj:

Eurostat, podnet a vyplnené dotazníky

| (123) | Počas posudzovaného obdobia sa objem subvencovaného dovozu z Indie značne zvýšil o 110 %. Zvýšenie bolo osobitne výrazné v období od roku 2009 do roku 2010, keď dovoz z Indie prudko stúpol o 72 % a keď spotreba v Únii vzrástla o 42 %. V období od roku 2010 do OP sa však spotreba zvýšila len o 5 %, pričom objem dovozu z Indie v tom istom období naďalej rástol a významne sa zvýšil až o 22 %. |
| --- | --- |

(123)

Počas posudzovaného obdobia sa objem subvencovaného dovozu z Indie značne zvýšil o 110 %. Zvýšenie bolo osobitne výrazné v období od roku 2009 do roku 2010, keď dovoz z Indie prudko stúpol o 72 % a keď spotreba v Únii vzrástla o 42 %. V období od roku 2010 do OP sa však spotreba zvýšila len o 5 %, pričom objem dovozu z Indie v tom istom období naďalej rástol a významne sa zvýšil až o 22 %.

| (124) | Podiel subvencovaného dovozu z Indie na trhu sa počas posudzovaného obdobia významne zvýšil, a to o 40 %. |
| --- | --- |

(124)

Podiel subvencovaného dovozu z Indie na trhu sa počas posudzovaného obdobia významne zvýšil, a to o 40 %.

5.2.2.   Dovozné ceny a cenové podhodnotenie

| (125) | Ako sa uvádza v odôvodnení – jedna strana vyjadrila obavy týkajúce sa skutočnosti, že antisubvenčný dotazník neumožňoval rozlíšiť najmä určité druhy príslušného výrobku, ktoré sú podľa jej názoru odlišné. |
| --- | --- |

(125)

Ako sa uvádza v odôvodnení – jedna strana vyjadrila obavy týkajúce sa skutočnosti, že antisubvenčný dotazník neumožňoval rozlíšiť najmä určité druhy príslušného výrobku, ktoré sú podľa jej názoru odlišné.

| (126) | Táto obava sa riešila zväčšením takzvaných kontrolných čísel výrobku (PCN) v dotazníku, aby sa v rámci prešetrovania príslušné druhy jasne identifikovali, najmä na účely porovnania cien. V tejto fáze prešetrovania sa zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto vysoko technických druhov výrobkov. Napriek tomu treba poukázať na to, že zmeny vykonané v PCN zabezpečili, aby sa ceny určitých druhov výrobkov mohli priamo porovnávať s cenami podobných druhov výrokov. |
| --- | --- |

(126)

Táto obava sa riešila zväčšením takzvaných kontrolných čísel výrobku (PCN) v dotazníku, aby sa v rámci prešetrovania príslušné druhy jasne identifikovali, najmä na účely porovnania cien. V tejto fáze prešetrovania sa zistilo, že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto vysoko technických druhov výrobkov. Napriek tomu treba poukázať na to, že zmeny vykonané v PCN zabezpečili, aby sa ceny určitých druhov výrobkov mohli priamo porovnávať s cenami podobných druhov výrokov.

| (127) | V tabuľke je uvedená priemerná cena subvencovaného dovozu: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná cena (index) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Zdroj: | Eurostat a vyplnené dotazníky |

(127)

V tabuľke je uvedená priemerná cena subvencovaného dovozu:

2009

2010

2011

OP

Priemerná cena (index)

100

118

137

135

Zdroj:

Eurostat a vyplnené dotazníky

| (128) | Počas posudzovaného obdobia sa priemerné ceny dovozu z Indie zvýšili o 35 %, ale boli stále nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie počas toho istého obdobia (pozri odôvodnenie 145). To vysvetľuje prudký nárast objemu dovozu a významné zvýšenie podielu na trhu, až o 40 %, ktorý mali v tom istom období indickí vývozcovia. |
| --- | --- |

(128)

Počas posudzovaného obdobia sa priemerné ceny dovozu z Indie zvýšili o 35 %, ale boli stále nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie počas toho istého obdobia (pozri odôvodnenie 145). To vysvetľuje prudký nárast objemu dovozu a významné zvýšenie podielu na trhu, až o 40 %, ktorý mali v tom istom období indickí vývozcovia.

| (129) | Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré sa účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, porovnávali so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami subvencovaného dovozu jednotlivých druhov výrobkov dvoch indických výrobcov, ktoré sa účtovali prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie a boli stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze. Títo dvaja indickí výrobcovia boli zaradení do vzorky a dostali subvencie väčšie ako úroveň de minimis a podliehajúce vyrovnávacím opatreniam. |
| --- | --- |

(129)

Na účely určenia cenového podhodnotenia počas OP sa vážené priemerné predajné ceny jednotlivých druhov výrobkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ktoré sa účtovali neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, porovnávali so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami subvencovaného dovozu jednotlivých druhov výrobkov dvoch indických výrobcov, ktoré sa účtovali prvému nezávislému zákazníkovi na trhu Únie a boli stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o náklady po dovoze. Títo dvaja indickí výrobcovia boli zaradení do vzorky a dostali subvencie väčšie ako úroveň de minimis a podliehajúce vyrovnávacím opatreniam.

| (130) | Z výsledku porovnania vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 12,5 % zo strany subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny na trh Únie. Nižšie ceny subvencovaného dovozu v porovnaní s cenami výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia vysvetľujú významný nárast objemu dovozu z Indie a podielu na trhu, ktorý mali dovozy z Indie v období od roku 2009 do OP. |
| --- | --- |

(130)

Z výsledku porovnania vyjadreného ako percentuálny podiel z obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas OP vyplynulo vážené priemerné rozpätie podhodnotenia vo výške 12,5 % zo strany subvencovaného dovozu z príslušnej krajiny na trh Únie. Nižšie ceny subvencovaného dovozu v porovnaní s cenami výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia vysvetľujú významný nárast objemu dovozu z Indie a podielu na trhu, ktorý mali dovozy z Indie v období od roku 2009 do OP.

5.3.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

5.3.1.   Úvodné poznámky

| (131) | V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(131)

V súlade s článkom 8 ods. 4 základného nariadenia skúmanie vplyvu subvencovaného dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.

| (132) | Ako sa uvádza v odôvodnení 1.2.2, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(132)

Ako sa uvádza v odôvodnení 1.2.2, výber vzorky sa použil na preskúmanie prípadnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (133) | Komisia rozlišovala pri analýze ujmy medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. V tejto súvislosti sa ekonomická situácia výrobného odvetvia Únie posudzovala na základe a) makroekonomických ukazovateľov, t. j. ukazovateľov, ako je výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah skutočného subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti, pre ktoré sa získali údaje na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, a na základe b) mikroekonomických ukazovateľov, t. j. ukazovateľov, ako sú priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť, peňažné toky, investície, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál, zásoby a náklady práce, pre ktoré sa údaje získali na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky. |
| --- | --- |

(133)

Komisia rozlišovala pri analýze ujmy medzi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazovateľmi ujmy. V tejto súvislosti sa ekonomická situácia výrobného odvetvia Únie posudzovala na základe a) makroekonomických ukazovateľov, t. j. ukazovateľov, ako je výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu a rast, zamestnanosť, produktivita, rozsah skutočného subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti, pre ktoré sa získali údaje na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, a na základe b) mikroekonomických ukazovateľov, t. j. ukazovateľov, ako sú priemerné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovosť, peňažné toky, investície, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál, zásoby a náklady práce, pre ktoré sa údaje získali na úrovni výrobcov z Únie zaradených do vzorky.

| (134) | Treba uviesť, že na stanovenie makroekonomických ukazovateľov a najmä údajov týkajúcich sa výrobcov z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |
| --- | --- |

(134)

Treba uviesť, že na stanovenie makroekonomických ukazovateľov a najmä údajov týkajúcich sa výrobcov z Únie, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa použili všetky dostupné informácie o výrobnom odvetví Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete, údajov zhromaždených od výrobcov v Únii pred začiatkom prešetrovania a po ňom a dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

| (135) | Mikroekonomické ukazovatele boli stanovené na základe informácií, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vo svojich vyplnených dotazníkoch. |
| --- | --- |

(135)

Mikroekonomické ukazovatele boli stanovené na základe informácií, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky vo svojich vyplnených dotazníkoch.

