# Europeiska unionens L 148/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.148.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 148 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången1 juni 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.148.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 148

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången1 juni 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2013/245/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 december 2011 om det statliga stöd C 40/2009 och C 43/2008 som Tyskland har genomfört till förmån för omstruktureringen av WestLB AG
  [delgivet med nr C(2011) 9395]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/246/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 7 mars 2012 om statligt stöd nr SA.29041 (C 28/2009, f.d. N 433/2009) Stödåtgärder till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  [delgivet med nr C(2012) 1369]

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2013/247/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 januari 2013 om det statliga stöd SA.24123 (2012/C) (f.d. 2011/NN) som Nederländerna har genomfört Påstådd försäljning av mark under marknadspris av Leidschendam-Voorburgs kommun
  [delgivet med nr C(2013) 87]

   (
  1
  ) | 52 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2013/245/EU

*

Kommissionens beslut av den 20 december 2011 om det statliga stöd C 40/2009 och C 43/2008 som Tyskland har genomfört till förmån för omstruktureringen av WestLB AG
  [delgivet med nr C(2011) 9395]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2011) 9395]

1

1

2013/246/EU

*

Kommissionens beslut av den 7 mars 2012 om statligt stöd nr SA.29041 (C 28/2009, f.d. N 433/2009) Stödåtgärder till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  [delgivet med nr C(2012) 1369]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 1369]

1

33

2013/247/EU

*

Kommissionens beslut av den 23 januari 2013 om det statliga stöd SA.24123 (2012/C) (f.d. 2011/NN) som Nederländerna har genomfört Påstådd försäljning av mark under marknadspris av Leidschendam-Voorburgs kommun
  [delgivet med nr C(2013) 87]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 87]

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 1.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 december 2011

om det statliga stöd C 40/2009 och C 43/2008 som Tyskland har genomfört till förmån för omstruktureringen av WestLB AG

[delgivet med nr C(2011) 9395]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2013/245/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2), och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDET

| (1) | Genom sitt beslut av den 12 maj 2009 i ärende C 43/2008 (3) (nedan kallat beslutet från maj 2009) godkände kommissionen på grundval av den omstruktureringsplan som hade lagts fram den 30 april 2009 (nedan kallad omstruktureringsplanen från april 2009) på vissa villkor ett riskskydd på 5 miljarder euro till förmån för WestLB AG (4) (nedan kallat WestLB), Landesbank Nordrhein-Westfalen, för en portfölj strukturerade värdepapper (nedan kallad Phoenixportföljen). |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 12 maj 2009 i ärende C 43/2008 (3) (nedan kallat beslutet från maj 2009) godkände kommissionen på grundval av den omstruktureringsplan som hade lagts fram den 30 april 2009 (nedan kallad omstruktureringsplanen från april 2009) på vissa villkor ett riskskydd på 5 miljarder euro till förmån för WestLB AG (4) (nedan kallat WestLB), Landesbank Nordrhein-Westfalen, för en portfölj strukturerade värdepapper (nedan kallad Phoenixportföljen).

| (2) | Den 23 september 2009 anmälde Tyskland till kommissionen ytterligare stöd till förmån för WestLB i form av ett tidsbegränsat riskskydd på 6,4 miljarder euro för bestämda trancher i Phoenixportföljen och åtog sig att anmäla en ändrad omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(2)

Den 23 september 2009 anmälde Tyskland till kommissionen ytterligare stöd till förmån för WestLB i form av ett tidsbegränsat riskskydd på 6,4 miljarder euro för bestämda trancher i Phoenixportföljen och åtog sig att anmäla en ändrad omstruktureringsplan.

| (3) | Genom sitt beslut av den 7 oktober 2009 i ärende N 531/2009 (5) förklarade kommissionen att det tidsbegränsade riskskyddet kunde anses utgöra ett undsättningsstöd som var förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Genom sitt beslut av den 7 oktober 2009 i ärende N 531/2009 (5) förklarade kommissionen att det tidsbegränsade riskskyddet kunde anses utgöra ett undsättningsstöd som var förenligt med den inre marknaden.

| (4) | Den 10 december 2009 anmälde Tyskland en räddningsåtgärd för WestLB i form av överföring av tillgångar till den nybildade avvecklingsenheten (Erste Abwicklungsanstalt, nedan kallad EAA). Denna åtgärd kallas nedan den första överföringen av tillgångar. Samtidigt överlämnade Tyskland också en ändrad omstruktureringsplan för WestLB (nedan kallad omstruktureringsplanen från december 2009). Den första överföringen av tillgångar ersatte åtgärden av den 23 september 2009 och innebar att beslutet av den 7 oktober 2009 förlorade sitt syfte. |
| --- | --- |

(4)

Den 10 december 2009 anmälde Tyskland en räddningsåtgärd för WestLB i form av överföring av tillgångar till den nybildade avvecklingsenheten (Erste Abwicklungsanstalt, nedan kallad EAA). Denna åtgärd kallas nedan den första överföringen av tillgångar. Samtidigt överlämnade Tyskland också en ändrad omstruktureringsplan för WestLB (nedan kallad omstruktureringsplanen från december 2009). Den första överföringen av tillgångar ersatte åtgärden av den 23 september 2009 och innebar att beslutet av den 7 oktober 2009 förlorade sitt syfte.

| (5) | För att säkra den finansiella stabiliteten godkände kommissionen genom beslut av den 22 december 2009 i ärende C 40/2009 (6) (nedan kallat beslutet från december 2009) den första överföringen av tillgångar för en period av sex månader. Genom samma beslut inledde kommissionen på grund av sina tvivel beträffande huruvida denna åtgärd var förenlig med den inre marknaden det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(5)

För att säkra den finansiella stabiliteten godkände kommissionen genom beslut av den 22 december 2009 i ärende C 40/2009 (6) (nedan kallat beslutet från december 2009) den första överföringen av tillgångar för en period av sex månader. Genom samma beslut inledde kommissionen på grund av sina tvivel beträffande huruvida denna åtgärd var förenlig med den inre marknaden det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (6) | I december 2009 överlät kommissionen åt externa experter att värdera de värdeminskade tillgångar som WestLB hade överfört till EAA. Experterna utgjordes av Société Générale, Bangert Research och professor Wim Schoutens. |
| --- | --- |

(6)

I december 2009 överlät kommissionen åt externa experter att värdera de värdeminskade tillgångar som WestLB hade överfört till EAA. Experterna utgjordes av Société Générale, Bangert Research och professor Wim Schoutens.

| (7) | Den 1 februari 2010 överlämnade Tyskland sina kommentarer till kommissionens resonemang i beslutet från december 2009. |
| --- | --- |

(7)

Den 1 februari 2010 överlämnade Tyskland sina kommentarer till kommissionens resonemang i beslutet från december 2009.

| (8) | Genom beslut av den 22 juni 2010 i ärende N 249/2010 (7) (nedan kallat beslutet från juni 2010) förlängde kommissionen det tillfälliga godkännandet av den första överföringen av tillgångar för att säkra den finansiella stabiliteten fram till antagandet av det slutliga beslutet om den första överföringen av tillgångar och omstruktureringsplanen från december 2009. |
| --- | --- |

(8)

Genom beslut av den 22 juni 2010 i ärende N 249/2010 (7) (nedan kallat beslutet från juni 2010) förlängde kommissionen det tillfälliga godkännandet av den första överföringen av tillgångar för att säkra den finansiella stabiliteten fram till antagandet av det slutliga beslutet om den första överföringen av tillgångar och omstruktureringsplanen från december 2009.

| (9) | Den 29 oktober 2010 överlämnade kommissionen till Tyskland en utförlig rapport om värderingen av de tillgångar som omfattades av den första överföringen. |
| --- | --- |

(9)

Den 29 oktober 2010 överlämnade kommissionen till Tyskland en utförlig rapport om värderingen av de tillgångar som omfattades av den första överföringen.

| (10) | Den 5 november 2010 antog kommissionen ett beslut om att utvidga det formella granskningsförfarandet beträffande den första överföringen i ärende C 40/2009 (8) (nedan kallat beslutet från november 2010). I beslutet från november 2010 uppgav kommissionen att den hyste ytterligare tvivel om huruvida den första överföringen av tillgångar var förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(10)

Den 5 november 2010 antog kommissionen ett beslut om att utvidga det formella granskningsförfarandet beträffande den första överföringen i ärende C 40/2009 (8) (nedan kallat beslutet från november 2010). I beslutet från november 2010 uppgav kommissionen att den hyste ytterligare tvivel om huruvida den första överföringen av tillgångar var förenlig med den inre marknaden.

| (11) | I november 2010 överlämnande Tyskland sina synpunkter i ärendet, vilka kompletterades den 21 december 2010. Kommissionen mottog inga synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(11)

I november 2010 överlämnande Tyskland sina synpunkter i ärendet, vilka kompletterades den 21 december 2010. Kommissionen mottog inga synpunkter från berörda parter.

| (12) | Den 21 december 2010 beslutade kommissionen att skjuta fram datumet för när Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (nedan kallad WestImmo) inte skulle få inleda någon ny affärsverksamhet (10). |
| --- | --- |

(12)

Den 21 december 2010 beslutade kommissionen att skjuta fram datumet för när Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (nedan kallad WestImmo) inte skulle få inleda någon ny affärsverksamhet (10).

| (13) | Den 15 februari 2011 överlämnade Tyskland en ändrad omstruktureringsplan för WestLB (nedan kallad omstruktureringsplanen från februari 2011). |
| --- | --- |

(13)

Den 15 februari 2011 överlämnade Tyskland en ändrad omstruktureringsplan för WestLB (nedan kallad omstruktureringsplanen från februari 2011).

| (14) | Den 15 april 2011 överlämnade Tyskland till kommissionen en resultatrapport från den avyttringsförvaltare som hade tillsats efter beslutet från maj 2009, och en ny omstruktureringsplan för WestLB (nedan kallad den nya omstruktureringsplanen). |
| --- | --- |

(14)

Den 15 april 2011 överlämnade Tyskland till kommissionen en resultatrapport från den avyttringsförvaltare som hade tillsats efter beslutet från maj 2009, och en ny omstruktureringsplan för WestLB (nedan kallad den nya omstruktureringsplanen).

| (15) | Den 23 juni 2011 enades den tyska myndigheten för stabilisering av finansmarknaderna (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, nedan kallad FMSA), samtliga WestLB:s aktieägare och EAA om alla detaljer beträffande avvecklingen av WestLB och ansvarsfördelningen mellan aktieägarna (nedan kallad principöverenskommelsen
   (11)). |
| --- | --- |

(15)

Den 23 juni 2011 enades den tyska myndigheten för stabilisering av finansmarknaderna (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, nedan kallad FMSA), samtliga WestLB:s aktieägare och EAA om alla detaljer beträffande avvecklingen av WestLB och ansvarsfördelningen mellan aktieägarna (nedan kallad principöverenskommelsen
   (11)).

| (16) | Den 30 juni 2011 överlämnade Tyskland till kommissionen en slutlig version av den nya omstruktureringsplanen som grundades på principöverenskommelsen (nedan kallad omstruktureringsplanen från juni 2011). |
| --- | --- |

(16)

Den 30 juni 2011 överlämnade Tyskland till kommissionen en slutlig version av den nya omstruktureringsplanen som grundades på principöverenskommelsen (nedan kallad omstruktureringsplanen från juni 2011).

| (17) | Den 28 oktober 2011 begärde Tyskland att kommissionen skulle skjuta upp fristen för när WestLB var tvunget att upphöra med ny affärsverksamhet till den 29 februari 2012 (WestLB fick enligt beslutet från maj 2009 inte inleda någon ny affärsverksamhet efter den 1 januari 2012). Denna begäran framfördes av försiktighetsskäl om beslutet från maj 2009 inte skulle komma att ersättas av ett nytt beslut senast den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

(17)

Den 28 oktober 2011 begärde Tyskland att kommissionen skulle skjuta upp fristen för när WestLB var tvunget att upphöra med ny affärsverksamhet till den 29 februari 2012 (WestLB fick enligt beslutet från maj 2009 inte inleda någon ny affärsverksamhet efter den 1 januari 2012). Denna begäran framfördes av försiktighetsskäl om beslutet från maj 2009 inte skulle komma att ersättas av ett nytt beslut senast den 1 januari 2012.

| (18) | Den 28 oktober 2011 överlämnade Tyskland utförliga upplysningar om ytterligare en stödåtgärd till förmån för WestLB i form av en andra överföring av tillgångar till EAA (nedan kallat påfyllningen). |
| --- | --- |

(18)

Den 28 oktober 2011 överlämnade Tyskland utförliga upplysningar om ytterligare en stödåtgärd till förmån för WestLB i form av en andra överföring av tillgångar till EAA (nedan kallat påfyllningen).

| (19) | Den 21 november 2011 överlämnade Tyskland uppdaterade uppgifter om omstruktureringsplanen från juni 2011. |
| --- | --- |

(19)

Den 21 november 2011 överlämnade Tyskland uppdaterade uppgifter om omstruktureringsplanen från juni 2011.

| (20) | Den 1 december [2011] överlämnade Tyskland upplysningar om storleken på det tillfälliga kortfristiga likviditetsstöd som WestLB hade beviljats fram till och med den 30 juni 2012. |
| --- | --- |

(20)

Den 1 december [2011] överlämnade Tyskland upplysningar om storleken på det tillfälliga kortfristiga likviditetsstöd som WestLB hade beviljats fram till och med den 30 juni 2012.

| (21) | Den 8 december 2011 anmälde Tyskland en slutlig åtagandekatalog till kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

Den 8 december 2011 anmälde Tyskland en slutlig åtagandekatalog till kommissionen.

| (22) | Den 13 december 2011 bekräftade Tyskland att Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (nedan kallad Helaba) skulle överta den s.k. Verbundbank, en enhet som inom ramen för omstruktureringen som ska avskiljas från WestLB. |
| --- | --- |

(22)

Den 13 december 2011 bekräftade Tyskland att Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (nedan kallad Helaba) skulle överta den s.k. Verbundbank, en enhet som inom ramen för omstruktureringen som ska avskiljas från WestLB.

II.   SAKFÖRHÅLLANDEN

1.   STÖDMOTTAGAREN

| (23) | Stödmottagare är WestLB, dvs. Landesbank Nordrhein-Westfalen med säte i Düsseldorf. Aktieägare är Sparkassenverband Westfalen-Lippe (nedan kallad SVWL), Rheinische Sparkassen- und Giroverband (nedan kallad RSGV, tillsammans kallas nedan SVWL och RSGV sparbanksföreningarna), delstaten Nordrhein-Westfalen (nedan även kallad NRW) och Landschaftsverband Rheinland (nedan kallat LVR) och Landschaftsverband Westfalen-Lippe (nedan kallat LWL). Fonden för stabilisering av det finansiella systemet i Tyskland (nedan kallad SoFFin), som förvaltas av FMSA, har ett passivt ägande i WestLB AG. |
| --- | --- |

(23)

Stödmottagare är WestLB, dvs. Landesbank Nordrhein-Westfalen med säte i Düsseldorf. Aktieägare är Sparkassenverband Westfalen-Lippe (nedan kallad SVWL), Rheinische Sparkassen- und Giroverband (nedan kallad RSGV, tillsammans kallas nedan SVWL och RSGV sparbanksföreningarna), delstaten Nordrhein-Westfalen (nedan även kallad NRW) och Landschaftsverband Rheinland (nedan kallat LVR) och Landschaftsverband Westfalen-Lippe (nedan kallat LWL). Fonden för stabilisering av det finansiella systemet i Tyskland (nedan kallad SoFFin), som förvaltas av FMSA, har ett passivt ägande i WestLB AG.

| (24) | WestLB:s viktigaste finansdata har sammanfattas i nedanstående tabell:

  Tabell 1


  WestLB:s viktigaste finansdata | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 30.6.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bokfört värde (i miljarder euro) |
| Summa tillgångar | 288,1 | 242,3 | 191,5 | 160,4 |
| Eget kapital | 3,8 | 3,7 | 4,1 | 4,2 |
| Lagstadgade kapitaltäckningskrav (SolvV) |
| Primärkapital i miljarder euro | 5,7 | 5,3 | 5,5 | 4,9 |
| Eget kapital i miljarder euro | 8,9 | 7,6 | 7,7 | 7,3 |
| Riskvägda tillgångar i miljarder euro | 88,5 | 83,0 | 48,6 | 45,4 |
| Primärkapitalkvot i % | 6,4 | 6,4 | 11,4 | 10,7 |
| Kapitaltäckningsgrad i % | 10,1 | 9,1 | 15,9 | 16,0 |
| Anställda |
| Antal anställda | 5 957 | 5 214 | 4 712 | 4 622 |
| Heltidsanställda | 5 663 | 4 971 | 4 473 | 4 376 |

(24)

WestLB:s viktigaste finansdata har sammanfattas i nedanstående tabell:

Tabell 1

WestLB:s viktigaste finansdata

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

30.6.2011

Bokfört värde (i miljarder euro)

Summa tillgångar

288,1

242,3

191,5

160,4

Eget kapital

3,8

3,7

4,1

4,2

Lagstadgade kapitaltäckningskrav (SolvV)

Primärkapital i miljarder euro

5,7

5,3

5,5

4,9

Eget kapital i miljarder euro

8,9

7,6

7,7

7,3

Riskvägda tillgångar i miljarder euro

88,5

83,0

48,6

45,4

Primärkapitalkvot i %

6,4

6,4

11,4

10,7

Kapitaltäckningsgrad i %

10,1

9,1

15,9

16,0

Anställda

Antal anställda

5 957

5 214

4 712

4 622

Heltidsanställda

5 663

4 971

4 473

4 376

| (25) | WestLB är ålagd att fungera som centralbank för sparbankerna och ska utgöra en länk till finansmarknaderna för de regionalt verksamma sparbankerna i delstaterna Nordrhein-Westfalen och Brandenburg. Banken erbjuder sina tyska och internationella kunder, som består av såväl företagskunder som institutionella och offentliga kunder, ett stort utbud av produkter och tjänster, bl.a. utlåning, skräddarsydd strukturerad finansiering, kapitalmarknadsverksamhet, kapitalförvaltning och betaltjänster. |
| --- | --- |

(25)

WestLB är ålagd att fungera som centralbank för sparbankerna och ska utgöra en länk till finansmarknaderna för de regionalt verksamma sparbankerna i delstaterna Nordrhein-Westfalen och Brandenburg. Banken erbjuder sina tyska och internationella kunder, som består av såväl företagskunder som institutionella och offentliga kunder, ett stort utbud av produkter och tjänster, bl.a. utlåning, skräddarsydd strukturerad finansiering, kapitalmarknadsverksamhet, kapitalförvaltning och betaltjänster.

| (26) | Tyngdpunkten i WestLB:s verksamhet har förändrats över tid. Ursprungligen inskränktes WestLB:s verksamhet till dess roll som girocentral för sparbanker, men banken har sedan dess mer och mer blivit en investeringsbank. Sedan 2001, då dess offentliga verksamhet skildes från dess konkurrensutsatta verksamhet, har WestLB genomgått en omstruktureringsfas (12). |
| --- | --- |

(26)

Tyngdpunkten i WestLB:s verksamhet har förändrats över tid. Ursprungligen inskränktes WestLB:s verksamhet till dess roll som girocentral för sparbanker, men banken har sedan dess mer och mer blivit en investeringsbank. Sedan 2001, då dess offentliga verksamhet skildes från dess konkurrensutsatta verksamhet, har WestLB genomgått en omstruktureringsfas (12).

| (27) | På senare tid har omfattande investeringar i strukturerade värdepapper, som fram till 2007 till viss del utfördes av okonsoliderade specialföretag, lett till stora förluster och ett stigande behov av kapital, trots att redovisningsstandarderna blev mindre strikta till följd av finanskrisen. Därför beviljade Tyskland och aktieägarna WestLB ett riskskydd för Phoenixportföljen (13) 2008 och kom i november 2009 överens om att inrätta en avvecklingsenhet (EAA) och till denna överföra tillgångar till ett nominellt värde av cirka 77,5 miljarder euro och kapital på cirka 3 miljarder euro. |
| --- | --- |

(27)

På senare tid har omfattande investeringar i strukturerade värdepapper, som fram till 2007 till viss del utfördes av okonsoliderade specialföretag, lett till stora förluster och ett stigande behov av kapital, trots att redovisningsstandarderna blev mindre strikta till följd av finanskrisen. Därför beviljade Tyskland och aktieägarna WestLB ett riskskydd för Phoenixportföljen (13) 2008 och kom i november 2009 överens om att inrätta en avvecklingsenhet (EAA) och till denna överföra tillgångar till ett nominellt värde av cirka 77,5 miljarder euro och kapital på cirka 3 miljarder euro.

2.   STÖDÅTGÄRDERNA

a.   DET FÖRSTA ÅTGÄRDSPAKETET – RISKSKYDDET FÖR PHOENIXPORTFÖLJEN

| (28) | År 2008 överförde WestLB en portfölj strukturerade värdepapper till ett specialföretag med namnet Phoenix Light, ett bolag med begränsat ansvar bildat enligt irländsk rätt, och avlägsnade därmed värdepapper (14) till ett nominellt värde av totalt cirka 23 miljarder euro ur WestLB:s balansräkning. Specialföretaget säkrades med hjälp av garantier från WestLB, som meddelades den 8 februari 2008, om täckning av eventuella betalningsinställelser på upp till 5 miljarder euro (nedan kallat riskskyddet för Phoenixportföljen), och godkändes genom beslutet från maj 2009 (15). Riskskyddet består av två separata garantier:






  — | En garanti där samliga WestLB:s aktieägare, i en utsträckning som motsvarar deras aktieinnehav, åtar sig att täcka fordringar mot Phoenix Light på upp till 2 miljarder euro. |
| --- | --- | --- |

(28)

År 2008 överförde WestLB en portfölj strukturerade värdepapper till ett specialföretag med namnet Phoenix Light, ett bolag med begränsat ansvar bildat enligt irländsk rätt, och avlägsnade därmed värdepapper (14) till ett nominellt värde av totalt cirka 23 miljarder euro ur WestLB:s balansräkning. Specialföretaget säkrades med hjälp av garantier från WestLB, som meddelades den 8 februari 2008, om täckning av eventuella betalningsinställelser på upp till 5 miljarder euro (nedan kallat riskskyddet för Phoenixportföljen), och godkändes genom beslutet från maj 2009 (15). Riskskyddet består av två separata garantier:

—

En garanti där samliga WestLB:s aktieägare, i en utsträckning som motsvarar deras aktieinnehav, åtar sig att täcka fordringar mot Phoenix Light på upp till 2 miljarder euro.

| — | En kompletterande garanti från NRW som åtar sig att täcka ytterligare fordringar mot Phoenix Light på upp till 3 miljarder euro. |
| --- | --- |

—

En kompletterande garanti från NRW som åtar sig att täcka ytterligare fordringar mot Phoenix Light på upp till 3 miljarder euro.

b.   DET ANDRA ÅTGÄRDSPAKETET – DEN FÖRSTA ÖVERFÖRINGEN AV TILLGÅNGAR TILL EAA

| (29) | Den 24 november 2009 kom Tyskland och WestLB:s aktieägare överens om de praktiska detaljerna för att inrätta en avvecklingsenhet (EAA) i enlighet med den tyska lagen om stabilisering av finansmarknaderna (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, nedan kallad FMStFG) för att kunna avknoppa en portfölj med riskexponeringar och icke-strategiska affärsområden. WestLB:s aktieägare godkände formellt avtalet den 11 december 2009. |
| --- | --- |

(29)

Den 24 november 2009 kom Tyskland och WestLB:s aktieägare överens om de praktiska detaljerna för att inrätta en avvecklingsenhet (EAA) i enlighet med den tyska lagen om stabilisering av finansmarknaderna (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, nedan kallad FMStFG) för att kunna avknoppa en portfölj med riskexponeringar och icke-strategiska affärsområden. WestLB:s aktieägare godkände formellt avtalet den 11 december 2009.

| (30) | Den första åtgärden för att överföra tillgångar (16) bestod av ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro, fortsatta garantier från WestLB:s aktieägare och en överföring av tillgångar som helst ska delas upp. Dessutom avslutades inte riskskyddet för Phoenixportföljen på 5 miljarder euro, utan skyddet överfördes till EAA. Hade riskskyddet inte överförts hade EAA behövt ytterligare kapital på 5 miljarder euro för att överta Phoenixportföljen. |
| --- | --- |

(30)

Den första åtgärden för att överföra tillgångar (16) bestod av ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro, fortsatta garantier från WestLB:s aktieägare och en överföring av tillgångar som helst ska delas upp. Dessutom avslutades inte riskskyddet för Phoenixportföljen på 5 miljarder euro, utan skyddet överfördes till EAA. Hade riskskyddet inte överförts hade EAA behövt ytterligare kapital på 5 miljarder euro för att överta Phoenixportföljen.

i)   
  SoFFins kapitaltillskott till förmån för WestLB

| (31) | För att bilda EAA var SoFFin tvunget att ge WestLB ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro (nedan kallat kapitaltillskottet). Kapitaltillskottet genomfördes i tre trancher: en den 23 december 2009 (672 miljoner euro), en den 4 januari 2010 (1,5 miljarder euro) och en den 30 april 2010 (828 miljoner euro). Kapitalet sköts till i form av ett passivt innehav, som efter den 1 juli 2010 kan omvandlas till stamaktier. Enligt avtalet får SoFFin inte inneha en majoritet av aktierna i företaget. |
| --- | --- |

(31)

För att bilda EAA var SoFFin tvunget att ge WestLB ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro (nedan kallat kapitaltillskottet). Kapitaltillskottet genomfördes i tre trancher: en den 23 december 2009 (672 miljoner euro), en den 4 januari 2010 (1,5 miljarder euro) och en den 30 april 2010 (828 miljoner euro). Kapitalet sköts till i form av ett passivt innehav, som efter den 1 juli 2010 kan omvandlas till stamaktier. Enligt avtalet får SoFFin inte inneha en majoritet av aktierna i företaget.

| (32) | Enligt avtalsvillkoren betalas en årlig ersättning på 10 % för det passiva ägandet om WestLB uppvisar en tillräckligt stor vinst under året enligt HGB (17). Vid en förlust betalas ingen ersättning ut, och det passiva ägandet bidrar på samma villkor till att täcka förlusten. Sedan tillskottet av det passiva ägandet har WestLB enligt HGB antingen uppvisat förlust (2009) eller inte uppvisat någon vinst (2010). Därför har hittills ingen ersättning betalats ut, och det passiva ägandet har bidragit till att täcka förluster på cirka 1 miljard euro. |
| --- | --- |

(32)

Enligt avtalsvillkoren betalas en årlig ersättning på 10 % för det passiva ägandet om WestLB uppvisar en tillräckligt stor vinst under året enligt HGB (17). Vid en förlust betalas ingen ersättning ut, och det passiva ägandet bidrar på samma villkor till att täcka förlusten. Sedan tillskottet av det passiva ägandet har WestLB enligt HGB antingen uppvisat förlust (2009) eller inte uppvisat någon vinst (2010). Därför har hittills ingen ersättning betalats ut, och det passiva ägandet har bidragit till att täcka förluster på cirka 1 miljard euro.

ii)   
  Aktieägarnas garantier

| (33) | Samtidigt som EAA bildades garanterade WestLB:s aktieägare att de skulle täcka de förluster som uppstod till följd av överföringen av tillgångar. Alla EAA:s förluster som överstiger det överförda kapitalet måste enligt lagen om inrättandet av en marknadsstabiliseringsfond (nedan kallad FMStFG) täckas av WestLB:s aktieägare och av FMSA. |
| --- | --- |

(33)

Samtidigt som EAA bildades garanterade WestLB:s aktieägare att de skulle täcka de förluster som uppstod till följd av överföringen av tillgångar. Alla EAA:s förluster som överstiger det överförda kapitalet måste enligt lagen om inrättandet av en marknadsstabiliseringsfond (nedan kallad FMStFG) täckas av WestLB:s aktieägare och av FMSA.

| (34) | Därför beviljade WestLB:s aktieägare en uttrycklig garanti på totalt 1 miljard euro, fördelat på NRW (482 miljoner euro), sparbanksföreningarna (501 miljoner euro), LVR och LWL (17 miljoner euro). Mot bakgrund av att det eventuellt kunde bli nödvändigt att täcka ytterligare förluster kom WestLB:s aktieägare överens om att begränsa RSGV:s och WLSGV:s skyldigheter till en ersättning av förluster på upp till 4 miljarder euro. Med tanke på den garanti på 501 miljoner euro som sparbanksföreningarna har beviljat begränsas således RSGV:s och WLSGV:s del av ansvaret för att täcka förlusterna till högst 4,5 miljarder euro. För tillhandahålla dessa 4 miljarder euro kan RSVG och WLSGV under en period av 25 år bygga upp lämpliga reserver för denna skyldighet. De eventuella förluster som överstiger såväl EAA:s eget kapital som garantierna ska bäras av FMSA och NRW (18). |
| --- | --- |

(34)

Därför beviljade WestLB:s aktieägare en uttrycklig garanti på totalt 1 miljard euro, fördelat på NRW (482 miljoner euro), sparbanksföreningarna (501 miljoner euro), LVR och LWL (17 miljoner euro). Mot bakgrund av att det eventuellt kunde bli nödvändigt att täcka ytterligare förluster kom WestLB:s aktieägare överens om att begränsa RSGV:s och WLSGV:s skyldigheter till en ersättning av förluster på upp till 4 miljarder euro. Med tanke på den garanti på 501 miljoner euro som sparbanksföreningarna har beviljat begränsas således RSGV:s och WLSGV:s del av ansvaret för att täcka förlusterna till högst 4,5 miljarder euro. För tillhandahålla dessa 4 miljarder euro kan RSVG och WLSGV under en period av 25 år bygga upp lämpliga reserver för denna skyldighet. De eventuella förluster som överstiger såväl EAA:s eget kapital som garantierna ska bäras av FMSA och NRW (18).

iii)   
  Den första överföringen av tillgångar

| (35) | Överföringen av giftiga och icke-strategiska tillgångar (och skulder) skedde i två steg. I ett första steg överfördes värdepapper (särskilt mezzaninpapper och andra strukturerade värdepapper) till ett totalt bokfört värde på cirka 6,2 miljarder euro och skulder till ett bokfört värde på cirka 5,5 miljarder euro till EAA inom ramen för en uppdelning som hade förtecknats i handelsregistret den 23 december 2009 (19). I ett andra steg överfördes den 30 april 2010 de resterande portföljerna var för sig eller tillsammans till EAA (20). |
| --- | --- |

(35)

Överföringen av giftiga och icke-strategiska tillgångar (och skulder) skedde i två steg. I ett första steg överfördes värdepapper (särskilt mezzaninpapper och andra strukturerade värdepapper) till ett totalt bokfört värde på cirka 6,2 miljarder euro och skulder till ett bokfört värde på cirka 5,5 miljarder euro till EAA inom ramen för en uppdelning som hade förtecknats i handelsregistret den 23 december 2009 (19). I ett andra steg överfördes den 30 april 2010 de resterande portföljerna var för sig eller tillsammans till EAA (20).

| (36) | Transaktionen var utformad på ett sådant sätt att WestLB retroaktivt gynnades av överföringen. Det bokförda värdet på de värdepapper som överfördes den 23 december 2009 fastställdes på grundval av överföringsbalansdagen (den 31 december 2008/den 1 januari 2009), medan det bokförda värdet för de resterande delar av portföljen som överfördes den 30 april 2010 beräknades på grundval av överföringsbalansdagen (den 31 december 2009/den 1 januari 2010). |
| --- | --- |

(36)

Transaktionen var utformad på ett sådant sätt att WestLB retroaktivt gynnades av överföringen. Det bokförda värdet på de värdepapper som överfördes den 23 december 2009 fastställdes på grundval av överföringsbalansdagen (den 31 december 2008/den 1 januari 2009), medan det bokförda värdet för de resterande delar av portföljen som överfördes den 30 april 2010 beräknades på grundval av överföringsbalansdagen (den 31 december 2009/den 1 januari 2010).

| (37) | Portföljen består av tillgångar till ett nominellt värde av 77 miljarder euro (bokfört värde den 31 december 2009 på 68,117 miljarder euro (21)) och utgörs av en rad olika kreditinstrument, vanliga lån (22), strukturerade värdepapper och derivat. Portföljen består även av skulder på 22,1 miljarder euro som omfattas av äldre regler (s.k. grandfathering) som bokförts enligt det s.k. uppdelningsavtalet. Tre grundläggande typer av tillgångar överfördes till EAA:






  — | Portföljen med strukturerade värdepapper, som omfattar Phoenixportföljen (22,9 miljarder euro), portföljen European Super Senior (2,8 miljarder euro) och andra värdepapper med bakomliggande tillgångar (Asset-Backed-Securities, nedan kallade ABS) (3,4 miljarder euro). |
| --- | --- | --- |

(37)

Portföljen består av tillgångar till ett nominellt värde av 77 miljarder euro (bokfört värde den 31 december 2009 på 68,117 miljarder euro (21)) och utgörs av en rad olika kreditinstrument, vanliga lån (22), strukturerade värdepapper och derivat. Portföljen består även av skulder på 22,1 miljarder euro som omfattas av äldre regler (s.k. grandfathering) som bokförts enligt det s.k. uppdelningsavtalet. Tre grundläggande typer av tillgångar överfördes till EAA:

—

Portföljen med strukturerade värdepapper, som omfattar Phoenixportföljen (22,9 miljarder euro), portföljen European Super Senior (2,8 miljarder euro) och andra värdepapper med bakomliggande tillgångar (Asset-Backed-Securities, nedan kallade ABS) (3,4 miljarder euro).

| — | Värdepappersportföljen med obligationer (17,7 miljarder euro), som delvis är säkrade genom negativa kreditswappar (Credit Default Swaps, nedan kallade CDS) (så kallad Negative Basis Trade) (23), |
| --- | --- |

—

Värdepappersportföljen med obligationer (17,7 miljarder euro), som delvis är säkrade genom negativa kreditswappar (Credit Default Swaps, nedan kallade CDS) (så kallad Negative Basis Trade) (23),

| — | Kreditportföljen, som omfattar krediter och (inte bokförda) kreditåtaganden till ett nominellt värde av totalt cirka 30,6 miljarder euro och som utgörs av kvarvarande exponeringar från WestLB:s olika verksamheter och driftställen. |
| --- | --- |

—

Kreditportföljen, som omfattar krediter och (inte bokförda) kreditåtaganden till ett nominellt värde av totalt cirka 30,6 miljarder euro och som utgörs av kvarvarande exponeringar från WestLB:s olika verksamheter och driftställen.

Dessutom var tillgångarna delvis föremål för derivathandel (dvs. en ränte- och/eller valutaswapp är knuten till värdepapperet eller krediten). Vissa rena CDS-exponeringar överfördes och utgör andelen derivat i portföljen.

| (38) | Medan några av tillgångarna, utgivarna, motparterna eller delmarknaderna kunde klassificeras som värdeminskade respektive störda, var detta i många fall inte möjligt. Tyskland har klassificerat 4,2 miljarder euro (cirka 6 % av de totala tillgångarna) som ”likvida medel”, vilket betyder att de fortfarande tillhör fungerande marknader (24). |
| --- | --- |

(38)

Medan några av tillgångarna, utgivarna, motparterna eller delmarknaderna kunde klassificeras som värdeminskade respektive störda, var detta i många fall inte möjligt. Tyskland har klassificerat 4,2 miljarder euro (cirka 6 % av de totala tillgångarna) som ”likvida medel”, vilket betyder att de fortfarande tillhör fungerande marknader (24).

| (39) | När EAA bildades hade det nettotillgångar på totalt 3,267 miljarder euro. Dessa tillgångar bestod i sin tur av 3 miljarder euro i kapital och av 267 miljoner euro i form av en intern skuld till följd av kreditlänkade obligationer (CLN) inom portföljen European Super Senior. |
| --- | --- |

(39)

När EAA bildades hade det nettotillgångar på totalt 3,267 miljarder euro. Dessa tillgångar bestod i sin tur av 3 miljarder euro i kapital och av 267 miljoner euro i form av en intern skuld till följd av kreditlänkade obligationer (CLN) inom portföljen European Super Senior.

| (40) | För att kunna förvalta tillgångarna ingick EAA och WestLB ett serviceavtal för en period av tre år. Inom ramen för detta avtal tillhandahåller WestLB portföljförvaltningstjänster till EAA. Huvudsyftet är att hela portföljen så småningom ska upplösas och riskerna minimeras. Inledningsvis är WestLB EAA:s enda refinansierings- och derivatmotpart. |
| --- | --- |

(40)

För att kunna förvalta tillgångarna ingick EAA och WestLB ett serviceavtal för en period av tre år. Inom ramen för detta avtal tillhandahåller WestLB portföljförvaltningstjänster till EAA. Huvudsyftet är att hela portföljen så småningom ska upplösas och riskerna minimeras. Inledningsvis är WestLB EAA:s enda refinansierings- och derivatmotpart.

iv)   
  Värdering av tillgångarna

| (41) | Tyskland gjorde en värdering av båda delarna av den avknoppade portföljen, den första delen på balansdagen den 30 september 2009 och den andra delen på balansdagen den 31 mars 2010 (se tabell 2 för en översikt). Enligt Tysklands uppgifter uppgick det verkliga ekonomiska värdet av de totala tillgångarna till 62,727 miljarder euro, vilket låg 5,389 miljarder euro under tillgångarnas bokförda värde (25). Både Blackrock (26) och Deutsche Bundesbank (27) betecknade denna värdering som tillräckligt försiktig. För fastställa storleken på det beviljade statliga stödet drog Tyskland av skillnaden mellan det verkliga värdet och det bokförda värdet (5,389 miljarder euro) från EAA:s startkapital (28) (3,267 miljarder euro, skillnaden mellan de bokförda tillgångarna och skulderna), vilket resulterade i en nettodifferens mellan överföringsvärdet och det verkliga ekonomiska värdet på 2,123 miljarder euro. |
| --- | --- |

(41)

Tyskland gjorde en värdering av båda delarna av den avknoppade portföljen, den första delen på balansdagen den 30 september 2009 och den andra delen på balansdagen den 31 mars 2010 (se tabell 2 för en översikt). Enligt Tysklands uppgifter uppgick det verkliga ekonomiska värdet av de totala tillgångarna till 62,727 miljarder euro, vilket låg 5,389 miljarder euro under tillgångarnas bokförda värde (25). Både Blackrock (26) och Deutsche Bundesbank (27) betecknade denna värdering som tillräckligt försiktig. För fastställa storleken på det beviljade statliga stödet drog Tyskland av skillnaden mellan det verkliga värdet och det bokförda värdet (5,389 miljarder euro) från EAA:s startkapital (28) (3,267 miljarder euro, skillnaden mellan de bokförda tillgångarna och skulderna), vilket resulterade i en nettodifferens mellan överföringsvärdet och det verkliga ekonomiska värdet på 2,123 miljarder euro.

| (42) | I likhet med Tyskland koncentrerade kommissionen sig i sin beräkning av stödbeloppet på nettodifferensen mellan överföringsvärdet och de överförda tillgångarnas och skuldernas verkliga ekonomiska värde (nedan kallat transferdeltavärdet). |
| --- | --- |

(42)

I likhet med Tyskland koncentrerade kommissionen sig i sin beräkning av stödbeloppet på nettodifferensen mellan överföringsvärdet och de överförda tillgångarnas och skuldernas verkliga ekonomiska värde (nedan kallat transferdeltavärdet).

| (43) | Kommissionen gjorde i samarbete med externa experter (Société Générale, Bangert Research och professor Wim Schoutens) en bedömning av Tysklands värdering. Resultatet av bedömningen, som närmare beskrivs i beslutet från november 2010 (29), ledde till slutsatsen att transferdeltavärdet vid en försiktig beräkning låg 1,606 miljarder euro högre än vad Tyskland hade angett (5,389 miljarder euro). Det verkliga ekonomiska värdet på 6,949 miljarder euro låg med andra ord under överföringsvärdet (30). Vid värderingen av vissa låns verkliga ekonomiska värde noterade experterna vissa skillnader, särskilt på delportföljsnivå (för den totala värdepappersportföljen cirka 600 miljoner euro), vilket tillskrevs en avvikande uppskattning av hur stora störningarna var på dessa marknader. Till skillnad från WestLB klassificerade exempelvis experterna flera marknader för vanliga lån som fungerande marknader, så att marknadsvärdet följaktligen antogs vara det verkliga ekonomiska värdet. För det andra konstaterades skillnader i samband med de lån som WestLB hade överfört, vilket berodde på stora skillnader vid värderingen av förlustandelen vid fallissemang (LGD) (i hela kreditportföljen på 1 miljard euro). Stora skillnader konstaterades även i fråga om vissa delkategorier av portföljen med strukturerade värdepapper, men nettoeffekterna av dessa verkar ha kompenserats. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen gjorde i samarbete med externa experter (Société Générale, Bangert Research och professor Wim Schoutens) en bedömning av Tysklands värdering. Resultatet av bedömningen, som närmare beskrivs i beslutet från november 2010 (29), ledde till slutsatsen att transferdeltavärdet vid en försiktig beräkning låg 1,606 miljarder euro högre än vad Tyskland hade angett (5,389 miljarder euro). Det verkliga ekonomiska värdet på 6,949 miljarder euro låg med andra ord under överföringsvärdet (30). Vid värderingen av vissa låns verkliga ekonomiska värde noterade experterna vissa skillnader, särskilt på delportföljsnivå (för den totala värdepappersportföljen cirka 600 miljoner euro), vilket tillskrevs en avvikande uppskattning av hur stora störningarna var på dessa marknader. Till skillnad från WestLB klassificerade exempelvis experterna flera marknader för vanliga lån som fungerande marknader, så att marknadsvärdet följaktligen antogs vara det verkliga ekonomiska värdet. För det andra konstaterades skillnader i samband med de lån som WestLB hade överfört, vilket berodde på stora skillnader vid värderingen av förlustandelen vid fallissemang (LGD) (i hela kreditportföljen på 1 miljard euro). Stora skillnader konstaterades även i fråga om vissa delkategorier av portföljen med strukturerade värdepapper, men nettoeffekterna av dessa verkar ha kompenserats.

| (44) | Tyskland överlämnade dessutom potentiella minusposter och argument för att visa att transferdeltavärdet var lägre än noll.
  Följande tabell från beslutet från november 2010 innehåller en sammanfattning av resultatet för varje delportfölj.

  Tabell 2


  Resultat av den första överföringen av tillgångar enligt beslutet från november 2010 | Tysklands ståndpunkt | | Kommissionens ståndpunkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Överförd portfölj | Bokfört värde dec. (överföringsv ärde) | WestLB dec. verkligt ekonomiskt värde "härlett" | WestLB dec. verkligt ekonomiskt värde – överföringsvärde "härlett" | EU-expert dec. verkligt ekonomiskt värde uppskattning | EU-expert verkligt ekonomiskt värde – överföringsvärde uppskattning |
| Portfölj med strukturerade värdepapper | Phoenix | 22 764 | 20 323 | (2 441) | 1 786 | (2 978) |
| European Super Seniors | 2 918 | 1 751 | (1 167) | 2 276 | (642) |
| Andra ABS | 3 188 | 3 182 | (6) | 3 178 | (10) |
| Värdepappersportfölj | Obligationer | 16 501 | 16 323 | (178) | 15 762 | (739) |
| Banque D'Orsay-portföljen | 2 749 | 2 733 | (16) | 2 770 | 21 |
| CDS och derivat | (65) | (45) | 20 | (102) | (37) |
| Kreditportfölj | Utnyttjade positioner | 20 061 | 18 666 | (1 395) | 17 807 | (2 254) |
| Outnyttjade kreditmöjlighet | — | (205) | (205) | (310) | (310) |
| Summa | 68 116 | 62 727 | (5 389) | 61 167 | (6 949) |
| Källa | 22 febr. 2010 | 8 juli 2010 | 8 juli 2010 | 23 sept. 2010 | 23 sept. 2010 |
| Minusposter | | | |
| EAA:s kapital (skillnaden mellan överföringsvärdet för tillgångarna och skulderna) | 3 267 | | 3 267 |
| Överföring av skulder som omfattas av äldre regler | 882 | | i. u. |
| Framtida kassaflöden från den överförda portföljen | 880 | | i. u. |
| Överföring av kreditlänkade obligationer | 268 | | 268 |
| Korrigering för förväntad förlust från outnyttjade kreditmöjligheter | 205 | | i. u. |
| Korrigering för förväntad förlust från diskontering | 75 | | i. u. |
| Totalt "transferdeltavärde" = överföringspris – verkligt ekonomiskt värde – avdrag | – 188 | | 3 414 |

(44)

Tyskland överlämnade dessutom potentiella minusposter och argument för att visa att transferdeltavärdet var lägre än noll.

Följande tabell från beslutet från november 2010 innehåller en sammanfattning av resultatet för varje delportfölj.

Tabell 2

Resultat av den första överföringen av tillgångar enligt beslutet från november 2010

Tysklands ståndpunkt

Kommissionens ståndpunkt

Överförd portfölj

Bokfört värde dec. (överföringsv ärde)

WestLB dec. verkligt ekonomiskt värde "härlett"

WestLB dec. verkligt ekonomiskt värde – överföringsvärde "härlett"

EU-expert dec. verkligt ekonomiskt värde uppskattning

EU-expert verkligt ekonomiskt värde – överföringsvärde uppskattning

Portfölj med strukturerade värdepapper

Phoenix

22 764

20 323

(2 441)

1 786

(2 978)

European Super Seniors

2 918

1 751

(1 167)

2 276

(642)

Andra ABS

3 188

3 182

(6)

3 178

(10)

Värdepappersportfölj

Obligationer

16 501

16 323

(178)

15 762

(739)

Banque D'Orsay-portföljen

2 749

2 733

(16)

2 770

21

CDS och derivat

(65)

(45)

20

(102)

(37)

Kreditportfölj

Utnyttjade positioner

20 061

18 666

(1 395)

17 807

(2 254)

Outnyttjade kreditmöjlighet

—

(205)

(205)

(310)

(310)

Summa

68 116

62 727

(5 389)

61 167

(6 949)

Källa

22 febr. 2010

8 juli 2010

8 juli 2010

23 sept. 2010

23 sept. 2010

Minusposter

EAA:s kapital (skillnaden mellan överföringsvärdet för tillgångarna och skulderna)

3 267

3 267

Överföring av skulder som omfattas av äldre regler

882

i. u.

Framtida kassaflöden från den överförda portföljen

880

i. u.

Överföring av kreditlänkade obligationer

268

268

Korrigering för förväntad förlust från outnyttjade kreditmöjligheter

205

i. u.

Korrigering för förväntad förlust från diskontering

75

i. u.