5.3.2.   Makroekonomické ukazovatele

a)   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (136) | Trendy týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tonách) | 105 646 | 140 363 | 138 795 | 139 141 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 133 | 131 | 132 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 244 236 | 246 324 | 245 922 | 246 599 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Využitie kapacity | 43% | 57% | 56% | 56% |
| Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 130 | 130 |
| Zdroj: | podnet, vyplnené dotazníky |

(136)

Trendy týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity v Únii sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

2009

2010

2011

OP

Objem výroby (v tonách)

105 646

140 363

138 795

139 141

Index (2009 = 100)

100

133

131

132

Výrobná kapacita (v tonách)

244 236

246 324

245 922

246 599

Index (2009 = 100)

100

101

101

101

Využitie kapacity

43%

57%

56%

56%

Index (2009 = 100)

100

132

130

130

Zdroj:

podnet, vyplnené dotazníky

| (137) | Počas posudzovaného obdobia vzrástla výroba v Únii o 32 %, v čom sa do určitej miery odzrkadľuje pozitívny vývoj spotreby. Objem výroby však v období od roku 2010 do OP stagnoval. |
| --- | --- |

(137)

Počas posudzovaného obdobia vzrástla výroba v Únii o 32 %, v čom sa do určitej miery odzrkadľuje pozitívny vývoj spotreby. Objem výroby však v období od roku 2010 do OP stagnoval.

| (138) | Kým využitie kapacity sa počas posudzovaného obdobia zlepšilo a vzrástlo o 13 percentuálnych bodov, výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia v podstate stabilná. |
| --- | --- |

(138)

Kým využitie kapacity sa počas posudzovaného obdobia zlepšilo a vzrástlo o 13 percentuálnych bodov, výrobná kapacita zostala počas posudzovaného obdobia v podstate stabilná.

b)   Objem predaja, podiel na trhu a rast

| (139) | Trendy týkajúce sa objemu predaja, podielu na trhu a rastu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja (v tonách) | 88 796 | 124 641 | 124 007 | 124 217 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 140 | 140 | 140 |
| Podiel na trhu | 67,6% | 66,6% | 63,1% | 62,9% |
| Index (2009 = 100) | 100 | 98 | 93 | 93 |
| Zdroj: | podnet, vyplnené dotazníky |

(139)

Trendy týkajúce sa objemu predaja, podielu na trhu a rastu sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

2009

2010

2011

OP

Objem predaja (v tonách)

88 796

124 641

124 007

124 217

Index (2009 = 100)

100

140

140

140

Podiel na trhu

67,6%

66,6%

63,1%

62,9%

Index (2009 = 100)

100

98

93

93

Zdroj:

podnet, vyplnené dotazníky

| (140) | Po veľkom zvýšení v období od roku 2009 do roku 2010 sa objem predaja neprepojeným zákazníkom v kontexte rastúcej spotreby spomalil a neťažil z pokračujúceho rastu dopytu (4,9 % v období od roku 2010 do roku 2011). Táto skutočnosť sa odráža aj v rastúcom trende konečných zásob, ktoré počas posudzovaného obdobia vzrástli celkovo o 41 %, ako sa uvádza v odôvodnení 153. Navyše podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa napriek stabilnému nárastu spotreby o 50 % počas posudzovaného obdobia znížil o 4,7 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(140)

Po veľkom zvýšení v období od roku 2009 do roku 2010 sa objem predaja neprepojeným zákazníkom v kontexte rastúcej spotreby spomalil a neťažil z pokračujúceho rastu dopytu (4,9 % v období od roku 2010 do roku 2011). Táto skutočnosť sa odráža aj v rastúcom trende konečných zásob, ktoré počas posudzovaného obdobia vzrástli celkovo o 41 %, ako sa uvádza v odôvodnení 153. Navyše podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa napriek stabilnému nárastu spotreby o 50 % počas posudzovaného obdobia znížil o 4,7 percentuálneho bodu.

| (141) | Ako sa uvádza v odôvodnení 120, v období od roku 2009 do OP vzrástla spotreba v Únii o 50 %, pričom počas toho istého obdobia objem subvencovaného dovozu významne vzrástol o 110 %, ako sa uvádza v odôvodneniach 122 a 123. Rast trhu Únie v období od roku 2009 do OP bol preto čiastočne absorbovaný subvencovaným dovozom, kým predaj výrobného odvetvia Únie v Únii počas toho istého obdobia vzrástol o 40 %. Z toho vyplýva, že v dôsledku rastúceho podielu subvencovaného dovozu na trhu nemohlo výrobné odvetvie Únie v plnej miere využiť rast spotreby v Únii. |
| --- | --- |

(141)

Ako sa uvádza v odôvodnení 120, v období od roku 2009 do OP vzrástla spotreba v Únii o 50 %, pričom počas toho istého obdobia objem subvencovaného dovozu významne vzrástol o 110 %, ako sa uvádza v odôvodneniach 122 a 123. Rast trhu Únie v období od roku 2009 do OP bol preto čiastočne absorbovaný subvencovaným dovozom, kým predaj výrobného odvetvia Únie v Únii počas toho istého obdobia vzrástol o 40 %. Z toho vyplýva, že v dôsledku rastúceho podielu subvencovaného dovozu na trhu nemohlo výrobné odvetvie Únie v plnej miere využiť rast spotreby v Únii.

c)   Zamestnanosť a produktivita

| | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 1 726 | 1 687 | 1 729 | 1 747 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 98 | 100 | 101 |
| Produktivita (jednotka/zamestnanec) | 61 | 83 | 80 | 80 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 136 | 131 | 130 |
| Zdroj: | podnet, vyplnené dotazníky |

2009

2010

2011

OP

Počet zamestnancov

1 726

1 687

1 729

1 747

Index (2009 = 100)

100

98

100

101

Produktivita (jednotka/zamestnanec)

61

83

80

80

Index (2009 = 100)

100

136

131

130

Zdroj:

podnet, vyplnené dotazníky

| (142) | Napriek zložitej finančnej situácii, ktorá je opísaná v odôvodneniach 147 – 152, zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie zostala počas posudzovaného obdobia relatívne stabilná. Produktivita, ktorá sa meria ako výstup v tonách na zamestnanú osobu za rok, sa vzhľadom na zvýšený objem výroby (pozri odôvodnenie 136) počas toho istého obdobia zvýšila o 30 %, čo ukazuje, že výrobné odvetvie Únie vynaložilo významné úsilie na zvýšenie svojej efektívnosti. |
| --- | --- |

(142)

Napriek zložitej finančnej situácii, ktorá je opísaná v odôvodneniach 147 – 152, zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie zostala počas posudzovaného obdobia relatívne stabilná. Produktivita, ktorá sa meria ako výstup v tonách na zamestnanú osobu za rok, sa vzhľadom na zvýšený objem výroby (pozri odôvodnenie 136) počas toho istého obdobia zvýšila o 30 %, čo ukazuje, že výrobné odvetvie Únie vynaložilo významné úsilie na zvýšenie svojej efektívnosti.

d)   Rozsah skutočného subvenčného rozpätia a zotavenie sa zo subvencovania v minulosti

| (143) | Subvenčné rozpätia dvoch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky prekračujú úroveň de minimis (pozri odôvodnenie 113). Vzhľadom na uvedený sektor príslušného výrobku, objem, podiel na trhu a ceny subvencovaného dovozu z Indie nie je možné považovať vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(143)

Subvenčné rozpätia dvoch indických vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky prekračujú úroveň de minimis (pozri odôvodnenie 113). Vzhľadom na uvedený sektor príslušného výrobku, objem, podiel na trhu a ceny subvencovaného dovozu z Indie nie je možné považovať vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.

| (144) | Treba pripomenúť, že v roku 1999 sa zaviedli antidumpingové a antisubvenčné vyrovnávacie opatrenia na príslušný výrobok. Vzhľadom na časový úsek medzi uplynutím platnosti opatrení, ktoré boli zavedené v roku 1999, a súčasným prešetrovaním však nie sú k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu subvencovania v minulosti (7). V každom prípade prešetrovanie neprinieslo žiadne dôkazy o tom, že výrobné odvetvie sa ešte stále zotavuje z dôsledkov subvencovania v minulosti. |
| --- | --- |

(144)

Treba pripomenúť, že v roku 1999 sa zaviedli antidumpingové a antisubvenčné vyrovnávacie opatrenia na príslušný výrobok. Vzhľadom na časový úsek medzi uplynutím platnosti opatrení, ktoré boli zavedené v roku 1999, a súčasným prešetrovaním však nie sú k dispozícii žiadne údaje na posúdenie vplyvu subvencovania v minulosti (7). V každom prípade prešetrovanie neprinieslo žiadne dôkazy o tom, že výrobné odvetvie sa ešte stále zotavuje z dôsledkov subvencovania v minulosti.

5.3.3.   Mikroekonomické ukazovatele

e)   Priemerné jednotkové predajné ceny na trhu Únie a jednotkové výrobné náklady

| (145) | Priemerná jednotková predajná cena a výrobné náklady výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná jednotková predajná cena v Únii neprepojeným zákazníkom | 2 988 | 3 833 | 4 185 | 4 018 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 128 | 140 | 134 |
| Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona) | 3 542 | 3 931 | 4 127 | 4 011 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 111 | 117 | 113 |
| Zdroj: | vyplnené dotazníky |

(145)

Priemerná jednotková predajná cena a výrobné náklady výrobcov z Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

2009

2010

2011

OP

Priemerná jednotková predajná cena v Únii neprepojeným zákazníkom

2 988

3 833

4 185

4 018

Index (2009 = 100)

100

128

140

134

Jednotkové výrobné náklady (EUR/tona)

3 542

3 931

4 127

4 011

Index (2009 = 100)

100

111

117

113

Zdroj:

vyplnené dotazníky

| (146) | Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období zvýšili o 34 %. V tomto zvýšení sa odzrkadľuje všeobecné zvýšenie ceny surovín, ktorému čelilo výrobné odvetvie počas toho istého obdobia. Výrobcovia z Únie mohli v roku 2011 a počas OP len mierne zvýšiť ceny na pokrytie rastúcich výrobných nákladov, postačujúce práve na udržanie ziskovosti mierne nad 1 % v roku 2011 a na hranici rentability počas OP. Ako teda vyplýva z hodnôt vo vyššie uvedenej tabuľke, ani významné zvýšenie predajnej ceny neumožnilo výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť primeranú úroveň zisku. |
| --- | --- |

(146)

Priemerné predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období zvýšili o 34 %. V tomto zvýšení sa odzrkadľuje všeobecné zvýšenie ceny surovín, ktorému čelilo výrobné odvetvie počas toho istého obdobia. Výrobcovia z Únie mohli v roku 2011 a počas OP len mierne zvýšiť ceny na pokrytie rastúcich výrobných nákladov, postačujúce práve na udržanie ziskovosti mierne nad 1 % v roku 2011 a na hranici rentability počas OP. Ako teda vyplýva z hodnôt vo vyššie uvedenej tabuľke, ani významné zvýšenie predajnej ceny neumožnilo výrobnému odvetviu Únie dosiahnuť primeranú úroveň zisku.

f)   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál

| (147) | Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť výrobcov z Únie získavať kapitál vyvíjali takto: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) | –18,5 % | –2,6 % | 1,4 % | 0,2 % |
| Peňažný tok (EUR) | –19 790 367 | – 226 207 | 7 778 576 | 5 096 869 |
| Investície (EUR) | 4 653 604 | 8 436 096 | 4 552 443 | 4 156 522 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 181 | 98 | 89 |
| Návratnosť investícií | –68,8 % | –11,2 % | 6,7 % | 0,8 % |
| Zdroj: | vyplnené dotazníky. |

(147)

Počas posudzovaného obdobia sa ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť výrobcov z Únie získavať kapitál vyvíjali takto:

2009

2010

2011

OP

Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

–18,5 %

–2,6 %

1,4 %

0,2 %

Peňažný tok (EUR)

–19 790 367

– 226 207

7 778 576

5 096 869

Investície (EUR)

4 653 604

8 436 096

4 552 443

4 156 522

Index (2009 = 100)

100

181

98

89

Návratnosť investícií

–68,8 %

–11,2 %

6,7 %

0,8 %

Zdroj:

vyplnené dotazníky.

| (148) | Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom pred zdanením vyjadreného ako percentuálny podiel z príslušného obratu. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky boli v roku 2009 stratoví, ale v roku 2010 sa v súlade so zvýšením spotreby o 50 %, ktoré sa opisuje v odôvodnení 120, začali zotavovať. Aj keď sa ziskovosť mierne zvýšila, úrovne zisku 0,2 % boli stále omnoho nižšie ako úroveň primeranej ziskovosti v oceliarskom odvetví. Cieľové ziskové rozpätie bolo skutočne predbežne stanovené na 5 %, pretože, ako uviedlo výrobné odvetvie Únie, sa usudzuje, že to zodpovedá rozpätiu, ktoré by výrobné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v príslušnom odvetví prešetrovaného výrobku za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii. Navyše týchto 5 % predstavuje ziskové rozpätie pred zdanením, ktoré sa považovalo za primerané minimum v iných prešetrovaniach podobných výrobkov v tom istom odvetví. |
| --- | --- |

(148)

Ziskovosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom pred zdanením vyjadreného ako percentuálny podiel z príslušného obratu. Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky boli v roku 2009 stratoví, ale v roku 2010 sa v súlade so zvýšením spotreby o 50 %, ktoré sa opisuje v odôvodnení 120, začali zotavovať. Aj keď sa ziskovosť mierne zvýšila, úrovne zisku 0,2 % boli stále omnoho nižšie ako úroveň primeranej ziskovosti v oceliarskom odvetví. Cieľové ziskové rozpätie bolo skutočne predbežne stanovené na 5 %, pretože, ako uviedlo výrobné odvetvie Únie, sa usudzuje, že to zodpovedá rozpätiu, ktoré by výrobné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v príslušnom odvetví prešetrovaného výrobku za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii. Navyše týchto 5 % predstavuje ziskové rozpätie pred zdanením, ktoré sa považovalo za primerané minimum v iných prešetrovaniach podobných výrobkov v tom istom odvetví.

| (149) | Počas OP sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo hospodáriť vyrovnane. Tlak na ceny, ktorý vyvíjal subvencovaný dovoz, im však bránil zosúladiť ceny s nákladmi a dosiahnuť tak uspokojivé výsledky. Túto situáciu vysvetľuje aj skutočnosť, že prešetrovaný výrobok sa považuje za komoditu, a preto sú ceny hlavným faktorom, ktorý ovplyvňuje rozhodovanie zákazníka pri výbere. |
| --- | --- |

(149)

Počas OP sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo hospodáriť vyrovnane. Tlak na ceny, ktorý vyvíjal subvencovaný dovoz, im však bránil zosúladiť ceny s nákladmi a dosiahnuť tak uspokojivé výsledky. Túto situáciu vysvetľuje aj skutočnosť, že prešetrovaný výrobok sa považuje za komoditu, a preto sú ceny hlavným faktorom, ktorý ovplyvňuje rozhodovanie zákazníka pri výbere.

| (150) | Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoje činnosti a ktorý bol vypočítaný na základe operácií, bol až do roku 2010 záporný. Aj keď sa v roku 2011 zlepšil, v období od roku 2011 do OP sa znížil o 34 %. |
| --- | --- |

(150)

Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoje činnosti a ktorý bol vypočítaný na základe operácií, bol až do roku 2010 záporný. Aj keď sa v roku 2011 zlepšil, v období od roku 2011 do OP sa znížil o 34 %.

| (151) | Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia obmedzil schopnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky investovať do svojich činností a spomalil ich rozvoj. Následkom toho sa oslabila schopnosť výrobcov z Únie získavať kapitál a financovať náklady. Aj keď sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo v roku 2010 zrealizovať niektoré investície, následne tieto investície poklesli, a to najmä počas OP, keď sa v porovnaní s úrovňami z roku 2010 znížili o 51 %. Okrem toho hoci bola návratnosť investícií súvisiacich s podobným výrobkom vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií v roku 2011 pozitívna, počas OP značne poklesla, a to o 5,9 percentuálneho bodu, a dosiahla nízku úroveň 0,8 %. |
| --- | --- |

(151)

Vývoj ziskovosti a peňažného toku počas posudzovaného obdobia obmedzil schopnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky investovať do svojich činností a spomalil ich rozvoj. Následkom toho sa oslabila schopnosť výrobcov z Únie získavať kapitál a financovať náklady. Aj keď sa výrobcom z Únie zaradeným do vzorky podarilo v roku 2010 zrealizovať niektoré investície, následne tieto investície poklesli, a to najmä počas OP, keď sa v porovnaní s úrovňami z roku 2010 znížili o 51 %. Okrem toho hoci bola návratnosť investícií súvisiacich s podobným výrobkom vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií v roku 2011 pozitívna, počas OP značne poklesla, a to o 5,9 percentuálneho bodu, a dosiahla nízku úroveň 0,8 %.

| (152) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že finančná výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky zostala počas OP pomerne nestabilná. |
| --- | --- |

(152)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že finančná výkonnosť výrobcov z Únie zaradených do vzorky zostala počas OP pomerne nestabilná.

g)   Zásoby

| (153) | Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 41 %. Toto zvýšenie sa časovo zhodovalo so stratami podielu na trhu, najmä počas OP. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tonách) | 4 395 | 5 289 | 5 469 | 6 214 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 120 | 124 | 141 |
| Zdroj: | vyplnené dotazníky |

(153)

Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 41 %. Toto zvýšenie sa časovo zhodovalo so stratami podielu na trhu, najmä počas OP.

2009

2010

2011

OP

Konečný stav zásob (v tonách)

4 395

5 289

5 469

6 214

Index (2009 = 100)

100

120

124

141

Zdroj:

vyplnené dotazníky

h)   Náklady práce

| (154) | Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia zvýšili len mierne, a preto nie sú pri náraste výrobných nákladov rozhodujúcim faktorom. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR) | 52 356 | 57 182 | 55 907 | 54 509 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 109 | 107 | 104 |
| Zdroj: | vyplnené dotazníky |

(154)

Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia zvýšili len mierne, a preto nie sú pri náraste výrobných nákladov rozhodujúcim faktorom.

2009

2010

2011

OP

Priemerné náklady práce na zamestnanca (EUR)

52 356

57 182

55 907

54 509

Index (2009 = 100)

100

109

107

104

Zdroj:

vyplnené dotazníky

5.4.   Záver o ujme

| (155) | Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP plne nevyužilo zvýšenie spotreby. Spočiatku, v období od roku 2009 do roku 2010, sa väčšina ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie do značnej miery zlepšila, ale následne došlo k stagnácii, či dokonca zhoršeniu jeho ekonomickej situácie. |
| --- | --- |

(155)

Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP plne nevyužilo zvýšenie spotreby. Spočiatku, v období od roku 2009 do roku 2010, sa väčšina ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie do značnej miery zlepšila, ale následne došlo k stagnácii, či dokonca zhoršeniu jeho ekonomickej situácie.

| (156) | Skutočne, v kontexte výrazne sa rozvíjajúceho trhu sa niektoré ukazovatele, ako napríklad objem výroby a objem predaja výrobného odvetvia Únie v období od roku 2009 do roku 2010 značne zvýšili, ale po roku 2010 zaznamenali spomalenie. Táto situácia nastala aj napriek pokračujúcemu rastu spotreby. |
| --- | --- |

(156)

Skutočne, v kontexte výrazne sa rozvíjajúceho trhu sa niektoré ukazovatele, ako napríklad objem výroby a objem predaja výrobného odvetvia Únie v období od roku 2009 do roku 2010 značne zvýšili, ale po roku 2010 zaznamenali spomalenie. Táto situácia nastala aj napriek pokračujúcemu rastu spotreby.

| (157) | Navyše ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ako sú napríklad peňažný tok, investície a ziskovosť, do veľkej miery ovplyvnil tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie najmä počas OP. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné dostatočne zvýšiť ceny tak, aby pokrylo výrobné náklady v období od roku 2009 do roku 2010. Ziskovosť sa v období od roku 2009 do roku 2011 zvyšovala dosiahnutím mierneho zisku vo výške 1,4 % v roku 2011, počas OP sa však začala znovu zhoršovať a dosiahla len hranicu rentability. To znamená, že oslabená bola aj schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál a zotaviť sa. |
| --- | --- |

(157)

Navyše ukazovatele ujmy týkajúce sa finančnej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, ako sú napríklad peňažný tok, investície a ziskovosť, do veľkej miery ovplyvnil tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie najmä počas OP. Výrobné odvetvie Únie nebolo schopné dostatočne zvýšiť ceny tak, aby pokrylo výrobné náklady v období od roku 2009 do roku 2010. Ziskovosť sa v období od roku 2009 do roku 2011 zvyšovala dosiahnutím mierneho zisku vo výške 1,4 % v roku 2011, počas OP sa však začala znovu zhoršovať a dosiahla len hranicu rentability. To znamená, že oslabená bola aj schopnosť výrobného odvetvia Únie získavať kapitál a zotaviť sa.

| (158) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(158)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.