Totalt "transferdeltavärde" = överföringspris – verkligt ekonomiskt värde – avdrag

– 188

3 414

c.   DET TREDJE ÅTGÄRDSPAKETET – LIKVIDATIONSÅTGÄRDERNA

| (45) | I omstruktureringsplanen från juni 2011 presenteras en kontrollerad avveckling av WestLB, för vilken det krävs en rad undsättningsåtgärder. För det första planerar Tyskland att överföra WestLB:s resterande tillgångar och skulder till EAA. För det andra planerar man att ersätta kapital, överta WestLB:s och i förekommande fall dess efterföljares (nedan kallad SPM-Bank) driftskostnader och likvidationskostnader. För det tredje planerar man att vidta lämpliga åtgärder för att trygga likviditeten under omvandlingsfasen. |
| --- | --- |

(45)

I omstruktureringsplanen från juni 2011 presenteras en kontrollerad avveckling av WestLB, för vilken det krävs en rad undsättningsåtgärder. För det första planerar Tyskland att överföra WestLB:s resterande tillgångar och skulder till EAA. För det andra planerar man att ersätta kapital, överta WestLB:s och i förekommande fall dess efterföljares (nedan kallad SPM-Bank) driftskostnader och likvidationskostnader. För det tredje planerar man att vidta lämpliga åtgärder för att trygga likviditeten under omvandlingsfasen.

i)   
  Den andra överföringen av tillgångar till EAA

| (46) | I omstruktureringsplanen från 2011 planeras en fortsatt överföring av resterande tillgångar och skulder, inklusive exponeringar och derivat utanför balansräkningen, från WestLB till EAA (nedan kallad den andra överföringen av tillgångar). Samtliga WestLB:s tillgångar och skulder, som antingen har sålts till tredje part eller har blivit en del av Verbundbank, kommer den 30 juni 2012 att övertas av EAA (31). Efter överföringen kommer WestLB inte att ha några banktillgångar där man själv står för risken (med undantag av det egna kapitalet i SPM-Bank). |
| --- | --- |

(46)

I omstruktureringsplanen från 2011 planeras en fortsatt överföring av resterande tillgångar och skulder, inklusive exponeringar och derivat utanför balansräkningen, från WestLB till EAA (nedan kallad den andra överföringen av tillgångar). Samtliga WestLB:s tillgångar och skulder, som antingen har sålts till tredje part eller har blivit en del av Verbundbank, kommer den 30 juni 2012 att övertas av EAA (31). Efter överföringen kommer WestLB inte att ha några banktillgångar där man själv står för risken (med undantag av det egna kapitalet i SPM-Bank).

| (47) | Hela portföljen diskuterades med kommissionen och sammanfattades sedan av Tyskland på grundval av följande detaljerade siffror:

  Tabell 3


  Resultatet av den andra överföringen av tillgångar (miljarder euro)









  Portfölj (32) | Bokfört värde enligt HGB | Portföljens marknadsvärde | Skillnad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillgångar | [120–150] (33) | [120–150] | [0,8–1,3] |
| Skulder | [120–150] | [120–150] | [0,2–0,5] |
| Summa | | | [1,0–1,8] |

(47)

Hela portföljen diskuterades med kommissionen och sammanfattades sedan av Tyskland på grundval av följande detaljerade siffror:

Tabell 3

Resultatet av den andra överföringen av tillgångar (miljarder euro)

Portfölj (32)

Bokfört värde enligt HGB

Portföljens marknadsvärde

Skillnad

Tillgångar

[120–150] (33)

[120–150]

[0,8–1,3]

Skulder

[120–150]

[120–150]

[0,2–0,5]

Summa

[1,0–1,8]

| (48) | Vad gäller marknadsvärdet på de tillgångar och skulder som är föremål för den andra överföringen av tillgångar till EAA konstaterar Tyskland att marknadsvärdet är högre än de värden som anges i tabell 3. Tyskland uppger bland annat att marknadsvärdet på tillgångarna uppgår till totalt [120–150] miljarder euro och marknadsvärdet på skulderna till [120–150] miljarder euro. Tyskland hävdar att WestLB:s resterande portfölj redan sanerades genom den första överföringen och endast innehåller tillgångar som verkligen kan återvinnas. Tyskland bekräftar i synnerhet att portföljen uteslutande består av värdepapper och derivat, som ska värderas till sitt respektive marknadsvärde, respektive lån och andra finansiella instrument, för vilka det inte finns någon etablerad marknad och som därför ska värderas enligt den diskonterade kassaflödesmetoden. Portföljen består endast i begränsad omfattning (mindre än 1 miljard euro) av värdepapper som kan klassificeras som internationell statsfinansiering eller internationella statspapper. |
| --- | --- |

(48)

Vad gäller marknadsvärdet på de tillgångar och skulder som är föremål för den andra överföringen av tillgångar till EAA konstaterar Tyskland att marknadsvärdet är högre än de värden som anges i tabell 3. Tyskland uppger bland annat att marknadsvärdet på tillgångarna uppgår till totalt [120–150] miljarder euro och marknadsvärdet på skulderna till [120–150] miljarder euro. Tyskland hävdar att WestLB:s resterande portfölj redan sanerades genom den första överföringen och endast innehåller tillgångar som verkligen kan återvinnas. Tyskland bekräftar i synnerhet att portföljen uteslutande består av värdepapper och derivat, som ska värderas till sitt respektive marknadsvärde, respektive lån och andra finansiella instrument, för vilka det inte finns någon etablerad marknad och som därför ska värderas enligt den diskonterade kassaflödesmetoden. Portföljen består endast i begränsad omfattning (mindre än 1 miljard euro) av värdepapper som kan klassificeras som internationell statsfinansiering eller internationella statspapper.

| (49) | Efter samråd med kommissionen hävdade Tyskland likväl att blotta storleken på hela portföljen gjorde att man för vissa delar av portföljen, nämligen för kreditportföljen och andra jämförbara illikvida tillgångar på cirka [40–70] miljarder euro, var tvungen att ta hänsyn till en portföljeffekt. Om WestLB verkligen var tvungen av sälja hela portföljen senast den 30 juni 2012 skulle ett allt för stort utbud påverka det enskilda marknadsvärdet. På grundval av den information som erhållits ansåg Tyskland att man i så fall skulle beräkna portföljens marknadsvärde genom att göra ett påslag på 2–5 % på det enskilda marknadsvärdet. |
| --- | --- |

(49)

Efter samråd med kommissionen hävdade Tyskland likväl att blotta storleken på hela portföljen gjorde att man för vissa delar av portföljen, nämligen för kreditportföljen och andra jämförbara illikvida tillgångar på cirka [40–70] miljarder euro, var tvungen att ta hänsyn till en portföljeffekt. Om WestLB verkligen var tvungen av sälja hela portföljen senast den 30 juni 2012 skulle ett allt för stort utbud påverka det enskilda marknadsvärdet. På grundval av den information som erhållits ansåg Tyskland att man i så fall skulle beräkna portföljens marknadsvärde genom att göra ett påslag på 2–5 % på det enskilda marknadsvärdet.

| (50) | Enligt omstruktureringsplanen från juni 2011 kunde den andra överföringen av tillgångar till EAA omfatta WestImmo, som för att förbättra sin egen ställning på marknaden kommer att överföra tillgångar till EAA. WestImmo kommer i fortsättningen endast att bedriva pantbrevsverksamhet under namnet Pfandbriefbank (preliminär arbetsbeskrivning). Mot bakgrund av förverkligandet av dessa planer skulle en stor del av WestImmos tillgångar och skulder kunna avskiljas och överföras till EAA under första halvåret 2012. Denna s.k. Carve-out-portfölj skulle uppgå till cirka [5–10] miljarder euro och – på delportföljnivå – omfatta en portfölj med kommersiella fastigheter utan säkerhet, en portfölj med tillgångar i Japan och en portfölj med obligationer och hypotekslån till privatkunder på [2–4] miljarder euro som redan gemensamt hade överförts till EAA inom ramen för den första överföringen och som för tillfället fungerar som säkerhet i en pantbrevspool. Efter överföringen kommer WestImmo att bli en betydligt mindre bank och inledningsvis ha tillgångar på cirka [16–23] miljarder euro. Kan Westimmo inte avyttras före den 30 juni 2012 kommer även dessa resterande tillgångar att överföras till EAA. Därför måste hänsyn även tas till det belopp som anges i skäl 51. |
| --- | --- |

(50)

Enligt omstruktureringsplanen från juni 2011 kunde den andra överföringen av tillgångar till EAA omfatta WestImmo, som för att förbättra sin egen ställning på marknaden kommer att överföra tillgångar till EAA. WestImmo kommer i fortsättningen endast att bedriva pantbrevsverksamhet under namnet Pfandbriefbank (preliminär arbetsbeskrivning). Mot bakgrund av förverkligandet av dessa planer skulle en stor del av WestImmos tillgångar och skulder kunna avskiljas och överföras till EAA under första halvåret 2012. Denna s.k. Carve-out-portfölj skulle uppgå till cirka [5–10] miljarder euro och – på delportföljnivå – omfatta en portfölj med kommersiella fastigheter utan säkerhet, en portfölj med tillgångar i Japan och en portfölj med obligationer och hypotekslån till privatkunder på [2–4] miljarder euro som redan gemensamt hade överförts till EAA inom ramen för den första överföringen och som för tillfället fungerar som säkerhet i en pantbrevspool. Efter överföringen kommer WestImmo att bli en betydligt mindre bank och inledningsvis ha tillgångar på cirka [16–23] miljarder euro. Kan Westimmo inte avyttras före den 30 juni 2012 kommer även dessa resterande tillgångar att överföras till EAA. Därför måste hänsyn även tas till det belopp som anges i skäl 51.

| (51) | Den s.k. Carve-out-portföljen diskuterades med kommissionen och lades sedan fram av Tyskland grundat på detaljerade uppgifter. Den kan sammanfattas på följande sätt:

  Tabell 4


  Värdering av WestImmos tillgångar i form av den s.k. Carve-out-portföljen (i miljarder euro)









  Portfölj | Bokfört värde enligt HGB | Marknadsvärde | Skillnad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Internationella fastigheter | [3,5–4,0] | [3,0–4,0] | [0,1–0,4] |
| Tyska fastigheter | [1,1–1,6] | [1,1–1,6] | [0,01–0,05] |
| Portfölj med statsobligationer till fast ränta | [0,7–1,3] | [0,5–1,25] | [0,1–0,3] |
| Summa | [5,3–6,9] | [4,6–6,85] | [0,3–0,8] |

(51)

Den s.k. Carve-out-portföljen diskuterades med kommissionen och lades sedan fram av Tyskland grundat på detaljerade uppgifter. Den kan sammanfattas på följande sätt:

Tabell 4

Värdering av WestImmos tillgångar i form av den s.k. Carve-out-portföljen (i miljarder euro)

Portfölj

Bokfört värde enligt HGB

Marknadsvärde

Skillnad

Internationella fastigheter

[3,5–4,0]

[3,0–4,0]

[0,1–0,4]

Tyska fastigheter

[1,1–1,6]

[1,1–1,6]

[0,01–0,05]

Portfölj med statsobligationer till fast ränta

[0,7–1,3]

[0,5–1,25]

[0,1–0,3]

Summa

[5,3–6,9]

[4,6–6,85]

[0,3–0,8]

| (52) | Tyskland förklarade ingående varför värderingen av tillgångarna i WestImmos s.k. Carve-out-portfölj bör betraktas som tillräckligt försiktig. Tyskland uppgav 1) att cirka en tredjedel av portföljen bestod av kortfristiga exponeringar, 2) att de underliggande säkerheterna var stabila och 3) att värderingen av tillgångarna hade skett nyligen. |
| --- | --- |

(52)

Tyskland förklarade ingående varför värderingen av tillgångarna i WestImmos s.k. Carve-out-portfölj bör betraktas som tillräckligt försiktig. Tyskland uppgav 1) att cirka en tredjedel av portföljen bestod av kortfristiga exponeringar, 2) att de underliggande säkerheterna var stabila och 3) att värderingen av tillgångarna hade skett nyligen.

| (53) | WestLB planerar dessutom att avyttra WestImmos pantbrevsbank senast den 30 juni 2012. Lyckas inte avyttringen måste samtliga WestImmos tillgångar och skulder överföras till EAA. Det uppskattade riskrelevanta redovisade värdet (inklusive Carve-out-portföljen) uppgick i juni 2011 till [20–26] miljarder euro. Denna portfölj består i huvudsak av hypotekslån för kommersiella fastigheter och till privatkunder. Enligt Tyskland täcktes stora delar av den ursprungliga portföljen redan av den första överföringen av tillgångar av urvalsprocessen för påfyllning, vilket innebar att den resterande delen har sanerats och marknadsvärdet motsvarar det bokförda värdet. Dessutom användes portföljen med kommersiella fastigheter i första hand för emittering av pantbrev och har därmed ett marknadsvärde som räcker för att täcka överföringsvärdet. |
| --- | --- |

(53)

WestLB planerar dessutom att avyttra WestImmos pantbrevsbank senast den 30 juni 2012. Lyckas inte avyttringen måste samtliga WestImmos tillgångar och skulder överföras till EAA. Det uppskattade riskrelevanta redovisade värdet (inklusive Carve-out-portföljen) uppgick i juni 2011 till [20–26] miljarder euro. Denna portfölj består i huvudsak av hypotekslån för kommersiella fastigheter och till privatkunder. Enligt Tyskland täcktes stora delar av den ursprungliga portföljen redan av den första överföringen av tillgångar av urvalsprocessen för påfyllning, vilket innebar att den resterande delen har sanerats och marknadsvärdet motsvarar det bokförda värdet. Dessutom användes portföljen med kommersiella fastigheter i första hand för emittering av pantbrev och har därmed ett marknadsvärde som räcker för att täcka överföringsvärdet.

| (54) | Beträffande överföringen av WestImmos tillgångar och den andra överföringen av WestLB:s tillgångar hävdade Tyskland dessutom att tillgångarnas verkliga ekonomiska värde måste motsvara överföringsvärdet. |
| --- | --- |

(54)

Beträffande överföringen av WestImmos tillgångar och den andra överföringen av WestLB:s tillgångar hävdade Tyskland dessutom att tillgångarnas verkliga ekonomiska värde måste motsvara överföringsvärdet.

ii)   
  Det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank

| (55) | Enligt principöverenskommelsen ska NRW den 30 juni 2012 överta hela ägandet och det fulla ansvaret för WestLB. Eftersom WestLB inom ramen för omstruktureringen ska betala tillbaka 1 miljard av SoFFin:s passiva ägande, måste denna del av kapitalet ersättas. NRW har därför gått med på att i överensstämmelse med principöverenskommelsen (34) i gengäld skapa ett kompletterande kapitalinstrument på 1 miljard euro (nedan kallat det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank). |
| --- | --- |

(55)

Enligt principöverenskommelsen ska NRW den 30 juni 2012 överta hela ägandet och det fulla ansvaret för WestLB. Eftersom WestLB inom ramen för omstruktureringen ska betala tillbaka 1 miljard av SoFFin:s passiva ägande, måste denna del av kapitalet ersättas. NRW har därför gått med på att i överensstämmelse med principöverenskommelsen (34) i gengäld skapa ett kompletterande kapitalinstrument på 1 miljard euro (nedan kallat det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank).

iii)   
  Övertagande av ytterligare drifts- och likvidationskostnader hos SPM-Bank

| (56) | I omstruktureringsplanen från juni 2011 angavs två olika scenarier för WestLB/SPM-Bank, ett grundscenario (”Base Case”) och ett alternativt scenario (”Bad Case”). I grundscenariot beräknades driftsförlusterna och likvidationskostnaderna för likvidationen av SPM-Bank under en femårsperiod (omvandlingskostnader) inklusive övertagandet av pensionsskyldigheter till totalt [3–6] miljarder euro. I det alternativa scenariot, som grundades på andra antaganden beträffande minskningen av personalstyrkan, storleken på nödvändiga nedskrivningar av fastigheter och it-investeringar, pensionsskyldigheter och andra avvecklingskostnader, beräknades förlusten under femårsperioden till totalt [4–7] miljarder euro. NRW övertar hela ägandet av och det fulla ansvaret för WestLB. Såväl i grundscenariot som i det alternativa scenariot utgår man från att det kapitalinstrument på 1 miljard euro som NRW tillhandahåller kommer att uttömmas. I det alternativa scenariot måste NRW i överensstämmelse med principöverenskommelsen tillhandahålla ytterligare medel. |
| --- | --- |

(56)

I omstruktureringsplanen från juni 2011 angavs två olika scenarier för WestLB/SPM-Bank, ett grundscenario (”Base Case”) och ett alternativt scenario (”Bad Case”). I grundscenariot beräknades driftsförlusterna och likvidationskostnaderna för likvidationen av SPM-Bank under en femårsperiod (omvandlingskostnader) inklusive övertagandet av pensionsskyldigheter till totalt [3–6] miljarder euro. I det alternativa scenariot, som grundades på andra antaganden beträffande minskningen av personalstyrkan, storleken på nödvändiga nedskrivningar av fastigheter och it-investeringar, pensionsskyldigheter och andra avvecklingskostnader, beräknades förlusten under femårsperioden till totalt [4–7] miljarder euro. NRW övertar hela ägandet av och det fulla ansvaret för WestLB. Såväl i grundscenariot som i det alternativa scenariot utgår man från att det kapitalinstrument på 1 miljard euro som NRW tillhandahåller kommer att uttömmas. I det alternativa scenariot måste NRW i överensstämmelse med principöverenskommelsen tillhandahålla ytterligare medel.

iv)   
  Åtagande om att tillhandahålla likviditet under omstruktureringsperioden

| (57) | I omstruktureringsplanen från juni 2011 anges dessutom att sparbanksföreningarnas, NRW:s och EAA:s likviditetsgaranti kvarstår under omstruktureringsperioden. Om ytterligare likvida medel behövs fram till den 30 juni 2012 ska WestLB, ägarna och EAA enligt principöverenskommelsen komma överens om lämpliga åtgärder för att säkra likviditeten under omvandlingsfasen. Enligt de upplysningar som Tyskland överlämnande den 1 december 2011 är utnyttjandet av den kompletterande likviditetsgarantin i händelse av ett stresscenario [...]. |
| --- | --- |

(57)

I omstruktureringsplanen från juni 2011 anges dessutom att sparbanksföreningarnas, NRW:s och EAA:s likviditetsgaranti kvarstår under omstruktureringsperioden. Om ytterligare likvida medel behövs fram till den 30 juni 2012 ska WestLB, ägarna och EAA enligt principöverenskommelsen komma överens om lämpliga åtgärder för att säkra likviditeten under omvandlingsfasen. Enligt de upplysningar som Tyskland överlämnande den 1 december 2011 är utnyttjandet av den kompletterande likviditetsgarantin i händelse av ett stresscenario [...].

3.   OMSTRUKTURERINGSPLANERNA

a.   INLEDNING

| (58) | Tyskland har lagt fram flera omstruktureringsplaner för kommissionen, vilka rör olika statliga stöd och olika omstruktureringskoncept. En första uppsättning underlag, som uteslutande avsåg riskskyddet på 5 miljarder euro, resulterade i omstruktureringsplanen från april 2009 (35). |
| --- | --- |

(58)

Tyskland har lagt fram flera omstruktureringsplaner för kommissionen, vilka rör olika statliga stöd och olika omstruktureringskoncept. En första uppsättning underlag, som uteslutande avsåg riskskyddet på 5 miljarder euro, resulterade i omstruktureringsplanen från april 2009 (35).

| (59) | De två centrala inslagen i omstruktureringsplanen från april 2009 (36) var en minskning av WestLB:s balansomslutning från 250 miljarder euro till 125 miljarder euro (inklusive avyttring av flera tillgångar till WestImmo) och den nya inriktningen på all verksamhet och de lägre riskerna kopplade till detta, följt av en avyttring av WestLB inom ramen för ett offentligt anbudsförfarande som präglas av öppenhet, insyn och icke-diskriminering. Lyckas inte avyttringen av WestLB får WestLB inte inleda någon ny affärsverksamhet efter 2011. Även om såväl WestLB:s aktieägare som en avyttringsförvaltare och en investeringsbank gavs i uppdrag att leda avyttringsprocessen och den 30 september 2010 utlyste en öppen anbudsinfordran kom det inte in några anbud som WestLB:s aktieägare kunde godta. |
| --- | --- |

(59)

De två centrala inslagen i omstruktureringsplanen från april 2009 (36) var en minskning av WestLB:s balansomslutning från 250 miljarder euro till 125 miljarder euro (inklusive avyttring av flera tillgångar till WestImmo) och den nya inriktningen på all verksamhet och de lägre riskerna kopplade till detta, följt av en avyttring av WestLB inom ramen för ett offentligt anbudsförfarande som präglas av öppenhet, insyn och icke-diskriminering. Lyckas inte avyttringen av WestLB får WestLB inte inleda någon ny affärsverksamhet efter 2011. Även om såväl WestLB:s aktieägare som en avyttringsförvaltare och en investeringsbank gavs i uppdrag att leda avyttringsprocessen och den 30 september 2010 utlyste en öppen anbudsinfordran kom det inte in några anbud som WestLB:s aktieägare kunde godta.

| (60) | I december 2009 (37) och i februari 2011 lades ytterligare omstruktureringsplaner fram. I omstruktureringsplanen från februari 2011 föreslogs en ytterligare minskning av bankens balansomslutning på cirka 80 miljarder euro, men ingen återbetalning. I juni 2011 anmäldes en slutlig omstruktureringsplan. Tyskland har uttryckligen bekräftat att omstruktureringsplanen från februari 2011 har dragits tillbaka. I föreliggande beslut kommer därför endast omstruktureringsplanen från juni 2011 att prövas. |
| --- | --- |

(60)

I december 2009 (37) och i februari 2011 lades ytterligare omstruktureringsplaner fram. I omstruktureringsplanen från februari 2011 föreslogs en ytterligare minskning av bankens balansomslutning på cirka 80 miljarder euro, men ingen återbetalning. I juni 2011 anmäldes en slutlig omstruktureringsplan. Tyskland har uttryckligen bekräftat att omstruktureringsplanen från februari 2011 har dragits tillbaka. I föreliggande beslut kommer därför endast omstruktureringsplanen från juni 2011 att prövas.

b.   OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRÅN JUNI 2011

| (61) | Omstruktureringsplanen från juni 2011 har fyra centrala inslag:






  (a) | Under 2011, och senast den 30 juni 2012, ska verksamheten i den så kallade Verbundbank – dvs. affärsverksamhet som är inriktad på samarbete med de regionala sparbankerna – upphöra och Verbundbank integreras i nätet av sparbanker. Helaba har tillkännagett att man är beredd att ta över Verbundbank. |
| --- | --- | --- |

(61)

Omstruktureringsplanen från juni 2011 har fyra centrala inslag:

(a)

Under 2011, och senast den 30 juni 2012, ska verksamheten i den så kallade Verbundbank – dvs. affärsverksamhet som är inriktad på samarbete med de regionala sparbankerna – upphöra och Verbundbank integreras i nätet av sparbanker. Helaba har tillkännagett att man är beredd att ta över Verbundbank.

| (b) | Ansträngningarna för att avyttra alla övriga delar av WestLB kommer att fortsätta så länge som det går att ingå ett avtal om en avyttring senast den 30 juni 2012. |
| --- | --- |

(b)

Ansträngningarna för att avyttra alla övriga delar av WestLB kommer att fortsätta så länge som det går att ingå ett avtal om en avyttring senast den 30 juni 2012.

| (c) | EAA ska den 30 juni 2012 överta de portföljer som inte har tilldelats Verbundbank, inte ska övertas av medlemmarna i sparbankernas finansgrupp och som WestLB inte före den 30 juni 2012 har avyttrat till tredje man. Efter den 30 juni 2012 kommer WestLB inte längre att göra några nya bankaffärer (med undantag för affärer inom ramen för kapitalförvaltningsverksamheten) och omvandlas till en serviceplattform med ett avvecklingsverktyg som innehar de resterande exponeringar som överförts till eller säkerställts av EAA, som är ansvarig för minskningen av personalstyrkan och som tillhandahåller kapitalförvaltningstjänster (kallad SPM-Bank). |
| --- | --- |

(c)

EAA ska den 30 juni 2012 överta de portföljer som inte har tilldelats Verbundbank, inte ska övertas av medlemmarna i sparbankernas finansgrupp och som WestLB inte före den 30 juni 2012 har avyttrat till tredje man. Efter den 30 juni 2012 kommer WestLB inte längre att göra några nya bankaffärer (med undantag för affärer inom ramen för kapitalförvaltningsverksamheten) och omvandlas till en serviceplattform med ett avvecklingsverktyg som innehar de resterande exponeringar som överförts till eller säkerställts av EAA, som är ansvarig för minskningen av personalstyrkan och som tillhandahåller kapitalförvaltningstjänster (kallad SPM-Bank).

| (d) | Den del av SPM-Bank (nedan kallad servicebolaget) som tillhandahåller kapitalförvaltningstjänster åt EAA, Verbundbank och tredje man ska knoppas av. |
| --- | --- |

(d)

Den del av SPM-Bank (nedan kallad servicebolaget) som tillhandahåller kapitalförvaltningstjänster åt EAA, Verbundbank och tredje man ska knoppas av.

| (62) | Planen kan sammanfattas på följande sätt:

  Tabell 5


  Eftersträvad grundstruktur i omstruktureringsplanen från juni 2011







  Nuvarande struktur
  < 30 juni 2011 | Målstruktur
  > 30 juni 2012 |
| --- | --- | --- |
| WestLB

  Balansomslutning: 160 miljarder euro
  Riskvägda tillgångar: 88,5 miljarder euro (2008, se tabell 1)
  Eget kapital: 4 miljarder euro
  Anställda: 4 400
  Aktieägare: NRW 48 %, regionala myndigheter (s.k. Landschaftsverbände) 2 %,
  sparbanker 50 % | SPM-Holding/Bank

  Balansomslutning: återstår att bekräfta (syntetiskt överförda tillgångar till EAA)
  Riskvägda tillgångar: < 1 miljard euro
  Anställda: 4 400, < 400 år 2016 i holding- resp. driftsbolaget
  Eget kapital: [...]
  Aktieägare: NRW 100 % |
| WestImmo och andra av WestLB:s dotterbolag | Dotterbolag = SPM:s driftsbolag
  Balansomslutning: återstår att bekräfta (syntetiskt överförda tillgångar till EAA)
  Anställda: se holdingbolaget |
| | Dotterbolag = SPM:s servicebolag
  Balansomslutning: < 1 miljard euro
  Anställda: högst 1 000 år 2016
  Ska avyttras senast 2016 |
| | Överföring av Verbundbank till Helaba

  Balansomslutning: 40–45 miljarder euro
  Eget kapital: 1 miljard euro genom sparbankerna
  Anställda: ~ 400
  Aktieägare: Överföring till Helaba |
| | Avyttring av tillgångar fram till den 30 juni 2012

  Särskilt WestImmo (pantbrevsbank)
  WestImmos balansomslutning: [16–23] miljarder euro |
| EAA – Avvecklingsenhet april 2010

  Nominella volymer: 77,5 miljarder euro (oktober 2011: 53)
  Eget kapital: 3 miljarder euro
  Aktieägare: NRW 48 %, regioner 2 %,
  sparbanksföreningar 50 % | EAA (påfyllt) – Avvecklingsenhet

  Balansomslutning: ~ [100–250] miljarder euro
  Eget kapital: Eget kapital per juni 2012 samt kompletterande nödvändigt eget kapital för förlustfri avveckling av de tillgångar som har överförts den 30 juni 2012
  Aktieägare: NRW 48 %, regioner 2 %, sparbanksföreningar 50 % |

(62)

Planen kan sammanfattas på följande sätt:

Tabell 5

Eftersträvad grundstruktur i omstruktureringsplanen från juni 2011

Nuvarande struktur

< 30 juni 2011

Målstruktur

> 30 juni 2012

WestLB

Balansomslutning: 160 miljarder euro

Riskvägda tillgångar: 88,5 miljarder euro (2008, se tabell 1)

Eget kapital: 4 miljarder euro

Anställda: 4 400

Aktieägare: NRW 48 %, regionala myndigheter (s.k. Landschaftsverbände) 2 %,

sparbanker 50 %

SPM-Holding/Bank

Balansomslutning: återstår att bekräfta (syntetiskt överförda tillgångar till EAA)

Riskvägda tillgångar: < 1 miljard euro

Anställda: 4 400, < 400 år 2016 i holding- resp. driftsbolaget

Eget kapital: [...]

Aktieägare: NRW 100 %

WestImmo och andra av WestLB:s dotterbolag

Image

Balansomslutning: återstår att bekräfta (syntetiskt överförda tillgångar till EAA)

Anställda: se holdingbolaget

Image

Balansomslutning: < 1 miljard euro

Anställda: högst 1 000 år 2016

Ska avyttras senast 2016

Överföring av Verbundbank till Helaba

Balansomslutning: 40–45 miljarder euro

Eget kapital: 1 miljard euro genom sparbankerna

Anställda: ~ 400

Aktieägare: Överföring till Helaba

Avyttring av tillgångar fram till den 30 juni 2012

Särskilt WestImmo (pantbrevsbank)

WestImmos balansomslutning: [16–23] miljarder euro

EAA – Avvecklingsenhet april 2010

Nominella volymer: 77,5 miljarder euro (oktober 2011: 53)

Eget kapital: 3 miljarder euro

Aktieägare: NRW 48 %, regioner 2 %,

sparbanksföreningar 50 %

EAA (påfyllt) – Avvecklingsenhet

Balansomslutning: ~ [100–250] miljarder euro

Eget kapital: Eget kapital per juni 2012 samt kompletterande nödvändigt eget kapital för förlustfri avveckling av de tillgångar som har överförts den 30 juni 2012

Aktieägare: NRW 48 %, regioner 2 %, sparbanksföreningar 50 %

i)   
  Verbundbank

| (63) | Verbundbanks affärsverksamhet ska avskiljas och bilda en enhet som ska slås samman med en annan bank. Under det förfarande som har föregått detta beslut har sparbanksföreningarna gett upp sina tidigare planer på att bilda en ny självständig bank. Verbundbank kommer att uppträda som förmedlare av tjänster åt och som centralbank för sparbankerna i Brandenburg och överta omkring 400 av WestLB:s tidigare medarbetare. Under en övergångsperiod kan Verbundbank utföra vissa av de tjänster som WestLB/SPM-Bank tillhandahåller. |
| --- | --- |

(63)

Verbundbanks affärsverksamhet ska avskiljas och bilda en enhet som ska slås samman med en annan bank. Under det förfarande som har föregått detta beslut har sparbanksföreningarna gett upp sina tidigare planer på att bilda en ny självständig bank. Verbundbank kommer att uppträda som förmedlare av tjänster åt och som centralbank för sparbankerna i Brandenburg och överta omkring 400 av WestLB:s tidigare medarbetare. Under en övergångsperiod kan Verbundbank utföra vissa av de tjänster som WestLB/SPM-Bank tillhandahåller.

| (64) | Verbundbank kommer att ha en affärsmodell med låg risk. Den kommer att erbjuda tjänster och produkter till sparbankerna och deras kunder, små och medelstora företagskunder samt offentliga institutioner och institutionella kunder. Utbudet av produkter kommer huvudsakligen att begränsas till företagsfinansiering och enkla kapitalmarknadsprodukter. Till Verbundbanks viktigaste finansdata hör riskvägda tillgångar på 8,3 miljarder euro och en balansomslutning på 40–45 miljarder euro. Inledningsvis kommer Verbundbank att kapitaliseras med 1 miljard euro, för att uppfylla den lagstadgade kapitaltäckningskvoten på 12 %. Kapitalet tillhandahålls av sparbanksföreningarna i NRW (50 %) och Deutschen Sparkassen- und Giroverband (DSGV – 50 %) (38). Skulderna kommer att bestå av sparbanksinlåning, obligationer och pantbrev samt internationella investerares inlåning. Den största delen av de finansiella medlen kommer att tillhandahållas av medlemmarna i sparbankernas så kallade finansgrupp. |
| --- | --- |

(64)

Verbundbank kommer att ha en affärsmodell med låg risk. Den kommer att erbjuda tjänster och produkter till sparbankerna och deras kunder, små och medelstora företagskunder samt offentliga institutioner och institutionella kunder. Utbudet av produkter kommer huvudsakligen att begränsas till företagsfinansiering och enkla kapitalmarknadsprodukter. Till Verbundbanks viktigaste finansdata hör riskvägda tillgångar på 8,3 miljarder euro och en balansomslutning på 40–45 miljarder euro. Inledningsvis kommer Verbundbank att kapitaliseras med 1 miljard euro, för att uppfylla den lagstadgade kapitaltäckningskvoten på 12 %. Kapitalet tillhandahålls av sparbanksföreningarna i NRW (50 %) och Deutschen Sparkassen- und Giroverband (DSGV – 50 %) (38). Skulderna kommer att bestå av sparbanksinlåning, obligationer och pantbrev samt internationella investerares inlåning. Den största delen av de finansiella medlen kommer att tillhandahållas av medlemmarna i sparbankernas så kallade finansgrupp.

| (65) | På grundval av omstruktureringsplanen från juni 2011 tillkännagav Landesbank Helaba att man var beredd att ta över Verbundbanks verksamhet. Den 12 december 2011 meddelade Helaba att dess ingående prövning av valda tillgångar och skulder i WestLB i princip hade gett ett positivt resultat och upprepade att den var beredd att ta över Verbundbank och att Helabas ägare hade gett styrelsen i uppdrag att inleda konkreta förhandlingar om integreringen av Verbundbanks verksamhet (39). Sparbankerna ska genomföra en integrering av Verbundbank i Helaba eller sparbankssektorn på ett sätt som tydligt visar att lönsamheten för – den självständiga – Verbundbank blir förhållandevis lägre och att avkastningen på eget kapital förväntas uppgå till mellan [2,0–3,0] % och [4,0–5,0] %. Lägre totalkostnader och synergieffekter från integreringen av Verbundbanks verksamhet i Helaba eller sparbankssektorn kommer att förbättra den förväntade lönsamheten och göra att denna når en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

(65)

På grundval av omstruktureringsplanen från juni 2011 tillkännagav Landesbank Helaba att man var beredd att ta över Verbundbanks verksamhet. Den 12 december 2011 meddelade Helaba att dess ingående prövning av valda tillgångar och skulder i WestLB i princip hade gett ett positivt resultat och upprepade att den var beredd att ta över Verbundbank och att Helabas ägare hade gett styrelsen i uppdrag att inleda konkreta förhandlingar om integreringen av Verbundbanks verksamhet (39). Sparbankerna ska genomföra en integrering av Verbundbank i Helaba eller sparbankssektorn på ett sätt som tydligt visar att lönsamheten för – den självständiga – Verbundbank blir förhållandevis lägre och att avkastningen på eget kapital förväntas uppgå till mellan [2,0–3,0] % och [4,0–5,0] %. Lägre totalkostnader och synergieffekter från integreringen av Verbundbanks verksamhet i Helaba eller sparbankssektorn kommer att förbättra den förväntade lönsamheten och göra att denna når en acceptabel nivå.

ii)   
  Avyttring eller överföring av tillgångar

| (66) | Fram till den 30 juni 2012 (undertecknandet av avtalen) ska enligt omstruktureringsplanen från juni 2011 så många som möjligt av de delar av WestLB avyttras som inte behövs för avknoppningen av Verbundbank. För att uppfylla villkoren i beslutet från maj 2009 stämdes denna process av med de avyttringsåtgärder som redan hade inletts. Det är [...]. |
| --- | --- |

(66)

Fram till den 30 juni 2012 (undertecknandet av avtalen) ska enligt omstruktureringsplanen från juni 2011 så många som möjligt av de delar av WestLB avyttras som inte behövs för avknoppningen av Verbundbank. För att uppfylla villkoren i beslutet från maj 2009 stämdes denna process av med de avyttringsåtgärder som redan hade inletts. Det är [...].

| (67) | WestLB har bjudit ut stora enheter till försäljning, exempelvis områdena företagskunder och strukturerad finansiering samt kapitalmarknadsverksamheten. Dessa utgör betydande avkastningskällor för WestLB och består av mindre affärsområden som Corporates, Structured Finance, Equity Markets, Debt Markets eller depåbankverksamhet som alla kan förvärvas – i förekommande fall med tillhörande it-plattformar och tillhörande infrastruktur. |
| --- | --- |

(67)

WestLB har bjudit ut stora enheter till försäljning, exempelvis områdena företagskunder och strukturerad finansiering samt kapitalmarknadsverksamheten. Dessa utgör betydande avkastningskällor för WestLB och består av mindre affärsområden som Corporates, Structured Finance, Equity Markets, Debt Markets eller depåbankverksamhet som alla kan förvärvas – i förekommande fall med tillhörande it-plattformar och tillhörande infrastruktur.

| (68) | WestLB kommer att bedöma anbuden utifrån bl.a. följande kriterier: köppris inklusive köpprisjusteringsmekanismer och -komponenter, en försäljnings inverkan på WestLB:s balans- och vinst- och förlusträkning, transaktionssäkerhet (exempelvis med beaktande av hur transaktionen finansieras eller köparens erfarenhet av liknande processer), rättsliga aspekter av en transaktion och påfyllning av EAA. |
| --- | --- |

(68)

WestLB kommer att bedöma anbuden utifrån bl.a. följande kriterier: köppris inklusive köpprisjusteringsmekanismer och -komponenter, en försäljnings inverkan på WestLB:s balans- och vinst- och förlusträkning, transaktionssäkerhet (exempelvis med beaktande av hur transaktionen finansieras eller köparens erfarenhet av liknande processer), rättsliga aspekter av en transaktion och påfyllning av EAA.

| (69) | Den 30 juni 2012 överfördes alla de av WestLB:s tillgångar och skulder som inte hade sålts eller överförts till Verbundbank till EAA. Det tillämpliga regelverket (40) tillät en kompletterande påfyllning av EAA såvida det – bland annat – fanns tillräckligt med eget kapital, alla risker kopplade till tillgångarna offentliggjordes och en detaljerad avvecklingsplan lades fram. |
| --- | --- |

(69)

Den 30 juni 2012 överfördes alla de av WestLB:s tillgångar och skulder som inte hade sålts eller överförts till Verbundbank till EAA. Det tillämpliga regelverket (40) tillät en kompletterande påfyllning av EAA såvida det – bland annat – fanns tillräckligt med eget kapital, alla risker kopplade till tillgångarna offentliggjordes och en detaljerad avvecklingsplan lades fram.

| (70) | Den överföringsmetod som tillämpades vid den andra överföringen av tillgångar är samma metod som användes redan i december 2009 respektive april 2010 vid överföringen av de båda första delarna av den första överföringen av tillgångar från WestLB till EAA. Även här är uppdelning den överföringsmetod som föredras, och endast om andra lämpliga överföringsmetoder som avyttring eller minoritetsägande inte är rättsligt eller tekniskt möjligt eller innebär risker som inte är ekonomiskt försvarbara ersätter en syntetisk överföring av de underliggande riskerna en fysisk överföring. |
| --- | --- |

(70)

Den överföringsmetod som tillämpades vid den andra överföringen av tillgångar är samma metod som användes redan i december 2009 respektive april 2010 vid överföringen av de båda första delarna av den första överföringen av tillgångar från WestLB till EAA. Även här är uppdelning den överföringsmetod som föredras, och endast om andra lämpliga överföringsmetoder som avyttring eller minoritetsägande inte är rättsligt eller tekniskt möjligt eller innebär risker som inte är ekonomiskt försvarbara ersätter en syntetisk överföring av de underliggande riskerna en fysisk överföring.

| (71) | Genom överföringen ska det säkerställas att WestLB eller SPM-Bank inte gör några nya bankaffärer (med undantag från affärsverksamhet i samband med tillhandahållandet av servicetjänster) och inte själva längre utsätts för någon kredit- eller marknadsrisk, som ska täckas av de lagstadgade kapitaltäckningskrav som gällde vid den aktuella tidpunkten (41). |
| --- | --- |

(71)

Genom överföringen ska det säkerställas att WestLB eller SPM-Bank inte gör några nya bankaffärer (med undantag från affärsverksamhet i samband med tillhandahållandet av servicetjänster) och inte själva längre utsätts för någon kredit- eller marknadsrisk, som ska täckas av de lagstadgade kapitaltäckningskrav som gällde vid den aktuella tidpunkten (41).

| (72) | När det gäller bedömningen av tillgångarna och skulderna kommer överföringen att resultera i riskrelevanta redovisade värden, vilket innebär [...]. |
| --- | --- |

(72)

När det gäller bedömningen av tillgångarna och skulderna kommer överföringen att resultera i riskrelevanta redovisade värden, vilket innebär [...].

iii)   
  SPM-Bank

| (73) | Efter den 30 juni 2012 kommer WestLB inte att göra några nya bankaffärer (med undantag av affärsverksamhet i samband med tillhandahållandet av servicetjänster, ges firmanamnet WestLB och ombildas till SPM-Bank (preliminärt arbetsnamn). WestLB kommer att överföras som en enda enhet, som innehar de till EAA överförda resterande exponeringarna i avvecklingssyfte och som är ansvarig för de kvarvarande medarbetarna, liksom som en serviceplattform som uteslutande kommer att tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster. |
| --- | --- |

(73)

Efter den 30 juni 2012 kommer WestLB inte att göra några nya bankaffärer (med undantag av affärsverksamhet i samband med tillhandahållandet av servicetjänster, ges firmanamnet WestLB och ombildas till SPM-Bank (preliminärt arbetsnamn). WestLB kommer att överföras som en enda enhet, som innehar de till EAA överförda resterande exponeringarna i avvecklingssyfte och som är ansvarig för de kvarvarande medarbetarna, liksom som en serviceplattform som uteslutande kommer att tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster.

| (74) | [...]. |
| --- | --- |

(74)

[...].

| (75) | SPM-Bank kommer huvudsakligen att bli ett holdingbolag (nedan kallat SPM-Holding/Bank) med två dotterbolag, SPM:s driftsbolag (SPM-Betriebsgesellschaft), och SPM:s servicebolag (SPM-Servicegesellschaft, nedan kallat servicebolaget). |
| --- | --- |

(75)

SPM-Bank kommer huvudsakligen att bli ett holdingbolag (nedan kallat SPM-Holding/Bank) med två dotterbolag, SPM:s driftsbolag (SPM-Betriebsgesellschaft), och SPM:s servicebolag (SPM-Servicegesellschaft, nedan kallat servicebolaget).

| (76) | Tillgångar som på grund av skattemässiga skäl, rättsliga skäl eller regleringsskäl inte kan överföras till EAA kommer endast att överföras syntetiskt. Sådana tillgångar kommer att bokföras i SPM:s holdingbolags eller driftsbolags balansräkningar, men inte i servicebolagets balansräkning. |
| --- | --- |

(76)

Tillgångar som på grund av skattemässiga skäl, rättsliga skäl eller regleringsskäl inte kan överföras till EAA kommer endast att överföras syntetiskt. Sådana tillgångar kommer att bokföras i SPM:s holdingbolags eller driftsbolags balansräkningar, men inte i servicebolagets balansräkning.

| (77) | Efter avslutad påfyllning kommer WestLB och SPM-Bank inte längre att inneha några riskvägda tillgångar för kredit- och marknadsrisker (42), och endast i förhållandevis liten utsträckning riskvägda tillgångar för att uppfylla lagstadgade kapitaltäckningskrav för rent driftsmässiga risker (mindre än 1 miljard euro vid en beräkning som grundas på grundindikatormetoden) (43). |
| --- | --- |

(77)

Efter avslutad påfyllning kommer WestLB och SPM-Bank inte längre att inneha några riskvägda tillgångar för kredit- och marknadsrisker (42), och endast i förhållandevis liten utsträckning riskvägda tillgångar för att uppfylla lagstadgade kapitaltäckningskrav för rent driftsmässiga risker (mindre än 1 miljard euro vid en beräkning som grundas på grundindikatormetoden) (43).

| (78) | SPM:s driftsbolag kommer att inneha de resterande pensionsskyldigheterna gentemot WestLB:s nuvarande och tidigare medarbetare. Huvuduppgiften för SPM:s holdingbolag/driftsbolag består i att till 2016 minska antalet anställda från nuvarande 4 400 till 1 400 (varav 1 000 kommer att vara sysselsatta inom servicebolaget) och stänga de driftställen eller system som inte är absolut nödvändiga för verksamheten. SPM:s driftsbolag kommer endast att tillhandahålla grundläggande kärntjänster, t.ex. underhåll av fastigheter och kontor. |
| --- | --- |

(78)

SPM:s driftsbolag kommer att inneha de resterande pensionsskyldigheterna gentemot WestLB:s nuvarande och tidigare medarbetare. Huvuduppgiften för SPM:s holdingbolag/driftsbolag består i att till 2016 minska antalet anställda från nuvarande 4 400 till 1 400 (varav 1 000 kommer att vara sysselsatta inom servicebolaget) och stänga de driftställen eller system som inte är absolut nödvändiga för verksamheten. SPM:s driftsbolag kommer endast att tillhandahålla grundläggande kärntjänster, t.ex. underhåll av fastigheter och kontor.

| (79) | Servicebolaget kommer att knoppas av under perioden 1 januari 2012–31 december 2014, så att det kan tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster för WestLB:s kvarvarande tillgångar och skulder. På grund av överföringen av portföljer med tillgångar till EAA (och Verbundbank) uppstår ett behov av kapitalförvaltningstjänster, eftersom varken EAA eller Verbundbank själva kan tillhandahålla servicetjänster för portföljerna. Servicebolaget kommer att erbjuda EAA (och Verbundbank) dessa tjänster till marknadspris. Alla begränsningar i servicebolagets affärsmodell (se även skälen 80–85) bortfaller vid avyttringen av servicebolaget. |
| --- | --- |

(79)

Servicebolaget kommer att knoppas av under perioden 1 januari 2012–31 december 2014, så att det kan tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster för WestLB:s kvarvarande tillgångar och skulder. På grund av överföringen av portföljer med tillgångar till EAA (och Verbundbank) uppstår ett behov av kapitalförvaltningstjänster, eftersom varken EAA eller Verbundbank själva kan tillhandahålla servicetjänster för portföljerna. Servicebolaget kommer att erbjuda EAA (och Verbundbank) dessa tjänster till marknadspris. Alla begränsningar i servicebolagets affärsmodell (se även skälen 80–85) bortfaller vid avyttringen av servicebolaget.

| (80) | SPM:s holdingbolag och dess dotterbolag kommer att ha de bankoktrojer som krävs för verksamheten. Tyskland går dock med på att omfattningen av och antalet bankoktrojer ska begränsas till det absoluta minimum som behövs för att kunna tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster. |
| --- | --- |

(80)

SPM:s holdingbolag och dess dotterbolag kommer att ha de bankoktrojer som krävs för verksamheten. Tyskland går dock med på att omfattningen av och antalet bankoktrojer ska begränsas till det absoluta minimum som behövs för att kunna tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster.

| (81) | Betydande delar av EAA-portföljen har bokförts på utlandskontor, vilket även i framtiden kommer att bli nödvändigt. Den 31 oktober 2011 innehade WestLB exponeringar i New York på cirka [5–15] miljarder euro, i London på cirka [15–25] miljarder euro och i Asien på [5–10] miljarder euro. På grund av skattemässiga skäl, rättsliga skäl eller regleringsskäl var det varken möjligt eller ekonomiskt meningsfullt att fysiskt överföra dessa portföljer till EAA (och det kommer det inte heller att vara i framtiden). Därför var det endast möjligt att genomföra en syntetisk överföring. Tillgångarna innehades av SPM:s holding- respektive driftsbolag, delvis i utlandskontor eller i dotterbolag i utlandet. Tyskland förklarade att utlandskontor eller dotterbolag i utlandet inte omedelbart kan stängas eller läggas ned men går med på att SPM:s holding- och driftsbolag ska stänga respektive lägga ned alla kontor och dotterbolag i utlandet senast 2016, om tillsynskrav omöjliggör en stängning. |
| --- | --- |

(81)

Betydande delar av EAA-portföljen har bokförts på utlandskontor, vilket även i framtiden kommer att bli nödvändigt. Den 31 oktober 2011 innehade WestLB exponeringar i New York på cirka [5–15] miljarder euro, i London på cirka [15–25] miljarder euro och i Asien på [5–10] miljarder euro. På grund av skattemässiga skäl, rättsliga skäl eller regleringsskäl var det varken möjligt eller ekonomiskt meningsfullt att fysiskt överföra dessa portföljer till EAA (och det kommer det inte heller att vara i framtiden). Därför var det endast möjligt att genomföra en syntetisk överföring. Tillgångarna innehades av SPM:s holding- respektive driftsbolag, delvis i utlandskontor eller i dotterbolag i utlandet. Tyskland förklarade att utlandskontor eller dotterbolag i utlandet inte omedelbart kan stängas eller läggas ned men går med på att SPM:s holding- och driftsbolag ska stänga respektive lägga ned alla kontor och dotterbolag i utlandet senast 2016, om tillsynskrav omöjliggör en stängning.

| (82) | Servicebolaget måste dessutom tillhandahålla lämplig service beträffande dessa portföljer. För att behålla fackkompetensen på kapitalförvaltningsområdet kommer servicebolaget att ha kontor i New York och London och ett driftställe i Asien. Cirka en tredjedel av de anställda vid servicebolaget kommer att arbeta på ett av utlandskontoren. Kommissionen konstaterar därför att SPM-Bank efter en försäljning av servicebolaget 2016 inte längre kommer att ha kvar några utlandskontor och dotterbolag i utlandet, om tillsynskrav omöjliggör en stängning av enskilda kontor. |
| --- | --- |

(82)

Servicebolaget måste dessutom tillhandahålla lämplig service beträffande dessa portföljer. För att behålla fackkompetensen på kapitalförvaltningsområdet kommer servicebolaget att ha kontor i New York och London och ett driftställe i Asien. Cirka en tredjedel av de anställda vid servicebolaget kommer att arbeta på ett av utlandskontoren. Kommissionen konstaterar därför att SPM-Bank efter en försäljning av servicebolaget 2016 inte längre kommer att ha kvar några utlandskontor och dotterbolag i utlandet, om tillsynskrav omöjliggör en stängning av enskilda kontor.

| (83) | Servicebolaget ska inte bara knoppas av utan ska dessutom ha avyttras senast 2016. För att underlätta avyttringen av servicebolaget kan SPM-Bank under perioden 2012–2014 ingå avtal om förvaltning av tredjemansportföljer, dvs. tredjemansaffärsverksamhet utanför WestLB-portföljen. Avkastningen från denna verksamhet får emellertid inte överstiga [40–60] % av servicebolagets bruttointäkter. Denna begränsning bortfaller vid avyttring av servicebolaget. |
| --- | --- |

(83)

Servicebolaget ska inte bara knoppas av utan ska dessutom ha avyttras senast 2016. För att underlätta avyttringen av servicebolaget kan SPM-Bank under perioden 2012–2014 ingå avtal om förvaltning av tredjemansportföljer, dvs. tredjemansaffärsverksamhet utanför WestLB-portföljen. Avkastningen från denna verksamhet får emellertid inte överstiga [40–60] % av servicebolagets bruttointäkter. Denna begränsning bortfaller vid avyttring av servicebolaget.

| (84) | Servicebolaget får ha en moderat avkastning på försäljning på cirka [8–12] %, som precis ska räcka för att garantera dess konkurrenskraft (44). Av vinst- och förlustberäkningen, vilken låg till grund för bedömningen av servicebolagets lönsamhet, framgår att betydande kostnadsbesparingar måste genomföras fram till 2016 (45). |
| --- | --- |

(84)

Servicebolaget får ha en moderat avkastning på försäljning på cirka [8–12] %, som precis ska räcka för att garantera dess konkurrenskraft (44). Av vinst- och förlustberäkningen, vilken låg till grund för bedömningen av servicebolagets lönsamhet, framgår att betydande kostnadsbesparingar måste genomföras fram till 2016 (45).

| (85) | Om SPM-Bank inte har avyttrat servicebolaget den 31 december 2016 går Tyskland med på att servicebolaget ska avvecklas. I så fall upphör alla kvarvarande avtalsmässiga förpliktelser den 31 december 2017, då fristen för avveckling av servicebolaget löper ut (om det inte säljs). |
| --- | --- |

(85)

Om SPM-Bank inte har avyttrat servicebolaget den 31 december 2016 går Tyskland med på att servicebolaget ska avvecklas. I så fall upphör alla kvarvarande avtalsmässiga förpliktelser den 31 december 2017, då fristen för avveckling av servicebolaget löper ut (om det inte säljs).