6.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

6.1.   Úvod

| (159) | V súlade s článkom 8 ods. 5 a ods. 6 základného nariadenia Komisia preskúmala, či subvencovaný dovoz z Indie spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než subvencovaný dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu. |
| --- | --- |

(159)

V súlade s článkom 8 ods. 5 a ods. 6 základného nariadenia Komisia preskúmala, či subvencovaný dovoz z Indie spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v dostatočnej miere na to, aby sa považovala za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než subvencovaný dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu.

6.2.   Vplyv subvencovaného dovozu

| (160) | Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 50 % a objem dovozu s pôvodom v Indii sa v tom istom čase viac ako zdvojnásobil. Na druhej strane sa zvýšenie subvencovaného dovozu časovo zhodovalo so spomalením objemu predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám v období od roku 2010 do OP. |
| --- | --- |

(160)

Z prešetrovania vyplynulo, že spotreba v Únii sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 50 % a objem dovozu s pôvodom v Indii sa v tom istom čase viac ako zdvojnásobil. Na druhej strane sa zvýšenie subvencovaného dovozu časovo zhodovalo so spomalením objemu predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám v období od roku 2010 do OP.

| (161) | Pokiaľ ide o tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie počas posudzovaného obdobia, zistilo sa, že priemerné ceny dovozu z Indie zostávali stále nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Subvencovaný dovoz z Indie podhodnotením výrobného odvetvia Únie v priemere o 12,5 % počas OP zvýšil svoj podiel na trhu v období od roku 2009 do OP o 40 %, kým podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 4,7 percentuálneho bodu (zo 67,6 % v roku 2009 na 62,9 % v OP). Strata podielu na trhu ukazuje, že výrobné odvetvie Únie mohlo využiť zvýšenú spotrebu len v obmedzenej miere. |
| --- | --- |

(161)

Pokiaľ ide o tlak na ceny, ktorý prevládal na trhu Únie počas posudzovaného obdobia, zistilo sa, že priemerné ceny dovozu z Indie zostávali stále nižšie ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Subvencovaný dovoz z Indie podhodnotením výrobného odvetvia Únie v priemere o 12,5 % počas OP zvýšil svoj podiel na trhu v období od roku 2009 do OP o 40 %, kým podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil o 4,7 percentuálneho bodu (zo 67,6 % v roku 2009 na 62,9 % v OP). Strata podielu na trhu ukazuje, že výrobné odvetvie Únie mohlo využiť zvýšenú spotrebu len v obmedzenej miere.

| (162) | Ako sa uvádza v odôvodnení 145, výrobné odvetvie Únie sa vzhľadom na zvýšenie výrobných nákladov pokúšalo zvýšiť jednotkovú cenu pre neprepojených zákazníkov. Z dôvodu tlaku na ceny vyvíjaného rastúcimi objemami subvencovaného dovozu z Indie, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, však zvýšenie cien nebolo dostatočné na udržanie rastúcich nákladov, a preto výrobné odvetvie Únie nemohlo dosiahnuť uspokojivé úrovne zisku, ktoré by sa mohli považovať za potrebné pre toto konkrétne výrobné odvetvie. |
| --- | --- |

(162)

Ako sa uvádza v odôvodnení 145, výrobné odvetvie Únie sa vzhľadom na zvýšenie výrobných nákladov pokúšalo zvýšiť jednotkovú cenu pre neprepojených zákazníkov. Z dôvodu tlaku na ceny vyvíjaného rastúcimi objemami subvencovaného dovozu z Indie, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, však zvýšenie cien nebolo dostatočné na udržanie rastúcich nákladov, a preto výrobné odvetvie Únie nemohlo dosiahnuť uspokojivé úrovne zisku, ktoré by sa mohli považovať za potrebné pre toto konkrétne výrobné odvetvie.

| (163) | Z uvedeného vyplýva, že prudké zvýšenie subvencovaného dovozu z Indie za ceny, ktoré neustále podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, malo rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie |
| --- | --- |

(163)

Z uvedeného vyplýva, že prudké zvýšenie subvencovaného dovozu z Indie za ceny, ktoré neustále podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, malo rozhodujúcu úlohu pri vzniku značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie

6.3.   Vplyv ďalších faktorov

6.3.1.   Nesubvencovaný dovoz

| (164) | V nasledujúcej tabuľke je uvedený vývoj objemu nesubvencovaného dovozu a cien počas posudzovaného obdobia. Objem nesubvencovaného dovozu prestavoval počas OP menej ako jednu tretinu indického vývozu a mal rovnaký trend ako subvencovaný dovoz. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (Index) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Priemerná cena (index) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Zdroj: | vyplnené dotazníky |

(164)

V nasledujúcej tabuľke je uvedený vývoj objemu nesubvencovaného dovozu a cien počas posudzovaného obdobia. Objem nesubvencovaného dovozu prestavoval počas OP menej ako jednu tretinu indického vývozu a mal rovnaký trend ako subvencovaný dovoz.

2009

2010

2011

OP

Objem (Index)

100

172

218

210

Priemerná cena (index)

100

118

137

135

Zdroj:

vyplnené dotazníky

| (165) | Na základe týchto skutočností sa usudzuje, že prípadný negatívny vplyv, ktorý mohol mať nesubvencovaný dovoz na trh Únie, nebol taký významný, aby narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP. |
| --- | --- |

(165)

Na základe týchto skutočností sa usudzuje, že prípadný negatívny vplyv, ktorý mohol mať nesubvencovaný dovoz na trh Únie, nebol taký významný, aby narušil príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP.

6.3.2.   Dovoz z tretích krajín

| Krajina | | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | Objem (v tonách) | 8 129 | 10 853 | 14 360 | 16 403 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 134 | 177 | 202 |
| | Podiel na trhu (v %) | 6,2 % | 5,8 % | 7,3 % | 8,3 % |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 94 | 118 | 134 |
| | Priem. cena | 1 914 | 2 607 | 2 835 | 2 508 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 136 | 148 | 131 |
| | | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| Švajčiarsko | Objem (v tonách) | 8 094 | 10 700 | 9 187 | 9 115 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 113 | 113 |
| | Podiel na trhu (v %) | 6,2 % | 5,7 % | 4,7 % | 4,6 % |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 93 | 75 | 75 |
| | Priem. cena | 3 423 | 4 063 | 4 475 | 4 360 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 119 | 131 | 127 |
| Kórejská republika | | | | | |
| | Objem (v tonách) | 4 900 | 6 775 | 6 355 | 6 266 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 138 | 130 | 128 |
| | Podiel na trhu (v %) | 3,7 % | 3,6 % | 3,2 % | 3,2 % |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 97 | 87 | 85 |
| | Priem. cena | 3 717 | 4 165 | 4 761 | 4 627 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 112 | 128 | 124 |
| Všetky tretie krajiny okrem Indie spolu | | | | | |
| | Objem (v tonách) | 25 793 | 33 586 | 35 749 | 37 712 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 130 | 139 | 146 |
| | Podiel na trhu (v %) | 19,6 % | 17,9 % | 18,2 % | 19,1 % |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 91 | 93 | 97 |
| | Priem. cena | 3 609 | 4 214 | 4 748 | 4 483 |
| | Index (2009 = 100) | 100 | 117 | 132 | 124 |

Krajina

2009

2010

2011

OP

ČĽR

Objem (v tonách)

8 129

10 853

14 360

16 403

Index (2009 = 100)

100

134

177

202

Podiel na trhu (v %)

6,2 %

5,8 %

7,3 %

8,3 %

Index (2009 = 100)

100

94

118

134

Priem. cena

1 914

2 607

2 835

2 508

Index (2009 = 100)

100

136

148

131

2009

2010

2011

OP

Švajčiarsko

Objem (v tonách)

8 094

10 700

9 187

9 115

Index (2009 = 100)

100

132

113

113

Podiel na trhu (v %)

6,2 %

5,7 %

4,7 %

4,6 %

Index (2009 = 100)

100

93

75

75

Priem. cena

3 423

4 063

4 475

4 360

Index (2009 = 100)