4.   TYSKLANDS ÅTAGANDEN

| (86) | Utöver omstruktureringsplanen från juni 2011 har Tyskland även överlämnat en katalog över åtaganden (se bilagan till detta beslut). Åtagandena kan sammanfattas på följande sätt:






  a) | FIRMANAMN






  — | Tyskland garanterar att namnet WestLB efter den 30 juni 2012 inte längre kommer att användas som firmanamn (såvida inte tekniska problem gör det nödvändigt att skjuta upp namnändringen i en till tre månader). |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

Utöver omstruktureringsplanen från juni 2011 har Tyskland även överlämnat en katalog över åtaganden (se bilagan till detta beslut). Åtagandena kan sammanfattas på följande sätt:

a)

FIRMANAMN

—

Tyskland garanterar att namnet WestLB efter den 30 juni 2012 inte längre kommer att användas som firmanamn (såvida inte tekniska problem gör det nödvändigt att skjuta upp namnändringen i en till tre månader).

| b) | VERBUNDBANK






  — | Tyskland garanterar att de begränsningar av Verbundbanks affärsverksamhet som anges i omstruktureringsplanen från 2011 gäller fram till och med den 31 december 2016, om inte Verbundbank integreras i annan delstatsbank före den 31 december 2016. |
| --- | --- | --- |

b)

VERBUNDBANK

—

Tyskland garanterar att de begränsningar av Verbundbanks affärsverksamhet som anges i omstruktureringsplanen från 2011 gäller fram till och med den 31 december 2016, om inte Verbundbank integreras i annan delstatsbank före den 31 december 2016.

| — | Tyskland garanterar att NRW i framtiden inte förvärvar några aktier i Verbundbank eller på annat sätt ger finansiellt stöd till Verbundbank. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att NRW i framtiden inte förvärvar några aktier i Verbundbank eller på annat sätt ger finansiellt stöd till Verbundbank.

| — | Tyskland garanterar att en fristående lösning inte längre tillämpas för Verbundbank och att ansvaret för Verbundbanks tillgångar och skulder senast den 30 juni 2012 övergår från WestLB till sparbanksföreningarna och sparbankernas finansgrupp. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att en fristående lösning inte längre tillämpas för Verbundbank och att ansvaret för Verbundbanks tillgångar och skulder senast den 30 juni 2012 övergår från WestLB till sparbanksföreningarna och sparbankernas finansgrupp.

| — | Tyskland garanterar att alla parter utan ändringar och i rätt tid uppfyller sina skyldigheter enligt principöverenskommelsen, så att det särskilt med tanke på transaktionssyfte och ”företagsvärde noll” ges tillräcklig transaktionssäkerhet och Verbundbank avskiljs senast den 30 juni 2012. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att alla parter utan ändringar och i rätt tid uppfyller sina skyldigheter enligt principöverenskommelsen, så att det särskilt med tanke på transaktionssyfte och ”företagsvärde noll” ges tillräcklig transaktionssäkerhet och Verbundbank avskiljs senast den 30 juni 2012.

| — | Om företagsbesiktningen (i form av en s.k. due diligence-granskning) ger ett positivt resultat åtar sig Tyskland att se till att Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) står till Verbundbanks förfogande som dockningspartner. |
| --- | --- |

—

Om företagsbesiktningen (i form av en s.k. due diligence-granskning) ger ett positivt resultat åtar sig Tyskland att se till att Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) står till Verbundbanks förfogande som dockningspartner.

| c) | SPM-BANK






  — | Tyskland garanterar att SPM-Banks affärsverksamhet begränsas till följande tjänster:






  i) | Servicetjänster för EAA:s, Verbundbanks och tredjemäns portföljer, inklusive vid behov workout-förvaltning, värdepappersclearing, avveckling och utnyttjande, analys av kreditrisker, bearbetning och övervakning av kreditrisker, kontroll av kreditrisker, rapportering till tillsynsmyndigheter (Regulatory Reporting), förvaltning av säkerheter för företag inklusive tillhörande datahantering, hantering av marknadsrisker, it- och backoffice-tjänster, finansiering, risksäkring (hedging), kontanthantering, finansrapportering, ekonomistyrning, efterlevnad och förvaltning av ägarintressen. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

SPM-BANK

—

Tyskland garanterar att SPM-Banks affärsverksamhet begränsas till följande tjänster:

i)

Servicetjänster för EAA:s, Verbundbanks och tredjemäns portföljer, inklusive vid behov workout-förvaltning, värdepappersclearing, avveckling och utnyttjande, analys av kreditrisker, bearbetning och övervakning av kreditrisker, kontroll av kreditrisker, rapportering till tillsynsmyndigheter (Regulatory Reporting), förvaltning av säkerheter för företag inklusive tillhörande datahantering, hantering av marknadsrisker, it- och backoffice-tjänster, finansiering, risksäkring (hedging), kontanthantering, finansrapportering, ekonomistyrning, efterlevnad och förvaltning av ägarintressen.

| ii) | Vid syntetisk överföring av tillgångar till EAA kan EAA inom ramen för sin avvecklingsstrategi även utnyttja förlängning, försäljning eller värdepapperisering av sådana tillgångar. I så fall agerar SPM-Bank uteslutande på uppdrag av EAA och i enlighet med dess instruktioner (46). |
| --- | --- |

ii)

Vid syntetisk överföring av tillgångar till EAA kan EAA inom ramen för sin avvecklingsstrategi även utnyttja förlängning, försäljning eller värdepapperisering av sådana tillgångar. I så fall agerar SPM-Bank uteslutande på uppdrag av EAA och i enlighet med dess instruktioner (46).

| — | Tyskland har överlämnat en beskrivning av den bankoktroj som krävs och garanterat att alla andra oktrojer kommer att dras in senast den 31 december 2012. |
| --- | --- |

—

Tyskland har överlämnat en beskrivning av den bankoktroj som krävs och garanterat att alla andra oktrojer kommer att dras in senast den 31 december 2012.

| — | Tyskland garanterar att SPM-Banks personalstyrka fram till 2016 kommer att minska från nuvarande 4 400 anställda till 1 000 anställda i servicebolaget. Hur personalstyrkan ska minskas under denna period illustreras med hjälp av preliminära siffror. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att SPM-Banks personalstyrka fram till 2016 kommer att minska från nuvarande 4 400 anställda till 1 000 anställda i servicebolaget. Hur personalstyrkan ska minskas under denna period illustreras med hjälp av preliminära siffror.

| — | Om SPM-Bank erbjuder banktjänster till tredje man åtar sig Tyskland att se till att banken uppfyller vissa villkor. Affärerna med tredje man får inte stå för mer än [40–60] % av bruttointäkterna. Serviceavtal övertas enbart av en fristående enhet (det avknoppade servicebolaget), vars bankoktroj begränsas till den lägsta nivå som krävs. |
| --- | --- |

—

Om SPM-Bank erbjuder banktjänster till tredje man åtar sig Tyskland att se till att banken uppfyller vissa villkor. Affärerna med tredje man får inte stå för mer än [40–60] % av bruttointäkterna. Serviceavtal övertas enbart av en fristående enhet (det avknoppade servicebolaget), vars bankoktroj begränsas till den lägsta nivå som krävs.

| — | Tyskland garanterar att servicebolaget säljs senast den 31 december 2016. Serviceavtal som löper längre än till 2017 är tillåtna om uppdragsgivaren vid otillräcklig kapacitet kan säga upp avtalet med verkan från och med den 31 december 2017. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att servicebolaget säljs senast den 31 december 2016. Serviceavtal som löper längre än till 2017 är tillåtna om uppdragsgivaren vid otillräcklig kapacitet kan säga upp avtalet med verkan från och med den 31 december 2017.

| — | Om servicebolaget inte kan säljas inom ovanstående frist åtar sig Tyskland att se till att servicebolaget från och med den 31 december 2017 upphör med sin verksamhet eller överlåter alla sina aktier. Vid avyttring av servicebolaget bortfaller alla begränsningar av bolagets affärsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Om servicebolaget inte kan säljas inom ovanstående frist åtar sig Tyskland att se till att servicebolaget från och med den 31 december 2017 upphör med sin verksamhet eller överlåter alla sina aktier. Vid avyttring av servicebolaget bortfaller alla begränsningar av bolagets affärsverksamhet.

| — | Tyskland garanterar att framför allt följande aktiviteter inte längre kommer att ingå i SPM-Banks affärsverksamhet: egenhandel, emission av alla typer av certifikat, projekt- och handelsfinansiering, tillgångsbaserad finansiering, värdepapperisering och syndikerade kreditaffärer samt affärer med internationella företagskunder. När det gäller de tillgångar som syntetiskt har överförts till EAA och som EAA har ställt säkerhet för är SPM-Bank extern gäldenär, och det kan därför bli nödvändigt att genomföra förlängningar, försäljningar eller värdepapperiseringar – dock endast på uppdrag av EAA och i enlighet med dess instruktioner. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att framför allt följande aktiviteter inte längre kommer att ingå i SPM-Banks affärsverksamhet: egenhandel, emission av alla typer av certifikat, projekt- och handelsfinansiering, tillgångsbaserad finansiering, värdepapperisering och syndikerade kreditaffärer samt affärer med internationella företagskunder. När det gäller de tillgångar som syntetiskt har överförts till EAA och som EAA har ställt säkerhet för är SPM-Bank extern gäldenär, och det kan därför bli nödvändigt att genomföra förlängningar, försäljningar eller värdepapperiseringar – dock endast på uppdrag av EAA och i enlighet med dess instruktioner.

| — | Tyskland garanterar att SPM-Bank uteslutande erbjuder sina kapitalförvaltningstjänster till marknadspriser och att servicebolagets prissättning täcker samtliga kostnader. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att SPM-Bank uteslutande erbjuder sina kapitalförvaltningstjänster till marknadspriser och att servicebolagets prissättning täcker samtliga kostnader.

| — | Tyskland garanterar att SPM-Bank stänger alla filialer och dotterbolag i utlandet senast vid utgången av 2016, såvida inte banken till följd av lagstadgade krav är skyldig att upprätthålla vissa utländska driftställen efter 2016. För att behålla sin lokala fackkompetens, för att täcka in olika tidszoner, för att minska driftsriskerna och av konkurrensskäl får SPM-Bank företrädas av ett kontor i vardera London, New York och Asien. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att SPM-Bank stänger alla filialer och dotterbolag i utlandet senast vid utgången av 2016, såvida inte banken till följd av lagstadgade krav är skyldig att upprätthålla vissa utländska driftställen efter 2016. För att behålla sin lokala fackkompetens, för att täcka in olika tidszoner, för att minska driftsriskerna och av konkurrensskäl får SPM-Bank företrädas av ett kontor i vardera London, New York och Asien.

| — | Tyskland garanterar att SPM-Bank övervakas av en övervakningsförvaltare. |
| --- | --- |

—

Tyskland garanterar att SPM-Bank övervakas av en övervakningsförvaltare.

| d) | EAA






  — | Om EAA:s serviceavtal utsträcks och förlängs fram till den 31 december 2016 åtar sig Tyskland att se till att EAA utför de kapitalförvaltningstjänster som man har behov av till marknadsmässiga priser samt att avtalet blir föremål för en öppen anbudsinfordran. |
| --- | --- | --- |

d)

EAA

—

Om EAA:s serviceavtal utsträcks och förlängs fram till den 31 december 2016 åtar sig Tyskland att se till att EAA utför de kapitalförvaltningstjänster som man har behov av till marknadsmässiga priser samt att avtalet blir föremål för en öppen anbudsinfordran.

| e) | ÖVERVAKNING






  — | Tyskland åtar sig att fyra gånger om året lämna en utförlig rapport om de åtgärder som vidtagits på grundval av den överenskommelse som kommissionen och Tyskland ingick den 16 december 2011. |
| --- | --- | --- |

e)

ÖVERVAKNING

—

Tyskland åtar sig att fyra gånger om året lämna en utförlig rapport om de åtgärder som vidtagits på grundval av den överenskommelse som kommissionen och Tyskland ingick den 16 december 2011.

III.   INLEDNING AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET ENLIGT ARTIKEL 108.2 I EUF-FÖRDRAGET

1.   BESLUTET FRÅN DECEMBER 2009

| (87) | I beslutet från december 2009 uppgav kommissionen att man hyste tvivel om huruvida räddningsåtgärderna till förmån för värdeminskade tillgångar var förenliga med kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (47) (nedan kallat meddelandet om värdeminskade tillgångar). Till skillnad från kraven i kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (48) (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet) framgick det enligt kommissionen dessutom inte heller tillräckligt tydligt huruvida det fanns garantier för bankens utsikter att återställa lönsamheten, huruvida ansvarsfördelningen var lämplig och huruvida den snedvridning av konkurrensen som (det ytterligare) stödet gav upphov till blev mindre. |
| --- | --- |

(87)

I beslutet från december 2009 uppgav kommissionen att man hyste tvivel om huruvida räddningsåtgärderna till förmån för värdeminskade tillgångar var förenliga med kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (47) (nedan kallat meddelandet om värdeminskade tillgångar). Till skillnad från kraven i kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (48) (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet) framgick det enligt kommissionen dessutom inte heller tillräckligt tydligt huruvida det fanns garantier för bankens utsikter att återställa lönsamheten, huruvida ansvarsfördelningen var lämplig och huruvida den snedvridning av konkurrensen som (det ytterligare) stödet gav upphov till blev mindre.

| (88) | Kommissionen påpekade att man inte bara undersökte det nya stöd som avsåg överföring av tillgångar till EEA, utan även på nytt måste pröva det stöd som godkändes i beslutet från maj 2009 (49). |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen påpekade att man inte bara undersökte det nya stöd som avsåg överföring av tillgångar till EEA, utan även på nytt måste pröva det stöd som godkändes i beslutet från maj 2009 (49).

| (89) | Kommissionen betvivlade dessutom att sparbanksföreningarnas eget bidrag var tillräckligt stort, eftersom det i undsättningsåtgärden angavs en övre gräns för sparbanksföreningarnas skyldigheter och det kapital som krävdes för att inrätta EAA uteslutande tillhandahölls av Tyskland och inte av sparbanksföreningarna (50). |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen betvivlade dessutom att sparbanksföreningarnas eget bidrag var tillräckligt stort, eftersom det i undsättningsåtgärden angavs en övre gräns för sparbanksföreningarnas skyldigheter och det kapital som krävdes för att inrätta EAA uteslutande tillhandahölls av Tyskland och inte av sparbanksföreningarna (50).

| (90) | Tyskland ålades att lägga fram en ändrad omstruktureringsplan som tog hänsyn till hela det belopp som hade beviljats i statligt stöd och i vilken såväl planer på en lämplig ersättning som en genomgripande kompletterande omstrukturering måste ingå. |
| --- | --- |

(90)

Tyskland ålades att lägga fram en ändrad omstruktureringsplan som tog hänsyn till hela det belopp som hade beviljats i statligt stöd och i vilken såväl planer på en lämplig ersättning som en genomgripande kompletterande omstrukturering måste ingå.

2.   BESLUTET FRÅN NOVEMBER 2010

| (91) | Genom beslutet från november 2010 utvidgade kommissionen det formella granskningsförfarandet eftersom man i allt högre grad betvivlade att överföringen av tillgångar var förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Enligt kommissionen hade Tyskland i omstruktureringsplanen inte tillräckligt övertygande kunnat visa att stödet var ändamålsenligt för att återställa bankens lönsamhet och garantera en lämplig ansvarsfördelning och en minimering av den snedvridning av konkurrensen som stödet hade gett upphov till. |
| --- | --- |

(91)

Genom beslutet från november 2010 utvidgade kommissionen det formella granskningsförfarandet eftersom man i allt högre grad betvivlade att överföringen av tillgångar var förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Enligt kommissionen hade Tyskland i omstruktureringsplanen inte tillräckligt övertygande kunnat visa att stödet var ändamålsenligt för att återställa bankens lönsamhet och garantera en lämplig ansvarsfördelning och en minimering av den snedvridning av konkurrensen som stödet hade gett upphov till.

| (92) | När det gäller den första överföringen uppgav kommissionen att man hyste särskilda tvivel beträffande vilka värdeminskade tillgångar som omfattades av räddningsåtgärden. Kommissionen konstaterade att det rörde sig om statligt stöd, fastställde stödbeloppet och kom fram till att stödet på grund av sin storlek endast kunde anses förenligt med meddelandet om värdeminskade tillgångar om det återkrävdes eller kompenserades av fortsatt omstrukturering enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(92)

När det gäller den första överföringen uppgav kommissionen att man hyste särskilda tvivel beträffande vilka värdeminskade tillgångar som omfattades av räddningsåtgärden. Kommissionen konstaterade att det rörde sig om statligt stöd, fastställde stödbeloppet och kom fram till att stödet på grund av sin storlek endast kunde anses förenligt med meddelandet om värdeminskade tillgångar om det återkrävdes eller kompenserades av fortsatt omstrukturering enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

| (93) | I beslutet från november 2010 beräknade kommissionen med stöd av rapporten från kommissionens expert det stödbelopp som kunde kopplas till den första överföringen till cirka 6,9 miljarder euro. Detta belopp beräknades som skillnaden mellan de berörda tillgångarnas överföringsvärde och marknadsvärde (cirka 11 miljarder euro) (51), korrigerat med EEA:s ursprungliga egna kapital (cirka 3,3 miljarder euro) (52), det bokförda värdet för vissa kreditlänkade obligationer (cirka 0,3 miljarder euro) (53) och avdrag för överföringen av skulder som omfattas av äldre regler (cirka 0,9 miljarder euro) (54). |
| --- | --- |

(93)

I beslutet från november 2010 beräknade kommissionen med stöd av rapporten från kommissionens expert det stödbelopp som kunde kopplas till den första överföringen till cirka 6,9 miljarder euro. Detta belopp beräknades som skillnaden mellan de berörda tillgångarnas överföringsvärde och marknadsvärde (cirka 11 miljarder euro) (51), korrigerat med EEA:s ursprungliga egna kapital (cirka 3,3 miljarder euro) (52), det bokförda värdet för vissa kreditlänkade obligationer (cirka 0,3 miljarder euro) (53) och avdrag för överföringen av skulder som omfattas av äldre regler (cirka 0,9 miljarder euro) (54).

| (94) | Kommissionen godkände dessutom det transferdeltavärde som dess expert hade fastställt, vilket avsåg skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas överföringsvärde och verkliga ekonomiska värde. Enligt kommissionen uppgår transferdeltavärdet efter avdrag för relevanta egetkapital- och kreditfaktorer till 3,4 miljarder euro (55). I fråga om värdepappersportföljen vidhöll kommissionen att det krävs ytterligare bevis för att styrka att marknaderna för dessa tillgångar inte fungerade på grund av en brist på köpare och säljare och att denna portfölj därför ska klassificeras som värdeminskad (56). Dessutom höll kommissionen med experten om att de räntefaktorer som WestLB har lagt fram för att fastställa det verkliga ekonomiska värdet enligt kommissionens beslutspraxis var för låga, och att det verkliga ekonomiska värdet därför har överskattats. Dessutom höll kommissionen med experten om att det verkliga ekonomiska värdet på grund av en inte tillräckligt försiktig bedömning vid uppskattningen av förlustandelen vid fallissemang (LGD) låg cirka 1,0 miljarder euro under WestLB:s uppskattning. Kommissionen vidhöll att dessa siffror var förenliga med kommissionens beslutspraxis på sektorsnivå (57). Dessutom prövade kommissionen på nytt andra minusposter som hade lagts fram. Man beslutade emellertid att det inte fanns något skäl att beakta dessa vid bedömningen av det verkliga ekonomiska värdet. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen godkände dessutom det transferdeltavärde som dess expert hade fastställt, vilket avsåg skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas överföringsvärde och verkliga ekonomiska värde. Enligt kommissionen uppgår transferdeltavärdet efter avdrag för relevanta egetkapital- och kreditfaktorer till 3,4 miljarder euro (55). I fråga om värdepappersportföljen vidhöll kommissionen att det krävs ytterligare bevis för att styrka att marknaderna för dessa tillgångar inte fungerade på grund av en brist på köpare och säljare och att denna portfölj därför ska klassificeras som värdeminskad (56). Dessutom höll kommissionen med experten om att de räntefaktorer som WestLB har lagt fram för att fastställa det verkliga ekonomiska värdet enligt kommissionens beslutspraxis var för låga, och att det verkliga ekonomiska värdet därför har överskattats. Dessutom höll kommissionen med experten om att det verkliga ekonomiska värdet på grund av en inte tillräckligt försiktig bedömning vid uppskattningen av förlustandelen vid fallissemang (LGD) låg cirka 1,0 miljarder euro under WestLB:s uppskattning. Kommissionen vidhöll att dessa siffror var förenliga med kommissionens beslutspraxis på sektorsnivå (57). Dessutom prövade kommissionen på nytt andra minusposter som hade lagts fram. Man beslutade emellertid att det inte fanns något skäl att beakta dessa vid bedömningen av det verkliga ekonomiska värdet.

| (95) | Kommissionen hyste dessutom tvivel beträffande förvaltningen av de värdeminskade tillgångarna, eftersom det precis som tidigare är WestLB som ansvarar för denna förvaltning. Kort efter bildandet redovisade EAA en förlust på 1 miljard euro. Kommissionen drog därför slutsatsen att förluster redan kunde ha uppkommit vid tidpunkten för överföringen. Därför ifrågasatte kommissionen om de berörda tillgångarna omfattades av tillämpningsområdet för punkt 32 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen hyste dessutom tvivel beträffande förvaltningen av de värdeminskade tillgångarna, eftersom det precis som tidigare är WestLB som ansvarar för denna förvaltning. Kort efter bildandet redovisade EAA en förlust på 1 miljard euro. Kommissionen drog därför slutsatsen att förluster redan kunde ha uppkommit vid tidpunkten för överföringen. Därför ifrågasatte kommissionen om de berörda tillgångarna omfattades av tillämpningsområdet för punkt 32 i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

| (96) | Tyskland uppmanades på nytt att lägga fram en ändrad omstruktureringsplan och i denna ta hänsyn till det ytterligare stöd som hade beviljats WestLB samt åtgärda de brister som anfördes i beslutet. |
| --- | --- |

(96)

Tyskland uppmanades på nytt att lägga fram en ändrad omstruktureringsplan och i denna ta hänsyn till det ytterligare stöd som hade beviljats WestLB samt åtgärda de brister som anfördes i beslutet.

IV.   TYSKLANDS STÅNDPUNKT

| (97) | Tyskland bestrider inte att åtgärderna är föremål för statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(97)

Tyskland bestrider inte att åtgärderna är föremål för statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

1.   DEN FÖRSTA ÖVERFÖRINGEN AV TILLGÅNGAR TILL EAA

| (98) | Tyskland ifrågasätter några av kommissionens slutsatser beträffande den första överföringen av tillgångar till EAA. |
| --- | --- |

(98)

Tyskland ifrågasätter några av kommissionens slutsatser beträffande den första överföringen av tillgångar till EAA.

a.   HURUVIDA MEDDELANDET OM VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR KAN TILLÄMPAS

| (99) | För det första vidhåller Tyskland den uppfattning man gav uttryck för i sina synpunkter av den 1 februari 2010 och hävdar att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte kan tillämpas på den första överföringen av tillgångar. Även om WestLB överförde eget kapital till EAA övertog banken därmed det ansvar som är kopplat till räddningsåtgärden. Tyskland hävdar att enligt fotnot 8 i skäl 16 i beslutet från maj 2009 kan meddelandet om värdeminskade tillgångar inte tillämpas om en åtgärd genomförs av offentliga aktieägare i deras egenskap av ägare. |
| --- | --- |

(99)

För det första vidhåller Tyskland den uppfattning man gav uttryck för i sina synpunkter av den 1 februari 2010 och hävdar att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte kan tillämpas på den första överföringen av tillgångar. Även om WestLB överförde eget kapital till EAA övertog banken därmed det ansvar som är kopplat till räddningsåtgärden. Tyskland hävdar att enligt fotnot 8 i skäl 16 i beslutet från maj 2009 kan meddelandet om värdeminskade tillgångar inte tillämpas om en åtgärd genomförs av offentliga aktieägare i deras egenskap av ägare.

b.   FASTSTÄLLANDE AV DET VERKLIGA EKONOMISKA VÄRDET PÅ DEN FÖRSTA ÖVERFÖRINGEN AV TILLGÅNGAR

| (100) | För det andra anför Tyskland att kommissionen har gjort sig skyldig till fel vid värderingen av de överförda tillgångarna och användningen av skalbarhetsfaktorer. |
| --- | --- |

(100)

För det andra anför Tyskland att kommissionen har gjort sig skyldig till fel vid värderingen av de överförda tillgångarna och användningen av skalbarhetsfaktorer.

| (101) | Tyskland hävdar att kommissionen har varit alldeles för försiktig i sin värdering och tar upp enskilda aspekter av tillgångskategorierna ”strukturerade värdepapper”, ”andra värdepapper” och ”kreditportfölj”. |
| --- | --- |

(101)

Tyskland hävdar att kommissionen har varit alldeles för försiktig i sin värdering och tar upp enskilda aspekter av tillgångskategorierna ”strukturerade värdepapper”, ”andra värdepapper” och ”kreditportfölj”.

| (102) | Enligt Tyskland ansåg Deutsche Bundesbank till skillnad från kommissionen att WestLB hade använt sig av en godtagbar metod för att värdera portföljen ”strukturerade krediter”. Tyskland påpekade dessutom att Black Rock Solutions, som Tyskland anlitade som extern expert, hade fastställt ett högre verkligt ekonomiskt värde på portföljen än WestLB, vilket tyder på att WestLB hade varit tillräckligt försiktig i sin bedömning. |
| --- | --- |

(102)

Enligt Tyskland ansåg Deutsche Bundesbank till skillnad från kommissionen att WestLB hade använt sig av en godtagbar metod för att värdera portföljen ”strukturerade krediter”. Tyskland påpekade dessutom att Black Rock Solutions, som Tyskland anlitade som extern expert, hade fastställt ett högre verkligt ekonomiskt värde på portföljen än WestLB, vilket tyder på att WestLB hade varit tillräckligt försiktig i sin bedömning.

| (103) | För portföljen ”andra värdepapper” hävdar Tyskland att den största skillnaden mellan värderingarna beror på huruvida ett marknadsvärde kan användas. Medan WestLB har föreslagit sina egna (framför allt likviditetsinriktade) kriterier för att fastställa om marknadens funktion störs, har kommissionens expert, enligt Tysklands kritik, inte gett någon tillfredsställande förklaring till sin slutsats att nästan alla tillgångar hör till fungerande marknader. Till stöd för sitt argument anför Tyskland statsobligationer, som utgör en stor del av värdepappersportföljen, vars prisnedgång sedan 2009 är ett tecken på marknadsstörningar. |
| --- | --- |

(103)

För portföljen ”andra värdepapper” hävdar Tyskland att den största skillnaden mellan värderingarna beror på huruvida ett marknadsvärde kan användas. Medan WestLB har föreslagit sina egna (framför allt likviditetsinriktade) kriterier för att fastställa om marknadens funktion störs, har kommissionens expert, enligt Tysklands kritik, inte gett någon tillfredsställande förklaring till sin slutsats att nästan alla tillgångar hör till fungerande marknader. Till stöd för sitt argument anför Tyskland statsobligationer, som utgör en stor del av värdepappersportföljen, vars prisnedgång sedan 2009 är ett tecken på marknadsstörningar.

| (104) | När det gäller värderingen av ”kreditportföljen” förklarar Tyskland att rapporten från kommissionens expert, som dessutom avfattades utan tillgång till detaljerad kreditdokumentation, inte kan användas för att bestrida WestLB:s värdering. Rent konkret kritiserar Tyskland bristen på insyn i vilka värderingsparametrar som har använts, innehållsmässiga motsägelser och att kommissionens expert har använt sig av en alltför försiktig metod. Enligt Tyskland måste värderingen grundas på de parametrar som Europeiska banktillsynskommittén (CEBS) använder i sitt stresstest och inte expertens egna parametrar. Tyskland kritiserar framför allt det stresscenario där kommissionens expert utgår från en sannolikhet för fallissemang på 70 % och en förlustkvot på 30 %. |
| --- | --- |

(104)

När det gäller värderingen av ”kreditportföljen” förklarar Tyskland att rapporten från kommissionens expert, som dessutom avfattades utan tillgång till detaljerad kreditdokumentation, inte kan användas för att bestrida WestLB:s värdering. Rent konkret kritiserar Tyskland bristen på insyn i vilka värderingsparametrar som har använts, innehållsmässiga motsägelser och att kommissionens expert har använt sig av en alltför försiktig metod. Enligt Tyskland måste värderingen grundas på de parametrar som Europeiska banktillsynskommittén (CEBS) använder i sitt stresstest och inte expertens egna parametrar. Tyskland kritiserar framför allt det stresscenario där kommissionens expert utgår från en sannolikhet för fallissemang på 70 % och en förlustkvot på 30 %.

| (105) | Tyskland bemötte även de tvivel som kommissionen uttryckte beträffande vilka tillgångar som omfattades av räddningsåtgärden och hävdade att det av EAA:s första verksamhetsberättelse (30 juni 2010) inte går att styrka några portföljförluster. Tyskland tillbakavisade kommissionens tvivel om att den förväntade förlusten kunde ha underskattats inom ramen för EAA-strukturen med argumentet att omfattningen av EAA:s verkliga avsättningar för risker framför allt inriktades på Phoenixportföljen. Omfattningen av avsättningarna för risker låg [0,5–1,5] miljarder euro lägre än det belopp som hade beräknats i avvecklingsplanen. EAA:s avsättningar för risker stod därför inte i motsättning till WestLB:s uppskattning av den förväntade förlusten. |
| --- | --- |

(105)

Tyskland bemötte även de tvivel som kommissionen uttryckte beträffande vilka tillgångar som omfattades av räddningsåtgärden och hävdade att det av EAA:s första verksamhetsberättelse (30 juni 2010) inte går att styrka några portföljförluster. Tyskland tillbakavisade kommissionens tvivel om att den förväntade förlusten kunde ha underskattats inom ramen för EAA-strukturen med argumentet att omfattningen av EAA:s verkliga avsättningar för risker framför allt inriktades på Phoenixportföljen. Omfattningen av avsättningarna för risker låg [0,5–1,5] miljarder euro lägre än det belopp som hade beräknats i avvecklingsplanen. EAA:s avsättningar för risker stod därför inte i motsättning till WestLB:s uppskattning av den förväntade förlusten.

c.   MINUSPOSTER

| (106) | Tyskland hävdar vidare att man vid värderingen av den överförda portföljen måste beakta minusposter, framför allt när det gäller i) överföring av skulder som omfattas av äldre regler (s.k. grandfathering), ii) framtida kassaflöden, iii) outnyttjade godkända krediter och iv) diskontering av förväntad förlust. |
| --- | --- |

(106)

Tyskland hävdar vidare att man vid värderingen av den överförda portföljen måste beakta minusposter, framför allt när det gäller i) överföring av skulder som omfattas av äldre regler (s.k. grandfathering), ii) framtida kassaflöden, iii) outnyttjade godkända krediter och iv) diskontering av förväntad förlust.

| (107) | När det gäller de skulder som omfattas av äldre regler hävdar Tyskland att WestLB genom att överföra sådana skulder (58) till EAA går miste om en ekonomisk fördel på 882 miljoner euro och att denna omständighet måste beaktas. |
| --- | --- |

(107)

När det gäller de skulder som omfattas av äldre regler hävdar Tyskland att WestLB genom att överföra sådana skulder (58) till EAA går miste om en ekonomisk fördel på 882 miljoner euro och att denna omständighet måste beaktas.

| (108) | När det gäller framtida kassaflöden hävdar Tyskland att WestLB genom överföringen av portföljen till EAA gick miste om ett framtida kassaflöde (räntebetalningar osv.) på 880 miljoner euro och att denna omständighet måste beaktas. |
| --- | --- |

(108)

När det gäller framtida kassaflöden hävdar Tyskland att WestLB genom överföringen av portföljen till EAA gick miste om ett framtida kassaflöde (räntebetalningar osv.) på 880 miljoner euro och att denna omständighet måste beaktas.

| (109) | När det gäller de outnyttjade godkända krediterna hävdar Tyskland att det krävs en korrigering för överföringen av de krediter till EAA som inte har utnyttjats, eftersom deras potentiella risker måste beaktas vid beräkningen av det verkliga ekonomiska värdet medan deras avkastningspotential inte påverkar den totala beräkningen. |
| --- | --- |

(109)

När det gäller de outnyttjade godkända krediterna hävdar Tyskland att det krävs en korrigering för överföringen av de krediter till EAA som inte har utnyttjats, eftersom deras potentiella risker måste beaktas vid beräkningen av det verkliga ekonomiska värdet medan deras avkastningspotential inte påverkar den totala beräkningen.

| (110) | När det gäller diskonteringen av förväntad förlust hävdar Tyskland att den diskonterade förväntade förlusten bör ligga till grund för värderingen av portföljerna, eftersom den kolliderande försiktighetsprincipen redan har utnyttjats tillräckligt vid beräkningen av det verkliga ekonomiska värdet. |
| --- | --- |

(110)

När det gäller diskonteringen av förväntad förlust hävdar Tyskland att den diskonterade förväntade förlusten bör ligga till grund för värderingen av portföljerna, eftersom den kolliderande försiktighetsprincipen redan har utnyttjats tillräckligt vid beräkningen av det verkliga ekonomiska värdet.

2.   FÖRDEL FÖR SPARBANKERNA TILL FÖLJD AV STÖDET

| (111) | Kommissionens påstående att sparbanksföreningarna eventuellt kan ha beviljat ytterligare olagligt stöd bemötte Tyskland på följande sätt: |
| --- | --- |

(111)

Kommissionens påstående att sparbanksföreningarna eventuellt kan ha beviljat ytterligare olagligt stöd bemötte Tyskland på följande sätt:

| (112) | För det första påpekade Tyskland att WestLB:s aktieägare, till vilka även sparbanksföreningarna hör, inte var skyldiga att bilda en avvecklingsenhet. Bildandet tillkom snarare efter ett självständigt beslut från ägarnas sida. |
| --- | --- |

(112)

För det första påpekade Tyskland att WestLB:s aktieägare, till vilka även sparbanksföreningarna hör, inte var skyldiga att bilda en avvecklingsenhet. Bildandet tillkom snarare efter ett självständigt beslut från ägarnas sida.

| (113) | För det andra påpekar Tyskland att det i FMStFG inte stadgas någon obegränsad skyldighet att kompensera förluster. Enligt FMStFG måste ägare av affärsbanker enbart bära de risker som är knutna till avvecklingsenheten i en utsträckning som motsvarar deras egen affärsandel. För att kunna ta hänsyn till olika finansiella resurser hävdar Tyskland att det enligt FMStFG är tillåtet att i avtal reglera fördelningen av skyldigheten att bära en förlust på ett sätt som avviker från en fördelning grundad på kapitaltäckningskvoten. |
| --- | --- |

(113)

För det andra påpekar Tyskland att det i FMStFG inte stadgas någon obegränsad skyldighet att kompensera förluster. Enligt FMStFG måste ägare av affärsbanker enbart bära de risker som är knutna till avvecklingsenheten i en utsträckning som motsvarar deras egen affärsandel. För att kunna ta hänsyn till olika finansiella resurser hävdar Tyskland att det enligt FMStFG är tillåtet att i avtal reglera fördelningen av skyldigheten att bära en förlust på ett sätt som avviker från en fördelning grundad på kapitaltäckningskvoten.

| (114) | Enligt Tyskland bär de båda sparbanksföreningarna med den befintliga skyldigheten att ersätta förluster på totalt 4,5 miljarder euro en lämplig del av ansvaret. |
| --- | --- |

(114)

Enligt Tyskland bär de båda sparbanksföreningarna med den befintliga skyldigheten att ersätta förluster på totalt 4,5 miljarder euro en lämplig del av ansvaret.

V.   BEDÖMNING AV STÖDET TILL FÖRMÅN FÖR WESTLB

| (115) | Vid bedömningen av omstruktureringsstödet till förmån för WestLB måste alla stöd som har beviljats WestLB sedan 2008 beaktas, eftersom de stöd som har beviljats efter beslutet från maj 2009 har beviljats för den omstruktureringsprocess som godkändes genom beslutet från maj 2009. Mot bakgrund av att stödbeloppet har ökat och att omstruktureringsplanen flera gånger har ändrats måste allt stöd prövas på nytt på grundval av omstruktureringsplanen från 2011. |
| --- | --- |

(115)

Vid bedömningen av omstruktureringsstödet till förmån för WestLB måste alla stöd som har beviljats WestLB sedan 2008 beaktas, eftersom de stöd som har beviljats efter beslutet från maj 2009 har beviljats för den omstruktureringsprocess som godkändes genom beslutet från maj 2009. Mot bakgrund av att stödbeloppet har ökat och att omstruktureringsplanen flera gånger har ändrats måste allt stöd prövas på nytt på grundval av omstruktureringsplanen från 2011.