100

119

131

127

Kórejská republika

Objem (v tonách)

4 900

6 775

6 355

6 266

Index (2009 = 100)

100

138

130

128

Podiel na trhu (v %)

3,7 %

3,6 %

3,2 %

3,2 %

Index (2009 = 100)

100

97

87

85

Priem. cena

3 717

4 165

4 761

4 627

Index (2009 = 100)

100

112

128

124

Všetky tretie krajiny okrem Indie spolu

Objem (v tonách)

25 793

33 586

35 749

37 712

Index (2009 = 100)

100

130

139

146

Podiel na trhu (v %)

19,6 %

17,9 %

18,2 %

19,1 %

Index (2009 = 100)

100

91

93

97

Priem. cena

3 609

4 214

4 748

4 483

Index (2009 = 100)

100

117

132

124

| (166) | Okrem subvencovaného dovozu z Indie, ktorý predstavoval 35 % všetkých dovozov na trh Únie počas OP, existovali aj iné zdroje dovozu vrátane Čínskej ľudovej republiky, Kórey a Švajčiarska, ktoré bolo treba preskúmať v kontexte príčinnej súvislosti. |
| --- | --- |

(166)

Okrem subvencovaného dovozu z Indie, ktorý predstavoval 35 % všetkých dovozov na trh Únie počas OP, existovali aj iné zdroje dovozu vrátane Čínskej ľudovej republiky, Kórey a Švajčiarska, ktoré bolo treba preskúmať v kontexte príčinnej súvislosti.

| (167) | Z prešetrovania vyplynulo, že priemerné predajné ceny kórejských a švajčiarskych vyvážajúcich výrobcov zostávali počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP vyššie ako predajné ceny indických vyvážajúcich výrobcov a predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Navyše ich podiel na trhu sa počas OP znížil o 0,5 a 1,6 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(167)

Z prešetrovania vyplynulo, že priemerné predajné ceny kórejských a švajčiarskych vyvážajúcich výrobcov zostávali počas posudzovaného obdobia a najmä počas OP vyššie ako predajné ceny indických vyvážajúcich výrobcov a predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Navyše ich podiel na trhu sa počas OP znížil o 0,5 a 1,6 percentuálneho bodu.

| (168) | Priemerná cena z Čínskej ľudovej republiky bola nižšia ako cenová úroveň výrobného odvetvia Únie a podiel tejto krajiny na trhu vykazoval počas posudzovaného obdobia rastúci trend. Z prešetrovania však vyplynulo, že sortiment výrobkov, ktorý predstavoval čínsky dovoz, je odlišný a že čínske výrobky priamo nekonkurujú na trhu Únie výrobkom výrobného odvetvia Únie ani výrobkom s pôvodom v Indii. Preto sa usúdilo, že čínsky vývoz nemohol mať významný vplyv na hlavné druhy výrobkov predávané výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. Akýkoľvek vplyv dovozu z Číny na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, teda mohol byť len minimálny. |
| --- | --- |

(168)

Priemerná cena z Čínskej ľudovej republiky bola nižšia ako cenová úroveň výrobného odvetvia Únie a podiel tejto krajiny na trhu vykazoval počas posudzovaného obdobia rastúci trend. Z prešetrovania však vyplynulo, že sortiment výrobkov, ktorý predstavoval čínsky dovoz, je odlišný a že čínske výrobky priamo nekonkurujú na trhu Únie výrobkom výrobného odvetvia Únie ani výrobkom s pôvodom v Indii. Preto sa usúdilo, že čínsky vývoz nemohol mať významný vplyv na hlavné druhy výrobkov predávané výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. Akýkoľvek vplyv dovozu z Číny na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, teda mohol byť len minimálny.

| (169) | Vyvážajúci výrobca napriek tomu tvrdil, že dovoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele z Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Švajčiarska by sa mal zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania. |
| --- | --- |

(169)

Vyvážajúci výrobca napriek tomu tvrdil, že dovoz drôtov z nehrdzavejúcej ocele z Čínskej ľudovej republiky, Kórejskej republiky a Švajčiarska by sa mal zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto prešetrovania.

| (170) | Okrem vyššie uvedených skutočností a úvah treba uviesť, že v počiatočnej fáze neexistovali a doposiaľ neexistujú žiadne dôkazy o subvencovaní, ujme a/alebo príčinnej súvislosti, ktoré by opodstatňovali začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu s pôvodom v uvedených krajinách. Okrem toho rozdielnosť v zaobchádzaní spočívajúca v tom, že antisubvenčné konanie sa začalo len proti dovozu z Indie by sa neposudzovala ako diskriminačná, aj keby existoval dôkaz, ktorý by odôvodňoval prešetrenie iných dovozov. Tvrdenie, že tieto krajiny by sa mali zahrnúť do rozsahu prešetrovania je preto neopodstatnené a malo by sa zamietnuť. |
| --- | --- |

(170)

Okrem vyššie uvedených skutočností a úvah treba uviesť, že v počiatočnej fáze neexistovali a doposiaľ neexistujú žiadne dôkazy o subvencovaní, ujme a/alebo príčinnej súvislosti, ktoré by opodstatňovali začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu s pôvodom v uvedených krajinách. Okrem toho rozdielnosť v zaobchádzaní spočívajúca v tom, že antisubvenčné konanie sa začalo len proti dovozu z Indie by sa neposudzovala ako diskriminačná, aj keby existoval dôkaz, ktorý by odôvodňoval prešetrenie iných dovozov. Tvrdenie, že tieto krajiny by sa mali zahrnúť do rozsahu prešetrovania je preto neopodstatnené a malo by sa zamietnuť.

| (171) | Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že vývoz z tretích krajín významne neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(171)

Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že vývoz z tretích krajín významne neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

6.3.3.   Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

| (172) | Celkový vývoz príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie v OP predstavoval 8,5 % celkovej výroby. Na túto skutočnosť poukazuje aj vývoz neprepojeným zákazníkom výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, ktorých vývoz predstavoval 7 % výroby v OP, pričom ceny boli o 36 % vyššie ako ceny na trhu EÚ v rovnakom období. Na základe toho možno dospieť k záveru, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie nemohla byť potenciálnou príčinou značnej ujmy. |
| --- | --- |

(172)

Celkový vývoz príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie v OP predstavoval 8,5 % celkovej výroby. Na túto skutočnosť poukazuje aj vývoz neprepojeným zákazníkom výrobcami z Únie zaradenými do vzorky, ktorých vývoz predstavoval 7 % výroby v OP, pričom ceny boli o 36 % vyššie ako ceny na trhu EÚ v rovnakom období. Na základe toho možno dospieť k záveru, že vývozná činnosť výrobného odvetvia Únie nemohla byť potenciálnou príčinou značnej ujmy.

6.3.4.   Hospodárska kríza a ceny surovín

| (173) | Ako sa uvádza v odôvodnení 120, spotreba v roku 2009 bola zvlášť nízka z dôvodu mimoriadne vysokej cenovej úrovni niklu a účinkov hospodárskej krízy. Tieto okolnosti určite vysvetľujú mimoriadne zlú finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2009. Takisto však treba uviesť, že v situácii rastúcej spotreby v období od roku 2010 je výkonnosť lacného subvencovaného dovozu v kontraste s výkonnosťou výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(173)

Ako sa uvádza v odôvodnení 120, spotreba v roku 2009 bola zvlášť nízka z dôvodu mimoriadne vysokej cenovej úrovni niklu a účinkov hospodárskej krízy. Tieto okolnosti určite vysvetľujú mimoriadne zlú finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie v roku 2009. Takisto však treba uviesť, že v situácii rastúcej spotreby v období od roku 2010 je výkonnosť lacného subvencovaného dovozu v kontraste s výkonnosťou výrobného odvetvia Únie.

| (174) | Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné využiť rastúcu spotrebu dokonca ani počas všeobecného hospodárskeho oživenia a počas posudzovaného obdobia strácalo podiel na trhu, zatiaľ čo podiel subvencovaného dovozu z Indie na trhu vzrástol. |
| --- | --- |

(174)

Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné využiť rastúcu spotrebu dokonca ani počas všeobecného hospodárskeho oživenia a počas posudzovaného obdobia strácalo podiel na trhu, zatiaľ čo podiel subvencovaného dovozu z Indie na trhu vzrástol.

| (175) | Hoci teda hospodárska kríza a zvýšenie cien surovín mohli prispieť k slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, celkovo ich nemožno považovať za faktory, ktoré by rušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie počas OP. |
| --- | --- |

(175)

Hoci teda hospodárska kríza a zvýšenie cien surovín mohli prispieť k slabej výkonnosti výrobného odvetvia Únie, celkovo ich nemožno považovať za faktory, ktoré by rušili príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom a značnou ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie počas OP.