1.   STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET

| (116) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(116)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (117) | En åtgärd anses utgöra statligt stöd om följande villkor är uppfyllda: a) stödet måste ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, b) det måste gynna vissa företag eller viss produktion, c) åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och d) åtgärden måste kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(117)

En åtgärd anses utgöra statligt stöd om följande villkor är uppfyllda: a) stödet måste ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, b) det måste gynna vissa företag eller viss produktion, c) åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och d) åtgärden måste kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (118) | Kommissionen vidhåller att samtliga åtgärder i det aktuella ärendet uppfyller dessa villkor, även om hänsyn tas till den omständigheten att WestLB ska upphöra med sin bankverksamhet, eftersom WestLB kommer att fortsätta att bedriva ekonomisk verksamhet (t.ex. kapitalförvaltningstjänster). Eftersom denna verksamhet dessutom bedrivs i internationell konkurrens riskerar åtgärderna enligt kommissionen att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (59). |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen vidhåller att samtliga åtgärder i det aktuella ärendet uppfyller dessa villkor, även om hänsyn tas till den omständigheten att WestLB ska upphöra med sin bankverksamhet, eftersom WestLB kommer att fortsätta att bedriva ekonomisk verksamhet (t.ex. kapitalförvaltningstjänster). Eftersom denna verksamhet dessutom bedrivs i internationell konkurrens riskerar åtgärderna enligt kommissionen att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (59).

a.   RISKSKYDDET FÖR PHOENIXPORTFÖLJEN

| (119) | Kommissionen konstaterade redan i sitt beslut från maj 2009 att riskskyddet utgjorde statligt stöd. Tyskland har förklarat att riskskyddet fortfarande ska ses som egetkapitalandel i den Phoenixportfölj som har överförts till EAA. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen konstaterade redan i sitt beslut från maj 2009 att riskskyddet utgjorde statligt stöd. Tyskland har förklarat att riskskyddet fortfarande ska ses som egetkapitalandel i den Phoenixportfölj som har överförts till EAA.

b.   KAPITALTILLSKOTTET

| (120) | Kommissionen kom redan i sitt beslut från december 2009 fram till att kapitaltillskottet på 3 miljarder euro utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen kom redan i sitt beslut från december 2009 fram till att kapitaltillskottet på 3 miljarder euro utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

c.   DET KOMPLETTERANDE KAPITALINSTRUMENTET TILL FÖRMÅN FÖR SPM-BANK

| (121) | Enligt omstruktureringsplanen från 2011 kommer NRW att emittera ett kompletterande kapitalinstrument till förmån för SPM-Bank på 1 miljard euro, som ska ersätta den del som utgörs av WestLB:s eget kapital (60) och som ska återbetalas till SoFFin. Eftersom det i samband med det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank rör sig om ersättning av kapital måste hela förlusten fångas upp, eftersom en sådan transaktion annars inte skulle godkännas av tillsynsmyndigheten. I det nya instrumentets fall rör det sig därför även om kapital. Kapitalet kommer att tillhandahållas av NRW, och det rör sig således om statliga medel. Kapitalinstrumentet överbryggar en enskild banks brist på kapital så att SPM-Bank ges en selektiv fördel. Eftersom SPM-Bank är verksam inom en sektor där det även finns företag från andra medlemsstater riskerar åtgärden att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det rör sig följaktligen om ett statligt stöd. En analys av liknande kapitalåtgärder bekräftar detta (61). |
| --- | --- |

(121)

Enligt omstruktureringsplanen från 2011 kommer NRW att emittera ett kompletterande kapitalinstrument till förmån för SPM-Bank på 1 miljard euro, som ska ersätta den del som utgörs av WestLB:s eget kapital (60) och som ska återbetalas till SoFFin. Eftersom det i samband med det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank rör sig om ersättning av kapital måste hela förlusten fångas upp, eftersom en sådan transaktion annars inte skulle godkännas av tillsynsmyndigheten. I det nya instrumentets fall rör det sig därför även om kapital. Kapitalet kommer att tillhandahållas av NRW, och det rör sig således om statliga medel. Kapitalinstrumentet överbryggar en enskild banks brist på kapital så att SPM-Bank ges en selektiv fördel. Eftersom SPM-Bank är verksam inom en sektor där det även finns företag från andra medlemsstater riskerar åtgärden att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det rör sig följaktligen om ett statligt stöd. En analys av liknande kapitalåtgärder bekräftar detta (61).

d.   NRW:S FORTSATTA TÄCKNING AV SPM-BANKS FÖRLUSTER

| (122) | Enligt omstruktureringsplanen från juni 2011 ska NRW under en period av fem år överta förlusterna från driften och likvidationen av SPM-Bank samt alla pensionsskyldigheter. För SPM-Banks operativa driftsperiod beräknas förlusterna uppgå till totalt [3–6] miljarder euro (grundscenariot) respektive [4–7] miljarder euro (det alternativa scenariot). Dessa förluster ska täckas av [...]. Övertagandet av SPM-Banks förluster kan därför jämställas med ett kapitaltillskott på mellan [100–700] miljoner euro och [0,5–2,0] miljarder euro. Precis som det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank täcker även den fortsatta förlusttäckningen SPM-Banks brist på kapital och ger banken en selektiv fördel eftersom det inte finns något som tyder på att banken hade kunnat dra in detta kapital på marknaden. Eftersom kapitalinstrumentet tillhandahålls av NRW rör det sig om statligt stöd. Med beaktande av banksektorns specifika särdrag, som förklaras närmare i skäl 118, kan åtgärden snedvrida marknaden och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det rör sig följaktligen om ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(122)

Enligt omstruktureringsplanen från juni 2011 ska NRW under en period av fem år överta förlusterna från driften och likvidationen av SPM-Bank samt alla pensionsskyldigheter. För SPM-Banks operativa driftsperiod beräknas förlusterna uppgå till totalt [3–6] miljarder euro (grundscenariot) respektive [4–7] miljarder euro (det alternativa scenariot). Dessa förluster ska täckas av [...]. Övertagandet av SPM-Banks förluster kan därför jämställas med ett kapitaltillskott på mellan [100–700] miljoner euro och [0,5–2,0] miljarder euro. Precis som det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank täcker även den fortsatta förlusttäckningen SPM-Banks brist på kapital och ger banken en selektiv fördel eftersom det inte finns något som tyder på att banken hade kunnat dra in detta kapital på marknaden. Eftersom kapitalinstrumentet tillhandahålls av NRW rör det sig om statligt stöd. Med beaktande av banksektorns specifika särdrag, som förklaras närmare i skäl 118, kan åtgärden snedvrida marknaden och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det rör sig följaktligen om ett statligt stöd.

e.   DEN FÖRSTA ÖVERFÖRINGEN AV TILLGÅNGAR

| (123) | Kommissionen kom redan i sitt beslut från december 2009 fram till att räddningsåtgärden i form av inrättandet av en avvecklingsenhet utgjorde statligt stöd (62). |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen kom redan i sitt beslut från december 2009 fram till att räddningsåtgärden i form av inrättandet av en avvecklingsenhet utgjorde statligt stöd (62).

| (124) | Kommissionen delar inte Tysklands uppfattning att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte kan tillämpas. Kommissionen hänvisar i detta avseende till att det enligt kommissionens beslutspraxis även ska beaktas att kommissionen i meddelandet om värdeminskade tillgångar förklarar hur medlemsstaternas undsättningsåtgärder enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget ska bedömas. Kommissionen utgick från följande: ”Värdeminskade tillgångar är tillgångar som medför förluster för banker. Enligt kommissionens uppfattning ska meddelandet om värdeminskade tillgångar tillämpas på alla undsättningsåtgärder som avser värdeminskade tillgångar och som faktiskt undsätter det finansinstitut som gynnas av åtgärden, eftersom det enligt meddelandet vid undsättningsåtgärder handlar om åtgärder med vars hjälp banker kan undvika vissa kategorier av tillgångar.” (63) Den första överföringen tillhör också denna kategori av åtgärder eftersom WestLB genom överföringen inte behöver ta konsekvenserna av en korrigering av värdet på sina tillgångar. Tyskland har redan tidigare bekräftat att WestLB inte längre hade kunnat uppfylla det lagstadgade kapitaltäckningskravet om den inte hade erhållit stöd i form av statliga åtgärder (64). |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen delar inte Tysklands uppfattning att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte kan tillämpas. Kommissionen hänvisar i detta avseende till att det enligt kommissionens beslutspraxis även ska beaktas att kommissionen i meddelandet om värdeminskade tillgångar förklarar hur medlemsstaternas undsättningsåtgärder enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget ska bedömas. Kommissionen utgick från följande: ”Värdeminskade tillgångar är tillgångar som medför förluster för banker. Enligt kommissionens uppfattning ska meddelandet om värdeminskade tillgångar tillämpas på alla undsättningsåtgärder som avser värdeminskade tillgångar och som faktiskt undsätter det finansinstitut som gynnas av åtgärden, eftersom det enligt meddelandet vid undsättningsåtgärder handlar om åtgärder med vars hjälp banker kan undvika vissa kategorier av tillgångar.” (63) Den första överföringen tillhör också denna kategori av åtgärder eftersom WestLB genom överföringen inte behöver ta konsekvenserna av en korrigering av värdet på sina tillgångar. Tyskland har redan tidigare bekräftat att WestLB inte längre hade kunnat uppfylla det lagstadgade kapitaltäckningskravet om den inte hade erhållit stöd i form av statliga åtgärder (64).

| (125) | Även när det gäller giltighetsperioden måste meddelandet om värdeminskade tillgångar tillämpas på överföringen av tillgångar. Kommissionen erinrar om att man oberoende av när åtgärden utformades eller anmäldes måste tillämpa de bestämmelser och meddelanden som gällde när beslutet antogs (65). På grund av den rådande finanskrisen har kommissionen redan tillämpat meddelandet om värdeminskade tillgångar på åtgärder som anmäldes innan detta meddelande offentliggjordes (66). |
| --- | --- |

(125)

Även när det gäller giltighetsperioden måste meddelandet om värdeminskade tillgångar tillämpas på överföringen av tillgångar. Kommissionen erinrar om att man oberoende av när åtgärden utformades eller anmäldes måste tillämpa de bestämmelser och meddelanden som gällde när beslutet antogs (65). På grund av den rådande finanskrisen har kommissionen redan tillämpat meddelandet om värdeminskade tillgångar på åtgärder som anmäldes innan detta meddelande offentliggjordes (66).

| (126) | Kommissionen har inte ändrat sin bedömning, trots Tysklands invändningar om att kommissionen inte har låtit meddelandet om värdeminskade tillgångar ligga till grund för kommissionens beslut från maj 2009. Även om kommissionen gjorde fel då den vid den aktuella tidpunkten inte tillämpade meddelandet om värdeminskade tillgångar finns det inget som stöder Tysklands antagande att kommissionen även i fortsättningen bör göra på det viset. I alla händelser lät kommissionen i beslutet från 2009 garantins nominella värde ligga till grund för fastställandet av stödbeloppet, vilket inte är ovanligt vid garantier för värdeminskade tillgångar (67). Skulle denna metod emellertid tillämpas i det aktuella stödärendet skulle detta resultera i ett belopp som klart skulle överstiga det belopp som skulle ha fastställts med stöd av meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen har inte ändrat sin bedömning, trots Tysklands invändningar om att kommissionen inte har låtit meddelandet om värdeminskade tillgångar ligga till grund för kommissionens beslut från maj 2009. Även om kommissionen gjorde fel då den vid den aktuella tidpunkten inte tillämpade meddelandet om värdeminskade tillgångar finns det inget som stöder Tysklands antagande att kommissionen även i fortsättningen bör göra på det viset. I alla händelser lät kommissionen i beslutet från 2009 garantins nominella värde ligga till grund för fastställandet av stödbeloppet, vilket inte är ovanligt vid garantier för värdeminskade tillgångar (67). Skulle denna metod emellertid tillämpas i det aktuella stödärendet skulle detta resultera i ett belopp som klart skulle överstiga det belopp som skulle ha fastställts med stöd av meddelandet om värdeminskade tillgångar.

| (127) | Den viktigaste aspekten är därför fortfarande fastställandet av stödbeloppets storlek. Enligt punkt 39 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är det alltid fråga om statligt stöd när överföringsvärdet överstiger hela portföljens marknadsvärde. |
| --- | --- |

(127)

Den viktigaste aspekten är därför fortfarande fastställandet av stödbeloppets storlek. Enligt punkt 39 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är det alltid fråga om statligt stöd när överföringsvärdet överstiger hela portföljens marknadsvärde.

| (128) | I beslutet från november 2010 beräknade kommissionen preliminärt stödbeloppet till 11 miljarder euro, utan att beakta några minusposter. Därför gjorde kommissionen tillsammans med sin expert en värdering av det sannolika marknadsvärdet för de tillgångar som inte var föremål för någon handel på marknaden. Med hjälp av en ingående analys av portföljen och med stöd av de detaljerade uppgifterna i den slutliga expertrapporten kunde kommissionen dock förfina sin värdering. |
| --- | --- |

(128)

I beslutet från november 2010 beräknade kommissionen preliminärt stödbeloppet till 11 miljarder euro, utan att beakta några minusposter. Därför gjorde kommissionen tillsammans med sin expert en värdering av det sannolika marknadsvärdet för de tillgångar som inte var föremål för någon handel på marknaden. Med hjälp av en ingående analys av portföljen och med stöd av de detaljerade uppgifterna i den slutliga expertrapporten kunde kommissionen dock förfina sin värdering.

| (129) | I tabell 6 ges en översikt över marknadsvärdet uppdelat efter delportfölj.

  Tabell 6


  Marknadsvärdet för den första överföringen av tillgångar (i miljarder euro)









  Portfölj med överförda tillgångar | Bokfört värde dec. (överförings värde) | Kommissionens uppskattade marknadsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| Portfölj med strukturerade värdepapper | Phoenix | 22 764 | 13 200 |
| European Super seniors | 2 918 | 1 750 |
| Andra ABS | 3 188 | 2 900 |
| Värdepappersportfölj | Obligationer | 16 501 | – 722 |
| Banque D'Orsay-portföljen | 2 749 | 23 749 |
| CDS och derivat | –65 | – 102 |
| Kreditinstrument | Utnyttjade positioner | 20 061 | 17 355 |
| Outnyttjade kreditmöjligheter | 0 | – 748 |
| Summa | 68 116 | 57 382 |

(129)

I tabell 6 ges en översikt över marknadsvärdet uppdelat efter delportfölj.

Tabell 6

Marknadsvärdet för den första överföringen av tillgångar (i miljarder euro)

Portfölj med överförda tillgångar

Bokfört värde dec. (överförings värde)

Kommissionens uppskattade marknadsvärde

Portfölj med strukturerade värdepapper

Phoenix

22 764

13 200

European Super seniors

2 918

1 750

Andra ABS

3 188

2 900

Värdepappersportfölj

Obligationer

16 501

– 722

Banque D'Orsay-portföljen

2 749

23 749

CDS och derivat

–65

– 102

Kreditinstrument

Utnyttjade positioner

20 061

17 355

Outnyttjade kreditmöjligheter

0

– 748

Summa

68 116

57 382

| (130) | För värdepappersportföljen liksom för ABS-delportföljen i portföljen med strukturerade värdepapper kan marknadsvärdet lätt fastställas eller härledas från värderingar av jämförbara tillgångar med lättillgängliga marknadsvärden (marknadsvärdet låg på 18,430 miljarder euro (dvs.

  ) respektive 2,9 miljarder euro). |
| --- | --- |

(130)

Formula

| (131) | För kreditportföljen beaktades ett scenario med kraftig stress (68) som referensvärde för marknadsvärdet, vilket ledde till ett avdrag på 748 miljoner euro i outnyttjade fordringar (totalt 16,607 miljarder euro, dvs.

  ). |
| --- | --- |

(131)

Formula

| (132) | Den förväntade kapitalförlust som WestLB ursprungligen beräknade för delportföljen med European Super senior-poster är mycket försiktig och ligger mycket nära det fastställda marknadsvärdet. Följaktligen kan det av WestLB härledda verkliga ekonomiska värdet för ESS-portföljen betraktas som ett uppskattat marknadsvärde (1,750 miljarder euro) (69). För Phoenix-portföljen, där det rör sig om strukturerade värdepapper med en komplicerad kaskadliknande återbetalningsstruktur (vattenfallsstruktur), kan marknadsvärdet uppskattas enligt följande: För det första beräknades Mark-to-Market-värdet (nedan kallat MtM-värdet) på de underliggande säkerheterna till cirka 54 % (12,375 miljarder euro). Med beaktande av tillgängliga likvida medel (plus 1,325 miljarder euro) och det troliga utflödet av likvida medel (minus cirka 0,5 miljarder euro vid ett svårt MtM-liknande scenario) kan marknadsvärdet uppskattas till cirka 13,2 miljarder euro (70). |
| --- | --- |

(132)

Den förväntade kapitalförlust som WestLB ursprungligen beräknade för delportföljen med European Super senior-poster är mycket försiktig och ligger mycket nära det fastställda marknadsvärdet. Följaktligen kan det av WestLB härledda verkliga ekonomiska värdet för ESS-portföljen betraktas som ett uppskattat marknadsvärde (1,750 miljarder euro) (69). För Phoenix-portföljen, där det rör sig om strukturerade värdepapper med en komplicerad kaskadliknande återbetalningsstruktur (vattenfallsstruktur), kan marknadsvärdet uppskattas enligt följande: För det första beräknades Mark-to-Market-värdet (nedan kallat MtM-värdet) på de underliggande säkerheterna till cirka 54 % (12,375 miljarder euro). Med beaktande av tillgängliga likvida medel (plus 1,325 miljarder euro) och det troliga utflödet av likvida medel (minus cirka 0,5 miljarder euro vid ett svårt MtM-liknande scenario) kan marknadsvärdet uppskattas till cirka 13,2 miljarder euro (70).

| (133) | Man får fram stödbeloppet genom att jämföra det totala beloppet (52,887 miljarder euro) med överföringsvärdet (68,116 miljarder euro). Från detta värde måste man sedan dra av minusposterna. Minusposterna är de poster som nämns i skäl 93, dvs. 3,267 miljarder euro för EEA:s eget kapital, 882 miljoner euro på grund av ingångna skulder som omfattas av äldre regler och 268 miljoner euro på grund av överföring av kreditlänkade obligationer inom Phoenixstrukturen. Det statliga stödet uppgår följaktligen till 10,812 miljarder euro, dvs. 15,229 miljarder euro – 4,417 miljarder euro. |
| --- | --- |

(133)

Man får fram stödbeloppet genom att jämföra det totala beloppet (52,887 miljarder euro) med överföringsvärdet (68,116 miljarder euro). Från detta värde måste man sedan dra av minusposterna. Minusposterna är de poster som nämns i skäl 93, dvs. 3,267 miljarder euro för EEA:s eget kapital, 882 miljoner euro på grund av ingångna skulder som omfattas av äldre regler och 268 miljoner euro på grund av överföring av kreditlänkade obligationer inom Phoenixstrukturen. Det statliga stödet uppgår följaktligen till 10,812 miljarder euro, dvs. 15,229 miljarder euro – 4,417 miljarder euro.

| (134) | Stödbeloppet innefattar de garantier som WestLB:s aktieägare har ställt för att täcka EAA:s förluster (se skälen 33–40) eftersom dessa garantier ersätter det åtagande som staten gjorde när den förvärvade WestLB:s tillgångar via EAA. Kommissionen erinrar om att aktieägarna enligt FMStFG är skyldiga att kompensera staten för eventuella framtida förluster. Statens ansvar ersätts av WestLB:s aktieägares interna ansvar. Den stödmottagande banken påverkas dock inte av detta. Att behandla garantierna som separata stödkällor skulle leda till dubbel ersättning. Garantierna ökar därför inte omfattningen av stödet i den första överföringen av tillgångar till EAA. |
| --- | --- |

(134)

Stödbeloppet innefattar de garantier som WestLB:s aktieägare har ställt för att täcka EAA:s förluster (se skälen 33–40) eftersom dessa garantier ersätter det åtagande som staten gjorde när den förvärvade WestLB:s tillgångar via EAA. Kommissionen erinrar om att aktieägarna enligt FMStFG är skyldiga att kompensera staten för eventuella framtida förluster. Statens ansvar ersätts av WestLB:s aktieägares interna ansvar. Den stödmottagande banken påverkas dock inte av detta. Att behandla garantierna som separata stödkällor skulle leda till dubbel ersättning. Garantierna ökar därför inte omfattningen av stödet i den första överföringen av tillgångar till EAA.

f.   DEN ANDRA ÖVERFÖRINGEN AV TILLGÅNGAR – PÅFYLLNING AV EAA

| (135) | Den andra överföringen av tillgångar rör den potentiella påfyllningen av EAA med alla WestLB:s resterande tillgångar och skulder. Det bör påpekas att det hittills endast är WestImmos s.k. Carve-out-portfölj som med säkerhet har överförts. Överföringen av Verbundbanks och pantbrevsbankens tillgångar och skulder har endast övervägts. Dessutom är samtliga WestLB:s avdelningar och affärsområden till salu, så att de aktuella tillgångarna och skulderna fortfarande kan säljas till marknadspris före den 30 juni 2012 och i så fall inte kommer att överföras till EAA. Nedanstående bedömning utgår dock från det försiktiga antagandet att alla resterande tillgångar och skulder har överförts till EAA den 30 juni 2012. |
| --- | --- |

(135)

Den andra överföringen av tillgångar rör den potentiella påfyllningen av EAA med alla WestLB:s resterande tillgångar och skulder. Det bör påpekas att det hittills endast är WestImmos s.k. Carve-out-portfölj som med säkerhet har överförts. Överföringen av Verbundbanks och pantbrevsbankens tillgångar och skulder har endast övervägts. Dessutom är samtliga WestLB:s avdelningar och affärsområden till salu, så att de aktuella tillgångarna och skulderna fortfarande kan säljas till marknadspris före den 30 juni 2012 och i så fall inte kommer att överföras till EAA. Nedanstående bedömning utgår dock från det försiktiga antagandet att alla resterande tillgångar och skulder har överförts till EAA den 30 juni 2012.

| (136) | I WestImmos fall kommer en Carve-out-portfölj med tillgångar och skulder på cirka [5,3–6,9] miljarder euro (bokfört värde enligt HGB) att avknoppas och överföras till EAA. Marknadsvärdet fastställs på det sätt som beskrivs i tabell 4. Kommissionen har prövat de siffror som har beaktats för att fastställa marknadsvärdet och anser att det ges en tänkbar förklaring till varför marknadsvärdet kan anses tillräckligt försiktigt. För WestImmos andel av den andra överföringen av tillgångar uppgår stödet följaktligen till [300–800] miljoner euro – dvs. skillnaden mellan överföringsvärdet och marknadsvärdet. |
| --- | --- |

(136)

I WestImmos fall kommer en Carve-out-portfölj med tillgångar och skulder på cirka [5,3–6,9] miljarder euro (bokfört värde enligt HGB) att avknoppas och överföras till EAA. Marknadsvärdet fastställs på det sätt som beskrivs i tabell 4. Kommissionen har prövat de siffror som har beaktats för att fastställa marknadsvärdet och anser att det ges en tänkbar förklaring till varför marknadsvärdet kan anses tillräckligt försiktigt. För WestImmos andel av den andra överföringen av tillgångar uppgår stödet följaktligen till [300–800] miljoner euro – dvs. skillnaden mellan överföringsvärdet och marknadsvärdet.

| (137) | Om det inte går att avyttra WestImmo (från vilken den s.k. Carve-out-portföljen har knoppats av) som pantbrevsbank, utan det blir nödvändigt att överföra WestImmo till EAA, anser Tyskland att marknadsvärdet motsvarar överföringsvärdet. Detta påstående verkar sannolikt eftersom pantbrevsbanken medvetet skulle ha befriats från värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(137)

Om det inte går att avyttra WestImmo (från vilken den s.k. Carve-out-portföljen har knoppats av) som pantbrevsbank, utan det blir nödvändigt att överföra WestImmo till EAA, anser Tyskland att marknadsvärdet motsvarar överföringsvärdet. Detta påstående verkar sannolikt eftersom pantbrevsbanken medvetet skulle ha befriats från värdeminskade tillgångar.

| (138) | I WestLB:s fall ska tillgångar och skulder på [120–150] miljarder euro (bokfört värde enligt HGB) knoppas av. Portföljvärdet ligger [1,0–1,8] miljarder euro under det bokförda HGB-värdet (se tabell 3 efter skäl 47). Kommissionen har prövat de siffror som beaktas för att fastställa marknadsvärdet för WestLB:s resterande tillgångar och skulder. Några motsägelser i värderingen av marknadsvärdet har inte upptäckts. Kommissionen erinrar om att WestLB i samband med den första överföringen av tillgångar befriades från sina värdeminskade tillgångar och därför blev föremål för en omfattande kapitalundsättning. Därför är det inte överraskande att kvaliteten på portföljen och följaktligen dess marknadsvärde är mycket bättre än vid den första överföringen. Kommissionen godtar således att marknadsvärdet i portföljen med tillgångar och skulder ligger [1,0–1,8] miljarder euro under överföringsvärdet (bokfört värde enligt HGB) och att stödbeloppet i WestLB-delen av den andra överföringen av tillgångar följaktligen uppgår till [1,0–1,8] miljarder euro. |
| --- | --- |

(138)

I WestLB:s fall ska tillgångar och skulder på [120–150] miljarder euro (bokfört värde enligt HGB) knoppas av. Portföljvärdet ligger [1,0–1,8] miljarder euro under det bokförda HGB-värdet (se tabell 3 efter skäl 47). Kommissionen har prövat de siffror som beaktas för att fastställa marknadsvärdet för WestLB:s resterande tillgångar och skulder. Några motsägelser i värderingen av marknadsvärdet har inte upptäckts. Kommissionen erinrar om att WestLB i samband med den första överföringen av tillgångar befriades från sina värdeminskade tillgångar och därför blev föremål för en omfattande kapitalundsättning. Därför är det inte överraskande att kvaliteten på portföljen och följaktligen dess marknadsvärde är mycket bättre än vid den första överföringen. Kommissionen godtar således att marknadsvärdet i portföljen med tillgångar och skulder ligger [1,0–1,8] miljarder euro under överföringsvärdet (bokfört värde enligt HGB) och att stödbeloppet i WestLB-delen av den andra överföringen av tillgångar följaktligen uppgår till [1,0–1,8] miljarder euro.

| (139) | Totalt ligger marknadsvärdet på tillgångarna i den andra överföringen [1,3–2,6] miljarder euro under överföringsvärdet. Stödbeloppet vid den andra överföringen uppgår följaktligen till totalt [1,3–2,6] miljarder euro. |
| --- | --- |

(139)

Totalt ligger marknadsvärdet på tillgångarna i den andra överföringen [1,3–2,6] miljarder euro under överföringsvärdet. Stödbeloppet vid den andra överföringen uppgår följaktligen till totalt [1,3–2,6] miljarder euro.

g.   WESTLB:S AKTIEÄGARES TILLHANDAHÅLLANDE AV LIKVIDITET UNDER FÖRSTA HALVÅRET 2012

| (140) | Så snart alla WestLB:s tillgångar har överförts till EAA ansvarar EAA för finansieringen av dem. Fram till och med den 30 juni 2012 (dvs. fram till den faktiska överföringen) kommer WestLB:s aktieägare att vidta åtgärder för att garantera den likviditet som krävs och på så sätt säkerställa att överföringen av tillgångarna till EAA kan äga rum. Detta kan betraktas som en integrerad del av det allmänna likvidationsscenariot eftersom syftet endast är att ge skydd under omvandlingsfasen i händelse av turbulens på marknaden före den 30 juni 2012. Detta förfarande ger emellertid WestLB ytterligare en tidsbegränsad fördel (71), som [...]. Eftersom aktieägarna i WestLB:s fall är offentligträttsliga organ, och i slutändan statligt kontrollerade bolag som ska tillhandahålla likviditet under omvandlingen, beviljades statliga medel för åtgärden. Med tanke på de särdrag som utmärker banksektorn kan, vilket redan påpekades i skäl 118, beviljandet av en sådan fördel snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. WestLB:s aktieägares tillhandahållande av kapital under första halvåret 2012 utgör följaktligen statligt stöd. |
| --- | --- |

(140)

Så snart alla WestLB:s tillgångar har överförts till EAA ansvarar EAA för finansieringen av dem. Fram till och med den 30 juni 2012 (dvs. fram till den faktiska överföringen) kommer WestLB:s aktieägare att vidta åtgärder för att garantera den likviditet som krävs och på så sätt säkerställa att överföringen av tillgångarna till EAA kan äga rum. Detta kan betraktas som en integrerad del av det allmänna likvidationsscenariot eftersom syftet endast är att ge skydd under omvandlingsfasen i händelse av turbulens på marknaden före den 30 juni 2012. Detta förfarande ger emellertid WestLB ytterligare en tidsbegränsad fördel (71), som [...]. Eftersom aktieägarna i WestLB:s fall är offentligträttsliga organ, och i slutändan statligt kontrollerade bolag som ska tillhandahålla likviditet under omvandlingen, beviljades statliga medel för åtgärden. Med tanke på de särdrag som utmärker banksektorn kan, vilket redan påpekades i skäl 118, beviljandet av en sådan fördel snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. WestLB:s aktieägares tillhandahållande av kapital under första halvåret 2012 utgör följaktligen statligt stöd.

h.   SLUTSATSER

Sammantaget har WestLB beviljats följande statliga stöd:

Tabell 7

Statligt stöd till förmån för WestLB

| Kapitalåtgärder eller kapitalliknande åtgärder | Stödinslaget
  (i miljarder euro) |
| --- | --- |
| Riskskydd för Phoenixportföljen | 5 |
| Kapitaltillskott i samband med den första överföringen av tillgångar | 3 |
| Kompletterande kapitalinstrument till förmån för SPM-Bank | 1 |
| NRW:s fortsatta täckning av SPM-Banks förluster | [0,5–2,0] |
| Den första överföringen av tillgångar | 10,812 |
| Den andra överföringen av tillgångar – påfyllning av EAA med WestImmos tillgångar och skulder (den s.k. Carve-out-portföljen) | [0,3–0,8] |
| Den andra överföringen av tillgångar – påfyllning av EAA med WestLB:s tillgångar och skulder | [1,0–1,8] |
| Summa | [21,6–24,4] |
| Stödets procentandel i förhållande till de riskvägda tillgångarna på 88,5 miljarder euro (per 30.12.2008) | [24,4–27,6] % |
| Likviditetsåtgärder | [...] |

Kapitalåtgärder eller kapitalliknande åtgärder

Stödinslaget

(i miljarder euro)

Riskskydd för Phoenixportföljen

5

Kapitaltillskott i samband med den första överföringen av tillgångar

3

Kompletterande kapitalinstrument till förmån för SPM-Bank

1

NRW:s fortsatta täckning av SPM-Banks förluster

[0,5–2,0]

Den första överföringen av tillgångar

10,812

Den andra överföringen av tillgångar – påfyllning av EAA med WestImmos tillgångar och skulder (den s.k. Carve-out-portföljen)

[0,3–0,8]

Den andra överföringen av tillgångar – påfyllning av EAA med WestLB:s tillgångar och skulder

[1,0–1,8]

Summa

[21,6–24,4]

Stödets procentandel i förhållande till de riskvägda tillgångarna på 88,5 miljarder euro (per 30.12.2008)

[24,4–27,6] %

Likviditetsåtgärder

[...]

2.   STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

a.   TILLÄMPNING AV ARTIKEL 107.3 B I EUF-FÖRDRAGET

| (141) | Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget är kommissionen behörig att förklara ett stöd förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen är medveten om att den globala finanskrisen kan innebära stora störningar i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja bankerna kan avhjälpa en sådan störning. Denna uppfattning bekräftas i kommissionens meddelande – Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen
   (72) (nedan kallat rekapitaliseringsmeddelandet), meddelandet om värdeminskade tillgångar och omstruktureringsmeddelandet. Kommissionen anser att det tryck som finansmarknaderna utsätts för gör att villkoren för att godkänna statligt stöd enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget fortsatt är uppfyllda. Kommissionen bekräftade denna uppfattning genom att i december 2010 anta ett meddelande som förlängde tillämpningen av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen fram till och med den 31 december 2011 (73). Sedan dess har kommissionen förlängt tillämpningen av reglerna ytterligare en gång, fram till och med den 31 december 2012 (74). |
| --- | --- |

(141)

Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget är kommissionen behörig att förklara ett stöd förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen är medveten om att den globala finanskrisen kan innebära stora störningar i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja bankerna kan avhjälpa en sådan störning. Denna uppfattning bekräftas i kommissionens meddelande – Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen
   (72) (nedan kallat rekapitaliseringsmeddelandet), meddelandet om värdeminskade tillgångar och omstruktureringsmeddelandet. Kommissionen anser att det tryck som finansmarknaderna utsätts för gör att villkoren för att godkänna statligt stöd enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget fortsatt är uppfyllda. Kommissionen bekräftade denna uppfattning genom att i december 2010 anta ett meddelande som förlängde tillämpningen av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen fram till och med den 31 december 2011 (73). Sedan dess har kommissionen förlängt tillämpningen av reglerna ytterligare en gång, fram till och med den 31 december 2012 (74).

| (142) | Att denna analys är relevant för den tyska ekonomin bekräftas i kommissionens beslut om att godkänna den tyska regeringens olika åtgärder för att lösa finanskrisen, framför allt besluten om att godkänna och förlänga de tyska bankräddningspaketen (75). |
| --- | --- |

(142)

Att denna analys är relevant för den tyska ekonomin bekräftas i kommissionens beslut om att godkänna den tyska regeringens olika åtgärder för att lösa finanskrisen, framför allt besluten om att godkänna och förlänga de tyska bankräddningspaketen (75).

| (143) | Ett okontrollerat sammanbrott av en bank som WestLB kan få direkta konsekvenser på finansmarknaderna och följaktligen påverka en medlemsstats ekonomi. Med tanke på hur sårbara finansmarknaderna är för tillfället grundar kommissionen fortfarande sin prövning av stödåtgärder inom banksektorn på artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(143)

Ett okontrollerat sammanbrott av en bank som WestLB kan få direkta konsekvenser på finansmarknaderna och följaktligen påverka en medlemsstats ekonomi. Med tanke på hur sårbara finansmarknaderna är för tillfället grundar kommissionen fortfarande sin prövning av stödåtgärder inom banksektorn på artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

b.   HURUVIDA UNDSÄTTNINGSÅTGÄRDEN FÖR VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR ÄR FÖRENLIG MED DEN INRE MARKNADEN

| (144) | Av de orsaker som anges i skälen 125 och 126 måste den första överföringen av tillgångar till EAA bedömas enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. Prövningen av stödets förenlighet inriktas på frågan huruvida överföringen av tillgångarna skedde till marknadsvärdet, utan att det verkliga ekonomiska värde som anges i punkt 40 i meddelandet om värdeminskade tillgångar överskreds. Enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är en stödåtgärd förenlig med den inre marknaden om överföringsvärdet inte är högre än det verkliga ekonomiska värdet och transferdeltavärdet uppgår till noll. I nedanstående bedömning prövas därför transferdeltavärdets storlek (se skälen 144–159). Om transferdeltavärdet inte är noll, dvs. är högre än det verkliga ekonomiska värdet, ska det betalas tillbaka respektive återkrävas (se skälen 161–162). |
| --- | --- |

(144)

Av de orsaker som anges i skälen 125 och 126 måste den första överföringen av tillgångar till EAA bedömas enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. Prövningen av stödets förenlighet inriktas på frågan huruvida överföringen av tillgångarna skedde till marknadsvärdet, utan att det verkliga ekonomiska värde som anges i punkt 40 i meddelandet om värdeminskade tillgångar överskreds. Enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är en stödåtgärd förenlig med den inre marknaden om överföringsvärdet inte är högre än det verkliga ekonomiska värdet och transferdeltavärdet uppgår till noll. I nedanstående bedömning prövas därför transferdeltavärdets storlek (se skälen 144–159). Om transferdeltavärdet inte är noll, dvs. är högre än det verkliga ekonomiska värdet, ska det betalas tillbaka respektive återkrävas (se skälen 161–162).

i)   
  Huruvida den första överföringen av tillgångar till EAA är förenlig med den inre marknaden

| (145) | När det gäller den första överföringen av tillgångar ifrågasatte Tyskland beräkningen av det verkliga ekonomiska värdet. Tyskland försökte i sina synpunkter visa att det transferdeltavärde på 3,414 miljarder euro som fastställdes i beslutet från november 2010 är felaktigt. Kommissionen har prövat Tysklands påstående och har kommit fram till följande: |
| --- | --- |

(145)

När det gäller den första överföringen av tillgångar ifrågasatte Tyskland beräkningen av det verkliga ekonomiska värdet. Tyskland försökte i sina synpunkter visa att det transferdeltavärde på 3,414 miljarder euro som fastställdes i beslutet från november 2010 är felaktigt. Kommissionen har prövat Tysklands påstående och har kommit fram till följande:

–   Värderingen i allmänhet

| (146) | När det gäller den samlade värderingen för att fastställa det verkliga ekonomiska värdet av de tillgångar som ska överföras vidhåller kommissionen att dess värdering inte var för försiktig utan genomfördes i överensstämmelse med punkt 37 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. För att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen och stödkapplöpning mellan medlemsstaterna är det enligt punkt 37 i meddelandet om värdeminskade tillgångar av största vikt att tillämpa en korrekt och konsekvent metod för värdering av tillgångar, även tillgångar som är mer komplexa och mindre likvida. Kommissionen har i sitt beslut från november 2010 visat att dess metod följer vedertagen beslutspraxis. De metoder som används av andra organ som Europeiska banktillsynskommittén (CEBS) är säkert lika sannolika, men inte relevanta för denna värdering. |
| --- | --- |

(146)

När det gäller den samlade värderingen för att fastställa det verkliga ekonomiska värdet av de tillgångar som ska överföras vidhåller kommissionen att dess värdering inte var för försiktig utan genomfördes i överensstämmelse med punkt 37 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. För att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen och stödkapplöpning mellan medlemsstaterna är det enligt punkt 37 i meddelandet om värdeminskade tillgångar av största vikt att tillämpa en korrekt och konsekvent metod för värdering av tillgångar, även tillgångar som är mer komplexa och mindre likvida. Kommissionen har i sitt beslut från november 2010 visat att dess metod följer vedertagen beslutspraxis. De metoder som används av andra organ som Europeiska banktillsynskommittén (CEBS) är säkert lika sannolika, men inte relevanta för denna värdering.

| (147) | Kommissionen är fortfarande inte övertygad om att den metod som WestLB har föreslagit är förenlig med vedertagen beslutspraxis på området statligt stöd. Kommissionen konstaterar att Bundesbank inte har bekräftat det verkliga ekonomiska värde som WestLB har föreslagit, utan snarare kritiserat såväl värderingsmetoden som de parametrar som WestLB har beaktat (76). Bundesbanks kritiska inställning motsäger Tysklands påståenden att WestLB:s värderingsmetod är en vedertagen metod på området. Därför vidhåller kommissionen att WestLB:s värderingsmetod avviker från vedertagen beslutspraxis (77). |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen är fortfarande inte övertygad om att den metod som WestLB har föreslagit är förenlig med vedertagen beslutspraxis på området statligt stöd. Kommissionen konstaterar att Bundesbank inte har bekräftat det verkliga ekonomiska värde som WestLB har föreslagit, utan snarare kritiserat såväl värderingsmetoden som de parametrar som WestLB har beaktat (76). Bundesbanks kritiska inställning motsäger Tysklands påståenden att WestLB:s värderingsmetod är en vedertagen metod på området. Därför vidhåller kommissionen att WestLB:s värderingsmetod avviker från vedertagen beslutspraxis (77).

—   Värderingen av delportföljerna

| (148) | När det gäller den enskilda värderingen konstaterar kommissionen att det inte finns några större avvikelser vid värderingen av ”strukturerade värdepapper”. Det verkliga ekonomiska värde som kommissionen har fastställt för hela kategorin av tillgångar och det verkliga ekonomiska värde som låg till grund för WestLB:s bedömning ligger mycket nära varandra. Kommissionen har alltid undvikit försiktiga antaganden om detta skulle ha bekräftat eller motsagt värderingen av enskilda portföljer. I stället har kommissionen följt sin experts råd att på nytt pröva West LB:s alltför försiktiga metod för delportföljen ”European Super Senior”. Kommissionen har studerat den utförliga expertrapporten, som även tog upp de viktigaste delkategorierna av tillgångar (ABS CDO (78), andra CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) och Financials), och kommit fram till att de metoder och resultat som anges i rapporten överensstämmer med andra fall, t.ex. de som citeras i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(148)

När det gäller den enskilda värderingen konstaterar kommissionen att det inte finns några större avvikelser vid värderingen av ”strukturerade värdepapper”. Det verkliga ekonomiska värde som kommissionen har fastställt för hela kategorin av tillgångar och det verkliga ekonomiska värde som låg till grund för WestLB:s bedömning ligger mycket nära varandra. Kommissionen har alltid undvikit försiktiga antaganden om detta skulle ha bekräftat eller motsagt värderingen av enskilda portföljer. I stället har kommissionen följt sin experts råd att på nytt pröva West LB:s alltför försiktiga metod för delportföljen ”European Super Senior”. Kommissionen har studerat den utförliga expertrapporten, som även tog upp de viktigaste delkategorierna av tillgångar (ABS CDO (78), andra CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) och Financials), och kommit fram till att de metoder och resultat som anges i rapporten överensstämmer med andra fall, t.ex. de som citeras i beslutet att inleda förfarandet.

| (149) | När det gäller kreditportföljen bestrider kommissionen för det andra Tysklands påstående att expertens värdering inte är tillräckligt genomsynlig och innehåller motsägelser. Kommissionen påpekar att den har hänvisat till hur lämpliga olika metoder för att värdera verkligt ekonomiskt värde är. För att värdera lämpligheten i det befintliga kreditvärderingssystemet, sannolikheten för fallissemang (PD) och förlustkvoten vid fallissemang (LGD) har kommissionen på grundval av ett stort stickprovsurval således rekommenderat att garantier på nytt ska ställas för kreditportföljerna. Tyskland har inte följt denna rekommendation. Kommissionen har dessutom betonat att den i överensstämmelse med artikel 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar måste grunda värderingen på stresscenarier för förlustkvoten vid fallissemang och sannolikheten för fallissemang och att dessa måste grundas på tillräckligt försiktiga antaganden. Enligt kommissionens beslutspraxis ska värderingen av en överföring av tillgångar grundas på de berörda tillgångarnas verkliga ekonomiska värde. Kommissionen bekräftar därför sitt tidigare resultat, dvs. att värderingen måste korrigeras med cirka 1 miljard euro. |
| --- | --- |

(149)

När det gäller kreditportföljen bestrider kommissionen för det andra Tysklands påstående att expertens värdering inte är tillräckligt genomsynlig och innehåller motsägelser. Kommissionen påpekar att den har hänvisat till hur lämpliga olika metoder för att värdera verkligt ekonomiskt värde är. För att värdera lämpligheten i det befintliga kreditvärderingssystemet, sannolikheten för fallissemang (PD) och förlustkvoten vid fallissemang (LGD) har kommissionen på grundval av ett stort stickprovsurval således rekommenderat att garantier på nytt ska ställas för kreditportföljerna. Tyskland har inte följt denna rekommendation. Kommissionen har dessutom betonat att den i överensstämmelse med artikel 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar måste grunda värderingen på stresscenarier för förlustkvoten vid fallissemang och sannolikheten för fallissemang och att dessa måste grundas på tillräckligt försiktiga antaganden. Enligt kommissionens beslutspraxis ska värderingen av en överföring av tillgångar grundas på de berörda tillgångarnas verkliga ekonomiska värde. Kommissionen bekräftar därför sitt tidigare resultat, dvs. att värderingen måste korrigeras med cirka 1 miljard euro.

| (150) | När det gäller värdepappersportföljen håller kommissionen för det tredje med Tyskland att avvikelserna i denna portfölj grundas på, eller utgår från, huruvida det råder störningar på de berörda marknaderna. Det går visserligen att ifrågasätta om denna del av portföljen över huvud taget kan omfattas av undsättningsåtgärder enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. Även om en viss flexibilitet är tänkbar kan man argumentera för att om banker avlastas från de tillgångar som inte första hand berördes av den första fasen av finanskrisen, bör de inte kunna utnyttja någon undsättningsordning för de tillgångar som vid tidpunkten för överföringen inte kan betraktas som värdeminskade. Undsättningsåtgärder för värdeminskade tillgångar får enligt detta synsätt inte tolkas som en form av tidsmässigt obegränsad försäkring mot finanskrisens följder. I annat fall skulle avknoppningen av stora portföljer på flera miljarder euro kunna snedvrida konkurrensen på dessa marknader. Såväl för att ta hänsyn till målet om att trygga den finansiella stabiliteten som nödvändigheten av att förhindra snedvridning av konkurrensen gör meddelandet om värdeminskade tillgångar det möjligt att överföra sådana tillgångar. Eftersom marknaden för sådana tillgångar trots allt fungerar (dvs. inte är störd) motsvarar det verkliga ekonomiska värdet helt eller nästan helt marknadsvärdet. |
| --- | --- |

(150)

När det gäller värdepappersportföljen håller kommissionen för det tredje med Tyskland att avvikelserna i denna portfölj grundas på, eller utgår från, huruvida det råder störningar på de berörda marknaderna. Det går visserligen att ifrågasätta om denna del av portföljen över huvud taget kan omfattas av undsättningsåtgärder enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. Även om en viss flexibilitet är tänkbar kan man argumentera för att om banker avlastas från de tillgångar som inte första hand berördes av den första fasen av finanskrisen, bör de inte kunna utnyttja någon undsättningsordning för de tillgångar som vid tidpunkten för överföringen inte kan betraktas som värdeminskade. Undsättningsåtgärder för värdeminskade tillgångar får enligt detta synsätt inte tolkas som en form av tidsmässigt obegränsad försäkring mot finanskrisens följder. I annat fall skulle avknoppningen av stora portföljer på flera miljarder euro kunna snedvrida konkurrensen på dessa marknader. Såväl för att ta hänsyn till målet om att trygga den finansiella stabiliteten som nödvändigheten av att förhindra snedvridning av konkurrensen gör meddelandet om värdeminskade tillgångar det möjligt att överföra sådana tillgångar. Eftersom marknaden för sådana tillgångar trots allt fungerar (dvs. inte är störd) motsvarar det verkliga ekonomiska värdet helt eller nästan helt marknadsvärdet.

| (151) | Medan WestLB prövar om marknaden fungerar på grundval av ett rent likviditetskriterium anser kommissionen (84) att en bedömning av en marknadsstörning bör ske med hjälp av en jämförelse med en väl fungerande marknad för de berörda tillgångarna. På en normalt fungerande marknad sker en transaktion mellan en villig köpare och en villig säljare. Med begreppet villig köpare och säljare avses att transaktion sker frivilligt och utan tvång. |
| --- | --- |

(151)

Medan WestLB prövar om marknaden fungerar på grundval av ett rent likviditetskriterium anser kommissionen (84) att en bedömning av en marknadsstörning bör ske med hjälp av en jämförelse med en väl fungerande marknad för de berörda tillgångarna. På en normalt fungerande marknad sker en transaktion mellan en villig köpare och en villig säljare. Med begreppet villig köpare och säljare avses att transaktion sker frivilligt och utan tvång.

| (152) | Kommissionens expert har presenterat tydliga kriterier för en normalt fungerande marknad (85). Medan lämplig likviditet eller låg kursdifferens tyder på en fungerande marknad är motsatsen inte alltid fallet. Privat placerade värdepapper från en solvent och stabil utgivare behöver inte vara likvida. Vid behov skulle det emellertid vara lätt att uppfylla ett konkurrenskraftigt marknadserbjudande som ligger nära ett MtM-värde som beräknats på grundval av likvida jämförbara värdepapper. De kriterier som WestLB har föreslagit är därför för snäva för att värdera en normalt fungerande marknad. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionens expert har presenterat tydliga kriterier för en normalt fungerande marknad (85). Medan lämplig likviditet eller låg kursdifferens tyder på en fungerande marknad är motsatsen inte alltid fallet. Privat placerade värdepapper från en solvent och stabil utgivare behöver inte vara likvida. Vid behov skulle det emellertid vara lätt att uppfylla ett konkurrenskraftigt marknadserbjudande som ligger nära ett MtM-värde som beräknats på grundval av likvida jämförbara värdepapper. De kriterier som WestLB har föreslagit är därför för snäva för att värdera en normalt fungerande marknad.

| (153) | Det bör således uppmärksammas att om tillgångar felaktigt klassificeras som inte värdeminskade tillgångar utgör detta inte i sig något problem när det gäller att fastställa det verkliga ekonomiska värdet. För sådana positioner får det verkliga ekonomiska värde som ska fastställas ligga nära marknadsvärdet för de berörda tillgångarna, förutsatt att en lämplig metod och kalibrering används. Vid en fungerande marknad bör varje metod för att fastställa det verkliga ekonomiska värdet ge ett värde som ligger nära marknadspriset. Felaktig klassificering är i grund och botten ett slags test på hur lämplig den valda beräkningsmetoden och parametern är för att beräkna det verkliga ekonomiska värdet. |
| --- | --- |

(153)

Det bör således uppmärksammas att om tillgångar felaktigt klassificeras som inte värdeminskade tillgångar utgör detta inte i sig något problem när det gäller att fastställa det verkliga ekonomiska värdet. För sådana positioner får det verkliga ekonomiska värde som ska fastställas ligga nära marknadsvärdet för de berörda tillgångarna, förutsatt att en lämplig metod och kalibrering används. Vid en fungerande marknad bör varje metod för att fastställa det verkliga ekonomiska värdet ge ett värde som ligger nära marknadspriset. Felaktig klassificering är i grund och botten ett slags test på hur lämplig den valda beräkningsmetoden och parametern är för att beräkna det verkliga ekonomiska värdet.

| (154) | Beträffande Tysklands påstående att vissa marknader för statsobligationer inte fungerade normalt i slutet av 2009 vidhåller kommissionen att kriterierna för en fungerande marknad uppfylldes vid den dåvarande tidpunkten. Däremot fanns det tecken på marknadsstörningar i slutet av andra kvartalet 2010 (86) och på enskilda delmarknader för statsobligationer, särskilt med beaktande av ECB:s ingripanden och med beaktande av andra ingripandena på EU-nivå. Den 31 december 2009 och den 31 mars 2010, som användes som balansdagar för värderingen, var detta emellertid inte fallet. |
| --- | --- |

(154)

Beträffande Tysklands påstående att vissa marknader för statsobligationer inte fungerade normalt i slutet av 2009 vidhåller kommissionen att kriterierna för en fungerande marknad uppfylldes vid den dåvarande tidpunkten. Däremot fanns det tecken på marknadsstörningar i slutet av andra kvartalet 2010 (86) och på enskilda delmarknader för statsobligationer, särskilt med beaktande av ECB:s ingripanden och med beaktande av andra ingripandena på EU-nivå. Den 31 december 2009 och den 31 mars 2010, som användes som balansdagar för värderingen, var detta emellertid inte fallet.

| (155) | Därför vidhåller kommissionen sin uppfattning att WestLB antingen använde en felaktig beräkningsmetod eller grundade värderingen på felaktiga parametrar, och att värderingen därför måste korrigeras med 600 miljoner euro. |
| --- | --- |

(155)

Därför vidhåller kommissionen sin uppfattning att WestLB antingen använde en felaktig beräkningsmetod eller grundade värderingen på felaktiga parametrar, och att värderingen därför måste korrigeras med 600 miljoner euro.

| (156) | Kommissionen konstaterar avslutningsvis att den betraktar expertrapportens värdering av det verkliga ekonomiska värdet för de tre delportföljerna som korrekt och i överensstämmelse med kommissionens beslutspraxis. Därför uppgår skillnaden mellan överföringsvärdet och det verkliga ekonomiska värdet i portföljen enligt kommissionen till 6,949 miljarder euro (87). |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen konstaterar avslutningsvis att den betraktar expertrapportens värdering av det verkliga ekonomiska värdet för de tre delportföljerna som korrekt och i överensstämmelse med kommissionens beslutspraxis. Därför uppgår skillnaden mellan överföringsvärdet och det verkliga ekonomiska värdet i portföljen enligt kommissionen till 6,949 miljarder euro (87).

| (157) | I beslutet från november 2010 uttryckte kommissionen tvivel beträffande huruvida alla tillgångar kom i fråga för överföring. Kommissionen betraktade förklaringarna i EAA:s första verksamhetsberättelse som bevis på detta, eftersom det i samband med vissa tillgångar uppstod förluster redan vid tidpunkten för överföringen, även om dessa tillgångar inte omfattades av tillämpningsområdet för skäl 32 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Tyskland överlämnade emellertid kompletterande upplysningar och förklarade omfattningen av EAA:s övertagande av avsättning för risker och storleken på förlusten från de tillgångar som hade överförts till EAA. Denna förklaring var trovärdig och skingrade kommissionens tvivel. Därför behöver inga ytterligare korrigeringar göras för de tillgångar som inte kan bli föremål för undsättningsåtgärder. |
| --- | --- |

(157)

I beslutet från november 2010 uttryckte kommissionen tvivel beträffande huruvida alla tillgångar kom i fråga för överföring. Kommissionen betraktade förklaringarna i EAA:s första verksamhetsberättelse som bevis på detta, eftersom det i samband med vissa tillgångar uppstod förluster redan vid tidpunkten för överföringen, även om dessa tillgångar inte omfattades av tillämpningsområdet för skäl 32 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Tyskland överlämnade emellertid kompletterande upplysningar och förklarade omfattningen av EAA:s övertagande av avsättning för risker och storleken på förlusten från de tillgångar som hade överförts till EAA. Denna förklaring var trovärdig och skingrade kommissionens tvivel. Därför behöver inga ytterligare korrigeringar göras för de tillgångar som inte kan bli föremål för undsättningsåtgärder.

—   Minusposter

| (158) | Kommissionen accepterar inga andra minusposter än dem som erkändes i november 2010. Även kompensationseffekten av kapitaltillskottet (3,267 miljarder euro) och kreditlänkade obligationer (268 miljoner euro) har redan erkänts (88) (se skäl 44, tabell 2). Kommissionen uppmanade Tyskland att inhämta ett yttrande från Bundesbank beträffande kompensationseffekterna och pröva och bekräfta huruvida de eventuella ändringar av portföljvärderingen som gjorts av en tillsynsmyndighet som Bundesbank är förenliga med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Tillsynsmyndigheten har inte gjort någon sådan prövning eller lämnat något sådant bekräftande. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen accepterar inga andra minusposter än dem som erkändes i november 2010. Även kompensationseffekten av kapitaltillskottet (3,267 miljarder euro) och kreditlänkade obligationer (268 miljoner euro) har redan erkänts (88) (se skäl 44, tabell 2). Kommissionen uppmanade Tyskland att inhämta ett yttrande från Bundesbank beträffande kompensationseffekterna och pröva och bekräfta huruvida de eventuella ändringar av portföljvärderingen som gjorts av en tillsynsmyndighet som Bundesbank är förenliga med meddelandet om värdeminskade tillgångar. Tillsynsmyndigheten har inte gjort någon sådan prövning eller lämnat något sådant bekräftande.

| (159) | När det gäller skulder som omfattas av äldre regler konstaterar kommissionen att värderingen av skulderna inte behandlas i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Kommissionen måste därför pröva hur en överföring som den i det aktuella fallet, som berör både tillgångar och skulder, genomförs. Kommissionen medger visserligen att överföringen av skulder med lägre spread kan ge en ekonomisk nackdel, men att den måste återställa en jämvikt mellan de avtalade tillgångarna och skulderna. Vid prövningen av det totala stödbeloppet beaktar kommissionen därför effekterna av de skulder som omfattas av äldre regler (se skäl 133). Kommissionen anser dock att dessa inte ska beaktas vid värderingen av det verkliga ekonomiska värdet. |
| --- | --- |

(159)

När det gäller skulder som omfattas av äldre regler konstaterar kommissionen att värderingen av skulderna inte behandlas i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Kommissionen måste därför pröva hur en överföring som den i det aktuella fallet, som berör både tillgångar och skulder, genomförs. Kommissionen medger visserligen att överföringen av skulder med lägre spread kan ge en ekonomisk nackdel, men att den måste återställa en jämvikt mellan de avtalade tillgångarna och skulderna. Vid prövningen av det totala stödbeloppet beaktar kommissionen därför effekterna av de skulder som omfattas av äldre regler (se skäl 133). Kommissionen anser dock att dessa inte ska beaktas vid värderingen av det verkliga ekonomiska värdet.

| (160) | När det gäller de överförda tillgångarnas framtida positiva resultat håller kommissionen inte med Tyskland utan vidhåller att man så fort tillgångar har överförts inte längre bör beakta framtida vinster. Denna metod för att fastställa kreditportföljens verkliga ekonomiska värde är förenlig med kommissionens beslutspraxis (89). |
| --- | --- |

(160)

När det gäller de överförda tillgångarnas framtida positiva resultat håller kommissionen inte med Tyskland utan vidhåller att man så fort tillgångar har överförts inte längre bör beakta framtida vinster. Denna metod för att fastställa kreditportföljens verkliga ekonomiska värde är förenlig med kommissionens beslutspraxis (89).

| (161) | Beträffande outnyttjade beviljade krediter bekräftar kommissionen att sådana krediter i praktiken kan ha ett redovisningsvärde lika med noll. Denna möjlighet utesluter emellertid inte att en outnyttjad beviljad kredit kan påverka det verkliga ekonomiska värdet på ett negativt sätt. Det går inte att utesluta att krediten kommer att utnyttjas eftersom den inte går att förhindra genom avtal. Därför ändrar det faktum att en kredit ännu inte har utnyttjats, inte ens om det bokförda värdet för en sådan post är lika med noll, inte det verkliga ekonomiska värdet. |
| --- | --- |

(161)

Beträffande outnyttjade beviljade krediter bekräftar kommissionen att sådana krediter i praktiken kan ha ett redovisningsvärde lika med noll. Denna möjlighet utesluter emellertid inte att en outnyttjad beviljad kredit kan påverka det verkliga ekonomiska värdet på ett negativt sätt. Det går inte att utesluta att krediten kommer att utnyttjas eftersom den inte går att förhindra genom avtal. Därför ändrar det faktum att en kredit ännu inte har utnyttjats, inte ens om det bokförda värdet för en sådan post är lika med noll, inte det verkliga ekonomiska värdet.

| (162) | Beträffande diskonteringen av förväntade förluster konstaterar kommissionen att WestLB på detta sätt helt enkelt ändrar sitt eget beräkningskoncept, och detta utan Bundesbanks stöd. Tyskland motsäger sin egen uppskattning av det verkliga ekonomiska värdet, men framför inga ytterligare argument mot kommissionens uppfattning. |
| --- | --- |

(162)

Beträffande diskonteringen av förväntade förluster konstaterar kommissionen att WestLB på detta sätt helt enkelt ändrar sitt eget beräkningskoncept, och detta utan Bundesbanks stöd. Tyskland motsäger sin egen uppskattning av det verkliga ekonomiska värdet, men framför inga ytterligare argument mot kommissionens uppfattning.

| (163) | Eftersom det verkliga ekonomiska värdet antogs och står i överensstämmelse med punkterna 40 och 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar anser kommissionen att varken den förväntade förlusten eller någon annan av de tre minusposter som Tyskland har anfört har någon betydelse för värderingen av det verkliga ekonomiska värdet. |
| --- | --- |

(163)

Eftersom det verkliga ekonomiska värdet antogs och står i överensstämmelse med punkterna 40 och 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar anser kommissionen att varken den förväntade förlusten eller någon annan av de tre minusposter som Tyskland har anfört har någon betydelse för värderingen av det verkliga ekonomiska värdet.

—   Kapitalförvaltning

| (164) | Kommissionens hyser inte längre några tvivel om att förvaltningen av värdeminskade tillgångar inte kommer att ske på ett kontrollerat sätt efter överföringen av tillgångar. Kommissionen hade förbehåll mot att WestLB fortsatte förvaltningen av värdeminskade tillgångar, eftersom en bank bör koncentrera sig på nya aktiviteter och undvika varje form av konflikt mellan avvecklade och nya verksamheter. Eftersom WestLB/SPM-Bank efter den 30 juni 2012 emellertid inte längre ska bedriva någon ny bankverksamhet, utan endast tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster, är kommissionens tvivel inte längre relevanta. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionens hyser inte längre några tvivel om att förvaltningen av värdeminskade tillgångar inte kommer att ske på ett kontrollerat sätt efter överföringen av tillgångar. Kommissionen hade förbehåll mot att WestLB fortsatte förvaltningen av värdeminskade tillgångar, eftersom en bank bör koncentrera sig på nya aktiviteter och undvika varje form av konflikt mellan avvecklade och nya verksamheter. Eftersom WestLB/SPM-Bank efter den 30 juni 2012 emellertid inte längre ska bedriva någon ny bankverksamhet, utan endast tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster, är kommissionens tvivel inte längre relevanta.

| (165) | Trots alla minusposter och argument som Tyskland har framfört måste det avslutningsvis konstateras att kommissionens tvivel består. Kommissionen anger därför fortfarande transferdeltavärdet till 3,414 miljarder euro. |
| --- | --- |

(165)

Trots alla minusposter och argument som Tyskland har framfört måste det avslutningsvis konstateras att kommissionens tvivel består. Kommissionen anger därför fortfarande transferdeltavärdet till 3,414 miljarder euro.

ii)   
  Återkrav (Claw-Back)

| (166) | För att begränsa den snedvridning av konkurrensen som har uppstått genom en överföring av tillgångar till ett pris som är högre än det värde som kan godtas som ersättning för marknadsbristen kan banken enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar åläggas att ersätta transferdeltavärdet. Kan en sådan återbetalning inte göras med en gång ska den ske gradvis i form av en mekanism för återbetalning (en s.k. clawback-mekanism). Går det inte heller att göra en återbetalning via en sådan mekanism, utan att detta leder till teknisk insolvens, måste snedvridningen kompenseras genom genomgripande omstruktureringsåtgärder, vilka i sin tur kan leda till en avveckling av verksamheten (90). |
| --- | --- |

(166)

För att begränsa den snedvridning av konkurrensen som har uppstått genom en överföring av tillgångar till ett pris som är högre än det värde som kan godtas som ersättning för marknadsbristen kan banken enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar åläggas att ersätta transferdeltavärdet. Kan en sådan återbetalning inte göras med en gång ska den ske gradvis i form av en mekanism för återbetalning (en s.k. clawback-mekanism). Går det inte heller att göra en återbetalning via en sådan mekanism, utan att detta leder till teknisk insolvens, måste snedvridningen kompenseras genom genomgripande omstruktureringsåtgärder, vilka i sin tur kan leda till en avveckling av verksamheten (90).

| (167) | WestLB var enligt egen utsago i omstruktureringsplanen från februari 2011 inte i stånd att betala tillbaka de 3,4 miljarder euro som den hade överfört till EAA i form av den första överföringen av tillgångar, utan att riskera bankens överlevnad. Dessutom skulle det knappast gå att sälja WestLB eftersom en potentiell köpare skulle vara tvungen att ersätta Tyskland med 3,4 miljarder euro. Tyskland lade därför fram omstruktureringsplanen från juni 2011, med en planerad avveckling av WestLB inom 12 månader. Avvecklingen av WestLB räcker enligt kommissionen för att kompensera snedvridningen av konkurrensen. Med förbehåll för avvecklingsplanens trovärdighet, som kommer att behandlas i avsnitt c, konstaterar kommissionen därför att stödet står i överensstämmelse med meddelandet om värdeminskade tillgångar och är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(167)

WestLB var enligt egen utsago i omstruktureringsplanen från februari 2011 inte i stånd att betala tillbaka de 3,4 miljarder euro som den hade överfört till EAA i form av den första överföringen av tillgångar, utan att riskera bankens överlevnad. Dessutom skulle det knappast gå att sälja WestLB eftersom en potentiell köpare skulle vara tvungen att ersätta Tyskland med 3,4 miljarder euro. Tyskland lade därför fram omstruktureringsplanen från juni 2011, med en planerad avveckling av WestLB inom 12 månader. Avvecklingen av WestLB räcker enligt kommissionen för att kompensera snedvridningen av konkurrensen. Med förbehåll för avvecklingsplanens trovärdighet, som kommer att behandlas i avsnitt c, konstaterar kommissionen därför att stödet står i överensstämmelse med meddelandet om värdeminskade tillgångar och är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

iii)   
  Huruvida påfyllningen är förenlig med den inre marknaden

| (168) | I princip ska även överföringen av den andra tranchen prövas enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. På grund av omstruktureringsplanen från juni 2011 anser kommissionen emellertid att resultatet av en sådan prövning skulle bli betydelselös. Eventuella ytterligare snedvridningar av konkurrensen till följd av ett transferdeltavärde tillsammans med den andra överföringen skulle i alla händelser ha begränsats av den planerade avvecklingen enligt omstruktureringsplanen från juni 2011. I detta specialfall anser kommissionen därför att eftersom redan det totala stödbeloppet kan anses förenligt med den inre marknaden enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är det inte nödvändigt att göra en ingående prövning av värderingen, dvs. beräkna det verkliga ekonomiska värdet. |
| --- | --- |

(168)

I princip ska även överföringen av den andra tranchen prövas enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. På grund av omstruktureringsplanen från juni 2011 anser kommissionen emellertid att resultatet av en sådan prövning skulle bli betydelselös. Eventuella ytterligare snedvridningar av konkurrensen till följd av ett transferdeltavärde tillsammans med den andra överföringen skulle i alla händelser ha begränsats av den planerade avvecklingen enligt omstruktureringsplanen från juni 2011. I detta specialfall anser kommissionen därför att eftersom redan det totala stödbeloppet kan anses förenligt med den inre marknaden enligt punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är det inte nödvändigt att göra en ingående prövning av värderingen, dvs. beräkna det verkliga ekonomiska värdet.

| (169) | Överföringen av tillgångar är följaktligen förenlig med den inre marknaden och står i överensstämmelse med punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar, eftersom de potentiella snedvridningarna av konkurrensen kommer att begränsas genom avvecklingen av WestLB. |
| --- | --- |

(169)

Överföringen av tillgångar är följaktligen förenlig med den inre marknaden och står i överensstämmelse med punkt 41 i meddelandet om värdeminskade tillgångar, eftersom de potentiella snedvridningarna av konkurrensen kommer att begränsas genom avvecklingen av WestLB.

c.   HURUVIDA OMSTRUKTURERINGS-/LIKVIDITETSSTÖDET ÄR FÖRENLIGT MED DEN INRE MARKNADEN

| (170) | Kommissionen måste pröva alla stödåtgärders förenlighet med den inre marknaden utifrån sina riktlinjer för banker i finanskrisen, särskilt omstruktureringsmeddelandet och kommissionens meddelande – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen
   (91) (nedan kallat bankmeddelandet). |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen måste pröva alla stödåtgärders förenlighet med den inre marknaden utifrån sina riktlinjer för banker i finanskrisen, särskilt omstruktureringsmeddelandet och kommissionens meddelande – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen
   (91) (nedan kallat bankmeddelandet).

| (171) | Omstruktureringsplanen från juni 2011 måste visa att de stödåtgärder som anges i tabell 7 är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(171)

Omstruktureringsplanen från juni 2011 måste visa att de stödåtgärder som anges i tabell 7 är förenliga med den inre marknaden.

| (172) | Dessa åtgärder omfattar stöd på totalt [21,6–24,4] miljarder euro, vilket den 31 december 2009 motsvarade ett förhållande mellan stödbelopp och riskvägda tillgångar på [24,4–27,6] %. Stödbeloppet måste betraktas som en mycket stor andel av stödmottagarens balansomslutning och kräver följaktligen en genomgripande omstrukturering eller likvidation. I omstruktureringsplanen måste man även beakta den ytterligare snedvridning av konkurrensen som uppkommer till följd av det stödbelopp i form av transfervärdet som på förhand inte anses förenligt med den inre marknaden. Den föreslagna omstruktureringen eller likvidationen måste syfta till att avhjälpa denna snedvridning. |
| --- | --- |

(172)

Dessa åtgärder omfattar stöd på totalt [21,6–24,4] miljarder euro, vilket den 31 december 2009 motsvarade ett förhållande mellan stödbelopp och riskvägda tillgångar på [24,4–27,6] %. Stödbeloppet måste betraktas som en mycket stor andel av stödmottagarens balansomslutning och kräver följaktligen en genomgripande omstrukturering eller likvidation. I omstruktureringsplanen måste man även beakta den ytterligare snedvridning av konkurrensen som uppkommer till följd av det stödbelopp i form av transfervärdet som på förhand inte anses förenligt med den inre marknaden. Den föreslagna omstruktureringen eller likvidationen måste syfta till att avhjälpa denna snedvridning.

| (173) | Omstruktureringsplanen från juni 2011 uppfyller de kriterier som har fastställts i omstruktureringsmeddelandet. Enligt punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet bör en avveckling under ordnade former eller en utauktionering av en nödlidande bank alltid övervägas när det inte är troligt att en bank kan återställa sin långsiktiga lönsamhet. I bankmeddelandet fastställs hur en kontrollerad likvidation ska gå till (92). En sådan kontrollerad likvidation kan i enstaka fall genomföras när ett räddningsstöd har beviljats ett enskilt finansinstitut och det står klart att omstruktureringen inte har lyckats. |
| --- | --- |

(173)

Omstruktureringsplanen från juni 2011 uppfyller de kriterier som har fastställts i omstruktureringsmeddelandet. Enligt punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet bör en avveckling under ordnade former eller en utauktionering av en nödlidande bank alltid övervägas när det inte är troligt att en bank kan återställa sin långsiktiga lönsamhet. I bankmeddelandet fastställs hur en kontrollerad likvidation ska gå till (92). En sådan kontrollerad likvidation kan i enstaka fall genomföras när ett räddningsstöd har beviljats ett enskilt finansinstitut och det står klart att omstruktureringen inte har lyckats.

| (174) | För att vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget måste ett likvidationsstöd enligt kommissionens fasta beslutspraxis (93) uppfylla följande tre allmänna villkor:






  i) | Stödet måste bevisligen möjliggöra en ordnad avveckling av banken och samtidigt begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå det eftersträvade målet (94). |
| --- | --- | --- |

(174)

För att vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget måste ett likvidationsstöd enligt kommissionens fasta beslutspraxis (93) uppfylla följande tre allmänna villkor:

i)

Stödet måste bevisligen möjliggöra en ordnad avveckling av banken och samtidigt begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå det eftersträvade målet (94).

| ii) | En rimlig ansvarsfördelning måste garanteras, särskilt om aktieägaren är undantagen från det stöd som eventuellt beviljats i samband med likvidationsförfarandet (95). |
| --- | --- |

ii)

En rimlig ansvarsfördelning måste garanteras, särskilt om aktieägaren är undantagen från det stöd som eventuellt beviljats i samband med likvidationsförfarandet (95).

| iii) | För att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen bör likvidationsfasen begränsas till den period som är absolut nödvändig för att avvecklingen ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. Ett stödmottagande finansinstitut som fortfarande är verksamt bör inte inleda någon ny affärsverksamhet utan endast fortsätta att driva sin redan befintliga verksamhet. Bankoktrojen bör dras in så snart som möjligt (96). |
| --- | --- |

iii)

För att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen bör likvidationsfasen begränsas till den period som är absolut nödvändig för att avvecklingen ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. Ett stödmottagande finansinstitut som fortfarande är verksamt bör inte inleda någon ny affärsverksamhet utan endast fortsätta att driva sin redan befintliga verksamhet. Bankoktrojen bör dras in så snart som möjligt (96).

i)   
  Bevis på en kontrollerad likvidation

| (175) | Omstruktureringsplanen från juni 2011 presenterar enligt kommissionen ett scenario för en kontrollerad likvidation av WestLB och bygger på en överenskommelse mellan bankens aktieägare om ansvarsfördelningen. I planen beaktas framför allt att man utan framgång redan har ägnat två år åt att försöka hitta andra billigare och mindre konkurrenshämmande marknadsorienterade lösningar för WestLB. En okontrollerad likvidation skulle å andra sidan äventyra den finansiella stabiliteten. Genom en kontrollerad likvidation kan denna risk kan lättare motverkas. Omstruktureringsplanen från juni 2011 gör det möjligt för kommissionen att göra en bedömning av likvidationsförfarandet och vilka potentiella följder för konkurrensen som de statliga åtgärderna kan få inom ramen för likvidationsförfarandet. |
| --- | --- |

(175)

Omstruktureringsplanen från juni 2011 presenterar enligt kommissionen ett scenario för en kontrollerad likvidation av WestLB och bygger på en överenskommelse mellan bankens aktieägare om ansvarsfördelningen. I planen beaktas framför allt att man utan framgång redan har ägnat två år åt att försöka hitta andra billigare och mindre konkurrenshämmande marknadsorienterade lösningar för WestLB. En okontrollerad likvidation skulle å andra sidan äventyra den finansiella stabiliteten. Genom en kontrollerad likvidation kan denna risk kan lättare motverkas. Omstruktureringsplanen från juni 2011 gör det möjligt för kommissionen att göra en bedömning av likvidationsförfarandet och vilka potentiella följder för konkurrensen som de statliga åtgärderna kan få inom ramen för likvidationsförfarandet.

| (176) | Det viktigaste kriteriet för att omfattas av likvidiationsscenariot är att banken upphör med alla sina bankaffärsverksamheter, endast utför de verksamheter som behövs för att avveckla de befintliga portföljerna och inte förvärvar några nya affärsverksamheter. |
| --- | --- |

(176)

Det viktigaste kriteriet för att omfattas av likvidiationsscenariot är att banken upphör med alla sina bankaffärsverksamheter, endast utför de verksamheter som behövs för att avveckla de befintliga portföljerna och inte förvärvar några nya affärsverksamheter.

| (177) | För att garantera att bankens bankaffärsverksamhet upphör bör banken bl.a. sälja eller överföra alla sina resterande tillgångar och skulder, så att det enda som återstår är en reststruktur, om detta är nödvändigt för att underlätta avvecklingen av befintliga tillgångar och framför allt för att bevara värdet vid avvecklingen av dess portföljer. |
| --- | --- |

(177)

För att garantera att bankens bankaffärsverksamhet upphör bör banken bl.a. sälja eller överföra alla sina resterande tillgångar och skulder, så att det enda som återstår är en reststruktur, om detta är nödvändigt för att underlätta avvecklingen av befintliga tillgångar och framför allt för att bevara värdet vid avvecklingen av dess portföljer.

| (178) | Enligt omstruktureringsplanen från juni 2011 kommer WestLB att överföra alla sina banktillgångar till antingen sparbankerna eller EAA. Den 30 juni 2012 kommer det således knappt att finns några riskvägda tillgångar kvar i banken. Enligt Tysklands åtaganden kommer den kvarvarande banken inte längre att använda sig av firmanamnet ”WestLB”, utan inom högst tre månader ombildas under namnet ”SPM-Bank”. Banken kommer inte heller längre att bedriva någon bankaffärsverksamhet för egen räkning, utan endast som förvaltare för EAA samt i begränsad omfattning tillhandahålla tjänster till tredje man. I omstruktureringsplanen planeras därför betydande och oåterkalleliga steg som leder till att WestLB, på de flesta av sina affärsområden, lämnar den aktuella marknaden inom 12 månader. |
| --- | --- |

(178)

Enligt omstruktureringsplanen från juni 2011 kommer WestLB att överföra alla sina banktillgångar till antingen sparbankerna eller EAA. Den 30 juni 2012 kommer det således knappt att finns några riskvägda tillgångar kvar i banken. Enligt Tysklands åtaganden kommer den kvarvarande banken inte längre att använda sig av firmanamnet ”WestLB”, utan inom högst tre månader ombildas under namnet ”SPM-Bank”. Banken kommer inte heller längre att bedriva någon bankaffärsverksamhet för egen räkning, utan endast som förvaltare för EAA samt i begränsad omfattning tillhandahålla tjänster till tredje man. I omstruktureringsplanen planeras därför betydande och oåterkalleliga steg som leder till att WestLB, på de flesta av sina affärsområden, lämnar den aktuella marknaden inom 12 månader.

| (179) | För det andra begränsas likvidationsfasen i enlighet med punkt 47 i bankmeddelandet till den period som är absolut nödvändig för att avvecklingen ska kunna genomföras på ett korrekt sätt, så att otillbörlig snedvridning av konkurrensen undviks. Även om avvecklingen av WestLB sträcker sig över flera år kan denna period anses som den minsta möjliga. Endast servicebolaget kommer att bedriva konkurrensutsatt verksamhet och tillhandahålla ett begränsat antal kapitalförvaltningstjänster till tredje man. Tyskland har lovat att servicebolaget ska säljas senast den 31 december 2016. Övergångsperioden fram till den 31 december 2016 är nödvändig för att göra det möjligt för ledningen att organisera om SPM-Banks interna struktur, upplösa servicebolaget och åtminstone under en kort period gå med vinst, så att banken kan dra till sig potentiella investerare. SPM-Bank ansvarar själv för tillgångar som inte fysiskt kan överföras till EAA. Bankens livslängd beror därför på dessa tillgångars löptid. Avvecklingen av portföljerna med bevarande av deras värde kommer att pågå fram till 2028 och kan inte ske snabbare. Funktionen som förvaltare av tillgångarna innebär emellertid ingen ekonomisk verksamhet och påverkar följaktligen inte konkurrensen. Inom ramen för minskningen av personalstyrkan vid SPM-Bank uppnås visserligen målet om 1 000 kvarvarande anställda först efter några år, men detta ska jämföras med minskningen av SPM-Banks verksamhet. Trots att bankaffärsverksamheten ska upphöra kommer omorganisationen av SPM-Bank nämligen att bli mycket arbetsintensiv. Sammantaget kan det konstateras att alla dessa processer bör pågå så kort tid som möjligt. |
| --- | --- |

(179)

För det andra begränsas likvidationsfasen i enlighet med punkt 47 i bankmeddelandet till den period som är absolut nödvändig för att avvecklingen ska kunna genomföras på ett korrekt sätt, så att otillbörlig snedvridning av konkurrensen undviks. Även om avvecklingen av WestLB sträcker sig över flera år kan denna period anses som den minsta möjliga. Endast servicebolaget kommer att bedriva konkurrensutsatt verksamhet och tillhandahålla ett begränsat antal kapitalförvaltningstjänster till tredje man. Tyskland har lovat att servicebolaget ska säljas senast den 31 december 2016. Övergångsperioden fram till den 31 december 2016 är nödvändig för att göra det möjligt för ledningen att organisera om SPM-Banks interna struktur, upplösa servicebolaget och åtminstone under en kort period gå med vinst, så att banken kan dra till sig potentiella investerare. SPM-Bank ansvarar själv för tillgångar som inte fysiskt kan överföras till EAA. Bankens livslängd beror därför på dessa tillgångars löptid. Avvecklingen av portföljerna med bevarande av deras värde kommer att pågå fram till 2028 och kan inte ske snabbare. Funktionen som förvaltare av tillgångarna innebär emellertid ingen ekonomisk verksamhet och påverkar följaktligen inte konkurrensen. Inom ramen för minskningen av personalstyrkan vid SPM-Bank uppnås visserligen målet om 1 000 kvarvarande anställda först efter några år, men detta ska jämföras med minskningen av SPM-Banks verksamhet. Trots att bankaffärsverksamheten ska upphöra kommer omorganisationen av SPM-Bank nämligen att bli mycket arbetsintensiv. Sammantaget kan det konstateras att alla dessa processer bör pågå så kort tid som möjligt.

| (180) | Som tredje kriterium ska banken upphöra med sin affärsverksamhet på marknaden, med undantag av försäljningen av tillgångar, och se till att endast en obetydlig del av den tidigare affärsverksamheten blir kvar på marknaden. |
| --- | --- |

(180)

Som tredje kriterium ska banken upphöra med sin affärsverksamhet på marknaden, med undantag av försäljningen av tillgångar, och se till att endast en obetydlig del av den tidigare affärsverksamheten blir kvar på marknaden.

| (181) | Några affärsverksamheter som har samlats i Verbundbank kommer att övertas av Helaba. Redovisningstekniskt motsvarar Verbundbankverksamheterna mindre än 20 % av WestLB:s tidigare balansomslutning (Verbundbanks portfölj motsvarar en balansomslutning på högst 45 miljarder euro medan WestLB:s balansomslutning 2008 uppgick till 288 miljarder euro). Vad gäller antalet anställda konstaterar kommissionen att färre än 10 % av de tidigare WestLB-medarbetarna kommer att återanställas vid den avknoppade Verbundbank (cirka 400 anställda jämfört med de 5 661 anställda som WestLB hade 2008). Dessutom kommer Verbundbank att avskiljas via en uppdelning av tillgångar och skulder och inte göra några överföringar som självständig bank. Eftersom transaktionerna alltså inte rör West LB, utan en liten del av dess tillgångar och skulder, kan de inte anses utgöra en väsentlig avyttring av banken. |
| --- | --- |

(181)

Några affärsverksamheter som har samlats i Verbundbank kommer att övertas av Helaba. Redovisningstekniskt motsvarar Verbundbankverksamheterna mindre än 20 % av WestLB:s tidigare balansomslutning (Verbundbanks portfölj motsvarar en balansomslutning på högst 45 miljarder euro medan WestLB:s balansomslutning 2008 uppgick till 288 miljarder euro). Vad gäller antalet anställda konstaterar kommissionen att färre än 10 % av de tidigare WestLB-medarbetarna kommer att återanställas vid den avknoppade Verbundbank (cirka 400 anställda jämfört med de 5 661 anställda som WestLB hade 2008). Dessutom kommer Verbundbank att avskiljas via en uppdelning av tillgångar och skulder och inte göra några överföringar som självständig bank. Eftersom transaktionerna alltså inte rör West LB, utan en liten del av dess tillgångar och skulder, kan de inte anses utgöra en väsentlig avyttring av banken.

| (182) | Dessutom finns det enligt kommissionen inget som tyder på att förutsättningarna i punkt 49 i bankmeddelandet inte skulle ha uppfyllts. Enligt denna punkt ska en försäljning ske på marknadsvillkor, och priset för berörda tillgångar och skulder ska maximeras. Kommissionen konstaterar i detta avseende att WestLB har organiserat en lyckad anbudsinfordran som har varit inriktad på att maximera priset på de berörda tillgångarna och skulderna. Trots det har WestLB inte mottagit något godtagbart anbud. Företagsvärdet på Verbundbanks verksamheter, tillgångar, skulder och en organisationsstruktur med 400 anställda prövades vid den aktuella tidpunkten dessutom av flera externa experter med hjälp av vedertagna värderingsmetoder. Tyskland har lovat att företagsvärdet på Verbundbanks verksamheter, vilka antingen kommer att övertas av Helaba eller sparbankerna, i överensstämmelse med principöverenskommelsen kommer att uppgå till noll. Till skillnad från andra försäljningsprocesser i likvidationsärenden (97) kommer WestLB:s avyttring av Verbundbanks verksamheter inte att kräva några ytterligare statliga medel. Kommissionen kan därför inte se någon orättfärdig fördel för den juridiska person som övertar Verbundbanks verksamhet och drar därför slutsatsen att varken Helaba eller sparbankerna har erhållit något stöd genom avyttringen av Verbundbanks verksamhet. |
| --- | --- |

(182)

Dessutom finns det enligt kommissionen inget som tyder på att förutsättningarna i punkt 49 i bankmeddelandet inte skulle ha uppfyllts. Enligt denna punkt ska en försäljning ske på marknadsvillkor, och priset för berörda tillgångar och skulder ska maximeras. Kommissionen konstaterar i detta avseende att WestLB har organiserat en lyckad anbudsinfordran som har varit inriktad på att maximera priset på de berörda tillgångarna och skulderna. Trots det har WestLB inte mottagit något godtagbart anbud. Företagsvärdet på Verbundbanks verksamheter, tillgångar, skulder och en organisationsstruktur med 400 anställda prövades vid den aktuella tidpunkten dessutom av flera externa experter med hjälp av vedertagna värderingsmetoder. Tyskland har lovat att företagsvärdet på Verbundbanks verksamheter, vilka antingen kommer att övertas av Helaba eller sparbankerna, i överensstämmelse med principöverenskommelsen kommer att uppgå till noll. Till skillnad från andra försäljningsprocesser i likvidationsärenden (97) kommer WestLB:s avyttring av Verbundbanks verksamheter inte att kräva några ytterligare statliga medel. Kommissionen kan därför inte se någon orättfärdig fördel för den juridiska person som övertar Verbundbanks verksamhet och drar därför slutsatsen att varken Helaba eller sparbankerna har erhållit något stöd genom avyttringen av Verbundbanks verksamhet.

| (183) | I förevarande fall efterlevs dessutom de regler som fastställs i punkt 17 och följande punkter i omstruktureringsmeddelandet för avyttringen av hela banken, även om de inte alls är tillämpliga i detta ärende (98). Enligt reglerna för en sådan försäljning ska följande villkor vara uppfyllda: återställd lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av eventuell snedvridning av konkurrensen. Avyttringen av Helaba uppfyller dessa villkor. För det första måste Helaba kunna garantera den överförda bankens lönsamhet, eftersom Verbundbank – till skillnad från Helaba – har en låg balansomslutning, få anställda och endast i begränsad utsträckning kan påverka lönsamheten i det av överföringen berörda företaget. Å andra sidan måste överföringen leda till kostnadsbesparingar, vilket motsäger en positiv bedömning av Verbundbank som självständig bank (99). För det andra garanteras en lämplig ansvarsfördelning, eftersom WestLB:s aktieägare inte får några intäkter från försäljningen utan snarare förlorar det kapital de har satsat i WestLB. För det tredje kommer WestLB:s verksamhet att krympa till mindre än 20 % av dess ursprungliga omfattning, och enligt kommissionens vedertagna beslutspraxis kräver en sådan försäljning inte några ytterligare kompensationsåtgärder (100). |
| --- | --- |

(183)

I förevarande fall efterlevs dessutom de regler som fastställs i punkt 17 och följande punkter i omstruktureringsmeddelandet för avyttringen av hela banken, även om de inte alls är tillämpliga i detta ärende (98). Enligt reglerna för en sådan försäljning ska följande villkor vara uppfyllda: återställd lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av eventuell snedvridning av konkurrensen. Avyttringen av Helaba uppfyller dessa villkor. För det första måste Helaba kunna garantera den överförda bankens lönsamhet, eftersom Verbundbank – till skillnad från Helaba – har en låg balansomslutning, få anställda och endast i begränsad utsträckning kan påverka lönsamheten i det av överföringen berörda företaget. Å andra sidan måste överföringen leda till kostnadsbesparingar, vilket motsäger en positiv bedömning av Verbundbank som självständig bank (99). För det andra garanteras en lämplig ansvarsfördelning, eftersom WestLB:s aktieägare inte får några intäkter från försäljningen utan snarare förlorar det kapital de har satsat i WestLB. För det tredje kommer WestLB:s verksamhet att krympa till mindre än 20 % av dess ursprungliga omfattning, och enligt kommissionens vedertagna beslutspraxis kräver en sådan försäljning inte några ytterligare kompensationsåtgärder (100).

| (184) | Kommissionen ser dessutom inget skäl att anta att Verbundbank, i egenskap av en samling tillgångar, kan ses som ekonomisk efterföljare till WestLB. Helaba är i juridisk mening inte efterföljare till WestLB, och inte heller Verbundbank uppvisar någon betydande funktionell likhet med WestLB. I Helabas fall har därför de villkor inte uppfyllts som ligger till grund för kommissionens fastställande av huruvida ett ursprungligt företags affärsverksamheter har tillhandahållit ett stöd till det företag som fortsätter verksamheten (101). |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen ser dessutom inget skäl att anta att Verbundbank, i egenskap av en samling tillgångar, kan ses som ekonomisk efterföljare till WestLB. Helaba är i juridisk mening inte efterföljare till WestLB, och inte heller Verbundbank uppvisar någon betydande funktionell likhet med WestLB. I Helabas fall har därför de villkor inte uppfyllts som ligger till grund för kommissionens fastställande av huruvida ett ursprungligt företags affärsverksamheter har tillhandahållit ett stöd till det företag som fortsätter verksamheten (101).

| (185) | Avslutningsvis garanteras även att stödet begränsas till det lägsta möjliga. En överföring av tillgångar till EEA får således bara genomföras när tillgångarna inte kan avyttras till privata köpare. Det extra kapitaltillskottet till SPM-Bank är nödvändigt för att täcka de förväntade avvecklingskostnaderna. Avslutningsvis kan likviditetsstödet ses som en integrerad del av det allmänna likvidationsscenariot, eftersom det enbart ger ett skydd under övergångsperioden i händelse av turbulens på marknaden fram till den 30 juni 2012. Genom likviditetsstödet garanteras således att den kontrollerade likvidationen inte leder till en okontrollerad likvidation före den 30 juni 2012. |
| --- | --- |

(185)

Avslutningsvis garanteras även att stödet begränsas till det lägsta möjliga. En överföring av tillgångar till EEA får således bara genomföras när tillgångarna inte kan avyttras till privata köpare. Det extra kapitaltillskottet till SPM-Bank är nödvändigt för att täcka de förväntade avvecklingskostnaderna. Avslutningsvis kan likviditetsstödet ses som en integrerad del av det allmänna likvidationsscenariot, eftersom det enbart ger ett skydd under övergångsperioden i händelse av turbulens på marknaden fram till den 30 juni 2012. Genom likviditetsstödet garanteras således att den kontrollerade likvidationen inte leder till en okontrollerad likvidation före den 30 juni 2012.

ii)   
  Eget bidrag och ansvarsfördelning

| (186) | Den andra delen av bedömningen rör ansvarsfördelningen. Enligt punkt 46 i bankmeddelandet måste man vid en likvidation se till att minimera det överdrivna risktagandet, bl.a. genom att se till att aktieägare och eventuellt även vissa typer av fordringshavare inte får del av stödmedel i samband med genomförandet av den kontrollerade avvecklingen. I fallen Northern Rock (102) och HRE (103) uppnåddes en lämplig ansvarsfördelning genom att dessa finansinstitut förstatligades. I likhet med dessa två fall kommer aktieägarna även i förevarande fall att förlora hela sitt aktiekapital. Dessutom kommer WestLB:s aktieägare och SoFFin, som tillhandhåller det mesta av hybridkapitalet, att överta ansvaret för de delar som WestLB ska delas upp i och tillhandahålla ytterligare kapital. |
| --- | --- |

(186)

Den andra delen av bedömningen rör ansvarsfördelningen. Enligt punkt 46 i bankmeddelandet måste man vid en likvidation se till att minimera det överdrivna risktagandet, bl.a. genom att se till att aktieägare och eventuellt även vissa typer av fordringshavare inte får del av stödmedel i samband med genomförandet av den kontrollerade avvecklingen. I fallen Northern Rock (102) och HRE (103) uppnåddes en lämplig ansvarsfördelning genom att dessa finansinstitut förstatligades. I likhet med dessa två fall kommer aktieägarna även i förevarande fall att förlora hela sitt aktiekapital. Dessutom kommer WestLB:s aktieägare och SoFFin, som tillhandhåller det mesta av hybridkapitalet, att överta ansvaret för de delar som WestLB ska delas upp i och tillhandahålla ytterligare kapital.

| (187) | Sparbankerna har förklarat sig införstådda med övertagandet av ansvaret för Verbundbanks verksamhet, och kommer att skjuta till kapital för detta ändamål. NRW har förklarat sig berett att bära merparten av ansvaret, dvs. överta samtliga SPM-Banks drifts- och likvidationskostnader. Dessutom har SoFFin accepterat att bära en väsentlig del av ansvaret, genom att två tredjedelar av dess passiva innehav i WestLB kvarstår, så att investerarna med största sannolikhet inte får tillbaka sina investeringar. Vid uppgörelsen kommer man därför även att ingående beakta såväl hur mycket ansvar parterna kan bära som i vilken omfattning de tidigare medverkade till bankens strategiska inriktning och vilket inflytande de hade över hur banken styrdes. |
| --- | --- |

(187)

Sparbankerna har förklarat sig införstådda med övertagandet av ansvaret för Verbundbanks verksamhet, och kommer att skjuta till kapital för detta ändamål. NRW har förklarat sig berett att bära merparten av ansvaret, dvs. överta samtliga SPM-Banks drifts- och likvidationskostnader. Dessutom har SoFFin accepterat att bära en väsentlig del av ansvaret, genom att två tredjedelar av dess passiva innehav i WestLB kvarstår, så att investerarna med största sannolikhet inte får tillbaka sina investeringar. Vid uppgörelsen kommer man därför även att ingående beakta såväl hur mycket ansvar parterna kan bära som i vilken omfattning de tidigare medverkade till bankens strategiska inriktning och vilket inflytande de hade över hur banken styrdes.

iii)   
  Begränsning av snedvridningen av konkurrensen

| (188) | Likvidationsplanen ger garantier för att den snedvridning av konkurrensen som WestLB ger upphov till begränsas, eftersom WestLB senast den 30 juni 2012 kommer att försvinna från marknaden. Efter denna tidpunkt kommer WestLB att omvandlas till en enhet utan bankaffärsverksamhet, som tillsammans med EAA kommer att avveckla tillgångarna. |
| --- | --- |

(188)

Likvidationsplanen ger garantier för att den snedvridning av konkurrensen som WestLB ger upphov till begränsas, eftersom WestLB senast den 30 juni 2012 kommer att försvinna från marknaden. Efter denna tidpunkt kommer WestLB att omvandlas till en enhet utan bankaffärsverksamhet, som tillsammans med EAA kommer att avveckla tillgångarna.

| (189) | Tack vare garantierna för att WestLB efter den 30 juni 2012 endast kommer fortsätta sin affärsverksamhet så länge som behövs för avvecklingen och inte kommer att inleda några nya verksamheter, utan gradvis upphöra med sina befintliga verksamheter, undviker man dessutom oproportionerlig snedvridning av konkurrensen vid en likvidation. I det aktuella fallet omsätts denna princip i praktiken genom att WestLB så snart som möjligt, och senast den 31 december 2012, fråntas den del av bankoktrojen som inte behövs för förvaltningen av tillgångar eller tillhandahållandet av kapitalmarknadstjänster. |
| --- | --- |

(189)

Tack vare garantierna för att WestLB efter den 30 juni 2012 endast kommer fortsätta sin affärsverksamhet så länge som behövs för avvecklingen och inte kommer att inleda några nya verksamheter, utan gradvis upphöra med sina befintliga verksamheter, undviker man dessutom oproportionerlig snedvridning av konkurrensen vid en likvidation. I det aktuella fallet omsätts denna princip i praktiken genom att WestLB så snart som möjligt, och senast den 31 december 2012, fråntas den del av bankoktrojen som inte behövs för förvaltningen av tillgångar eller tillhandahållandet av kapitalmarknadstjänster.

| (190) | När det gäller SPM-Banks planer på att avknoppa ett servicebolag, som ska tillhandahålla kapitalmarknadstjänster till tredje man och därmed konkurrera med andra leverantörer av sådana tjänster, konstaterar kommissionen att tanken med denna åtgärd är att minska andelen statligt stöd i WestLB:s kapital efter den 30 juni 2012. Delstaten Nordrhein-Westfalen, som ansvarar för SPM-Bank, har övertagit den största delen av ansvaret från WestLB:s aktieägare. Att SPM-Bank minskar sina driftskostnader genom att tillhandahålla tjänster till tredje man är därför försvarbart. |
| --- | --- |

(190)

När det gäller SPM-Banks planer på att avknoppa ett servicebolag, som ska tillhandahålla kapitalmarknadstjänster till tredje man och därmed konkurrera med andra leverantörer av sådana tjänster, konstaterar kommissionen att tanken med denna åtgärd är att minska andelen statligt stöd i WestLB:s kapital efter den 30 juni 2012. Delstaten Nordrhein-Westfalen, som ansvarar för SPM-Bank, har övertagit den största delen av ansvaret från WestLB:s aktieägare. Att SPM-Bank minskar sina driftskostnader genom att tillhandahålla tjänster till tredje man är därför försvarbart.

| (191) | Dessutom begränsas servicebolagets möjligheter att snedvrida konkurrensen genom Tysklands olika åtaganden. För det första kan affärer med tredje man endast bedrivas av en separat enhet vid SPM-Bank, vars bankoktroj ska begränsas till minsta möjliga och som senast den 31 december 2016 ska säljas. För det andra har en uttömmande förteckning upprättats över de verksamheter som kan komma i fråga för den typ av tjänster som SPM-Bank ska tillhandahålla. I detta sammanhang åtar sig Tyskland att senast den 31 december 2012 dra in alla de av WestLB:s bankoktrojer som inte behövs för att tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster till tredje man. För det tredje kommer antalet anställda vid SPM-Bank kraftigt att begränsas under omstruktureringsperioden och 2016 inte överstiga 1 000 personer, vilket inte ens motsvarar 20 % av WestLB:s ursprungliga personalstyrka på 5 661 medarbetare (2008). För det fjärde får den affärsverksamhet som riktar sig till tredje man, som SPM-Banks servicebolag kan förvärva, inte utgöra mer än [40–60] % av bankens bruttointäkter, vilket verkligen begränsar detta affärsperspektiv. För det femte garanterar Tyskland att SPM-Bank endast erbjuder sina kapitalförvaltningstjänster till marknadsmässiga priser och att den separata enhetens prissättning täcker alla kostnader. Om servicebolaget för förvaltningen av tredjemansportföljer inte kan avyttras senast den 31 december 2016 åtar sig Tyskland avslutningsvis även att avveckla servicebolaget. Genom kombinationen av alla dessa begränsningar garanteras att enbart en liten del av den tidigare affärsverksamheten kommer att fortsätta och att risken för snedvridning av konkurrensen därför är mycket liten. |
| --- | --- |

(191)

Dessutom begränsas servicebolagets möjligheter att snedvrida konkurrensen genom Tysklands olika åtaganden. För det första kan affärer med tredje man endast bedrivas av en separat enhet vid SPM-Bank, vars bankoktroj ska begränsas till minsta möjliga och som senast den 31 december 2016 ska säljas. För det andra har en uttömmande förteckning upprättats över de verksamheter som kan komma i fråga för den typ av tjänster som SPM-Bank ska tillhandahålla. I detta sammanhang åtar sig Tyskland att senast den 31 december 2012 dra in alla de av WestLB:s bankoktrojer som inte behövs för att tillhandahålla kapitalförvaltningstjänster till tredje man. För det tredje kommer antalet anställda vid SPM-Bank kraftigt att begränsas under omstruktureringsperioden och 2016 inte överstiga 1 000 personer, vilket inte ens motsvarar 20 % av WestLB:s ursprungliga personalstyrka på 5 661 medarbetare (2008). För det fjärde får den affärsverksamhet som riktar sig till tredje man, som SPM-Banks servicebolag kan förvärva, inte utgöra mer än [40–60] % av bankens bruttointäkter, vilket verkligen begränsar detta affärsperspektiv. För det femte garanterar Tyskland att SPM-Bank endast erbjuder sina kapitalförvaltningstjänster till marknadsmässiga priser och att den separata enhetens prissättning täcker alla kostnader. Om servicebolaget för förvaltningen av tredjemansportföljer inte kan avyttras senast den 31 december 2016 åtar sig Tyskland avslutningsvis även att avveckla servicebolaget. Genom kombinationen av alla dessa begränsningar garanteras att enbart en liten del av den tidigare affärsverksamheten kommer att fortsätta och att risken för snedvridning av konkurrensen därför är mycket liten.

| (192) | Dessutom måste servicebolaget vara tillräckligt lönsamt. Av det material som Tyskland har överlämnat framgår att särskilt efter justering av [...] finns det en realistisk chans att servicebolaget ska bli tillräckligt lönsamt. När de planerade kostnadsbesparingarna har genomförts och affärsmöjligheterna utökats kan det tänkas att servicebolaget kommer att dra till sig marknadsekonomiskt handlande investerare. |
| --- | --- |

(192)

Dessutom måste servicebolaget vara tillräckligt lönsamt. Av det material som Tyskland har överlämnat framgår att särskilt efter justering av [...] finns det en realistisk chans att servicebolaget ska bli tillräckligt lönsamt. När de planerade kostnadsbesparingarna har genomförts och affärsmöjligheterna utökats kan det tänkas att servicebolaget kommer att dra till sig marknadsekonomiskt handlande investerare.

| (193) | Tysklands åtaganden ger tillräckliga garantier för att SPM-Bank inte kommer att fortsätta att erbjuda tjänster när dess affärsverksamhet inte är så lönsam som förväntat och den därför inte kan säljas 2016. |
| --- | --- |

(193)

Tysklands åtaganden ger tillräckliga garantier för att SPM-Bank inte kommer att fortsätta att erbjuda tjänster när dess affärsverksamhet inte är så lönsam som förväntat och den därför inte kan säljas 2016.

d.   SLUTSATSER

| (194) | Kommissionen har därför kommit till slutsatsen att omstruktureringsplanen från juni 2011 presenterar ett scenario för en kontrollerad likvidation av WestLB, som med beaktande av alla åtaganden som anges i bilagan uppfyller alla relevanta kriterier i omstruktureringsmeddelandet och bankmeddelandet och därmed garanterar att stödåtgärderna i tabell 7 är förenliga med den inre marknaden. De tvivel som kommissionen gav uttryck för i beslutet att inleda förfarandet beträffande det ytterligare stödets förenlighet med den inre marknaden kvarstår således inte längre. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen har därför kommit till slutsatsen att omstruktureringsplanen från juni 2011 presenterar ett scenario för en kontrollerad likvidation av WestLB, som med beaktande av alla åtaganden som anges i bilagan uppfyller alla relevanta kriterier i omstruktureringsmeddelandet och bankmeddelandet och därmed garanterar att stödåtgärderna i tabell 7 är förenliga med den inre marknaden. De tvivel som kommissionen gav uttryck för i beslutet att inleda förfarandet beträffande det ytterligare stödets förenlighet med den inre marknaden kvarstår således inte längre.

| (195) | Inom ramen för förevarande beslut måste kommissionen även beakta de åtgärder som genomförts på grundval av beslutet från maj 2009. Detta beslut och den omstruktureringsplan från april 2009 som låg till grund för beslutet rörde inte uteslutande beviljandet av kompletterande stöd, och omstruktureringsplanen från april 2009 kunde inte heller garantera den lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av snedvridningen av konkurrensen som krävs för att senare stöd ska vara förenligt med den inre marknaden. Därför har kommissionen i besluten från december 2009 och november 2010 krävt en ny genomgripande omstruktureringsplan. En sådan plan, som ersatte alla tidigare planer, överlämnades i juni 2011. Dessutom ersatte ett likvidationsförfarande den omstrukturering av WestLB som tidigare eftersträvades. Som framgår av skäl 194 innebär omstruktureringsplanen från juni 2011 att alla de stöd som WestLB har beviljats under perioden 2008–2012 kan anses förenliga med den inre marknaden. Beslutet från maj 2009 har därför mist sitt syfte och bör upphävas. Upphävandet bör även gälla alla åtaganden och ålägganden som överlämnandes i samband med beslutet från maj 2009. |
| --- | --- |

(195)

Inom ramen för förevarande beslut måste kommissionen även beakta de åtgärder som genomförts på grundval av beslutet från maj 2009. Detta beslut och den omstruktureringsplan från april 2009 som låg till grund för beslutet rörde inte uteslutande beviljandet av kompletterande stöd, och omstruktureringsplanen från april 2009 kunde inte heller garantera den lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av snedvridningen av konkurrensen som krävs för att senare stöd ska vara förenligt med den inre marknaden. Därför har kommissionen i besluten från december 2009 och november 2010 krävt en ny genomgripande omstruktureringsplan. En sådan plan, som ersatte alla tidigare planer, överlämnades i juni 2011. Dessutom ersatte ett likvidationsförfarande den omstrukturering av WestLB som tidigare eftersträvades. Som framgår av skäl 194 innebär omstruktureringsplanen från juni 2011 att alla de stöd som WestLB har beviljats under perioden 2008–2012 kan anses förenliga med den inre marknaden. Beslutet från maj 2009 har därför mist sitt syfte och bör upphävas. Upphävandet bör även gälla alla åtaganden och ålägganden som överlämnandes i samband med beslutet från maj 2009.