6.4.   Záver týkajúci sa príčinnej súvislosti

| (176) | Preukázalo sa, že počas posudzovaného obdobia sa významne zvýšil objem (o 110 %) a trhový podiel (o 40 %) subvencovaného dovozu s pôvodom v Indii. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz bol stále podhodnocovaný s cenami, ktoré si na trhu Únie účtovalo výrobné odvetvie Únie, a to najmä počas OP (v priemere o 12,5 %). |
| --- | --- |

(176)

Preukázalo sa, že počas posudzovaného obdobia sa významne zvýšil objem (o 110 %) a trhový podiel (o 40 %) subvencovaného dovozu s pôvodom v Indii. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz bol stále podhodnocovaný s cenami, ktoré si na trhu Únie účtovalo výrobné odvetvie Únie, a to najmä počas OP (v priemere o 12,5 %).

| (177) | Tento nárast objemu a podielu subvencovaného dovozu z Indie na trhu sa časovo zhodoval s pomalým vývojom finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, najmä od roku 2010. Výrobné odvetvie Únie teda napriek oživeniu spotreby nebolo schopné v dostatočnej miere preniesť zvýšenie výrobných nákladov na svojich zákazníkov, a preto zostali finančné ukazovatele, ako sú ziskovosť, peňažný tok a investície, na nízkych úrovniach. |
| --- | --- |

(177)

Tento nárast objemu a podielu subvencovaného dovozu z Indie na trhu sa časovo zhodoval s pomalým vývojom finančnej situácie výrobného odvetvia Únie, najmä od roku 2010. Výrobné odvetvie Únie teda napriek oživeniu spotreby nebolo schopné v dostatočnej miere preniesť zvýšenie výrobných nákladov na svojich zákazníkov, a preto zostali finančné ukazovatele, ako sú ziskovosť, peňažný tok a investície, na nízkych úrovniach.

| (178) | Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa ukázalo, že tieto faktory nemali na toto odvetvie taký vplyv, aby narušili príčinnú súvislosť zistenú medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(178)

Skúmaním ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, sa ukázalo, že tieto faktory nemali na toto odvetvie taký vplyv, aby narušili príčinnú súvislosť zistenú medzi subvencovaným dovozom z Indie a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (179) | Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov subvencovaného dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že subvencovaný dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(179)

Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov subvencovaného dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že subvencovaný dovoz z Indie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia.

7.   ZÁUJEM ÚNIE

7.1.   Všeobecné úvahy

| (180) | V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom subvencovaní existujú závažné dôvody domnievať sa, že nie je v záujme Únie prijať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. Analýza záujmu Únie sa zakladala na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov. |
| --- | --- |

(180)

V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom subvencovaní existujú závažné dôvody domnievať sa, že nie je v záujme Únie prijať v tomto konkrétnom prípade opatrenia. Analýza záujmu Únie sa zakladala na zhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.

7.2.   Záujem výrobného odvetvia Únie

| (181) | Výrobné odvetvie Únie tvorí 27 známych výrobcov predstavujúcich celú výrobu podobného výrobku v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s podobným výrobkom počas OP priamo zamestnávali 1 747 ľudí. |
| --- | --- |

(181)

Výrobné odvetvie Únie tvorí 27 známych výrobcov predstavujúcich celú výrobu podobného výrobku v Únii. Títo výrobcovia sídlia v rôznych členských štátoch Únie, pričom v súvislosti s podobným výrobkom počas OP priamo zamestnávali 1 747 ľudí.

| (182) | Proti začatiu prešetrovania namietal jeden výrobca z Únie, ktorý predstavuje relatívne malý podiel výroby v Únii a v Indii má prepojenú spoločnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 22 tento výrobca takisto tvrdil, že prešetrovanie by sa nemalo vzťahovať na vysoko technické výrobky a že uloženie rovnakých opatrení na tento druh výrobkov nie je v záujme Únie. |
| --- | --- |

(182)

Proti začatiu prešetrovania namietal jeden výrobca z Únie, ktorý predstavuje relatívne malý podiel výroby v Únii a v Indii má prepojenú spoločnosť. Ako sa uvádza v odôvodnení 22 tento výrobca takisto tvrdil, že prešetrovanie by sa nemalo vzťahovať na vysoko technické výrobky a že uloženie rovnakých opatrení na tento druh výrobkov nie je v záujme Únie.

| (183) | Ako sa uvádza v odôvodení 126, táto obava sa riešila v dotazníku zväčšením PCN, ktoré v rámci prešetrovania tieto druhy výrobkov jasne identifikovali. V tejto fáze prešetrovania sa však zistilo, že prešetrovanie zahŕňalo aj vysoko technické výrobky a že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov. Obavy vyjadrené týmto výrobcom sa preto považovali za neopodstatnené a jeho tvrdenie bolo zamietnuté. |
| --- | --- |

(183)

Ako sa uvádza v odôvodení 126, táto obava sa riešila v dotazníku zväčšením PCN, ktoré v rámci prešetrovania tieto druhy výrobkov jasne identifikovali. V tejto fáze prešetrovania sa však zistilo, že prešetrovanie zahŕňalo aj vysoko technické výrobky a že indickí vyvážajúci výrobcovia vyvážali len obmedzené množstvá týchto druhov výrobkov. Obavy vyjadrené týmto výrobcom sa preto považovali za neopodstatnené a jeho tvrdenie bolo zamietnuté.

| (184) | Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z Indie. Pripomína sa, že výrobné odvetvie Únie nemohlo plne využiť rastúcu spotrebu a finančná situácia výrobného odvetvia Únie zostala nestabilná. |
| --- | --- |

(184)

Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú subvencovaným dovozom z Indie. Pripomína sa, že výrobné odvetvie Únie nemohlo plne využiť rastúcu spotrebu a finančná situácia výrobného odvetvia Únie zostala nestabilná.

| (185) | Očakáva sa, že uloženie vyrovnávacieho cla obnoví spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť svoje ceny podobného výrobku podľa výrobných nákladov. |
| --- | --- |

(185)

Očakáva sa, že uloženie vyrovnávacieho cla obnoví spravodlivé obchodné podmienky na trhu Únie, čo umožní výrobnému odvetviu Únie upraviť svoje ceny podobného výrobku podľa výrobných nákladov.

| (186) | Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie získať späť aspoň časť podielu trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu. Uloženie opatrení by výrobnému odvetviu umožnilo udržať a ďalej rozvíjať svoje úsilie zamerané na nákladovú efektívnosť. |
| --- | --- |

(186)

Možno takisto očakávať, že uloženie opatrení umožní výrobnému odvetviu Únie získať späť aspoň časť podielu trhu, ktorý stratilo počas posudzovaného obdobia, čo by malo priaznivý vplyv na jeho ziskovosť a celkovú finančnú situáciu. Uloženie opatrení by výrobnému odvetviu umožnilo udržať a ďalej rozvíjať svoje úsilie zamerané na nákladovú efektívnosť.

| (187) | Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa zhoršila. |
| --- | --- |

(187)

Ak by sa opatrenia neuložili, mohli by sa očakávať ďalšie straty podielu na trhu a ziskovosť výrobného odvetvia Únie by sa zhoršila.

| (188) | Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antisubvenčných opatrení na dovoz s pôvodom v Indii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(188)

Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie antisubvenčných opatrení na dovoz s pôvodom v Indii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

7.3.   Záujem používateľov

| (189) | Dotazníky boli zaslané deviatim používateľom z Únie. Na dotazníky odpovedali len traja z nich, čo predstavuje približne 6 % celkového dovozu príslušného výrobku z Indie počas OP. Títo používatelia pôsobia v odvetviach týkajúcich sa spracovania potravín vrátane profesionálnych kuchýň a stravovania, domácich spotrebičov a automobilového priemyslu. |
| --- | --- |

(189)

Dotazníky boli zaslané deviatim používateľom z Únie. Na dotazníky odpovedali len traja z nich, čo predstavuje približne 6 % celkového dovozu príslušného výrobku z Indie počas OP. Títo používatelia pôsobia v odvetviach týkajúcich sa spracovania potravín vrátane profesionálnych kuchýň a stravovania, domácich spotrebičov a automobilového priemyslu.

| (190) | Nákup z Indie tvoril v priemere okolo 67 % ich celkového nákupu príslušného výrobku a len v prípade jedného používateľa predstavovala India výlučný zdroj dodávok. Priemerný percentuálny podiel obratu zahŕňajúci príslušný výrobok predstavoval počas OP 54 % ich celkového obratu. |
| --- | --- |

(190)

Nákup z Indie tvoril v priemere okolo 67 % ich celkového nákupu príslušného výrobku a len v prípade jedného používateľa predstavovala India výlučný zdroj dodávok. Priemerný percentuálny podiel obratu zahŕňajúci príslušný výrobok predstavoval počas OP 54 % ich celkového obratu.

| (191) | Z prešetrovania vyplynulo, že priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov v odvetviach, ktoré používajú príslušný výrobok, bola počas OP vyššia ako 9 % z obratu. |
| --- | --- |

(191)

Z prešetrovania vyplynulo, že priemerná ziskovosť všetkých spolupracujúcich používateľov v odvetviach, ktoré používajú príslušný výrobok, bola počas OP vyššia ako 9 % z obratu.

| (192) | Pravdepodobný účinok navrhovaných opatrení bol posúdený na základe vyplnených dotazníkov, ktoré zaslali používatelia, a celkového trhu Únie s príslušným výrobkom a podobným výrobkom. Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že zvýšenie ceny by sa nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z Indie v predošlých objemoch, vplyv cla na ziskovosť používateľov by znamenal zníženie približne o 0,2 percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(192)

Pravdepodobný účinok navrhovaných opatrení bol posúdený na základe vyplnených dotazníkov, ktoré zaslali používatelia, a celkového trhu Únie s príslušným výrobkom a podobným výrobkom. Za predpokladu, že by došlo k najhoršiemu možnému scenáru pre trh Únie, t. j. že zvýšenie ceny by sa nemohlo preniesť na distribučný reťazec a že používatelia by naďalej nakupovali z Indie v predošlých objemoch, vplyv cla na ziskovosť používateľov by znamenal zníženie približne o 0,2 percentuálneho bodu.