VI.   FÖRDEL FÖR SPARBANKERNA

| (196) | Kommissionens tvivel beträffande huruvida sparbankerna har burit en för liten del av ansvaret och gynnats ovanligt kraftigt av undsättningsåtgärden för värdeminskade tillgångar kvarstår inte längre. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionens tvivel beträffande huruvida sparbankerna har burit en för liten del av ansvaret och gynnats ovanligt kraftigt av undsättningsåtgärden för värdeminskade tillgångar kvarstår inte längre.

| (197) | För det första kan det inte beläggas att sparbankerna var skyldiga att skjuta till ett belopp till rekapitaliseringen av WestLB. Sparbankerna har inte påtagit sig någon sådan särskild skyldighet. |
| --- | --- |

(197)

För det första kan det inte beläggas att sparbankerna var skyldiga att skjuta till ett belopp till rekapitaliseringen av WestLB. Sparbankerna har inte påtagit sig någon sådan särskild skyldighet.

| (198) | För det andra konstaterar kommissionen att sparbankerna har övertagit en stor del av ansvaret och därmed kompenserat begränsningen av sin förlustrisk på 4,5 miljarder euro. Sparbankernas skyldighet att kompensera eventuella förluster till följd av upplösningen av EAA dämpas dock av att de endast står för förluster upp till högst 4,5 miljarder euro. Sparbankerna var emellertid över huvud taget inte skyldiga att överföra tillgångarna till EAA utan hade kunnat reglera förlusterna internt. Trots det har sparbankerna ända sedan beslutet från december 2009 burit en stor del av ansvaret och förlorat hela det kapital som de har investerat i WestLB. Det finns därför inget skäl att gå vidare i denna fråga. |
| --- | --- |

(198)

För det andra konstaterar kommissionen att sparbankerna har övertagit en stor del av ansvaret och därmed kompenserat begränsningen av sin förlustrisk på 4,5 miljarder euro. Sparbankernas skyldighet att kompensera eventuella förluster till följd av upplösningen av EAA dämpas dock av att de endast står för förluster upp till högst 4,5 miljarder euro. Sparbankerna var emellertid över huvud taget inte skyldiga att överföra tillgångarna till EAA utan hade kunnat reglera förlusterna internt. Trots det har sparbankerna ända sedan beslutet från december 2009 burit en stor del av ansvaret och förlorat hela det kapital som de har investerat i WestLB. Det finns därför inget skäl att gå vidare i denna fråga.

| (199) | Avslutningsvis bör det dessutom påpekas att det inte går att fastställa att någon medlem av sparbanksföreningarna har fått någon fördel till följd av likvidationen av WestLB. Framför allt kan överföringen av tillgångar till Helaba och tillhandahållandet av kapital till Helaba mot aktier i Helaba betraktas som en del av likvidationen av WestLB och något som endast har överenskommits i detta syfte. Även om det skulle visa sig att detta utgör statligt stöd skulle ett sådant stöd vara förenligt med den inre marknaden inom ramen för beviljandet av likvidationsstöd till förmån för WestLB. |
| --- | --- |

(199)

Avslutningsvis bör det dessutom påpekas att det inte går att fastställa att någon medlem av sparbanksföreningarna har fått någon fördel till följd av likvidationen av WestLB. Framför allt kan överföringen av tillgångar till Helaba och tillhandahållandet av kapital till Helaba mot aktier i Helaba betraktas som en del av likvidationen av WestLB och något som endast har överenskommits i detta syfte. Även om det skulle visa sig att detta utgör statligt stöd skulle ett sådant stöd vara förenligt med den inre marknaden inom ramen för beviljandet av likvidationsstöd till förmån för WestLB.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1)   De åtgärder som Tyskland har planerat och utfört till förmån för WestLB AG, dvs.

| a) | riskskyddet på 5 miljarder euro för Phoenixportföljen 2009, |
| --- | --- |

a)

riskskyddet på 5 miljarder euro för Phoenixportföljen 2009,

| b) | kapitaltillskottet på 3 miljarder euro i samband med den första överföringen av tillgångar 2010, |
| --- | --- |

b)

kapitaltillskottet på 3 miljarder euro i samband med den första överföringen av tillgångar 2010,

| c) | den första överföringen av tillgångar till avvecklingsenheten med ett stödinslag på 10,812 miljarder euro 2010, |
| --- | --- |

c)

den första överföringen av tillgångar till avvecklingsenheten med ett stödinslag på 10,812 miljarder euro 2010,

| d) | den andra överföringen av tillgångar till avvecklingsorganet med ett stödinslag på [1,3–2,6] miljarder euro 2012, |
| --- | --- |

d)

den andra överföringen av tillgångar till avvecklingsorganet med ett stödinslag på [1,3–2,6] miljarder euro 2012,

| e) | det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank på 1 miljard euro 2012, |
| --- | --- |

e)

det kompletterande kapitalinstrumentet till förmån för SPM-Bank på 1 miljard euro 2012,

| f) | delstaten Nordrhein-Westfalens fortsatta täckning av SPM-Banks förluster på [0,5–2,0] miljarder euro 2012, och |
| --- | --- |

f)

delstaten Nordrhein-Westfalens fortsatta täckning av SPM-Banks förluster på [0,5–2,0] miljarder euro 2012, och

| g) | WestLB AG:s aktieägares tillhandahållande av likviditet under första halvåret 2012 [...], utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

g)

WestLB AG:s aktieägares tillhandahållande av likviditet under första halvåret 2012 [...], utgör statligt stöd.

2)   De stöd som anges i punkt 1 är med beaktande av åtagandena i bilagan förenliga med den inre marknaden.

Artikel 2

Tyskland ska se till att kommissionen efter delgivningen av detta beslut fyra gånger om året underrättas om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Kommissionens beslut av den 12 maj 2009 i ärende C 43/2008 upphävs.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2011.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  EUT C 66, 17.3.2010, s. 15, EUT C 23, 25.1.2011, s. 9.

2

(3)  Kommissionens beslut av den 12 maj 2009 i ärende C 43/2008, Omstrukturering av WestLB AG (EUT L 345, 23.12.2009, s. 1).

3

Omstrukturering av WestLB AG

(4)  WestLB-koncernen består av WestLB AG (nedan kallat WestLB) och närstående företag, däribland Westdeutsche ImmobilienBank AG och företaget WestLB Mellon Asset Management Holdings Limited. I flera av de dokument som Tyskland har överlämnat till kommissionen används begreppet ”WestLB-koncernen”, bland annat i principöverenskommelsen av den 30 juni 2011, i ramavtalet och i Tysklands åtaganden. I föreliggande beslut gör kommissionen ingen åtskillnad mellan ”WestLB AG” och ”WestLB-koncernen” utan använder genomgående benämningen ”WestLB AG” – deras dotterbolags holdingbolag – som pars pro toto (delen i stället för det hela). Så var även fallet i beslutet från maj 2009.

4

WestLB

pars pro toto

(5)  Kommissionens beslut av den 7 oktober 2009 i ärende N 531/2009, Risikoübernahme für die WestLB (övertagande av WestLB:s risker) (EUT C 305, 16.12.2009, s. 4).

5

Risikoübernahme für die WestLB

(6)  Kommissionens beslut av den 22 december 2009 i ärende C 40/09 (f.d. N 555/09), Ytterligare stöd till WestLB AG i samband med överföring av tillgångar (EUT C 66, 17.3.2010, s. 15). Detta beslut ersätter beslutet av den 7 oktober 2009 i ärende N 531/2009.

6

Ytterligare stöd till WestLB AG i samband med överföring av tillgångar

(7)  Kommissionens beslut av den 22 juni 2010 i ärende C 249/10, Verlängerung der einstweiligen Genehmigung zusätzlicher Beihilfen für die WestLB AG im Rahmen der Auslagerung von Vermögenswerten (förlängning av det tillfälliga godkännandet av ytterligare stöd till WestLB AG inom ramen för överföring av tillgångar) (EUT C 230, 26.8.2010, s. 3).

7

(8)  Kommissionens beslut av den 5 november 2010 i ärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG (EUT C 23, 25.1.2011, s. 9).

8

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(9)  Westdeutsche ImmobilienBank AG är WestLB:s största dotterbolag och en viktig tillhandahållare av fastighetsfinansiering i Tyskland.

9

(10)  Kommissionens beslut av den 21 december 2010 i ärende MC 8/2009, WestLB divestments (ännu ej offentliggjort).

10

(11)  Enigheten behölls i den principöverenskommelse (Eckpunktevereinbarung zum Restrukturierungsplan der WestLB) som samtliga aktieägare, EAA och FMSA undertecknade den 29 juni 2011.

11

Eckpunktevereinbarung zum Restrukturierungsplan der WestLB

(12)  Se kommissionens beslut av den 20 oktober 2004 om Tysklands stöd till förmån för Westdeutschen Landesbank – Girozentrale (WestLB), nu WestLB AG (EUT L 307, 7.11.2006, s. 22) och kommissionens beslut av den 14 december 2007 (EUT C 4, 9.1.2008, s. 1).

12

(13)  Se kommissionens beslut i ärende NN 25/2008 av den 30 april 2008 (EUT C 189, 26.7.2008, s. 3).

13

(14)  Phoenix Light-portföljen består framför allt av strukturerade värdepapper och företagscertifikat, MTN-obligationer och ränte- och kapitalpapper från tre investeringsinstrument vid namn Greyhawk, Harrier und Kestrel. Portföljen på 23 miljarder euro kan indelas i följande värdepapperstyper: amerikanska och europeiska CDO-obligationer (Collateralised debt obligations, kreditinstrument där obligationer från många olika värdepapperiserade låneportföljer och andra tillgångar har satts samman): 11,7 miljarder euro, bolån: 5,5 miljarder euro, hypotekslån: 4,3 miljarder euro, övriga positioner: Standard & Poor’s gav den 31 december 2007 80 % av värdepapperen kreditbetyget AAA.

14

(15)  Se beslutet från maj 2009 för närmare detaljer.

15

(16)  Se beslutet från december 2009 för närmare detaljer (EUT C 66, 17.3.2010, s. 24), i vilket åtgärderna godkändes för en period av sex månader.

16

(17)  HGB är en förkortning för den tyska handelslagen (Handelsgesetzbuch).

17

(18)  NRW:s, RSGV:s och WLSGV:s riskövertagande framgår tydligt i EAA:s första årsrapport (se EAA:s verksamhetsberättelse, räkenskapsåret 2009/2010, s. 7).

18

(19)  För att ta hänsyn till respektive länders och tillsynsorgans olika lagar, författningar och skattesystem valdes olika överföringsformer för de berörda exponeringarna, nämligen uppdelning, sekundärt deltagande, garanti och försäljning. Oaktat överföringsform övergick den ekonomiska risk som är kopplad till tillgångarna och skulderna helt och hållet från WestLB till EAA.

19

(20)  Se skrivelsen av den 22 februari 2010PEG Master COB 31 Dec 2009, med ändringar och kompletteringar fram till och med den 7 maj 2010.

20

PEG Master COB 31 Dec 2009

(21)  Cirka 6 miljarder euro av detta belopp avser mezzaninpapper i euro och US-dollar, vilka överfördes först. Tyskland kallar vanligtvis denna första överföring för ”Lilla Aida” och resterande 62 miljarder euro för ”Stora Aida”.

21

(22)  Med vanligt lån avses ett lån utan särskilda egenskaper, som ersätts till en fast ränta och som helt och hållet ska betalas tillbaka när lånet löper ut.

22

(23)  ”Negative Basis Trade”: Börshandel där en mäklare köper ett lån och samtidigt förvärvar ett kreditskydd i form av en kreditswapp från samma utgivare, där den s.k. CDS-spread (den premie som ska betalas) är lägre än räntan på lånet. En sådan negativt baserad handel är relativt sällsynt och innebär risker om försäljaren av kreditswappen fallerar.

23

(24)  Tysklands skrivelse av den 7 maj 2010.

24

(25)  Tysklands skrivelse av den 8 juli 2010.

25

(26)  Blackrocks halvtidsrapport och Blackrocks ”slutversion inklusive alla tillgångar i huvudportföljen” av den 12 maj 2010, som inkom till kommissionen den 18 maj 2010.

26

(27)  Tysklands skrivelse av den 16 juni 2010.

27

(28)  Enligt de synpunkter som Tyskland överlämnade den 22 december 2010 hade EAA ett startstamkapital i likvida medel på endast 100 000 euro. Den största delen av det egna kapitalet erhölls genom uppdelningen.

28

(29)  Experterna har i sin slutrapport i detalj redogjort för den metod med vars hjälp de har fastställt tillgångarnas verkliga ekonomiska värde. En utförlig beskrivning av samtliga resultat finns i kommissionens beslut av den 5 november 2010 i ärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG, skäl 37 och följande skäl (EUT C 23, 25.1.2011, s. 16).

29

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(30)  För vissa delportföljer, som European Super Senior ABS-trancher, gjorde kommissionens experter en mindre försiktig värdering än WestLB. Hade kommissionens experter genomgående grundat sin värdering på det högsta värdet i WestLB:s egen värdering hade den totala skillnaden uppgått till ytterligare 573 miljoner euro.

30

(31)  Den tekniska migrationen kan även ske efter den 30 juni 2012. Påfyllningen grundas på principerna i de tillämpliga föreskrifterna i FMStFG, som tillåter en påfyllning av EAA. För att FMSA ska godkänna en påfyllning krävs bland annat att alla risker som är kopplade till tillgångarna och skulderna offentliggörs och att det finns en detaljerad avvecklingsplan för de överförda tillgångarna. Verbundbanks portföljer och den andra överföringen av tillgångar till EAA ska slutligen offentliggöras i WestLB:s halvårsrapport den 30 juni 2012 och omedelbart därefter överföras (i juridisk, eller åtminstone ekonomisk, mening).

31

(32)  Inklusive Verbundbanks tillgångar och skulder. I värdet har hänsyn tagits till effekterna av risksäkringen enligt HGB.

32

(33)  Konfidentiell information.

33

(34)

34

”Delstaten Nordrhein-Westfalen träder i gengäld in med 1 miljard euro i kompletterande och om möjligt efterställt ansvar i WestLB. Delstaten Nordrheins-Westfalens kompletterande ansvar uppstår överallt i SPM-Bank där detta åtminstone krävs för att uppfylla tillsynsmyndighetens krav på SPM-Bank vad gäller delåterbetalningen av passiva innehav i FMS.”

(35)  För närmare detaljer, se kommissionens beslut av den 12 maj 2009 i ärende C 43/2008, Omstrukturering av WestLB AG, skälen 28–43 (EUT L 345, 23.12.2009).

35

Omstrukturering av WestLB AG

(36)  Se kommissionens beslut av den 12 maj 2009 i ärende C 43/2008, Omstrukturering av WestLB AG, skäl 34 och följande skäl (EUT L 345, 23.12.2009).

36

Omstrukturering av WestLB AG

(37)  För närmare detaljer, se kommissionens beslut av den 5 november 2010 i ärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG, skäl 55 och följande skäl (EUT C 23, 25.1.2011).

37

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(38)  När Verbundbank övertas av Helaba blir sparbanksföreningarna aktieägare i Helaba.

38

(39)  Gemensamt pressmeddelande från Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen, delstaten Hessen och fristaten Thüringen, av den 12 december 2011: ”Bolagsstämma ger grönt ljus”.

39

(40)  FMStFG § 8a.

40

(41)  Scenariot tar inte hänsyn till potentiella riskvägda tillgångar enligt Basel II.5 och Basel III.

41

(42)  Scenariot tar inte hänsyn till potentiella riskvägda tillgångar enligt Basel II.5 och Basel III.

42

(43)  Bestämmelsen om att riskvägda tillgångar måste behållas för att de lagstadgade kapitaltäckningskraven för rent driftsmässiga risker ska vara uppfyllda har fastställts i solvensförordningen. Täckandet av driftsmässiga risker kan inte överföras till en annan enhet. WestLB använde vid den aktuella tidpunkten en avancerad internmätningsmetod (Advanced Measurement Approach, AMA) för att beräkna hur stora riskvägda tillgångar den behövde för att täcka sina driftsmässiga risker. På grund av den grundläggande skillnaden mellan WestLB:s affärsmodell och SPM:s affärsmodell ska beräkningsmetoden ändras från den omfattande AMA-metoden till grundindikatormetoden. För detta krävs emellertid även tillsynsmyndighetens godkännande.

43

(44)  Enligt den information som Tyskland överlämnade den 21 november 2011.

44

(45)  Framför allt måste [...] och [...] justeras för att nå den konkurrenskraft som krävs.

45

(46)  Kommissionen utgår från att de delar av servicebolagets verksamhet som anges i led a genomförs, eftersom SPM-Bank fungerar som innehavare och avtalspart när det gäller de tillgångar som syntetiskt överförts till EAA.

46

(47)  EUT C 72, 26.3.2009, s. 1.

47

(48)  EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

48

(49)  Se kommissionens beslut av den 22 december 2009 i stödärende C 40/09 (f.d. N 555/09), Ytterligare stöd till WestLB AG i samband med överföring av tillgångar, skäl 71 (EUT C 66, 17.3.2010, s. 15).

49

Ytterligare stöd till WestLB AG i samband med överföring av tillgångar

(50)  Se kommissionens beslut av den 22 december 2009 i stödärende C 40/09 (f.d. N 555/09), Ytterligare stöd till WestLB AG i samband med överföring av tillgångar, skäl 76 (EUT C 66, 17.3.2010, s. 15).

50

Ytterligare stöd till WestLB AG i samband med överföring av tillgångar

(51)  Kommissionens beslut av den 5 november 2010 i stödärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG, skäl 74 (EUT C 23, 25.1.2011, s. 9).

51

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(52)  Kommissionens beslut av den 5 november 2010 i stödärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG (EUT C 23, 25.1.2011, s. 9), skäl 90.

52

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(53)  Kommissionens beslut av den 5 november 2010 i stödärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG (EUT C 23, 25.1.2011, s. 9), skäl 91.

53

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(54)  Kommissionens beslut av den 5 november 2010 i stödärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG (EUT C 23, 25.1.2011, s. 9), skäl 98. Skillnaden uppgår till 6,6 miljarder euro (11,0 miljarder – 3,3 miljarder – 0,3 miljarder – 0,9 miljarder euro) med ett avrundningsfel på 0,1 miljarder euro. I beslutet från november 2010 saknades en uttrycklig redovisning av denna beräkning. Inte heller gjordes det någon bedömning av det totala stödbeloppet. Sedan dess har det på grundval av den slutliga expertrapporten dock gjorts en mer exakt värdering av den överförda portföljens marknadsvärde.

54

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(55)  Kommissionens beslut av den 5 november 2010 i stödärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG (EUT C 23, 25.1.2011, s. 9, skäl 93).

55

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(56)  Beteckningen ”värdeminskade tillgångar” ska inte tolkas i sin strikta redovisningstekniska betydelse utan betecknar tillgångar på en inte helt och hållet fungerande marknad, där marknadspriserna på grund av brist på villiga köpare och säljare inte bygger på ett långsiktigt, försiktigt beräknat verkligt ekonomiskt värde.

56

(57)  Kommissionens beslut av den 17 december 2009 i stödärende N 422/2009 – Royal Bank of Scotland (EUT C 119, 7.5.2010, s. 1), kommissionens beslut av den 26 februari 2010 i stödärende N 725/2009 – NAMA (EUT C 94, 14.4.2010, s. 10) och kommissionens beslut av den 3 augusti 2010 i stödärende N 331/2010 – Valuation of Assets under NAMA (EUT C 37, 5.2.2011, s. 3).

57

Royal Bank of Scotland

NAMA

Valuation of Assets under NAMA

(58)  För de skulder som omfattas av äldre regler, och som emitterades före den 18 juli 2005, gäller fortfarande de obegränsade statliga garantier som kallas ”Anstaltslast” och ”Gewährträgerhaftung”. De innehåller således en refinansieringsfördel.

58

(59)  Kommissionens beslut av den 29 juni 2011 i stödärende SA.32504 (2011/N) och C 11/2010 (f.d. N 667/2009) – Anglo Irish Bank och Irish Nationwide Building Society, skäl 102 (ännu ej offentliggjort).

59

Anglo Irish Bank

Irish Nationwide Building Society

(60)  I form av SoFFins passiva innehav.

60

(61)  Se kommissionens beslut i ärende NN 25/2008 av den 30 april 2008 (EUT C 189, 26.7.2008, s. 3).

61

(62)  Se beslut av den 18 juli 2011 i stödärende SA.28264 (C 15/2009, f.d. N 196/2009), Hypo Real Estate, skäl 71 (ännu ej offentliggjort), kommissionens beslut av den 20 september 2011 i stödärende C 29/2009, HSH, skäl 153 (ännu ej offentliggjort), kommissionens beslut av den 15 december 2009 i stödärende C 17/2009 – LBBW, skäl 44 (EUT L 188, 21.7.2010, s. 10).

62

Hypo Real Estate

HSH

LBBW

(63)  Kommissionens beslut av den 20 september 2011 i stödärende C 29/2009, HSH, skäl 153 (ännu ej offentliggjort).

63

HSH

(64)  Se skäl 6 i kommissionens beslut av den 5 november 2010 i stödärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG (EUT C 23, 25.1.2011, s. 9).

64

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet

WestLB AG

(65)  Se EU-domstolens dom av den 11 december 2008 i mål C-334/07 P, kommissionen mot Freistaat Sachsen, REG 2008, s. I-9465, punkt 53, i vilken domstolen bekräftar att kommissionen ska pröva en anmäld åtgärd enligt de bestämmelser som gällde vid tidpunkten för beslutet.

65

(66)  Se kommissionens beslut i stödärende C 9/2009 – Dexia, skäl 153 (EUT L 274, 19.10.2010, s. 54). Kommissionens beslut av den 20 september 2011 i stödärende C 29/2009, HSH, skäl 155 (ännu ej offentliggjort).

66

Dexia

HSH

(67)  Kommissionens beslut av den 20 september 2011 i stödärende C 29/2009, HSH, skäl 157 (ännu ej offentliggjort).

67

HSH

(68)  Se rapporten från kommissionen expert, WestLB AIDA ärende C 40/2009 REV Assessment Executive Summary, s. 22 (Scenario 4A med en kreditomräkningsfaktor på 1).

68

(69)  Se den utförliga rapporten från kommissionens expert med titeln WestLB Aida Final Detailed Analysis Report, s. 29 (de viktigaste resultaten) och tabell 2 spalt 2.

69

WestLB Aida Final Detailed Analysis Report

(70)  Se den utförliga rapporten från kommissionens expert med titeln WestLB Aida Final Detailed Analysis Report, s. 12 och 16 (MtM-tabell).

70

WestLB Aida Final Detailed Analysis Report

(71)  Kommissionen har godkänt likviditetsstöd inom ramen för olika stödordningar, se kommissionens beslut av den 20 mars 2009 i stödärende N 637/2008 – Liquiditätsbeihilferegelung für den Finanzsektor in Slowenien (likviditetsstödordning till förmån för finanssektorn i Slovenien) (EUT C 143, 24.6.2009, s. 2) och kommissionens beslut av den 14 januari 2010 i stödärende NN 68/2009 – Liquiditätsbeihilferegelung für ungarische Banken (likviditetsstödordning till förmån för ungerska banker) (EUT C 47, 26.2.2010, s. 16).

71

Liquiditätsbeihilferegelung für den Finanzsektor in Slowenien

Liquiditätsbeihilferegelung für ungarische Banken

(72)  EUT C 10, 15.1.2009, s. 2.

72

(73)  Kommissionens beslut om tillämpning, från och med den 1 januari 2011, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (EUT C 329, 7.12.2010, s. 7).

73

(74)  Kommissionens beslut om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (EUT C 356, 6.12.2011, s. 7).

74

(75)  Kommissionens beslut av den 27 oktober 2008 i stödärende N 512/2008 om ett räddningspaket för kreditinstitut i Tyskland (EUT C 293, 15.11.2008, s. 2), ändrat genom kommissionens beslut av den 12 december 2008 i stödärende N 625/2008 om ett räddningspaket för kreditinstitut i Tyskland, förlängt genom kommissionens beslut av den 22 juni 2009 i stödärende N 330/2009 (EUT C 160, 14.7.2009, s. 4) och kommissionens beslut av den 23 juni 2010 i stödärende N 222/2010 (EUT C 178, 3.7.2010, s. 1).

75

(76)  Den konkreta kritiken mot metoden finns att läsa i Bundesbanks relevanta rapporter: se särskilt första delen av rapporten (fas I) om prövningen enligt § 6 FMStFG av WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009), andra delen av rapporten (fas I) om prövningen enligt § 6 FMStFG av WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009), rapporten (fas II) om prövningen enligt § 6a och § 8a FMStFG av WestLB AG, Düsseldorf (26.11.2009).

76

(77)  Beslutet från november 2010, skäl 83.

77

(78)  ABS CDO är förkortning för ”asset backed securities collateral debt obligations” (värdepapper med bakomliggande tillgångar och kreditinstrument där obligationer från många olika värdepapperiserade låneportföljer och andra tillgångar har satts samman).

78

(79)  Med ”andra CDO” avses andra kreditinstrument där obligationer från många olika värdepapperiserade låneportföljer och andra tillgångar har satts samman.

79

(80)  US RMBS är förkortning för ”US residential mortgage backed securities” (amerikanska värdepapper med privata hypotekslån som säkerhet).

80

(81)  US CMBS är förkortning för ”US commercial mortgage backed securities” (amerikanska värdepapper med lån på kommersiella fastigheter som säkerhet).

81

(82)  US ABS är förkortning för ”US asset backed securities” (amerikanska värdepapper med bakomliggande tillgångar).

82

(83)  EUR ABS är förkortning för ”EUR asset backed securities” (europeiska värdepapper med bakomliggande tillgångar).

83

(84)  Se expertrapporten från kommissionens externa expert, WestLB AIDA, stödärende C 40/2009 – REV Assessment Final Report (Société Générale, Dirk Bangert, Professor Wim Schoutens), s. 76, antagen av kommissionen.

84

(85)  Indikatorer på en fungerande marknad är i regel en likvid marknad med medelhög eller hög transaktionsvolym, låg kursdifferens, garantier för att köp- och säljerbjudanden på begäran kan uppfyllas, flera etablerade marknadsaktörer, inga strukturella marknadsbegränsningar samt att utgivaren inte är föremål för några kredithändelser eller att det inte råder något större tvivel om vederbörandes kreditvärdighet. Indikatorer på en störd marknad är inga eller få marknadstransaktioner, ”tunna” marknader och låga transaktionsvolymer, hög kursdifferens, förekomst av uteslutande kursdifferens, avsaknad av köp- och säljerbjudanden under en längre period, få etablerade marknadsaktörer, varav några kan tänka sig att lämna marknaden, strukturella marknadsbegränsningar, ”marknadsmanipulation” och en utgivare som är föremål för kredithändelser.

85

(86)  I expertrapporten anges maj 2010 som den verkliga startpunkten för statsobligationskrisen (t.ex. på s. 86).

86

(87)  I överensstämmelse med beslutet att inleda förfarandet från november 2010 (se skäl 105) måste det avslutningsvis konstateras att Tysklands föreslagna justering av det verkliga ekonomiska värdet på grund av skillnaden mellan balansdagen för värderingen av tillgångarna och överföringen inte kan godtas. Tyskland har hävdat att man för beräkningen av det verkliga ekonomiska värdet i mars 2010, balansdagen för den överföring som planerades i april 2010, beaktade förhållandet mellan det verkliga ekonomiska värdet i december 2009 och det bokförda värdet i december 2009 och att detta kunde multipliceras med det bokförda värdet från mars 2010. Även om det skulle gå att ändra överföringsvärdet rör den medelfristiga amorteringen av portföljen enligt kommissionens expert framför allt oproblematiska tillgångar. De påverkar därför inte det verkliga ekonomiska värdet. Varje justering skulle leda till en övervärdering av det verkliga ekonomiska värdet för resten av tillgångarna i portföljen och måste därför avvisas.

87

(88)  Kommissionens beslut av den 5 november 2010 i stödärende C 40/2009, Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG, skäl 109 och följande skäl (EUT C 23, 25.1.2011, s. 27).

88

Utvidgning av det formella granskningsförfarandet, WestLB AG

(89)  Kommissionens beslut av den 17 december 2009 i stödärende N 422/2009, Royal Bank of Scotland (EUT C 119, 7.5.2010, s. 1).

89

Royal Bank of Scotland

(90)  Se kommissionens beslut av den 20 september 2011 i stödärende C 29/2009, HSH, skäl 189 (ännu ej offentliggjort), kommissionens beslut av den 22 februari 2010 i stödärende C 17/2009, LBBW, skäl 59 och följande skäl (EUT L 188, 21.7.2010, s. 10).

90

(91)  EUT C 270, 25.10.2008, s. 8.

91

(92)  Se punkterna 43–50 i bankmeddelandet. För att möjliggöra en sådan kontrollerad avveckling kan ett likvidationsstöd anses vara förenligt med den inre marknaden när stödet på grund av finansstabilitetsskäl exempelvis är nödvändigt för en tidsbegränsad rekapitalisering av en avvecklingsbank eller överbryggande struktur eller för att befria banken från vissa fordringar från vissa kategorier av fordringshavare. Exempel på sådana stöd och de villkor under vilka stöden antagits finns i kommissionens beslut av den 1 oktober 2008 i stödärende NN 41/2008 UK, Rescue aid to Bradford & Bingley (EUT C 290, 13.11.2008, s. 2) och kommissionens beslut av den 5 november 2008 i stödärende NN 39/2008 DK, Aid for liquidation of Roskilde Bank (EUT C 12, 17.1.2009, s. 3).

92

Rescue aid to Bradford & Bingley

Aid for liquidation of Roskilde Bank

(93)  Se kommissionens beslut av den 1 oktober 2008 i stödärende NN 41/2008, Rescue aid to Bradford & Bingley (EUT C 290, 13.11.2008, s. 2), kommissionens beslut av den 6 juni 2011 i stödärende SA.32634, Rescue aid to Amagerbanken, skäl 52.7 (ännu ej offentliggjort).

93

Rescue aid to Bradford & Bingley

Rescue aid to Amagerbanken

(94)  Se punkt 48 i bankmeddelandet.

94

(95)  Se punkt 46 i bankmeddelandet.

95

(96)  Se punkt 47 i bankmeddelandet.

96

(97)  Se kommissionens beslut av den 25 januari 2010 i stödärende N 194/2009 UK, Liquidation aid to Bradford & Bingley (EUT C 143, 2.6.2010, s. 22) och kommissionens beslut av den 25 januari 2010 i stödärende NN 19/2009 UK, Dunfermline Building Society (EUT C 101, 20.4.2010, s. 8).

97

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Dunfermline Building Society

(98)  Vid ett likvidationsförfarande ersätts denna bestämmelse av punkt 49 i bankmeddelandet.

98

(99)  Verbundbanks förväntade avkastning på eget kapital (RoE) (2,2–4,5 %) hade uppenbarligen inte räckt för att garantera lönsamheten som självständig enhet. I sina senaste beslut har kommissionen i regel ansett att avkastningen på eget kapital bör ligga på 8–10 %. Se kommissionens beslut av den 18 juli 2011 i stödärende SA.28264 (C 15/2009, f.d. N 196/2009), Hypo Real Estate, skäl 111 (ännu ej offentliggjort), kommissionens beslut av den 29 september 2010 i stödärende C 32/09 (f.d. NN 50/09), Sparkasse KölnBonn, skäl 82 (EUT L 235, 10.9.2011, s. 1), kommissionens beslut av den 23 juni 2011 i stödärende SA.32745 (2011/NN), Kommunalkredit AustriaAG, skäl 80 (EUT C 239, 17.8.2011, s. 2) och kommissionens beslut av den 23 maj 2011 i stödärende SA.31154 (N 429/10), Agricultural Bank of Greece, skäl 77 (EUT C 317, 29.10.2011, s. 5).

99

Hypo Real Estate

Sparkasse KölnBonn,

Kommunalkredit AustriaAG,

Agricultural Bank of Greece,

(100)  Kommissionens beslut av den 28 oktober 2009 i stödärende C 14/2008, Northern Rock, skäl 154 (EUT L 112, 5.5.2010, s. 57).

100

Northern Rock

(101)  Se kommissionens beslut av den 2 juni 1999 i stödärende 2005/536/EG, Seleco SpA (EUT L 227, 7.9.2000, s. 24). Att det inte är givet att driva verksamheten vidare beror framför allt på målet för överföringen, som inte låg i att vidarebefordra de från skadliga värden sanerade delarna av WestLB, utan i att hitta en säker hamn för vissa av sparbankernas skulder och överta en del av ansvaret i samband med avvecklingen av delar av WestLB. Verbundbanks affärsmål ligger i att fokusera på de produkter som är relevanta för samarbetet med sparbankerna (i första hand finansiering av små och medelstora företag och enkla kapitalmarknadsprodukter), vilket kraftigt skiljer sig från WestLB:s tidigare affärsmål. Vid en överföring av Verbundbank till Helaba är aktieägarna avslutningsvis inte exakt samma personer, bortsett från sparbanksföreningarna som i gengäld för det kapital de har tillhandahållit blir minoritetsägare.

101

Seleco SpA

(102)  Kommissionens beslut av den 28 oktober 2009 i stödärende C 9/2008, Northern Rock (EUT L 112, 5.5.2010, s. 38).

102

Northern Rock

(103)  Kommissionens beslut av den 18 juli 2011 i stödärende SA.28264 (C 15/2009, f.d. N 196/2009), Hypo Real Estate (ännu ej offentliggjort).

103

Hypo Real Estate

---

BILAGA

| 1. | Firmanamn: Tyskland garanterar att WestLB AG, Verbundbank, SPM-Bank och andra (efterföljande) företag inom WestLB-koncernen efter den 30 juni 2012 inte längre kommer att använda sig av firmanamnet ”WestLB”, såvida inte tekniska problem gör att ombildningen under annat namn måste skjutas upp i en till tre månader. Detta undantag gäller även för eventuella kombinationer av ”WestLB” och ett annat namn. |
| --- | --- |

1.

Firmanamn: Tyskland garanterar att WestLB AG, Verbundbank, SPM-Bank och andra (efterföljande) företag inom WestLB-koncernen efter den 30 juni 2012 inte längre kommer att använda sig av firmanamnet ”WestLB”, såvida inte tekniska problem gör att ombildningen under annat namn måste skjutas upp i en till tre månader. Detta undantag gäller även för eventuella kombinationer av ”WestLB” och ett annat namn.

| 2. | Beträffande den s.k. Verbundbank garanterar Tyskland följande:






  a) | Tyskland garanterar att Verbundbank inte omfattas av någon fristående lösning. |
| --- | --- | --- |

2.

Beträffande den s.k. Verbundbank garanterar Tyskland följande:

a)

Tyskland garanterar att Verbundbank inte omfattas av någon fristående lösning.

| b) | Tyskland garanterar att Verbundbank i enlighet med i avsnitt II.2 i principöverenskommelsen av den 23 juni 2011 senast den 30 juni 2012 avskiljs från WestLB och ställs under sparbanksföreningarnas och sparbanksfinansgruppens ansvar. De begränsningar av affärsverksamheten och dess omfattning som beskrevs i omstruktureringsplanen av den 30 juni 2011 gäller under hela omstruktureringsperioden, dvs. fram till den 31 december 2016. Detta åtagande bortfaller vid en anslutande lösning som försäljning eller avknoppning av Verbundbank till en annan (delstats)bank (särskilt i fall 2 c). |
| --- | --- |

b)

Tyskland garanterar att Verbundbank i enlighet med i avsnitt II.2 i principöverenskommelsen av den 23 juni 2011 senast den 30 juni 2012 avskiljs från WestLB och ställs under sparbanksföreningarnas och sparbanksfinansgruppens ansvar. De begränsningar av affärsverksamheten och dess omfattning som beskrevs i omstruktureringsplanen av den 30 juni 2011 gäller under hela omstruktureringsperioden, dvs. fram till den 31 december 2016. Detta åtagande bortfaller vid en anslutande lösning som försäljning eller avknoppning av Verbundbank till en annan (delstats)bank (särskilt i fall 2 c).

| c) | Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) avser att vid ett positivt resultat av företagsbesiktningen (Due Diligence) stå till Verbundbanks förfogande som dockningspartner. |
| --- | --- |

c)

Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) avser att vid ett positivt resultat av företagsbesiktningen (Due Diligence) stå till Verbundbanks förfogande som dockningspartner.

| d) | Tyskland garanterar att alla parter uppfyller sina skyldigheter enligt principöverenskommelsen utan ändringar och i rätt tid, så att särskilt transaktionsföremålet och ”företagsvärde noll” omfattas av tillräcklig transaktionssäkerhet och Verbundbank avskiljs senast den 30 juni 2012 (1). |
| --- | --- |

d)

Tyskland garanterar att alla parter uppfyller sina skyldigheter enligt principöverenskommelsen utan ändringar och i rätt tid, så att särskilt transaktionsföremålet och ”företagsvärde noll” omfattas av tillräcklig transaktionssäkerhet och Verbundbank avskiljs senast den 30 juni 2012 (1).

| e) | Tyskland garanterar att ”den gemensamma revisorn” i tid fastställer företagsvärdet och bekräftar att alla ägare med stöd av principöverenskommelsen av den 23 juni 2011 kommer att följa resultatet. |
| --- | --- |

e)

Tyskland garanterar att ”den gemensamma revisorn” i tid fastställer företagsvärdet och bekräftar att alla ägare med stöd av principöverenskommelsen av den 23 juni 2011 kommer att följa resultatet.

| f) | Tyskland garanterar härmed att delstaten Nordrhein-Westfalen i framtiden inte kommer att ha några ägarintressen i Verbundbank, förvärva andelar i Verbundbank eller på annat sätt ge denna bank finansiellt stöd. Delstaten Nordrhein-Westfalens eventuella överföring av girocentralbanksfunktionen utgör inget stöd i denna mening. |
| --- | --- |

f)

Tyskland garanterar härmed att delstaten Nordrhein-Westfalen i framtiden inte kommer att ha några ägarintressen i Verbundbank, förvärva andelar i Verbundbank eller på annat sätt ge denna bank finansiellt stöd. Delstaten Nordrhein-Westfalens eventuella överföring av girocentralbanksfunktionen utgör inget stöd i denna mening.

Ovanstående åtaganden omfattas liksom tidigare av de villkor och verksamhetskrav som anges i avsnitt VIII i principöverenskommelsen av den 23 juni 2011.

| 3. | Beträffande den s.k. SPM-Bank (det nya namnet på efterföljaren till WestLB) garanterar Tyskland följande:






  a) | Tyskland garanterar att omstruktureringen under hela omstruktureringsperioden, dvs. fram till slutet av 2016, övervakas av en s.k. övervakningsförvaltare och att rapporter om genomförandet av omstruktureringen lämnas fyra gånger om året. En separat överenskommelse ska ingås mellan den tyska regeringen, delstaten Nordrhein-Westfalen, WestLB och kommissionen om utnämningen av övervakningsförvaltaren och dennes uppgifter från och med den 30 juni 2012. |
| --- | --- | --- |

3.

Beträffande den s.k. SPM-Bank (det nya namnet på efterföljaren till WestLB) garanterar Tyskland följande:

a)

Tyskland garanterar att omstruktureringen under hela omstruktureringsperioden, dvs. fram till slutet av 2016, övervakas av en s.k. övervakningsförvaltare och att rapporter om genomförandet av omstruktureringen lämnas fyra gånger om året. En separat överenskommelse ska ingås mellan den tyska regeringen, delstaten Nordrhein-Westfalen, WestLB och kommissionen om utnämningen av övervakningsförvaltaren och dennes uppgifter från och med den 30 juni 2012.

| b) | Tyskland garanterar att SPM-Bank uteslutande inriktar sig på kapitalförvaltning och inte längre bedriver någon vanlig bankverksamhet, utan endast utför bankverksamhet inom ramen för kaptalförvaltningstjänsterna.
  Med kapitalförvaltning avses här att SPM-Bank får tillhandahålla följande tjänster:






  (i) | Övergripande portföljförvaltning/-styrning inklusive workout-förvaltning, avveckling och utnyttjande, kreditriskanalys, hantering och övervakning av kreditrisker. |
| --- | --- | --- |

b)

Tyskland garanterar att SPM-Bank uteslutande inriktar sig på kapitalförvaltning och inte längre bedriver någon vanlig bankverksamhet, utan endast utför bankverksamhet inom ramen för kaptalförvaltningstjänsterna.

Med kapitalförvaltning avses här att SPM-Bank får tillhandahålla följande tjänster:

(i)

Övergripande portföljförvaltning/-styrning inklusive workout-förvaltning, avveckling och utnyttjande, kreditriskanalys, hantering och övervakning av kreditrisker.

| (ii) | Kreditriskkontroll, lagstadgad rapportering (Regulatory Reporting), driftsrisker, hantering av marknadskriser. |
| --- | --- |

(ii)

Kreditriskkontroll, lagstadgad rapportering (Regulatory Reporting), driftsrisker, hantering av marknadskriser.

| (iii) | Kreditadministration, hantering och övervakning av kreditsäkerheter, generellt underhåll och administration av säkerhetsdatabasen. |
| --- | --- |

(iii)

Kreditadministration, hantering och övervakning av kreditsäkerheter, generellt underhåll och administration av säkerhetsdatabasen.

| (iv) | Back-Office (Group Operations), inklusive förvaltning av säkerheter. |
| --- | --- |

(iv)

Back-Office (Group Operations), inklusive förvaltning av säkerheter.

| (v) | Finansiering, risksäkring (hedging), kontanthantering. |
| --- | --- |

(v)

Finansiering, risksäkring (hedging), kontanthantering.

| (vi) | Finansiell rapportering, ekonomistyrning. |
| --- | --- |

(vi)

Finansiell rapportering, ekonomistyrning.

| (vii) | Företagsledningsfunktioner, som rättsliga frågor, efterlevnad, förhindrande av penningtvätt, förvaltning av ägarintressen, förvaring av relevanta handlingar, revision, projektledningsuppgifter. |
| --- | --- |

(vii)

Företagsledningsfunktioner, som rättsliga frågor, efterlevnad, förhindrande av penningtvätt, förvaltning av ägarintressen, förvaring av relevanta handlingar, revision, projektledningsuppgifter.

| (viii) | Om den planerade överföringen av pantbrevsverksamheten i WestLB till Verbundbank, respektive i WestImmo till en köpare, inte lyckas, även förvaltningen av pantbrevspoolen. |
| --- | --- |

(viii)

Om den planerade överföringen av pantbrevsverksamheten i WestLB till Verbundbank, respektive i WestImmo till en köpare, inte lyckas, även förvaltningen av pantbrevspoolen.

| (ix) | It-tjänster inom ramen för ovannämnda aktiviteter liksom inom ramen för tillhandahållandet av en driftsplattform. |
| --- | --- |

(ix)

It-tjänster inom ramen för ovannämnda aktiviteter liksom inom ramen för tillhandahållandet av en driftsplattform.

| (x) | Andra liknande kapitalförvaltningsaktiviteter som inte uttryckligen nämns. |
| --- | --- |

(x)

Andra liknande kapitalförvaltningsaktiviteter som inte uttryckligen nämns.

Till SPM-Banks affärsverksamhet hör även framför allt egenhandel, emission av alla typer av certifikat och andra emissionsaffärer, projekt- och handelsfinansiering, finansiering med bakomliggande tillgångar, värdepapperiseringar och syndikerade kreditaffärer samt internationella företagsaffärer. När det gäller de tillgångar som syntetiskt överförs till EAA kan det hända att EAA inom ramen för avvecklingsstrategin även genomför förlängningar, försäljningar och värdepapperiseringar av sådana tillgångar. I så fall agerar SPM-Bank uteslutande på uppdrag av EAA och i enlighet med dess instruktioner.

| c) | Grundat på de uppgifter som för närvarande är tillgängliga garanterar Tyskland att SPM-Bank enligt Gesetz über das Kreditwesen (lag om kreditväsendet, nedan kallad KWG) endast behöver deltillstånd för följande aktiviteter för att kunna bedriva sin affärsverksamhet:






  (i) | Mottagande av externa medel för inlåning eller andra medel som absolut måste betalas tillbaka till allmänheten (§ 1 I.1 KWG) (2). |
| --- | --- | --- |

c)

Grundat på de uppgifter som för närvarande är tillgängliga garanterar Tyskland att SPM-Bank enligt Gesetz über das Kreditwesen (lag om kreditväsendet, nedan kallad KWG) endast behöver deltillstånd för följande aktiviteter för att kunna bedriva sin affärsverksamhet:

(i)

Mottagande av externa medel för inlåning eller andra medel som absolut måste betalas tillbaka till allmänheten (§ 1 I.1 KWG) (2).

| (ii) | De affärsverksamheter som beskrivs i § 1.1.2 i pantbrevslagen (§ 1 I.1a KWG). |
| --- | --- |

(ii)

De affärsverksamheter som beskrivs i § 1.1.2 i pantbrevslagen (§ 1 I.1a KWG).

| (iii) | Beviljande av krediter och acceptkrediter (kreditaffärsverksamhet, § 1 I.2 KWG) (3). |
| --- | --- |

(iii)

Beviljande av krediter och acceptkrediter (kreditaffärsverksamhet, § 1 I.2 KWG) (3).

| (iv) | Förvärv och avyttring av finansiella instrument i eget namn för någon annans räkning (§ 1 I.4 KWG). |
| --- | --- |

(iv)

Förvärv och avyttring av finansiella instrument i eget namn för någon annans räkning (§ 1 I.4 KWG).

| (v) | Förvaring och förvaltning av värdepapper för andra (§ 1 I.5 KWG). |
| --- | --- |

(v)

Förvaring och förvaltning av värdepapper för andra (§ 1 I.5 KWG).

| (vi) | Övertagande av garantiordningar, garantier och andra garantiskyldigheter (§ 1 I.8 KWG). |
| --- | --- |

(vi)

Övertagande av garantiordningar, garantier och andra garantiskyldigheter (§ 1 I.8 KWG).

| (vii) | Genomförande av kontantlösa betalningar och avräkningar (§ 1 I.9 KWG). |
| --- | --- |

(vii)

Genomförande av kontantlösa betalningar och avräkningar (§ 1 I.9 KWG).

| (viii) | Verksamhet som central motpart i den mening som avses i punkt 31 (§ 1 I.12 KWG). |
| --- | --- |

(viii)

Verksamhet som central motpart i den mening som avses i punkt 31 (§ 1 I.12 KWG).

Tyskland åtar sig att omgående underrätta kommissionen om ytterligare deltillstånd enligt KWG skulle behövas.

Tyskland garanterar att de deltillstånd för den aktuella universalbankoktrojen som inte längre behövs dras in så snart som möjligt, dock senast den 31 december 2012, samt att den kvarvarande universalbankoktrojen omvandlas till en motsvarande begränsad bankoktroj (4).

Kravet på bankoktrojer för utländska driftställen och dotterbolag till WestLB AG behöver analyseras ytterligare beroende på delprojektet ”försäljning av delområden” TP 3 respektive de portföljer som inte avyttrats till EAA med hjälp av den slutliga överföringen.

| d) | Beträffande affärsverksamhet som riktar sig till tredje man garanterar Tyskland att delstaten Nordrhein-Westfalen kommer att överföra WestLB till en service- och portföljförvaltningsbank (SPM-Bank) för bankportföljer, som även kan bestå av flera bolag. Dessutom kan den affärsverksamhet som består av servicetjänster för tredjemansportföljer avknoppas i ett servicebolag och säljas. WestLB:s nuvarande personalstyrka på 4 400 personer ska ha minskat till 1 000 anställda i servicebolaget på balansdagen den 31 december 2016.
  För att möjliggöra en senare avyttring kan SPM-Bank under perioden 1 januari 2012–31 december 2014 även överta servicetjänster för tredjemansportföljer (dvs. annan tredjemansaffärsverksamhet än WestLB-portföljer) på högst [40–60] % av SPM-Banks bruttointäkter. I så fall ska serviceaffärsverksamheten senast den 31 december 2014 avknoppas till ett dotterbolag till SPM-Bank. Detta bolag får en bankoktroj som endast är så omfattande som krävs för att utföra servicetjänsterna, och hela bolaget ska säljas senast den 31 december 2016. Även de servicetjänster som utförs för EAA, Verbundbank och andra WestLB-portföljer kan tillhandahållas av detta dotterbolag till SPM-Bank, dvs. servicebolaget.
  Försäljningen av servicebolaget ska i god tid meddelas kommissionen och kräver dess godkännande. Lyckas man inte sälja servicebolaget före den 31 december 2016 kommer servicebolaget gradvis att avvecklas. I så fall ställer servicebolaget så snabbt som möjligt in förvärvandet av ytterligare tredjemansaffärer och uppfyller avslutningsvis sina kvarvarande avtalsmässiga skyldigheter. Servicebolagets affärsverksamhet kan inte föras tillbaka till SPM-Bank eller till några andra av SPM-Banks dotterbolag eller driftställen. Vid en avveckling kan de av servicebolagets kunder som före den 31 december 2016 har ingått ett serviceavtal med servicebolaget överta servicebolagets personal och infrastruktur.
  Servicebolagets serviceavtal får ha löptider som sträcker sig längre än den 31 december 2017 om avtalet ger uppdragsgivaren rätt att senast från och med den 31 december 2017 säga upp avtalet om uppdragstagaren (servicebolaget) inte kan tillhandahålla tillräckliga tjänster eller inte kan visa att man förfogar över nödvändig kapacitet under resten av avtalets löptid. Om avyttringen misslyckas förfogar servicebolaget inte över nödvändig kapacitet under resten av löptiden. De tyska myndigheterna garanterar att de vid en misslyckad privatisering kommer att se till att servicebolaget med verkan från och med den 31 december 2017 upphör med sin verksamhet eller har avvecklat samtliga sina andelar – eventuellt genom överföring. |
| --- | --- |

d)

Beträffande affärsverksamhet som riktar sig till tredje man garanterar Tyskland att delstaten Nordrhein-Westfalen kommer att överföra WestLB till en service- och portföljförvaltningsbank (SPM-Bank) för bankportföljer, som även kan bestå av flera bolag. Dessutom kan den affärsverksamhet som består av servicetjänster för tredjemansportföljer avknoppas i ett servicebolag och säljas. WestLB:s nuvarande personalstyrka på 4 400 personer ska ha minskat till 1 000 anställda i servicebolaget på balansdagen den 31 december 2016.

För att möjliggöra en senare avyttring kan SPM-Bank under perioden 1 januari 2012–31 december 2014 även överta servicetjänster för tredjemansportföljer (dvs. annan tredjemansaffärsverksamhet än WestLB-portföljer) på högst [40–60] % av SPM-Banks bruttointäkter. I så fall ska serviceaffärsverksamheten senast den 31 december 2014 avknoppas till ett dotterbolag till SPM-Bank. Detta bolag får en bankoktroj som endast är så omfattande som krävs för att utföra servicetjänsterna, och hela bolaget ska säljas senast den 31 december 2016. Även de servicetjänster som utförs för EAA, Verbundbank och andra WestLB-portföljer kan tillhandahållas av detta dotterbolag till SPM-Bank, dvs. servicebolaget.

Försäljningen av servicebolaget ska i god tid meddelas kommissionen och kräver dess godkännande. Lyckas man inte sälja servicebolaget före den 31 december 2016 kommer servicebolaget gradvis att avvecklas. I så fall ställer servicebolaget så snabbt som möjligt in förvärvandet av ytterligare tredjemansaffärer och uppfyller avslutningsvis sina kvarvarande avtalsmässiga skyldigheter. Servicebolagets affärsverksamhet kan inte föras tillbaka till SPM-Bank eller till några andra av SPM-Banks dotterbolag eller driftställen. Vid en avveckling kan de av servicebolagets kunder som före den 31 december 2016 har ingått ett serviceavtal med servicebolaget överta servicebolagets personal och infrastruktur.

Servicebolagets serviceavtal får ha löptider som sträcker sig längre än den 31 december 2017 om avtalet ger uppdragsgivaren rätt att senast från och med den 31 december 2017 säga upp avtalet om uppdragstagaren (servicebolaget) inte kan tillhandahålla tillräckliga tjänster eller inte kan visa att man förfogar över nödvändig kapacitet under resten av avtalets löptid. Om avyttringen misslyckas förfogar servicebolaget inte över nödvändig kapacitet under resten av löptiden. De tyska myndigheterna garanterar att de vid en misslyckad privatisering kommer att se till att servicebolaget med verkan från och med den 31 december 2017 upphör med sin verksamhet eller har avvecklat samtliga sina andelar – eventuellt genom överföring.

| e) | Tyskland garanterar att SPM-Bank och dess dotterbolag även till tredje man erbjuder sina tjänster till marknadsmässiga priser. Servicebolagets priser måste samtidigt täcka alla kostnader (fullkostnadsskydd). Därför sker betalningen av gemensamma kostnader från enskilda avtal i överensstämmelse med den lönsamhetsmodell för servicebolaget som kommissionen överlämnade den 21 november 2011. |
| --- | --- |

e)

Tyskland garanterar att SPM-Bank och dess dotterbolag även till tredje man erbjuder sina tjänster till marknadsmässiga priser. Servicebolagets priser måste samtidigt täcka alla kostnader (fullkostnadsskydd). Därför sker betalningen av gemensamma kostnader från enskilda avtal i överensstämmelse med den lönsamhetsmodell för servicebolaget som kommissionen överlämnade den 21 november 2011.

| f) | Tyskland garanterar att SPM:s holdingbolag/SPM:s driftsbolag stänger sina utlandskontor så snart som möjligt, dock senast den 31 december 2016, om inte tillsynskrav gör det nödvändigt att behålla kontoren efter den 31 december 2016. Bibehållandet av kontor måste ske i samförstånd med kommissionen. Kommissionen kan i detta syfte kräva att tillsynskraven styrks, t.ex. i form av ett rättsutlåtande. För att behålla lokal fackkompetens, för att täcka in olika tidszoner, för att minska driftsrisker och av konkurrensskäl får servicebolaget oberoende av ovanstående företrädas av ett kontor i vardera London, New York och Asien, så att det kan utföra sina kapitalförvaltningstjänster. |
| --- | --- |

f)

Tyskland garanterar att SPM:s holdingbolag/SPM:s driftsbolag stänger sina utlandskontor så snart som möjligt, dock senast den 31 december 2016, om inte tillsynskrav gör det nödvändigt att behålla kontoren efter den 31 december 2016. Bibehållandet av kontor måste ske i samförstånd med kommissionen. Kommissionen kan i detta syfte kräva att tillsynskraven styrks, t.ex. i form av ett rättsutlåtande. För att behålla lokal fackkompetens, för att täcka in olika tidszoner, för att minska driftsrisker och av konkurrensskäl får servicebolaget oberoende av ovanstående företrädas av ett kontor i vardera London, New York och Asien, så att det kan utföra sina kapitalförvaltningstjänster.

| g) | Vid en fullständig avyttring av servicebolaget bortfaller de begränsningar som har fastställts för servicebolaget. |
| --- | --- |

g)

Vid en fullständig avyttring av servicebolaget bortfaller de begränsningar som har fastställts för servicebolaget.

| 4. | Beträffande servicetjänster för avvecklingsenheten garanterar Tyskland att om serviceavtalet utvidgas eller förlängs före den 31 december 2016 kommer principerna i punkt 3 e att beaktas, samt att avtalet kommer att bli föremål för en öppen anbudsinfordran och omfattas av den i punkt 3 d angivna uppsägningsrätten. |
| --- | --- |

4.

Beträffande servicetjänster för avvecklingsenheten garanterar Tyskland att om serviceavtalet utvidgas eller förlängs före den 31 december 2016 kommer principerna i punkt 3 e att beaktas, samt att avtalet kommer att bli föremål för en öppen anbudsinfordran och omfattas av den i punkt 3 d angivna uppsägningsrätten.

---

(1)  Det finns en allmän inställning bland ägarintressena att de portföljer som ska avknoppas till Verbundbank och EAA ändå ska tas upp i WestLB:s halvårsbokslut 2012 och först direkt därefter ska överföras.

(2)  Tyskland klargör härmed att detta deltillstånd endast är nödvändigt för att få åtkomst till ECB och för avvecklingen av den nuvarande affärsverksamheten och att banken därför inte kommer att bedriva någon aktiv verksamhet och således inte heller kommer att marknadsföra sig på marknaden.

(3)  Tyskland klargör härmed att detta deltillstånd endast är nödvändigt för de kreditposter som syntetiskt har överförts till EAA, där SPM-Bank i juridisk mening är kreditavtalspart, och att banken därför inte kommer att bedriva någon aktiv verksamhet och således inte heller kommer att marknadsföra sig på marknaden.

(4)  På begäran kan kommissionen godkänna en sådan bestämmelse.

---

| 1.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/33

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 7 mars 2012

om statligt stöd nr SA.29041 (C 28/2009, f.d. N 433/2009) Stödåtgärder till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

[delgivet med nr C(2012) 1369]

(Endast den rumänska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2013/246/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av det beslut genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget, vad gäller stöd C 28/2009 (f.d. N 433/2009) (2),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 17 juli 2009 anmälde Rumänien två stödåtgärder (nedan kallat anmälan) till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (nedan kallat Oltchim eller företaget): i) konvertering av en skuld till myndigheterna på 538 miljoner rumänska lei (cirka 128 miljoner euro (3)) till eget kapital och ii) en statlig garanti som täcker 80 % av ett kommersiellt lån på 424 miljoner euro. Rumänien anmälde dessa statliga stödåtgärder av rättssäkerhetsskäl och anförde att dessa inte omfattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 juli 2009 anmälde Rumänien två stödåtgärder (nedan kallat anmälan) till förmån för Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (nedan kallat Oltchim eller företaget): i) konvertering av en skuld till myndigheterna på 538 miljoner rumänska lei (cirka 128 miljoner euro (3)) till eget kapital och ii) en statlig garanti som täcker 80 % av ett kommersiellt lån på 424 miljoner euro. Rumänien anmälde dessa statliga stödåtgärder av rättssäkerhetsskäl och anförde att dessa inte omfattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (2) | Den 10 april 2008, dvs. innan denna anmälan lämnades in, inkom PCC SE (nedan kallat PCC), ett företag verksamt i Duisburg i Tyskland som äger en minoritetsandel på 18,31 % i Oltchim, med ett formellt klagomål i vilket man gjorde gällande att den planerade konverteringen av skulder till eget kapital skulle anses som oförenligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(2)

Den 10 april 2008, dvs. innan denna anmälan lämnades in, inkom PCC SE (nedan kallat PCC), ett företag verksamt i Duisburg i Tyskland som äger en minoritetsandel på 18,31 % i Oltchim, med ett formellt klagomål i vilket man gjorde gällande att den planerade konverteringen av skulder till eget kapital skulle anses som oförenligt statligt stöd.

| (3) | Efter registreringen av klagomålet utväxlade kommissionen korrespondens och uppgifter med de rumänska myndigheterna, Oltchim och klaganden, och träffade vid ett flertal tillfällen å ena sidan de rumänska myndigheterna och representanter för Oltchim, och å andra sidan representanter för klaganden. |
| --- | --- |

(3)

Efter registreringen av klagomålet utväxlade kommissionen korrespondens och uppgifter med de rumänska myndigheterna, Oltchim och klaganden, och träffade vid ett flertal tillfällen å ena sidan de rumänska myndigheterna och representanter för Oltchim, och å andra sidan representanter för klaganden.

| (4) | Den 15 september 2009 inledde kommissionen i enlighet med artikel 108.2 i EUF-fördraget ett formellt granskningsförfarande av de anmälda åtgärderna (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Rumänien inkom med synpunkter den 3 november 2009. |
| --- | --- |

(4)

Den 15 september 2009 inledde kommissionen i enlighet med artikel 108.2 i EUF-fördraget ett formellt granskningsförfarande av de anmälda åtgärderna (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Rumänien inkom med synpunkter den 3 november 2009.

| (5) | Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 29 december 2009 (4). I skrivelser av den 21 december 2009 uppmanade kommissionen åtta företag som i egenskap av konkurrenter till Oltchim hade ett potentiellt intresse i ärendet, att inkomma med synpunkter på beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(5)

Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 29 december 2009 (4). I skrivelser av den 21 december 2009 uppmanade kommissionen åtta företag som i egenskap av konkurrenter till Oltchim hade ett potentiellt intresse i ärendet, att inkomma med synpunkter på beslutet att inleda förfarandet.

| (6) | Synpunkter från fem tredjeparter inkom till kommissionen: i en skrivelse av den 26 januari 2010 från Vestolit GmbH & Co. KG (nedan kallat Vestolit); i en skrivelse av den 26 januari 2010 från Ineos ChlorVinyls (nedan kallat Ineos); i skrivelser av den 27 januari 2010 och 28 januari 2010, från två företag som begärde att deras identiteter skulle hållas konfidentiella (nedan kallade anonyma parter I och II); samt i en skrivelse av den 29 januari 2010 från en privatperson, Virgil Bestea. |
| --- | --- |

(6)

Synpunkter från fem tredjeparter inkom till kommissionen: i en skrivelse av den 26 januari 2010 från Vestolit GmbH & Co. KG (nedan kallat Vestolit); i en skrivelse av den 26 januari 2010 från Ineos ChlorVinyls (nedan kallat Ineos); i skrivelser av den 27 januari 2010 och 28 januari 2010, från två företag som begärde att deras identiteter skulle hållas konfidentiella (nedan kallade anonyma parter I och II); samt i en skrivelse av den 29 januari 2010 från en privatperson, Virgil Bestea.

| (7) | Dessa synpunkter översändes till Rumänien i en skrivelse av den 2 mars 2010. Rumänien besvarade synpunkterna från ovannämnda tredje parter i en skrivelse av den 8 april 2010. |
| --- | --- |

(7)

Dessa synpunkter översändes till Rumänien i en skrivelse av den 2 mars 2010. Rumänien besvarade synpunkterna från ovannämnda tredje parter i en skrivelse av den 8 april 2010.

| (8) | En sjätte tredjepart, Firebird Management LLC (nedan kallat Firebird) – en investeringsfond som vid den aktuella tiden innehade 1,328 % av aktierna i Oltchim – inkom med uppgifter och synpunkter i skrivelser av den 27 maj 2010 och den 8 juli 2010. Synpunkterna från Firebird översändes till Rumänien i skrivelser av den 25 juni och 27 juli 2010. |
| --- | --- |

(8)

En sjätte tredjepart, Firebird Management LLC (nedan kallat Firebird) – en investeringsfond som vid den aktuella tiden innehade 1,328 % av aktierna i Oltchim – inkom med uppgifter och synpunkter i skrivelser av den 27 maj 2010 och den 8 juli 2010. Synpunkterna från Firebird översändes till Rumänien i skrivelser av den 25 juni och 27 juli 2010.

| (9) | Klaganden PCC inkom med uppgifter i ärendet i skrivelser av den 6 maj 2010, 18 maj 2010, 19 maj 2010, 28 maj 2010, 13 juni 2010, 18 juni 2010, 22 juli 2010, 6 augusti 2010, 2 september 2010, 18 oktober 2010, 9 april 2011 och 14 april 2011. Utöver dessa inlägg översände PCC en mängd uppgifter med koppling till ärendet, företrädesvis olika tidningsartiklar och annan information, till största del allmänt tillgänglig. |
| --- | --- |

(9)

Klaganden PCC inkom med uppgifter i ärendet i skrivelser av den 6 maj 2010, 18 maj 2010, 19 maj 2010, 28 maj 2010, 13 juni 2010, 18 juni 2010, 22 juli 2010, 6 augusti 2010, 2 september 2010, 18 oktober 2010, 9 april 2011 och 14 april 2011. Utöver dessa inlägg översände PCC en mängd uppgifter med koppling till ärendet, företrädesvis olika tidningsartiklar och annan information, till största del allmänt tillgänglig.

| (10) | Vidare inkom de anonyma parterna I och II (som också hade synpunkter på beslutet att inleda förfarandet och begärde att deras identiteter skulle hållas konfidentiella) med ytterligare information den 21 september 2010, 22 februari 2011, 28 februari 2011, 26 juli 2011 och 28 oktober 2011. |
| --- | --- |

(10)

Vidare inkom de anonyma parterna I och II (som också hade synpunkter på beslutet att inleda förfarandet och begärde att deras identiteter skulle hållas konfidentiella) med ytterligare information den 21 september 2010, 22 februari 2011, 28 februari 2011, 26 juli 2011 och 28 oktober 2011.

| (11) | Kommissionen översände synpunkterna i punkterna (9) och (10) ovan till Rumänien, i de fall de innehöll nya uppgifter och argument och ansågs relevanta för det pågående förfarandet, i skrivelser av den 25 juni 2010, 2 augusti 2010, 9 september 2010, 22 september 2010, 20 oktober 2010 och 23 november 2011. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen översände synpunkterna i punkterna (9) och (10) ovan till Rumänien, i de fall de innehöll nya uppgifter och argument och ansågs relevanta för det pågående förfarandet, i skrivelser av den 25 juni 2010, 2 augusti 2010, 9 september 2010, 22 september 2010, 20 oktober 2010 och 23 november 2011.

| (12) | Rumänien besvarade de ytterligare synpunkterna i skrivelser av den 30 juli 2010, 2 september 2010, 12 oktober 2010, 26 oktober 2010, 23 november 2010 och 7 december 2011. Rumänien inkom också med ytterligare uppgifter i ärendet i skrivelser av den 29 mars 2011, 14 april 2011, 27 juli 2011, 9 september 2011 och 21 september 2011. |
| --- | --- |

(12)

Rumänien besvarade de ytterligare synpunkterna i skrivelser av den 30 juli 2010, 2 september 2010, 12 oktober 2010, 26 oktober 2010, 23 november 2010 och 7 december 2011. Rumänien inkom också med ytterligare uppgifter i ärendet i skrivelser av den 29 mars 2011, 14 april 2011, 27 juli 2011, 9 september 2011 och 21 september 2011.

| (13) | Efter beslutet att inleda förfarandet hölls ett flertal möten i Bryssel mellan kommissionen och de rumänska myndigheterna: den 30 juni 2010, 15 juli 2010, 19 maj 2011 och 12 september 2011. Kommissionen träffade också vid flera tillfällen representanter för klaganden, PCC. |
| --- | --- |

(13)

Efter beslutet att inleda förfarandet hölls ett flertal möten i Bryssel mellan kommissionen och de rumänska myndigheterna: den 30 juni 2010, 15 juli 2010, 19 maj 2011 och 12 september 2011. Kommissionen träffade också vid flera tillfällen representanter för klaganden, PCC.

| (14) | I en skrivelse av den 22 juni 2011 återkallade de rumänska myndigheterna sin anmälan av den 17 juli 2009 om den statliga garantin för lånet på 424 miljoner euro. De informerade även kommissionen om att de vidhöll sin anmälan vad gällde konverteringen av skulder till eget kapital. |
| --- | --- |

(14)

I en skrivelse av den 22 juni 2011 återkallade de rumänska myndigheterna sin anmälan av den 17 juli 2009 om den statliga garantin för lånet på 424 miljoner euro. De informerade även kommissionen om att de vidhöll sin anmälan vad gällde konverteringen av skulder till eget kapital.

| (15) | Den 10 augusti 2011 godkände den rumänska regeringen ett memorandum som gav representanter för ministeriet för ekonomi, handel och näringsliv, AVAS (5) och Oltchim mandat att anta ett civilrättsligt avtal mellan AVAS och Oltchim där företaget skulle erkänna ackumulerade räntor på den statliga skulden sedan den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(15)

Den 10 augusti 2011 godkände den rumänska regeringen ett memorandum som gav representanter för ministeriet för ekonomi, handel och näringsliv, AVAS (5) och Oltchim mandat att anta ett civilrättsligt avtal mellan AVAS och Oltchim där företaget skulle erkänna ackumulerade räntor på den statliga skulden sedan den 1 januari 2007.

| (16) | I en skrivelse av den 9 september 2011 aviserade de rumänska myndigheterna att Oltchim och AVAS hade för avsikt att slutföra ovannämnda civilrättsliga avtal, och att AVAS tillsammans med huvudskulden även skulle konvertera hittills ackumulerade räntor till eget kapital. |
| --- | --- |

(16)

I en skrivelse av den 9 september 2011 aviserade de rumänska myndigheterna att Oltchim och AVAS hade för avsikt att slutföra ovannämnda civilrättsliga avtal, och att AVAS tillsammans med huvudskulden även skulle konvertera hittills ackumulerade räntor till eget kapital.

| (17) | I en skrivelse av den 21 oktober 2011 förmedlade Rumäniens premiärminister Emil Boc den rumänska regeringens bestämda åtagande när det gällde att privatisera Oltchim helt, inklusive myndigheternas hela ägarandel efter skuldkonverteringen. Privatiseringsmeddelandet skulle offentliggöras i slutet av mars 2012, och privatiseringen skulle vara genomförd i slutet av maj 2012. I en skrivelse av den 16 februari 2012 bekräftade den nye rumänske premiärministern Mihai-Răzvan Ungureanu detta åtagande. |
| --- | --- |

(17)

I en skrivelse av den 21 oktober 2011 förmedlade Rumäniens premiärminister Emil Boc den rumänska regeringens bestämda åtagande när det gällde att privatisera Oltchim helt, inklusive myndigheternas hela ägarandel efter skuldkonverteringen. Privatiseringsmeddelandet skulle offentliggöras i slutet av mars 2012, och privatiseringen skulle vara genomförd i slutet av maj 2012. I en skrivelse av den 16 februari 2012 bekräftade den nye rumänske premiärministern Mihai-Răzvan Ungureanu detta åtagande.

| (18) | Rumänien inkom i skrivelser av den 12 oktober 2011 och 23 december 2011 med ytterligare synpunkter och uppgifter. |
| --- | --- |

(18)

Rumänien inkom i skrivelser av den 12 oktober 2011 och 23 december 2011 med ytterligare synpunkter och uppgifter.

| (19) | De skrivelser som nämns i punkterna 17 and 18 visar att Rumänien ändrade sin anmälan om åtgärd 1 så till vida att konverteringen av skulden på 538 miljoner lei till myndigheterna skulle följas av en privatisering av det totala då uppkomna aktieinnehavet i Oltchim. De visar också att konverteringen ska bedömas mot bakgrund av den efterföljande privatiseringen. |
| --- | --- |

(19)

De skrivelser som nämns i punkterna 17 and 18 visar att Rumänien ändrade sin anmälan om åtgärd 1 så till vida att konverteringen av skulden på 538 miljoner lei till myndigheterna skulle följas av en privatisering av det totala då uppkomna aktieinnehavet i Oltchim. De visar också att konverteringen ska bedömas mot bakgrund av den efterföljande privatiseringen.

II.   ÄRENDETS BAKGRUND

II.1.   Företaget

| (20) | Oltchim är en stor rumänsk petrokemisk tillverkare som producerar PVC, kaustiksoda, klor, DOP och polyeterpolyoler. Företagets huvudprodukt är PVC (för närvarande cirka 37,5 % av dess totala produktion), med en marknadsandel i EU på 2,1 % under 2008 (6). Oltchim är ett av de största petrokemiska företagen i Rumänien och sydöstra Europa och tillverkar 78 typer av 40 baskemikaliska produkter. Omkring 80 % av företagets produktion exporteras till länder i och utanför Europa. |
| --- | --- |

(20)

Oltchim är en stor rumänsk petrokemisk tillverkare som producerar PVC, kaustiksoda, klor, DOP och polyeterpolyoler. Företagets huvudprodukt är PVC (för närvarande cirka 37,5 % av dess totala produktion), med en marknadsandel i EU på 2,1 % under 2008 (6). Oltchim är ett av de största petrokemiska företagen i Rumänien och sydöstra Europa och tillverkar 78 typer av 40 baskemikaliska produkter. Omkring 80 % av företagets produktion exporteras till länder i och utanför Europa.

| (21) | Oltchim är den största industriella arbetsgivaren i Vâlcea, en rumänsk region som får stöd enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Den 15 oktober 2011 uppgick personalstyrkan till 3 470 personer (7). På grund av den svåra ekonomiska situation som råder har företaget tvingats friställa 1 000 anställda i december 2011 och ytterligare 993 anställda i januari 2012 (8). |
| --- | --- |

(21)

Oltchim är den största industriella arbetsgivaren i Vâlcea, en rumänsk region som får stöd enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Den 15 oktober 2011 uppgick personalstyrkan till 3 470 personer (7). På grund av den svåra ekonomiska situation som råder har företaget tvingats friställa 1 000 anställda i december 2011 och ytterligare 993 anställda i januari 2012 (8).

| (22) | Företaget startade verksamheten 1966, ombildades 1990 och noterades på den rumänska börsen 1997. Rumänska staten kontrollerar (för närvarande via ekonomiministeriet) 54,8 % av företaget. Största minoritetsägare, med 18,31 % av aktieinnehavet, är PCC som också är klagande i detta förfarande och dessutom äger Rokita SA, en polsk konkurrent till Oltchim. Resten av företaget ägs av Nachbar Services Ltd (14,02 %), enskilda privatpersoner (11,04 %) och andra juridiska personer (1,81 %). |
| --- | --- |

(22)

Företaget startade verksamheten 1966, ombildades 1990 och noterades på den rumänska börsen 1997. Rumänska staten kontrollerar (för närvarande via ekonomiministeriet) 54,8 % av företaget. Största minoritetsägare, med 18,31 % av aktieinnehavet, är PCC som också är klagande i detta förfarande och dessutom äger Rokita SA, en polsk konkurrent till Oltchim. Resten av företaget ägs av Nachbar Services Ltd (14,02 %), enskilda privatpersoner (11,04 %) och andra juridiska personer (1,81 %).

II.2.   Händelser som inträffade före Rumäniens anslutning till EU

II.2.1   Upprinnelsen till den statliga skulden

| (23) | Under åren 1992–2008 investerade Oltchim sammanlagt cirka 371 miljoner euro för att modernisera produktionslinjen (varav 118,8 miljoner euro investerades under 2007/2008). I samband med vissa av dessa investeringar tecknade Oltchim under perioden 1995–2000 en serie om 12 kommersiella lån på totalt cirka 171 miljoner tyska mark plus 60 miljoner US-dollar. Som säkerhet för lånen stod statliga garantier utfärdade av finansministeriet. |
| --- | --- |

(23)

Under åren 1992–2008 investerade Oltchim sammanlagt cirka 371 miljoner euro för att modernisera produktionslinjen (varav 118,8 miljoner euro investerades under 2007/2008). I samband med vissa av dessa investeringar tecknade Oltchim under perioden 1995–2000 en serie om 12 kommersiella lån på totalt cirka 171 miljoner tyska mark plus 60 miljoner US-dollar. Som säkerhet för lånen stod statliga garantier utfärdade av finansministeriet.

| (24) | Eftersom Oltchim saknade möjlighet att betala tillbaka lånen gjorde bankerna anspråk på de statliga garantierna från och med november 1999. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom Oltchim saknade möjlighet att betala tillbaka lånen gjorde bankerna anspråk på de statliga garantierna från och med november 1999.

| (25) | Från 1999 till 2002 gjorde finansministeriet utbetalningar i enlighet med garantikraven. Ministeriet debiterade betydande räntor och avgifter på de summor som fram till dess betalats ut till följd av de statliga garantier som utlösts mellan 1999 och 2002. Räntan varierade mellan 0,15 % och 0,3 % per dag, dvs. 54 %-110 % per år (9). |
| --- | --- |

(25)

Från 1999 till 2002 gjorde finansministeriet utbetalningar i enlighet med garantikraven. Ministeriet debiterade betydande räntor och avgifter på de summor som fram till dess betalats ut till följd av de statliga garantier som utlösts mellan 1999 och 2002. Räntan varierade mellan 0,15 % och 0,3 % per dag, dvs. 54 %-110 % per år (9).

| (26) | I juni 2002 uppgick Oltchims ackumulerade skuld till finansministeriet till följd av de statliga garantierna samt debiterade räntor och avgifter till 303 miljoner lei (cirka 72 miljoner euro). Beloppet överläts vid denna tidpunkt från finansministeriet till AVAS (10), den rumänska myndighet som ansvarade för indrivning av statens fordringar, och konsoliderades i US-dollar för att skydda värdet på statens fordran i den rådande miljön med hyperinflation. Detta resulterade i en summa på 91 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

(26)

I juni 2002 uppgick Oltchims ackumulerade skuld till finansministeriet till följd av de statliga garantierna samt debiterade räntor och avgifter till 303 miljoner lei (cirka 72 miljoner euro). Beloppet överläts vid denna tidpunkt från finansministeriet till AVAS (10), den rumänska myndighet som ansvarade för indrivning av statens fordringar, och konsoliderades i US-dollar för att skydda värdet på statens fordran i den rådande miljön med hyperinflation. Detta resulterade i en summa på 91 miljoner US-dollar.

| (27) | I enlighet med rumänsk lag (GEO 51/1998) saknade AVAS mandat att debitera ränta och avgifter på statliga fordringar som myndigheten hade fått i uppdrag att driva in från gäldenärsföretagen. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med rumänsk lag (GEO 51/1998) saknade AVAS mandat att debitera ränta och avgifter på statliga fordringar som myndigheten hade fått i uppdrag att driva in från gäldenärsföretagen.

II.2.2   2003 års skuldkonvertering

| (28) | Det första försöket att privatisera företaget ägde rum 2001, då AVAS förhandlade fram och undertecknade ett försäljningsavtal med Exall Resources som avsåg statens aktieinnehav i företaget. Avtalet sades upp då köparen inte kunde fullgöra sina betalningsåtaganden och garantera tekniska/miljörelaterade investeringar i företaget. |
| --- | --- |

(28)

Det första försöket att privatisera företaget ägde rum 2001, då AVAS förhandlade fram och undertecknade ett försäljningsavtal med Exall Resources som avsåg statens aktieinnehav i företaget. Avtalet sades upp då köparen inte kunde fullgöra sina betalningsåtaganden och garantera tekniska/miljörelaterade investeringar i företaget.

| (29) | Ett andra försök att privatisera Oltchim skedde i oktober 2003, då den rumänska privatiseringsmyndigheten APAPS offentliggjorde försäljningen av statens aktieinnehav. Potentiella investerare informerades om att den statliga skulden skulle konverteras till eget kapital, i syfte att göra företaget mer attraktivt för potentiella investerare. |
| --- | --- |

(29)

Ett andra försök att privatisera Oltchim skedde i oktober 2003, då den rumänska privatiseringsmyndigheten APAPS offentliggjorde försäljningen av statens aktieinnehav. Potentiella investerare informerades om att den statliga skulden skulle konverteras till eget kapital, i syfte att göra företaget mer attraktivt för potentiella investerare.

| (30) | Då en potentiell investerare (Rompetrol) och minoritetsägare överklagade 2003 års skuldkonvertering i rumänsk domstol drogs dock privatiseringserbjudandet tillbaka i början av november 2003. I november 2003 konverterades trots detta AVAS fordran på 95 miljoner US-dollar (dvs. de 91 miljoner US-dollar som överlåtits plus ytterligare betalningar från finansministeriet enligt de garantier som överlåtits på AVAS sedan juni 2002), motsvarande 322 miljoner rumänska lei, till eget kapital efter beslut av Oltchims bolagsstämma (där statens representanter hade röstmajoritet). Statens ägarandel i Oltchim ökade därmed från 53,26 % till 95,73 %. |
| --- | --- |

(30)

Då en potentiell investerare (Rompetrol) och minoritetsägare överklagade 2003 års skuldkonvertering i rumänsk domstol drogs dock privatiseringserbjudandet tillbaka i början av november 2003. I november 2003 konverterades trots detta AVAS fordran på 95 miljoner US-dollar (dvs. de 91 miljoner US-dollar som överlåtits plus ytterligare betalningar från finansministeriet enligt de garantier som överlåtits på AVAS sedan juni 2002), motsvarande 322 miljoner rumänska lei, till eget kapital efter beslut av Oltchims bolagsstämma (där statens representanter hade röstmajoritet). Statens ägarandel i Oltchim ökade därmed från 53,26 % till 95,73 %.

| (31) | I november 2005 ogiltigförklarade en handelsrätt i Vâlcea Oltchims bolagsstämmans beslut om skuldkonverteringen. Rätten anförde som skäl att skuldkonverteringen hade utförts utan att minoritetsägarna beretts tillfälle att delta i kapitalökningen. |
| --- | --- |

(31)

I november 2005 ogiltigförklarade en handelsrätt i Vâlcea Oltchims bolagsstämmans beslut om skuldkonverteringen. Rätten anförde som skäl att skuldkonverteringen hade utförts utan att minoritetsägarna beretts tillfälle att delta i kapitalökningen.

| (32) | I juni 2006 utfärdade den rumänska regeringen en undantagsförordning (11)
  . Den gav statens representanter på Oltchims bolagsstämma mandat att rösta för att inte överklaga det domstolsbeslut i vilket den första skuldkonverteringen hade ogiltigförklarats. De fick också mandat att vidta nödvändiga åtgärder för att upphäva konverteringen. Rättens beslut att ogiltigförklara skuldkonverteringen vann laga kraft i augusti 2006. Minskningen av aktiekapitalet ägde rum i november 2007. Den skuld som uppstod till följd av ogiltigförklaringen av skuldkonverteringen återfördes i räkenskaperna till sitt historiska värde, 95 miljoner US-dollar (motsvarande 317 miljoner lei). |
| --- | --- |

(32)

I juni 2006 utfärdade den rumänska regeringen en undantagsförordning (11)
  . Den gav statens representanter på Oltchims bolagsstämma mandat att rösta för att inte överklaga det domstolsbeslut i vilket den första skuldkonverteringen hade ogiltigförklarats. De fick också mandat att vidta nödvändiga åtgärder för att upphäva konverteringen. Rättens beslut att ogiltigförklara skuldkonverteringen vann laga kraft i augusti 2006. Minskningen av aktiekapitalet ägde rum i november 2007. Den skuld som uppstod till följd av ogiltigförklaringen av skuldkonverteringen återfördes i räkenskaperna till sitt historiska värde, 95 miljoner US-dollar (motsvarande 317 miljoner lei).

II.2.3   Ytterligare ackumulerade skulder

| (33) | Efter den första överlåtelsen av skulden till AVAS i juni 2002 fortsatte finansministeriet under perioden juni 2002 till december 2006 göra utbetalningar till följd av de statliga garantier som utlösts i november 1999. Under perioden 2003–2006, medan 2003 års skuldkonvertering fortfarande gällde, betalade finansministeriet ut sammanlagt 191 miljoner lei i extra utbetalningar till följd av utlösta garantier. I enlighet med det avtal som i juni 2002 ingåtts mellan finansministeriet och AVAS om överlåtelsen av företagets skuld till staten överlät finansministeriet även alla dessa fordringar till AVAS, i delbelopp som motsvarade de faktiska utbetalningar som gjorts till följd av garantierna. AVAS konsoliderade även dessa fordringar i US-dollar, och 2006 uppgick de till sammanlagt 60 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

(33)

Efter den första överlåtelsen av skulden till AVAS i juni 2002 fortsatte finansministeriet under perioden juni 2002 till december 2006 göra utbetalningar till följd av de statliga garantier som utlösts i november 1999. Under perioden 2003–2006, medan 2003 års skuldkonvertering fortfarande gällde, betalade finansministeriet ut sammanlagt 191 miljoner lei i extra utbetalningar till följd av utlösta garantier. I enlighet med det avtal som i juni 2002 ingåtts mellan finansministeriet och AVAS om överlåtelsen av företagets skuld till staten överlät finansministeriet även alla dessa fordringar till AVAS, i delbelopp som motsvarade de faktiska utbetalningar som gjorts till följd av garantierna. AVAS konsoliderade även dessa fordringar i US-dollar, och 2006 uppgick de till sammanlagt 60 miljoner US-dollar.

| (34) | Därigenom uppgick Oltchims totala skuld till AVAS vid tidpunkten för Rumäniens anslutning till EU, den 1 januari 2007, till 60 miljoner US-dollar (12). |
| --- | --- |

(34)

Därigenom uppgick Oltchims totala skuld till AVAS vid tidpunkten för Rumäniens anslutning till EU, den 1 januari 2007, till 60 miljoner US-dollar (12).

II.3.   Händelser inträffade före Rumäniens anslutning till EU

II.3.1   Skuldutveckling

| (35) | Sedan den 1 januari 2007 har alla betalningar avseende externa lån utförts av Oltchim. Finansministeriet gör inte längre några ytterligare betalningar enligt de statliga garantierna. |
| --- | --- |

(35)

Sedan den 1 januari 2007 har alla betalningar avseende externa lån utförts av Oltchim. Finansministeriet gör inte längre några ytterligare betalningar enligt de statliga garantierna.

| (36) | I november 2007 fördes beloppet från den upphävda skuldkonverteringen, 95 miljoner US-dollar, in i Oltchims räkenskaper och lades till de 60 miljoner US-dollar som var kopplade till ytterligare betalningar. Detta resulterade i en total skuld till staten på 155 miljoner US-dollar (508 miljoner lei). Denna skuld på 155 miljoner US-dollar anges i Oltchims bokföring i rumänska lei (dvs. 508 miljoner lei). Den i US-dollar uttryckta skulden har sedan dess angetts i rumänska lei. Beloppet i den rumänska valutan har förblivit oförändrat eftersom företaget vid varje ny rapportperiod har använt sig av den historiska lei-kursen (RON) (13) i balansräkningen. Denna har alltid varit högre än den då gällande kursen eftersom RON steg i förhållande till US-dollarn över tiden. |
| --- | --- |

(36)

I november 2007 fördes beloppet från den upphävda skuldkonverteringen, 95 miljoner US-dollar, in i Oltchims räkenskaper och lades till de 60 miljoner US-dollar som var kopplade till ytterligare betalningar. Detta resulterade i en total skuld till staten på 155 miljoner US-dollar (508 miljoner lei). Denna skuld på 155 miljoner US-dollar anges i Oltchims bokföring i rumänska lei (dvs. 508 miljoner lei). Den i US-dollar uttryckta skulden har sedan dess angetts i rumänska lei. Beloppet i den rumänska valutan har förblivit oförändrat eftersom företaget vid varje ny rapportperiod har använt sig av den historiska lei-kursen (RON) (13) i balansräkningen. Denna har alltid varit högre än den då gällande kursen eftersom RON steg i förhållande till US-dollarn över tiden.

| (37) | AVAS gjorde under 2007 ett undantag från den allmänna regeln i GEO 51/1998 (se punkt (27) ovan), baserad på artikel 2.2 i regeringens undantagsförordning 45/2006 (nedan kallad GEO 45/2006). Under det året debiterade AVAS ränta på 29,9 miljoner lei för perioden 2003–2006, enligt den ettåriga LIBOR-räntan (14) för depositioner i US-dollar, för fordringar på Oltchim enligt 2003 års skuldkonvertering som överlåtits av finansministeriet. |
| --- | --- |

(37)

AVAS gjorde under 2007 ett undantag från den allmänna regeln i GEO 51/1998 (se punkt (27) ovan), baserad på artikel 2.2 i regeringens undantagsförordning 45/2006 (nedan kallad GEO 45/2006). Under det året debiterade AVAS ränta på 29,9 miljoner lei för perioden 2003–2006, enligt den ettåriga LIBOR-räntan (14) för depositioner i US-dollar, för fordringar på Oltchim enligt 2003 års skuldkonvertering som överlåtits av finansministeriet.

| (38) | Därmed uppgick Oltchims skuld till AVAS från och med november 2007 till 155 miljoner US-dollar (508 miljoner lei) plus 29 miljoner lei, dvs. sammanlagt 538 miljoner lei. Detta beslut refererar i det följande till skulden uttryckt i lei (RON) då den anmälda skuldkonverteringen också uttrycks i lei. |
| --- | --- |

(38)

Därmed uppgick Oltchims skuld till AVAS från och med november 2007 till 155 miljoner US-dollar (508 miljoner lei) plus 29 miljoner lei, dvs. sammanlagt 538 miljoner lei. Detta beslut refererar i det följande till skulden uttryckt i lei (RON) då den anmälda skuldkonverteringen också uttrycks i lei.

II.3.2   Den andra skuldkonverteringen

| (39) | I januari 2007 validerade det rumänska parlamentet genom lag 30/2007 undantagsförordning GEO 45/2006 som bemyndigade AVAS att upphäva den första skuldkonverteringen och gav myndigheten mandat att genomföra en andra skuldkonvertering, denna gång också med hänsyn tagen till minoritetsägarnas företrädesrätt. |
| --- | --- |

(39)

I januari 2007 validerade det rumänska parlamentet genom lag 30/2007 undantagsförordning GEO 45/2006 som bemyndigade AVAS att upphäva den första skuldkonverteringen och gav myndigheten mandat att genomföra en andra skuldkonvertering, denna gång också med hänsyn tagen till minoritetsägarnas företrädesrätt.

| (40) | Detta andra försök att konvertera skulden till eget kapital bestreds dock av den nya största minoritetsägaren PCC som vägrade delta i affären. |
| --- | --- |

(40)

Detta andra försök att konvertera skulden till eget kapital bestreds dock av den nya största minoritetsägaren PCC som vägrade delta i affären.

| (41) | PCC hade förvärvat 1,2 % av Oltchim för 7,5 miljoner euro i maj 2007, dvs. efter det att den nationella domstolens beslut om ogiltigförklaring av den första skuldkonverteringen hade vunnit laga kraft eftersom varken Oltchim eller de rumänska myndigheterna hade överklagat. När skuldkonverteringen återfördes i företagets räkenskaper förvandlades PCC:s 1,2 % till en ägarandel på 12 % (15). |
| --- | --- |

(41)

PCC hade förvärvat 1,2 % av Oltchim för 7,5 miljoner euro i maj 2007, dvs. efter det att den nationella domstolens beslut om ogiltigförklaring av den första skuldkonverteringen hade vunnit laga kraft eftersom varken Oltchim eller de rumänska myndigheterna hade överklagat. När skuldkonverteringen återfördes i företagets räkenskaper förvandlades PCC:s 1,2 % till en ägarandel på 12 % (15).

| (42) | I april 2008 ingav PCC ett klagomål till kommissionen i vilket man gjorde gällande att skuldkonverteringen utgjorde oförenligt statligt stöd (se punkt 2 ovan). |
| --- | --- |

(42)

I april 2008 ingav PCC ett klagomål till kommissionen i vilket man gjorde gällande att skuldkonverteringen utgjorde oförenligt statligt stöd (se punkt 2 ovan).

| (43) | För att säkerställa efterlevnaden av artikel 108.3 i EUF-fördraget beslutade de rumänska myndigheterna att inhämta kommissionens godkännande för statligt stöd före den andra skuldkonverteringen, och anmälde därför åtgärden. |
| --- | --- |

(43)

För att säkerställa efterlevnaden av artikel 108.3 i EUF-fördraget beslutade de rumänska myndigheterna att inhämta kommissionens godkännande för statligt stöd före den andra skuldkonverteringen, och anmälde därför åtgärden.