| (193) | Treba poznamenať, že v súvislosti s prešetrovaním mal jeden používateľ neutrálne stanovisko, pretože sa domnieva, že uloženie opatrení nebude mať na trhové ceny žiadny významný vplyv, pretože potenciálne zvýšenie cien by absorbovali distribútori. |
| --- | --- |

(193)

Treba poznamenať, že v súvislosti s prešetrovaním mal jeden používateľ neutrálne stanovisko, pretože sa domnieva, že uloženie opatrení nebude mať na trhové ceny žiadny významný vplyv, pretože potenciálne zvýšenie cien by absorbovali distribútori.

| (194) | Iný používateľ vyjadril obavy, že v prípade zavedenia by tieto opatrenia mali vplyv aj na isté druhy výrobkov, ktoré sa už v Únii nevyrábajú. Z prešetrovania však vyplynulo, že druhy výrobkov, ktoré uviedol tento používateľ, sa v Únii stále vyrábajú a že dopyt po týchto druhoch tried nehrdzavejúcej ocele nie je významný. Okrem toho treba poznamenať, že výrobcovia z Únie nevyrábali počas posudzovaného obdobia pri plnej kapacite, a preto by sa v prípade zvýšenia dopytu mohla výroba náležite prispôsobiť. |
| --- | --- |

(194)

Iný používateľ vyjadril obavy, že v prípade zavedenia by tieto opatrenia mali vplyv aj na isté druhy výrobkov, ktoré sa už v Únii nevyrábajú. Z prešetrovania však vyplynulo, že druhy výrobkov, ktoré uviedol tento používateľ, sa v Únii stále vyrábajú a že dopyt po týchto druhoch tried nehrdzavejúcej ocele nie je významný. Okrem toho treba poznamenať, že výrobcovia z Únie nevyrábali počas posudzovaného obdobia pri plnej kapacite, a preto by sa v prípade zvýšenia dopytu mohla výroba náležite prispôsobiť.

| (195) | Treba upozorniť na to, že keďže príslušný výrobok je z hľadiska odvetvia a použitia štandardizovaný, používatelia by mohli jednoducho zmeniť svoje zdroje dodávok, pokiaľ ide o kvalitu výrobku alebo cenu. Uloženie opatrení by nemalo zabrániť možnosti dovážať príslušný výrobok z iných krajín a dokonca ani z Indie, keď sa odstránia účinky spôsobené subvencovaním, ktoré narúšajú obchod. |
| --- | --- |

(195)

Treba upozorniť na to, že keďže príslušný výrobok je z hľadiska odvetvia a použitia štandardizovaný, používatelia by mohli jednoducho zmeniť svoje zdroje dodávok, pokiaľ ide o kvalitu výrobku alebo cenu. Uloženie opatrení by nemalo zabrániť možnosti dovážať príslušný výrobok z iných krajín a dokonca ani z Indie, keď sa odstránia účinky spôsobené subvencovaním, ktoré narúšajú obchod.

| (196) | So zreteľom na uvedené skutočnosti, dokonca aj v prípade, keby tieto opatrenia týkajúce sa dovozu z Indie mali na niektorých používateľov negatívnejší vplyv ako na iných, sa celkový vplyv na používateľov považuje za obmedzený. |
| --- | --- |

(196)

So zreteľom na uvedené skutočnosti, dokonca aj v prípade, keby tieto opatrenia týkajúce sa dovozu z Indie mali na niektorých používateľov negatívnejší vplyv ako na iných, sa celkový vplyv na používateľov považuje za obmedzený.

7.4.   Záujem dovozcov

| (197) | Neprepojení dovozcovia spolupracovali len v obmedzenej miere. Informácie týkajúce sa výberu vzorky poskytlo deväť dovozcov, ale spolupracoval len jeden. Dovoz tejto spoločnosti tvoril približne 7 % celkového dovozu z Indie počas OP. Táto spoločnosť je proti uloženiu opatrení, pretože India je nesporne jej najdôležitejším dodávateľom. Aj keď uloženie opatrení by z dôvodu vynaloženia vyšších nákladov malo negatívny vplyv na ziskovosť spoločnosti, dovážajúca spoločnosť by mala byť schopná preniesť prinajmenšom časť zvýšených nákladov na svojich zákazníkov. |
| --- | --- |

(197)

Neprepojení dovozcovia spolupracovali len v obmedzenej miere. Informácie týkajúce sa výberu vzorky poskytlo deväť dovozcov, ale spolupracoval len jeden. Dovoz tejto spoločnosti tvoril približne 7 % celkového dovozu z Indie počas OP. Táto spoločnosť je proti uloženiu opatrení, pretože India je nesporne jej najdôležitejším dodávateľom. Aj keď uloženie opatrení by z dôvodu vynaloženia vyšších nákladov malo negatívny vplyv na ziskovosť spoločnosti, dovážajúca spoločnosť by mala byť schopná preniesť prinajmenšom časť zvýšených nákladov na svojich zákazníkov.

| (198) | Navyše dovozcovia by mohli prejsť na iné zdroje vrátane výrobného odvetvia Únie a iných vyvážajúcich krajín. |
| --- | --- |

(198)

Navyše dovozcovia by mohli prejsť na iné zdroje vrátane výrobného odvetvia Únie a iných vyvážajúcich krajín.

| (199) | Na základe toho sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie vyrovnávacích opatrení nebude mať významný nepriaznivý vplyv na záujem dovozcov. |
| --- | --- |

(199)

Na základe toho sa dospelo k predbežnému záveru, že uloženie vyrovnávacích opatrení nebude mať významný nepriaznivý vplyv na záujem dovozcov.

7.5.   Záver o záujme Únie

| (200) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku z Indie. |
| --- | --- |

(200)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie celkovo neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu opatrení na dovoz príslušného výrobku z Indie.

| (201) | Okrem toho pri zvážení celkového vplyvu antisubvenčných opatrení na trh Únie sa zdá, že pozitívne účinky, najmä na výrobné odvetvie Únie, prevažujú nad potenciálnymi nepriaznivými vplyvmi na ostatné užšie záujmové skupiny. |
| --- | --- |

(201)

Okrem toho pri zvážení celkového vplyvu antisubvenčných opatrení na trh Únie sa zdá, že pozitívne účinky, najmä na výrobné odvetvie Únie, prevažujú nad potenciálnymi nepriaznivými vplyvmi na ostatné užšie záujmové skupiny.

8.   NÁVRH DOČASNÝCH VYROVNÁVACÍCH OPATRENÍ

| (202) | Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje subvencovaný dovoz. |
| --- | --- |

(202)

Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti so subvencovaním, ujmou, príčinnou súvislosťou a záujmom Únie, by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme, ktorú výrobnému odvetviu Únie spôsobuje subvencovaný dovoz.

8.1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (203) | Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(203)

Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené subvenčné rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (204) | Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenie by malo výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere mohlo dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji obdobného výrobku v Únii. |
| --- | --- |

(204)

Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho subvencovania sa usúdilo, že prípadné opatrenie by malo výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere mohlo dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii subvencovaného dovozu, pri predaji obdobného výrobku v Únii.

| (205) | Úroveň odstránenia ujmy sa preto vypočítala na základe porovnania váženej priemernej ceny subvencovaného dovozu stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením v odôvodnení 130 s cenou podobného výrobku vyrábaného výrobným odvetvím Únie, ktorá nespôsobuje ujmu. Cena, ktorá nespôsobuje ujmu, bola stanovená pripočítaním primeranej úrovne zisku k výrobným nákladom. Cieľové ziskové rozpätie bolo predbežne stanovené na 5 %, ako sa uvádza v odôvodnení 148. |
| --- | --- |

(205)

Úroveň odstránenia ujmy sa preto vypočítala na základe porovnania váženej priemernej ceny subvencovaného dovozu stanovenej na účely výpočtov v súvislosti s cenovým podhodnotením v odôvodnení 130 s cenou podobného výrobku vyrábaného výrobným odvetvím Únie, ktorá nespôsobuje ujmu. Cena, ktorá nespôsobuje ujmu, bola stanovená pripočítaním primeranej úrovne zisku k výrobným nákladom. Cieľové ziskové rozpätie bolo predbežne stanovené na 5 %, ako sa uvádza v odôvodnení 148.

| (206) | Všetky rozdiely, ktoré boli výsledkom tohto porovnania, sa potom vyjadrili ako percentuálny podiel priemernej celkovej hodnoty CIF dovozu, pozri odôvodnenie 208. |
| --- | --- |

(206)

Všetky rozdiely, ktoré boli výsledkom tohto porovnania, sa potom vyjadrili ako percentuálny podiel priemernej celkovej hodnoty CIF dovozu, pozri odôvodnenie 208.

8.2.   Dočasné opatrenia

| (207) | Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že v súlade s článkom 12 ods. 1 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia na dovoz s pôvodom v Indii na úrovni subvenčného rozpätia a rozpätia ujmy podľa toho, ktoré je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. |
| --- | --- |

(207)

Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že v súlade s článkom 12 ods. 1 základného nariadenia by sa mali uložiť dočasné vyrovnávacie opatrenia na dovoz s pôvodom v Indii na úrovni subvenčného rozpätia a rozpätia ujmy podľa toho, ktoré je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.

| (208) | Na základe uvedených skutočností sa sadzby vyrovnávacieho cla stanovili porovnaním rozpätia ujmy a subvenčného rozpätia. Navrhované sadzby dočasného vyrovnávacieho cla sú potom takéto:








  Spoločnosť | Subvenčné rozpätie | Rozpätie ujmy | Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajaraatna Metal Industries | 4,3 % | 17,2 % | 4,3 % |
| Skupina Venus | 3,1 % | 26,1 % | 3,1 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 1,5 % | 32,1 % | 0,0 % |
| Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky | 3,8 % | 20,4 % | 3,8 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 4,3 % | 26,1 % | 4,3 % |

(208)

Na základe uvedených skutočností sa sadzby vyrovnávacieho cla stanovili porovnaním rozpätia ujmy a subvenčného rozpätia. Navrhované sadzby dočasného vyrovnávacieho cla sú potom takéto:

Spoločnosť

Subvenčné rozpätie

Rozpätie ujmy

Sadzba dočasného vyrovnávacieho cla

Rajaraatna Metal Industries

4,3 %

17,2 %

4,3 %

Skupina Venus

3,1 %

26,1 %

3,1 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

1,5 %

32,1 %

0,0 %

Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky

3,8 %

20,4 %

3,8 %

Všetky ostatné spoločnosti

4,3 %

26,1 %

4,3 %

| (209) | Čo sa týka paralelného antidumpingového prešetrovania v súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom základného nariadenia a článkom 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (8), žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo subvencovania vývozu. Čo sa týka systémov subvencovania, ako sa uvádza v odôvodneniach 29 až 112, všetky systémy odkazujú na subvencovanie vývozu. Relevantné dočasné sadzby antidumpingového cla príslušných spolupracujúcich výrobcov sa upravia podľa paralelného antidumpingového prešetrovania. |
| --- | --- |

(209)

Čo sa týka paralelného antidumpingového prešetrovania v súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom základného nariadenia a článkom 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (8), žiadny výrobok nepodlieha antidumpingovým ani vyrovnávacím clám na účely vyriešenia jednej a tej istej situácie, ktorá vzniká následkom dumpingu alebo subvencovania vývozu. Čo sa týka systémov subvencovania, ako sa uvádza v odôvodneniach 29 až 112, všetky systémy odkazujú na subvencovanie vývozu. Relevantné dočasné sadzby antidumpingového cla príslušných spolupracujúcich výrobcov sa upravia podľa paralelného antidumpingového prešetrovania.

| (210) | Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odráža sa v nich teda situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátnej sadzby cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii a vyrobeného týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnymi subjektmi. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito konkrétne uvedenými spoločnosťami, sa nemôžu využiť tieto sadzby a podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(210)

Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odráža sa v nich teda situácia, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátnej sadzby cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii a vyrobeného týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnymi subjektmi. Na dovážaný príslušný výrobok vyrábaný akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s týmito konkrétne uvedenými spoločnosťami, sa nemôžu využiť tieto sadzby a podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (211) | Každú žiadosť o uplatňovanie týchto sadzieb vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo obchodných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (9) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo obchodných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb. |
| --- | --- |

(211)

Každú žiadosť o uplatňovanie týchto sadzieb vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo obchodných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (9) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo obchodných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena tohto nariadenia prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.

| (212) | V záujme riadneho uplatňovania antisubvenčného cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie. |
| --- | --- |

(212)

V záujme riadneho uplatňovania antisubvenčného cla by sa úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nerealizovali žiadny vývoz do Únie.

9.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

| (213) | V záujme správneho administratívneho postupu treba stanoviť obdobie, počas ktorého zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote určenej v oznámení o začatí konania, môžu oznámiť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia vyrovnávacieho cla na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely konečných zistení môže byť potrebné znova ich posúdiť, |
| --- | --- |

(213)

V záujme správneho administratívneho postupu treba stanoviť obdobie, počas ktorého zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote určenej v oznámení o začatí konania, môžu oznámiť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia vyrovnávacieho cla na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely konečných zistení môže byť potrebné znova ich posúdiť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné vyrovnávacie clo na dovoz drôtu z nehrdzavejúcej ocele obsahujúceho v hmotnosti:

| — | 2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu, |
| --- | --- |

—

2,5 % alebo viac niklu okrem drôtov obsahujúcich v hmotnosti 28 % alebo viac, ale maximálne 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale maximálne 22 % chrómu,

| — | menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka, |
| --- | --- |

—

menej ako 2,5 % niklu okrem drôtu obsahujúceho v hmotnosti 13 % alebo viac, ale maximálne 25 % chrómu a 3,5 % alebo viac, ale maximálne 6 % hliníka,

ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN 7223 00 19 a 7223 00 99 a s pôvodom v Indii.

2.   Sadzby dočasného vyrovnávacieho cla uplatniteľné na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením sú pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takéto:

| Spoločnosť | Clo (v %) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát | 4,3 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra | 3,1 | B776 |
| Precision Metals, Bombaj, Maháraštra | 3,1 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra | 3,1 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maháraštra | 3,1 | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra | 0,0 | B780 |
| Spoločnosti uvedené v prílohe | 3,8 | B781 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 4,3 | B999 |

Spoločnosť

Clo (v %)

Doplnkový kód TARIC

Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát

4,3

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maháraštra

3,1

B776

Precision Metals, Bombaj, Maháraštra

3,1

B777

Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháraštra

3,1

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maháraštra

3,1

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maháraštra

0,0

B780

Spoločnosti uvedené v prílohe

3,8

B781

Všetky ostatné spoločnosti

4,3

B999

3.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.

4.   Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.

Článok 2

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 30 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomné stanoviská, a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

2.   Podľa článku 31 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia štyroch mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. mája 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 240, 10.8.2012, s. 6.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 240, 10.8.2012, s. 15.

3

(4)  Subvencie označené znakom * sú vývozné subvencie.

4

(5)  Celkové subvenčné rozpätie na základe konsolidovaného výpočtu pre danú skupinu.

5

(6)  de minimis (minimálna prahová hodnota)

6

de minimis

(7)  Nariadenie Rady (ES) č. 1599/1999, Ú. v. ES L 189 22.7.1999, s.126, nariadenie Rady (ES) č. 1600/1999, Ú. v. ES L 189 22.7.1999, s. 19, nariadenie Rady (ES) č. 1601/1999, Ú. v. ES L 189 22.7.1999, s. 1.

7

(8)  U. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

8

(9)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, N105, 8/20 1049 Brusel, Belgicko.

9

---

PRÍLOHA

Indickí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia nezaradení do vzorky

Doplnkový kód TARIC B781

| Názov spoločnosti | Obec |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, okr. Satara, Maháraštra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Bombaj, Maháraštra |
| Bhansali Stainless Wire | Bombaj, Maháraštra |
| Chandan Steel | Bombaj, Maháraštra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Radžastan |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Harijána |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Bombaj, Maháraštra |
| KEI Industries | Naí Dili |
| Macro Bars and Wires | Bombaj, Maháraštra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd. | Bombaj, Maháraštra |
| Panchmahal Steel Ltd. | okr. Panchmahals, Gudžarát |

Názov spoločnosti

Obec

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, okr. Satara, Maháraštra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Bombaj, Maháraštra

Bhansali Stainless Wire

Bombaj, Maháraštra

Chandan Steel

Bombaj, Maháraštra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Radžastan

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Harijána

Jyoti Steel Industries Ltd.

Bombaj, Maháraštra

KEI Industries

Naí Dili

Macro Bars and Wires

Bombaj, Maháraštra

Mukand Ltd.

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

Bombaj, Maháraštra

Panchmahal Steel Ltd.

okr. Panchmahals, Gudžarát

---

| 8.5.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 126/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 126/43

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 420/2013

zo 7. mája 2013,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. mája 2013

Za Komisiu v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 63,8 |
| TN | 91,7 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 91,6 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| TR | 129,7 |
| ZZ | 97,4 |
| 0709 93 10 | AL | 78,9 |
| TR | 134,8 |
| ZZ | 106,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| IL | 71,7 |
| MA | 53,0 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 62,6 |
| 0805 50 10 | TR | 80,9 |
| ZA | 117,5 |
| ZZ | 99,2 |
| 0808 10 80 | AR | 111,8 |
| BR | 107,1 |
| CL | 117,0 |
| CN | 83,5 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 135,9 |
| US | 202,7 |
| ZA | 118,9 |
| ZZ | 113,5 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

63,8

TN

91,7

TR

119,2

ZZ

91,6

0707 00 05

AL

65,0

TR

129,7

ZZ

97,4

0709 93 10

AL

78,9

TR

134,8

ZZ

106,9

0805 10 20

EG

52,8

IL

71,7

MA

53,0

TR

72,9

ZZ

62,6

0805 50 10

TR

80,9

ZA

117,5

ZZ

99,2

0808 10 80

AR

111,8

BR

107,1

CL

117,0

CN

83,5

MK

31,3

NZ

135,9

US

202,7

ZA

118,9

ZZ

113,5

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

8.5.2013

| 8.5.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 126/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 126/s3

---

OZNAM PRE ČITATEĽOV

Nariadenie Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie

V súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie (Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2013, s. 1) sa od 1. júla 2013 bude elektronické vydanie úradného vestníka považovať za autentické a bude mať právne účinky.

Ak v dôsledku nepredvídaných a výnimočných okolností nebude možné uverejniť elektronické vydanie úradného vestníka, tlačené vydanie bude autentické a bude mať právne účinky v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 216/2013.

---