II.4.   Oltchims nuvarande situation

| (44) | De rumänska myndigheterna anför att de efter 2006 års upphävande av 2003 års skuldkonvertering gjorde ytterligare två försök att privatisera företaget med skulden, 2006 respektive 2008. Enligt de rumänska myndigheterna var det inga investerare som visade intresse för en affär på sådana villkor. |
| --- | --- |

(44)

De rumänska myndigheterna anför att de efter 2006 års upphävande av 2003 års skuldkonvertering gjorde ytterligare två försök att privatisera företaget med skulden, 2006 respektive 2008. Enligt de rumänska myndigheterna var det inga investerare som visade intresse för en affär på sådana villkor.

| (45) | Utmaningar som företaget enligt rumänska myndigheter har ställts inför sedan 2008 innefattar dessutom: i) inställda leveranser av viktiga råvaror från huvudleverantören Arpechim; ii) en negativ påverkan på företagets substansvärde till följd av återförande av en betydande skuld efter upphävandet av 2003 års skuldkonvertering i november 2007; iii) en underkapitalisering av företaget, också den beroende på den upphävda skuldkonverteringen; och slutligen iv) effekterna av globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(45)

Utmaningar som företaget enligt rumänska myndigheter har ställts inför sedan 2008 innefattar dessutom: i) inställda leveranser av viktiga råvaror från huvudleverantören Arpechim; ii) en negativ påverkan på företagets substansvärde till följd av återförande av en betydande skuld efter upphävandet av 2003 års skuldkonvertering i november 2007; iii) en underkapitalisering av företaget, också den beroende på den upphävda skuldkonverteringen; och slutligen iv) effekterna av globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (46) | Under räkenskapsåret 2008 gjorde Oltchim en rörelseförlust på 71 miljoner lei (17 miljoner euro), en nettoförlust på 226 miljoner lei (54 miljoner euro), och de ackumulerade förlusterna uppgick till 1,367 miljarder lei (325 miljoner US-dollar). Efter stängningen av den främsta etenleverantören Arpechim i november 2008 gick företaget med 45 % kapacitet och omkring en tredjedel av personalstyrkan friställdes. |
| --- | --- |

(46)

Under räkenskapsåret 2008 gjorde Oltchim en rörelseförlust på 71 miljoner lei (17 miljoner euro), en nettoförlust på 226 miljoner lei (54 miljoner euro), och de ackumulerade förlusterna uppgick till 1,367 miljarder lei (325 miljoner US-dollar). Efter stängningen av den främsta etenleverantören Arpechim i november 2008 gick företaget med 45 % kapacitet och omkring en tredjedel av personalstyrkan friställdes.

| (47) | I slutet av 2008 överläts de aktier i Oltchim som till dess hade innehafts av AVAS till ekonomiministeriets portfölj. |
| --- | --- |

(47)

I slutet av 2008 överläts de aktier i Oltchim som till dess hade innehafts av AVAS till ekonomiministeriets portfölj.

| (48) | I december 2009 förvärvade Oltchim tillgångarna (etenanläggningen) från sin tidigare leverantör Arpechim för [0]–[10] miljoner euro (16) och varulagret för [10]–[20] miljoner euro. Enligt rumänska myndigheter finansierades förvärvet med förskottsbetalningar från kunder. Arpechim återupptog driften i maj 2011. |
| --- | --- |

(48)

I december 2009 förvärvade Oltchim tillgångarna (etenanläggningen) från sin tidigare leverantör Arpechim för [0]–[10] miljoner euro (16) och varulagret för [10]–[20] miljoner euro. Enligt rumänska myndigheter finansierades förvärvet med förskottsbetalningar från kunder. Arpechim återupptog driften i maj 2011.

| (49) | Den 31 december 2009 uppvisade Oltchims ekonomiska redovisning för 2009 en rörelseförlust på 26 miljoner euro (109 miljoner lei), en nettoförlust på 52,4 miljoner euro (220 miljoner lei), ackumulerade förluster på 377 miljoner euro (1,584 miljarder lei) samt en negativ kapitalbas på 112 miljoner euro (469 miljoner lei). |
| --- | --- |

(49)

Den 31 december 2009 uppvisade Oltchims ekonomiska redovisning för 2009 en rörelseförlust på 26 miljoner euro (109 miljoner lei), en nettoförlust på 52,4 miljoner euro (220 miljoner lei), ackumulerade förluster på 377 miljoner euro (1,584 miljarder lei) samt en negativ kapitalbas på 112 miljoner euro (469 miljoner lei).

| (50) | Den 31 december 2010 visade Oltchims ekonomiska redovisning ett rörelseresultat på 56 miljoner euro, nettovinst på 32 miljoner euro (220 miljoner lei) samt ackumulerade förluster på 383 miljoner euro. Det positiva rörelse- och nettoresultatet berodde på att Arpechims tillgångar som förvärvats för [0]–[10] euro skrevs upp till [80]–[100] miljoner euro och skillnaden togs upp i bokföringen som ”vinst vid förvärv till lågt pris”. |
| --- | --- |

(50)

Den 31 december 2010 visade Oltchims ekonomiska redovisning ett rörelseresultat på 56 miljoner euro, nettovinst på 32 miljoner euro (220 miljoner lei) samt ackumulerade förluster på 383 miljoner euro. Det positiva rörelse- och nettoresultatet berodde på att Arpechims tillgångar som förvärvats för [0]–[10] euro skrevs upp till [80]–[100] miljoner euro och skillnaden togs upp i bokföringen som ”vinst vid förvärv till lågt pris”.

| (51) | Den 30 juni 2011 visade Oltchims ekonomiska redovisning för första halvåret (17) en rörelseförlust på 7,4 miljoner euro och en nettoförlust på 17,4 miljoner euro, ackumulerade förluster på 401 miljoner euro och en negativ kapitalbas på i storleksordningen 358 miljoner euro (utan hänsyn tagen till skulden till AVAS). |
| --- | --- |

(51)

Den 30 juni 2011 visade Oltchims ekonomiska redovisning för första halvåret (17) en rörelseförlust på 7,4 miljoner euro och en nettoförlust på 17,4 miljoner euro, ackumulerade förluster på 401 miljoner euro och en negativ kapitalbas på i storleksordningen 358 miljoner euro (utan hänsyn tagen till skulden till AVAS).

III.   BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (52) | Den 15 september 2009 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande av de två stödåtgärder till förmån för Oltchim som anmälts av Rumänien i juli 2009.






  — | Åtgärd 1: en skuldkonvertering till ett totalt värde av 538 miljoner rumänska lei (cirka 128 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

(52)

Den 15 september 2009 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande av de två stödåtgärder till förmån för Oltchim som anmälts av Rumänien i juli 2009.

—

Åtgärd 1: en skuldkonvertering till ett totalt värde av 538 miljoner rumänska lei (cirka 128 miljoner euro).

| — | Åtgärd 2: en ”aktieägargaranti” som täcker 80 % av ett kommersiellt lån på 424 miljoner euro för ytterligare moderniseringsinvesteringar. (Rumänien återkallade sin anmälan avseende åtgärd 2 i en skrivelse av den 22 juni 2011). |
| --- | --- |

—

Åtgärd 2: en ”aktieägargaranti” som täcker 80 % av ett kommersiellt lån på 424 miljoner euro för ytterligare moderniseringsinvesteringar. (Rumänien återkallade sin anmälan avseende åtgärd 2 i en skrivelse av den 22 juni 2011).

| (53) | Kommissionen ställde frågan om det anmälda stödpaketet, till skillnad från vad Rumänien anförde, skulle kunna innebära en otillbörlig fördel för företaget och utgöra statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen ställde frågan om det anmälda stödpaketet, till skillnad från vad Rumänien anförde, skulle kunna innebära en otillbörlig fördel för företaget och utgöra statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (54) | I beslutet att inleda förfarandet identifierades som möjligt ytterligare statligt stöd det faktum att staten sedan den 1 januari 2007 inte hade debiterat ränta och/eller avgifter på den oreglerade skulden till staten (angiven som ”Åtgärd 3”). |
| --- | --- |

(54)

I beslutet att inleda förfarandet identifierades som möjligt ytterligare statligt stöd det faktum att staten sedan den 1 januari 2007 inte hade debiterat ränta och/eller avgifter på den oreglerade skulden till staten (angiven som ”Åtgärd 3”).

| (55) | Slutligen ställde sig kommissionen tvivlande till om åtgärderna, om de befanns utgöra statlig stöd, skulle vara förenliga med EUF-fördraget enligt de tillämpliga bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(55)

Slutligen ställde sig kommissionen tvivlande till om åtgärderna, om de befanns utgöra statlig stöd, skulle vara förenliga med EUF-fördraget enligt de tillämpliga bestämmelserna om statligt stöd.

IV.   RUMÄNIENS SYNPUNKTER PÅ BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (56) | I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet hävdade de rumänska myndigheterna att ingen av de tre åtgärderna utgjorde statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget då den rumänska statens agerande var förenligt med marknadens principer. |
| --- | --- |

(56)

I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet hävdade de rumänska myndigheterna att ingen av de tre åtgärderna utgjorde statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget då den rumänska statens agerande var förenligt med marknadens principer.

| (57) | Rumänien hävdade särskilt att de anmälda åtgärderna (skuldkonverteringen och aktieägargarantin) skulle ha gjort Oltchim lönsamt igen genom att lösa problemet med underkapitalisering och finansiera företagets tillväxtstrategi. Rumänien framhöll vidare att kommissionen var tvungen att ta hänsyn till statens dubbla roll som aktieägare och fordringsägare i Oltchim. |
| --- | --- |

(57)

Rumänien hävdade särskilt att de anmälda åtgärderna (skuldkonverteringen och aktieägargarantin) skulle ha gjort Oltchim lönsamt igen genom att lösa problemet med underkapitalisering och finansiera företagets tillväxtstrategi. Rumänien framhöll vidare att kommissionen var tvungen att ta hänsyn till statens dubbla roll som aktieägare och fordringsägare i Oltchim.

| (58) | Rumänien hävdade slutligen att åtgärd 3 inte utgjorde statligt stöd eftersom statens uteblivna indrivning av den tidigare skulden hade en direkt koppling till den planerade skuldkonverteringen, samt att myndigheternas agerande vad gällde skulden låg helt i linje med hur en marknadsaktör skulle ha gjort i en liknande situation. |
| --- | --- |

(58)

Rumänien hävdade slutligen att åtgärd 3 inte utgjorde statligt stöd eftersom statens uteblivna indrivning av den tidigare skulden hade en direkt koppling till den planerade skuldkonverteringen, samt att myndigheternas agerande vad gällde skulden låg helt i linje med hur en marknadsaktör skulle ha gjort i en liknande situation.

V.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (59) | I sina synpunkter av den 26 januari 2010 på beslutet om att inleda förfarandet uttryckte Vestolit farhågor om det statliga stödpaket som Rumänien anmält i juli 2009. Vestolit anser sig vara konkurrent till Oltchim, då båda parter är aktiva inom tillverkningen av PVC. Enligt Vestolit skulle ingen privat investerare ha gett sitt stöd åt ett investeringsprogram uteslutande inriktat på förvärv och modernisering av Arpechims omoderna etenanläggning. |
| --- | --- |

(59)

I sina synpunkter av den 26 januari 2010 på beslutet om att inleda förfarandet uttryckte Vestolit farhågor om det statliga stödpaket som Rumänien anmält i juli 2009. Vestolit anser sig vara konkurrent till Oltchim, då båda parter är aktiva inom tillverkningen av PVC. Enligt Vestolit skulle ingen privat investerare ha gett sitt stöd åt ett investeringsprogram uteslutande inriktat på förvärv och modernisering av Arpechims omoderna etenanläggning.

| (60) | I sin skrivelse av den 21 januari 2010 anförde Ineos att Oltchim, baserat på uppgifterna i beslutet att inleda förfarandet, såg ut vara ett företag i svårigheter. Att de stödåtgärder som den rumänska staten avsåg att genomföra till förmån för företaget skulle ha genomförts av en privat investerare föreföll därmed osannolikt. Ineos uppmärksammade också det faktum att den europeiska PVC-marknaden kännetecknas av en avsevärd överkapacitet. Därför innebär allt potentiellt stöd till någon av marknadens aktörer en trolig snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(60)

I sin skrivelse av den 21 januari 2010 anförde Ineos att Oltchim, baserat på uppgifterna i beslutet att inleda förfarandet, såg ut vara ett företag i svårigheter. Att de stödåtgärder som den rumänska staten avsåg att genomföra till förmån för företaget skulle ha genomförts av en privat investerare föreföll därmed osannolikt. Ineos uppmärksammade också det faktum att den europeiska PVC-marknaden kännetecknas av en avsevärd överkapacitet. Därför innebär allt potentiellt stöd till någon av marknadens aktörer en trolig snedvridning av konkurrensen.

| (61) | De synpunkter som Firebird inlämnade den 28 maj 2010 har ett innehåll liknande de synpunkter som presenterats av ovannämnda berörda parter. |
| --- | --- |

(61)

De synpunkter som Firebird inlämnade den 28 maj 2010 har ett innehåll liknande de synpunkter som presenterats av ovannämnda berörda parter.

| (62) | I en skrivelse av den 28 januari 2010 framförde också en annan av Oltchims konkurrenter, anonym part I, synpunkter liknande de från Vestolit och Ineos. Anonym part I understryker även att driftsstöd inte kan anses förenligt med EUF-fördraget, samt att det inte förefaller finnas andra skäl till förenlighet i Oltchims fall. |
| --- | --- |

(62)

I en skrivelse av den 28 januari 2010 framförde också en annan av Oltchims konkurrenter, anonym part I, synpunkter liknande de från Vestolit och Ineos. Anonym part I understryker även att driftsstöd inte kan anses förenligt med EUF-fördraget, samt att det inte förefaller finnas andra skäl till förenlighet i Oltchims fall.

| (63) | I en skrivelse av den 27 januari 2010 hävdade anonym part II att samtliga stödåtgärder som anges i beslutet att inleda förfarandet utgör oförenligt stöd. Anonym part II hävdade också följande:






  (a) | De statliga garantier som Oltchim beviljats under perioden 1995-2000 fortfarande fanns kvar efter Rumäniens anslutning till EU, nämligen till den 31 oktober 2009, och därför från och med anslutningsdagen skulle anses som nytt stöd. |
| --- | --- | --- |

(63)

I en skrivelse av den 27 januari 2010 hävdade anonym part II att samtliga stödåtgärder som anges i beslutet att inleda förfarandet utgör oförenligt stöd. Anonym part II hävdade också följande:

(a)

De statliga garantier som Oltchim beviljats under perioden 1995-2000 fortfarande fanns kvar efter Rumäniens anslutning till EU, nämligen till den 31 oktober 2009, och därför från och med anslutningsdagen skulle anses som nytt stöd.

| (b) | De svårigheter som Oltchim har ställts inför sedan de statliga garantierna utlöstes i november 1999 beror på strukturella problem i företaget (dålig ledning, fel val av affärsstrategier, frånvaro av verklig och effektiv omstrukturering). |
| --- | --- |

(b)

De svårigheter som Oltchim har ställts inför sedan de statliga garantierna utlöstes i november 1999 beror på strukturella problem i företaget (dålig ledning, fel val av affärsstrategier, frånvaro av verklig och effektiv omstrukturering).

| (c) | Förvärvet av Arpechim strider mot Oltchims affärsintressen och kommer inte att generera någon framtida vinst. |
| --- | --- |

(c)

Förvärvet av Arpechim strider mot Oltchims affärsintressen och kommer inte att generera någon framtida vinst.

| (d) | Efterhandsbetalningarna från finansministeriet under perioden juni 2002 till december 2006 på grundval av de utlösta statliga garantierna visar att Oltchim var i svårigheter under hela denna period. |
| --- | --- |

(d)

Efterhandsbetalningarna från finansministeriet under perioden juni 2002 till december 2006 på grundval av de utlösta statliga garantierna visar att Oltchim var i svårigheter under hela denna period.

| (e) | Rumänien försökte i själva verket bara privatisera företaget en gång, år 2001. De följande ”misslyckade” privatiseringsförsöken 2003 och 2006 var bara en strategi för att undvika att driva in skulden till staten. |
| --- | --- |

(e)

Rumänien försökte i själva verket bara privatisera företaget en gång, år 2001. De följande ”misslyckade” privatiseringsförsöken 2003 och 2006 var bara en strategi för att undvika att driva in skulden till staten.

| (f) | Den affärsplan som låg till grund för det stödpaket som anmäldes i juli 2009 var inte trovärdig, särskilt i fråga om känslighetsanalysen och den förväntade avkastningen på investeringen. |
| --- | --- |

(f)

Den affärsplan som låg till grund för det stödpaket som anmäldes i juli 2009 var inte trovärdig, särskilt i fråga om känslighetsanalysen och den förväntade avkastningen på investeringen.

| (g) | Staten skulle ha drabbats av en avsevärd förlust genom att stödja ett så omfattande investeringsprogram eftersom de förväntade intäkterna från Oltchims privatisering inte skulle ha täckt kostnaderna för stödåtgärderna. |
| --- | --- |

(g)

Staten skulle ha drabbats av en avsevärd förlust genom att stödja ett så omfattande investeringsprogram eftersom de förväntade intäkterna från Oltchims privatisering inte skulle ha täckt kostnaderna för stödåtgärderna.

| (h) | Eftersom de anmälda åtgärderna omfattade statligt stöd borde Rumänien ha lagt fram en omstruktureringsplan för Oltchim som hade möjliggjort en bedömning av stödets förenlighet med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering (18). |
| --- | --- |

(h)

Eftersom de anmälda åtgärderna omfattade statligt stöd borde Rumänien ha lagt fram en omstruktureringsplan för Oltchim som hade möjliggjort en bedömning av stödets förenlighet med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering (18).

| (64) | Senare under förfarandet uppmärksammade PCC kommissionen på att den rumänska miljöskyddsmyndigheten i juni 2010 hade gett Oltchim en miljöbot om 14,34 miljoner euro för sen inlämning av CO2-certifikaten för år 2009 (19). Enligt PCC utgjorde en möjlig underlåten indrivning av böterna ytterligare statligt stöd till företaget. Firebirds skrivelse av den 8 juli 2010 berör också frågan om miljöboten. |
| --- | --- |

(64)

Senare under förfarandet uppmärksammade PCC kommissionen på att den rumänska miljöskyddsmyndigheten i juni 2010 hade gett Oltchim en miljöbot om 14,34 miljoner euro för sen inlämning av CO2-certifikaten för år 2009 (19). Enligt PCC utgjorde en möjlig underlåten indrivning av böterna ytterligare statligt stöd till företaget. Firebirds skrivelse av den 8 juli 2010 berör också frågan om miljöboten.

| (65) | I oktober 2010 och oktober 2011 informerade PCC också kommissionen om att den statsägda elleverantören SC Electrica SA (nedan kallad Electrica) och andra statligt ägda fordringsägare (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, leverantör av saltlösning och kalksten, och SC CET Govora SA, leverantör av industriånga) har avsevärda omlagda fordringar på Oltchim. |
| --- | --- |

(65)

I oktober 2010 och oktober 2011 informerade PCC också kommissionen om att den statsägda elleverantören SC Electrica SA (nedan kallad Electrica) och andra statligt ägda fordringsägare (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, leverantör av saltlösning och kalksten, och SC CET Govora SA, leverantör av industriånga) har avsevärda omlagda fordringar på Oltchim.

VI.   RUMÄNIENS SVAR PÅ DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

| (66) | I sitt svar på de berörda parternas synpunkter av den 8 april 2010 hänvisar Rumänien främst till anmälan och tidigare inlämnade synpunkter som svar på beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(66)

I sitt svar på de berörda parternas synpunkter av den 8 april 2010 hänvisar Rumänien främst till anmälan och tidigare inlämnade synpunkter som svar på beslutet att inleda förfarandet.

| (67) | Till skillnad från vad en av de tredje parterna gjort gällande hävdade Rumänien att förvärvet och moderniseringen av Arpechims petrokemiska tillgångar inbegriper all nödvändig omstrukturering och är avgörande för företagets långsiktiga lönsamhet, samt att driften av den integrerade petrokemiska enheten Oltchim-Arpechim förväntas generera vinst. |
| --- | --- |

(67)

Till skillnad från vad en av de tredje parterna gjort gällande hävdade Rumänien att förvärvet och moderniseringen av Arpechims petrokemiska tillgångar inbegriper all nödvändig omstrukturering och är avgörande för företagets långsiktiga lönsamhet, samt att driften av den integrerade petrokemiska enheten Oltchim-Arpechim förväntas generera vinst.

| (68) | Rumänien upprepade också sina tidigare argument att de åtgärder om indrivning av fordringar som vidtagits gentemot Oltchim inte gett företaget några fördelar. Slutligen vidhöll Rumänien också sin avsikt att privatisera Oltchim. |
| --- | --- |

(68)

Rumänien upprepade också sina tidigare argument att de åtgärder om indrivning av fordringar som vidtagits gentemot Oltchim inte gett företaget några fördelar. Slutligen vidhöll Rumänien också sin avsikt att privatisera Oltchim.

VII.   ÅTERKALLANDE AV ANMÄLAN AVSEENDE DEN STATLIGA GARANTIN (ÅTGÄRD 2)

| (69) | Enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (20), får en medlemsstat återkalla en anmälan efter det att kommissionen har inlett ett formellt granskningsförfarande i god tid innan kommissionen har fattat beslut om den anmälda åtgärdens stödkaraktär. I ett sådant fall avslutar kommissionen förfarandet i ett beslut som fastslår att ärendet saknar grund. |
| --- | --- |

(69)

Enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (20), får en medlemsstat återkalla en anmälan efter det att kommissionen har inlett ett formellt granskningsförfarande i god tid innan kommissionen har fattat beslut om den anmälda åtgärdens stödkaraktär. I ett sådant fall avslutar kommissionen förfarandet i ett beslut som fastslår att ärendet saknar grund.

| (70) | De rumänska myndigheterna har återkallat anmälan i den del som avser den statliga garantin (som täcker 80 % av ett kommersiellt lån på upp till 424 miljoner euro). Vad gäller åtgärd 2 saknar kommissionens granskningsförfarande därför grund. |
| --- | --- |

(70)

De rumänska myndigheterna har återkallat anmälan i den del som avser den statliga garantin (som täcker 80 % av ett kommersiellt lån på upp till 424 miljoner euro). Vad gäller åtgärd 2 saknar kommissionens granskningsförfarande därför grund.

VIII.   RUMÄNIENS STÅNDPUNKT EFTER ÅTERKALLANDET AV ÅTGÄRD 2

VIII.1.   Ändring av åtgärd 1 – Rumäniens avsikt att privatisera

| (71) | I februari 2011 fick ett förebyggande program för finansiellt stöd som drivs gemensamt av EU/Internationella valutafonden (nedan kallad IMF) en begäran om stöd för att få igång den ekonomiska tillväxten i Rumänien med fokus på strukturreformer, hållbara statsfinanser och stärkt finansiell stabilitet. I maj 2011 antog rådet ett beslut (21) om att tillhandahålla ett förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd till Rumänien på upp till 1,4 miljarder euro. I mars 2011 godkände IMF ett förebyggande stand-by-avtal (22) för Rumänien. Enligt detta avtal ger IMF Rumänien finansiellt stöd med drygt 3,09 miljarder särskilda dragningsrätter (3,5 miljarder euro) under de kommande två åren. Finansieringen sker under förutsättning att Rumänien uppfyller en rad mål för att minska budgetunderskottet. Dessa specificeras i en avsiktsförklaring från de rumänska myndigheterna och återspeglas i ett tekniskt samförståndsavtal (nedan kallat samförståndsavtalet). Samförståndsavtalet omfattar bland annat minskning av icke betalda förfallna skulder och förluster i statligt ägda företag. I avsiktsförklaringen och samförståndsavtalet av den 2 december 2011 (23) förband sig Rumänien att tillkännage anbudsförfarandet för privatisering av Oltchim senast i slutet av april 2012. |
| --- | --- |

(71)

I februari 2011 fick ett förebyggande program för finansiellt stöd som drivs gemensamt av EU/Internationella valutafonden (nedan kallad IMF) en begäran om stöd för att få igång den ekonomiska tillväxten i Rumänien med fokus på strukturreformer, hållbara statsfinanser och stärkt finansiell stabilitet. I maj 2011 antog rådet ett beslut (21) om att tillhandahålla ett förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd till Rumänien på upp till 1,4 miljarder euro. I mars 2011 godkände IMF ett förebyggande stand-by-avtal (22) för Rumänien. Enligt detta avtal ger IMF Rumänien finansiellt stöd med drygt 3,09 miljarder särskilda dragningsrätter (3,5 miljarder euro) under de kommande två åren. Finansieringen sker under förutsättning att Rumänien uppfyller en rad mål för att minska budgetunderskottet. Dessa specificeras i en avsiktsförklaring från de rumänska myndigheterna och återspeglas i ett tekniskt samförståndsavtal (nedan kallat samförståndsavtalet). Samförståndsavtalet omfattar bland annat minskning av icke betalda förfallna skulder och förluster i statligt ägda företag. I avsiktsförklaringen och samförståndsavtalet av den 2 december 2011 (23) förband sig Rumänien att tillkännage anbudsförfarandet för privatisering av Oltchim senast i slutet av april 2012.

| (72) | Under 2011 följde ett antal offentliga uttalanden från de rumänska myndigheterna i vilka man uttalade den rumänska regeringens avsikt att privatisera Oltchim. |
| --- | --- |

(72)

Under 2011 följde ett antal offentliga uttalanden från de rumänska myndigheterna i vilka man uttalade den rumänska regeringens avsikt att privatisera Oltchim.

| (73) | Rumänien uttalade också sitt engagemang i frågan om privatisering av Oltchim till kommissionen, i synnerhet i en skrivelse av den 21 oktober 2011 ställd till kommissionens vice ordförande Joaquín Almunia. I skrivelsen förklarade den rumänske premiärministern Emil Boc att Rumänien förband sig att genomföra en fullständig privatisering av Oltchim (inklusive den andel som ingick i skuldkonverteringen) senast i maj 2012. Efter utnämningen av den nya rumänska regeringen den 9 februari 2012 bekräftade den nytillträdde premiärministern, Mihai Răzvan Ungureanu detta åtagande i en skrivelse av den 16 februari 2012. |
| --- | --- |

(73)

Rumänien uttalade också sitt engagemang i frågan om privatisering av Oltchim till kommissionen, i synnerhet i en skrivelse av den 21 oktober 2011 ställd till kommissionens vice ordförande Joaquín Almunia. I skrivelsen förklarade den rumänske premiärministern Emil Boc att Rumänien förband sig att genomföra en fullständig privatisering av Oltchim (inklusive den andel som ingick i skuldkonverteringen) senast i maj 2012. Efter utnämningen av den nya rumänska regeringen den 9 februari 2012 bekräftade den nytillträdde premiärministern, Mihai Răzvan Ungureanu detta åtagande i en skrivelse av den 16 februari 2012.

| (74) | Mot bakgrund av landets budgetrestriktioner har Rumänien inte längre för avsikt att stanna kvar som ägare av Oltchim och finansiera nödvändiga investeringar genom en statlig garanti. I stället avser staten att sälja sitt aktieinnehav i Oltchim. |
| --- | --- |

(74)

Mot bakgrund av landets budgetrestriktioner har Rumänien inte längre för avsikt att stanna kvar som ägare av Oltchim och finansiera nödvändiga investeringar genom en statlig garanti. I stället avser staten att sälja sitt aktieinnehav i Oltchim.

VIII.2.   Utvecklingen avseende åtgärd 3 - ränteavtalet

| (75) | I en skrivelse av den 9 september 2011 informerade de rumänska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att debitera ränta på den förfallna AVAS-skulden på 538 miljoner lei från den 1 januari 2007. Rumänien förklarade vidare att detta skulle ske inom ramen för ett skuldkonverteringsavtal mellan AVAS och Oltchim enligt vilket företaget skulle godta den upplupna räntan. I samma skrivelse uppgav de rumänska myndigheterna att den ackumulerade räntan också skulle konverteras till eget kapital, tillsammans med statens huvudfordran, som anges i åtgärd 1. |
| --- | --- |

(75)

I en skrivelse av den 9 september 2011 informerade de rumänska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att debitera ränta på den förfallna AVAS-skulden på 538 miljoner lei från den 1 januari 2007. Rumänien förklarade vidare att detta skulle ske inom ramen för ett skuldkonverteringsavtal mellan AVAS och Oltchim enligt vilket företaget skulle godta den upplupna räntan. I samma skrivelse uppgav de rumänska myndigheterna att den ackumulerade räntan också skulle konverteras till eget kapital, tillsammans med statens huvudfordran, som anges i åtgärd 1.

| (76) | I en skrivelse av den 23 december 2011 bifogade de rumänska myndigheterna en kopia på det civilrättsliga avtal som ingicks mellan AVAS och Oltchim den 22 december 2011. I avtalet erkände Oltchim den ackumulerade räntan på den statliga skulden på sammanlagt 511 miljoner rumänska lei, från den 1 januari 2007 till den 31 december 2011. Enligt rumänska myndigheter hade räntan beräknats som sammansatt ränta, med dröjsmålsräntan för de relevanta perioderna baserad på den högsta av de räntesatser som tillämpats av affärsbankerna för faktiskt beviljade lån till företaget sedan 1 januari 2007, med tillämpning av kommissionens referens- och diskonteringsräntor. Detta resulterade i följande gällande räntesatser och upplupna ränta för skulden till AVAS:

  Tabell 1


  Fördelning av ränta debiterad av AVAS för perioden 2007-2011 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gällande räntesats | 1.1–30.6 -> 11,17 %
  1.7–31.12 -> 10,24 % | 14,86 % | 18,85 % | 14,00 % | 13,22 % |
| Räntebelopp (avrundat till miljoner lei (RON)) | 58 | 87 | 129 | 114 | 123 |
| Total ränta på AVAS fordran sedan 2007: 511 miljoner lei |

(76)

I en skrivelse av den 23 december 2011 bifogade de rumänska myndigheterna en kopia på det civilrättsliga avtal som ingicks mellan AVAS och Oltchim den 22 december 2011. I avtalet erkände Oltchim den ackumulerade räntan på den statliga skulden på sammanlagt 511 miljoner rumänska lei, från den 1 januari 2007 till den 31 december 2011. Enligt rumänska myndigheter hade räntan beräknats som sammansatt ränta, med dröjsmålsräntan för de relevanta perioderna baserad på den högsta av de räntesatser som tillämpats av affärsbankerna för faktiskt beviljade lån till företaget sedan 1 januari 2007, med tillämpning av kommissionens referens- och diskonteringsräntor. Detta resulterade i följande gällande räntesatser och upplupna ränta för skulden till AVAS:

Tabell 1

Fördelning av ränta debiterad av AVAS för perioden 2007-2011

2007

2008

2009

2010

2011

Gällande räntesats

1.1–30.6 -> 11,17 %

1.7–31.12 -> 10,24 %

14,86 %

18,85 %

14,00 %

13,22 %

Räntebelopp (avrundat till miljoner lei (RON))

58

87

129

114

123

Total ränta på AVAS fordran sedan 2007: 511 miljoner lei

| (77) | I samma skrivelse uppgav de rumänska myndigheterna vidare att förberedelserna av AVAS skuldkonvertering, på 538 miljoner lei plus ackumulerad ränta, skulle inledas med sikte på att uppfylla den föreslagna tidplanen för privatiseringen. |
| --- | --- |

(77)

I samma skrivelse uppgav de rumänska myndigheterna vidare att förberedelserna av AVAS skuldkonvertering, på 538 miljoner lei plus ackumulerad ränta, skulle inledas med sikte på att uppfylla den föreslagna tidplanen för privatiseringen.

VIII.3.   Rumäniens argument avseende den avsedda privatiseringen

| (78) | Som förklaras ovan återkallade de rumänska myndigheterna åtgärd 2 (se avsnitt VII ovan). Efter återkallandet av anmälan i den del som avser den statliga garantin anförde de rumänska myndigheterna att den aktuella åtgärden 1, dvs. konverteringen av skulden till AVAS på 538 miljoner rumänska lei plus ackumulerad ränta på skulden från 1 januari 2007 till 31 december 2011 på ytterligare 511 miljoner lei, till eget kapital inte utgjorde stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Rumänien gjorde gällande att åtgärden var att anse som marknadsmässig och som sådan inte skulle ge Oltchim några fördelar. De rumänska myndigheterna anförde särskilt att det för fordringsägaren AVAS var bättre att konvertera hela skulden till eget kapital och därefter på kort sikt sälja hela andelen i företaget än att driva in sin fordran. Detta eftersom marknadsvärdet på AVAS ägarandel i Oltchim efter skuldkonverteringen var högre än det belopp som AVAS skulle få vid en likvidation av företaget. |
| --- | --- |

(78)

Som förklaras ovan återkallade de rumänska myndigheterna åtgärd 2 (se avsnitt VII ovan). Efter återkallandet av anmälan i den del som avser den statliga garantin anförde de rumänska myndigheterna att den aktuella åtgärden 1, dvs. konverteringen av skulden till AVAS på 538 miljoner rumänska lei plus ackumulerad ränta på skulden från 1 januari 2007 till 31 december 2011 på ytterligare 511 miljoner lei, till eget kapital inte utgjorde stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Rumänien gjorde gällande att åtgärden var att anse som marknadsmässig och som sådan inte skulle ge Oltchim några fördelar. De rumänska myndigheterna anförde särskilt att det för fordringsägaren AVAS var bättre att konvertera hela skulden till eget kapital och därefter på kort sikt sälja hela andelen i företaget än att driva in sin fordran. Detta eftersom marknadsvärdet på AVAS ägarandel i Oltchim efter skuldkonverteringen var högre än det belopp som AVAS skulle få vid en likvidation av företaget.

| (79) | Rumänien ingav en konsultrapport framtagen av Raiffeisen Capital & Investment SA (nedan kallad konsultrapporten) för att visa att statens bästa strategi för att maximera sin avkastning var att genomföra konverteringen av företagets skulder till eget kapital och därefter på kort sikt sälja ut hela sitt aktieinnehav. |
| --- | --- |

(79)

Rumänien ingav en konsultrapport framtagen av Raiffeisen Capital & Investment SA (nedan kallad konsultrapporten) för att visa att statens bästa strategi för att maximera sin avkastning var att genomföra konverteringen av företagets skulder till eget kapital och därefter på kort sikt sälja ut hela sitt aktieinnehav.

| (80) | I konsultrapporten undersöks å ena sidan värdet på AVAS fordran i ett likvidationsscenario och å andra sidan dess värde i ett scenario som inbegriper skuldkonvertering + privatisering. |
| --- | --- |

(80)

I konsultrapporten undersöks å ena sidan värdet på AVAS fordran i ett likvidationsscenario och å andra sidan dess värde i ett scenario som inbegriper skuldkonvertering + privatisering.

| (81) | Likvidationsvärderingen bygger på två likvidationsrapporter (en tidigare rapport från Raiffeisen sammanställd i februari 2011 och en rapport från det oberoende konsultföretaget Romcontrol SA Bucharest daterad mars 2011). Statens uppskattade resultat vid ett scenario med skuldkonvertering + privatisering baserades på företagsvärdet (Enterprise Value), vilket är ett av de grundläggande måtten vid företagsvärdering. (En detaljerad beskrivning av de metoder som använts och av resultaten av värderingen samt en kritisk bedömning från kommissionen återfinns i avsnitt IX.3.3 nedan.) |
| --- | --- |

(81)

Likvidationsvärderingen bygger på två likvidationsrapporter (en tidigare rapport från Raiffeisen sammanställd i februari 2011 och en rapport från det oberoende konsultföretaget Romcontrol SA Bucharest daterad mars 2011). Statens uppskattade resultat vid ett scenario med skuldkonvertering + privatisering baserades på företagsvärdet (Enterprise Value), vilket är ett av de grundläggande måtten vid företagsvärdering. (En detaljerad beskrivning av de metoder som använts och av resultaten av värderingen samt en kritisk bedömning från kommissionen återfinns i avsnitt IX.3.3 nedan.)

| (82) | I rapporten konstateras det att en konvertering av hela Oltchims skuld till eget kapital skulle öppna för en enklare och snabbare privatiseringsprocess för företaget, och fastslås det att detta alternativ i ekonomiskt hänseende är överlägset för AVAS jämfört med en likvidation. |
| --- | --- |

(82)

I rapporten konstateras det att en konvertering av hela Oltchims skuld till eget kapital skulle öppna för en enklare och snabbare privatiseringsprocess för företaget, och fastslås det att detta alternativ i ekonomiskt hänseende är överlägset för AVAS jämfört med en likvidation.

IX.   BEDÖMNING

IX.1.   Allmänt

| (83) | För att kunna fastställa om de granskade åtgärderna utgör stöd måste kommissionen bedöma om dessa uppfyller de kumulativa villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Denna anger att ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(83)

För att kunna fastställa om de granskade åtgärderna utgör stöd måste kommissionen bedöma om dessa uppfyller de kumulativa villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Denna anger att ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (84) | Kommissionen konstaterar mot bakgrund av återkallandet av anmälan avseende åtgärd 2 (se avsnitt VII ovan) att följande bedömning endast avser åtgärderna 1 och 3. Åtgärd 1 har ändrats i och med att Rumänien har kopplat konverteringen av skulder till eget kapital till privatiseringen av Oltchim. Bedömningen av den senare åtgärden bygger därför på antagandet att AVAS aktieinnehav efter konverteringen omgående kommer att säljas till en privat investerare i ett rättvist, öppet och transparent förfarande som syftar till att maximera AVAS intäkter. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen konstaterar mot bakgrund av återkallandet av anmälan avseende åtgärd 2 (se avsnitt VII ovan) att följande bedömning endast avser åtgärderna 1 och 3. Åtgärd 1 har ändrats i och med att Rumänien har kopplat konverteringen av skulder till eget kapital till privatiseringen av Oltchim. Bedömningen av den senare åtgärden bygger därför på antagandet att AVAS aktieinnehav efter konverteringen omgående kommer att säljas till en privat investerare i ett rättvist, öppet och transparent förfarande som syftar till att maximera AVAS intäkter.

| (85) | Kommissionen anser vidare att frågan om huruvida fordringsägaren AVAS gav Oltchim några otillbörliga fördelar i sin hantering av skulden efter den 1 januari 2007 måste bedömas utifrån GEO 51/1998 (se punkt (27) ovan) och lag 30/2007 som gav AVAS mandat att göra om skuldkonverteringen, utifrån anmälan om skuldkonvertering till kommissionen – benämnd åtgärd 1 i beslutet att inleda förfarandet – samt utifrån ändringen av åtgärd 1 efter kommissionens uttalade betänkligheter och restriktionerna till följd av EU/IMF-programmet. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen anser vidare att frågan om huruvida fordringsägaren AVAS gav Oltchim några otillbörliga fördelar i sin hantering av skulden efter den 1 januari 2007 måste bedömas utifrån GEO 51/1998 (se punkt (27) ovan) och lag 30/2007 som gav AVAS mandat att göra om skuldkonverteringen, utifrån anmälan om skuldkonvertering till kommissionen – benämnd åtgärd 1 i beslutet att inleda förfarandet – samt utifrån ändringen av åtgärd 1 efter kommissionens uttalade betänkligheter och restriktionerna till följd av EU/IMF-programmet.

| (86) | Kommissionen konstaterar vidare att avsikten att helprivatisera företaget senast i slutet av maj 2012, såsom den kommunicerats av de rumänska myndigheterna i skrivelsen av den 21 oktober 2011 och senare bekräftats av premiärminister Ungureanu i skrivelsen av den 16 februari 2012, anses vara en integrerad del av åtgärd 1. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen konstaterar vidare att avsikten att helprivatisera företaget senast i slutet av maj 2012, såsom den kommunicerats av de rumänska myndigheterna i skrivelsen av den 21 oktober 2011 och senare bekräftats av premiärminister Ungureanu i skrivelsen av den 16 februari 2012, anses vara en integrerad del av åtgärd 1.

| (87) | Vad gäller miljöboten och företagets oreglerade skulder till Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea och SC CET Govora SA konstaterar kommissionen att dessa påstådda åtgärder inte ingick i beslutet att inleda förfarandet. De kan därför inte ingå i detta beslut. Kommissionen kommer att i god tid informera klaganden om fortsatta åtgärder när det gäller dessa påståenden med stöd av artikel 10 i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(87)

Vad gäller miljöboten och företagets oreglerade skulder till Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea och SC CET Govora SA konstaterar kommissionen att dessa påstådda åtgärder inte ingick i beslutet att inleda förfarandet. De kan därför inte ingå i detta beslut. Kommissionen kommer att i god tid informera klaganden om fortsatta åtgärder när det gäller dessa påståenden med stöd av artikel 10 i förordning (EG) nr 659/1999.

IX.2.   Kommissionens behörighet före anslutningen

| (88) | Som anges i avsnitt V ovan anförde anonym part II att vissa av de statliga garantier som Oltchim beviljats under perioden 1995–2000 fortfarande tillämpades efter Rumäniens anslutning till EU, nämligen fram till den 31 oktober 2009, och därför från och med anslutningsdagen skulle anses som nytt stöd. Kommissionen måste därför bedöma giltigheten i detta argument och dess möjliga konsekvenser för bedömningen av den anmälda åtgärden. |
| --- | --- |

(88)

Som anges i avsnitt V ovan anförde anonym part II att vissa av de statliga garantier som Oltchim beviljats under perioden 1995–2000 fortfarande tillämpades efter Rumäniens anslutning till EU, nämligen fram till den 31 oktober 2009, och därför från och med anslutningsdagen skulle anses som nytt stöd. Kommissionen måste därför bedöma giltigheten i detta argument och dess möjliga konsekvenser för bedömningen av den anmälda åtgärden.

| (89) | Artikel 107.1 i EUF-fördraget kan som regel endast tillämpas från anslutningsdagen och framåt. Ett undantag från denna regel gäller åtgärder som inleddes före anslutningen och som fortfarande är tillämpliga därefter. Enligt 2005 års anslutningsfördrag mellan Rumänien och EU (24) ska åtgärder som inleddes före anslutningsdagen och fortfarande är tillämpliga efter detta datum (1 januari 2007), samt som kan utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och inte uppfyller kriterierna för befintligt stöd i den mening som avses i förordning (EG) nr 659/1999 (25), anses som potentiellt nytt stöd med början från anslutningsdagen med avseende på tillämpningen av artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(89)

Artikel 107.1 i EUF-fördraget kan som regel endast tillämpas från anslutningsdagen och framåt. Ett undantag från denna regel gäller åtgärder som inleddes före anslutningen och som fortfarande är tillämpliga därefter. Enligt 2005 års anslutningsfördrag mellan Rumänien och EU (24) ska åtgärder som inleddes före anslutningsdagen och fortfarande är tillämpliga efter detta datum (1 januari 2007), samt som kan utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och inte uppfyller kriterierna för befintligt stöd i den mening som avses i förordning (EG) nr 659/1999 (25), anses som potentiellt nytt stöd med början från anslutningsdagen med avseende på tillämpningen av artikel 108.3 i EUF-fördraget.

| (90) | Punkt 2.1 andra stycket i bilaga V till 2005 års anslutningsakt för Bulgarien och Rumänien (26), baserad på artikel 22 i samma anslutningsakt, föreskriver att ”[s]amtliga vid anslutningen ännu tillämpliga åtgärder som utgör statligt stöd och som inte uppfyller villkoren ovan skall vid tillämpningen av artikel 88.3 i EG-fördraget anses vara nytt stöd vid anslutningen”. |
| --- | --- |

(90)

Punkt 2.1 andra stycket i bilaga V till 2005 års anslutningsakt för Bulgarien och Rumänien (26), baserad på artikel 22 i samma anslutningsakt, föreskriver att ”[s]amtliga vid anslutningen ännu tillämpliga åtgärder som utgör statligt stöd och som inte uppfyller villkoren ovan skall vid tillämpningen av artikel 88.3 i EG-fördraget anses vara nytt stöd vid anslutningen”.

| (91) | Ovannämnda bestämmelse omfattar således åtgärder som inleddes före anslutningsdagen (1 januari 2007) och fortfarande är tillämpliga därefter. Begreppet ”tillämpliga efter anslutningsdagen” omfattar enligt definitionen i en rad beslut från kommissionen (27) stödordningar och enskilda åtgärder som antingen inte är tidsbegränsade eller där statens ansvar inte är exakt avgränsat – med andra ord fall där statens exakta grad av exponering fortfarande inte är känd på anslutningsdagen. Mot bakgrund av ovanstående ska det fastställas om de statliga garantier utfärdade till förmån för Oltchim under perioden 1995–2000 var ”tillämpliga efter anslutningsdagen” i den mening som definierats i ovannämnda rättspraxis. Det ska för detta ändamål kontrolleras om en situation uppkommit i vilken de statliga garantierna varit tidsbegränsade eller där statens exakta grad av exponering inte var känd före anslutningsdagen. |
| --- | --- |

(91)

Ovannämnda bestämmelse omfattar således åtgärder som inleddes före anslutningsdagen (1 januari 2007) och fortfarande är tillämpliga därefter. Begreppet ”tillämpliga efter anslutningsdagen” omfattar enligt definitionen i en rad beslut från kommissionen (27) stödordningar och enskilda åtgärder som antingen inte är tidsbegränsade eller där statens ansvar inte är exakt avgränsat – med andra ord fall där statens exakta grad av exponering fortfarande inte är känd på anslutningsdagen. Mot bakgrund av ovanstående ska det fastställas om de statliga garantier utfärdade till förmån för Oltchim under perioden 1995–2000 var ”tillämpliga efter anslutningsdagen” i den mening som definierats i ovannämnda rättspraxis. Det ska för detta ändamål kontrolleras om en situation uppkommit i vilken de statliga garantierna varit tidsbegränsade eller där statens exakta grad av exponering inte var känd före anslutningsdagen.

| (92) | Efter granskning av de villkor enligt vilka de statliga garantierna i fråga utfärdades konstaterar kommissionen att det rörde sig om separata och enskilda engångsåtgärder där staten hjälpte företaget att teckna särskilda lån på bestämda belopp under en fastställd lånetid. Garantiernas giltighetstid fastställdes vid utfärdandet eftersom garantierna föreskrev en giltighetstid fram till förfallodagen på de underliggande lånen, vilken angavs exakt i de underliggande lånen. Inga senare ändringar av giltighetstiden gjordes. Därmed var garantiernas giltighetstid vid anslutningen faktiskt begränsad, och hade fastställts vid en tidpunkt före anslutningen, dvs. när låneavtalet ingicks. Kommissionen måste därför konstatera att den första av de omständigheter under vilken en bestämd åtgärd ska anses som ”nytt stöd” från och med anslutningsdagen, dvs. frånvaron av tidsbegränsning på anslutningsdagen, inte är uppfylld i förevarande fall. |
| --- | --- |

(92)

Efter granskning av de villkor enligt vilka de statliga garantierna i fråga utfärdades konstaterar kommissionen att det rörde sig om separata och enskilda engångsåtgärder där staten hjälpte företaget att teckna särskilda lån på bestämda belopp under en fastställd lånetid. Garantiernas giltighetstid fastställdes vid utfärdandet eftersom garantierna föreskrev en giltighetstid fram till förfallodagen på de underliggande lånen, vilken angavs exakt i de underliggande lånen. Inga senare ändringar av giltighetstiden gjordes. Därmed var garantiernas giltighetstid vid anslutningen faktiskt begränsad, och hade fastställts vid en tidpunkt före anslutningen, dvs. när låneavtalet ingicks. Kommissionen måste därför konstatera att den första av de omständigheter under vilken en bestämd åtgärd ska anses som ”nytt stöd” från och med anslutningsdagen, dvs. frånvaron av tidsbegränsning på anslutningsdagen, inte är uppfylld i förevarande fall.

| (93) | För det andra var statens maximala ansvar begränsat vid den tidpunkt när garantierna beviljades, eftersom garantierna bara omfattar det specifika lån för vilket de beviljas. Det kan därmed konstateras att inte heller det andra fallet av ”tillämplighet efter anslutningen”, det som rör okänd grad av exponering för staten från och med anslutningsdagen, är tillämpligt. |
| --- | --- |

(93)

För det andra var statens maximala ansvar begränsat vid den tidpunkt när garantierna beviljades, eftersom garantierna bara omfattar det specifika lån för vilket de beviljas. Det kan därmed konstateras att inte heller det andra fallet av ”tillämplighet efter anslutningen”, det som rör okänd grad av exponering för staten från och med anslutningsdagen, är tillämpligt.

| (94) | Kommissionen påpekar vidare att de statliga garantierna utlöstes före anslutningsdagen. Från och med det datum de löstes ut blev staten återbetalningsansvarig för utestående belopp på lån som hade tagits genom statens försorg. Därmed trädde staten in och övertog företagets skyldigheter för återbetalningen av de aktuella lånen och blev följaktligen en av Oltchims fordringsägare vad gällde de belopp som utbetalats till följd av garantierna. Som anges i avsnitt II.2 ovan fortsatte utbetalningarna till följd av de utlösta garantierna fram till 2006. Efter anslutningsdagen har inga ytterligare betalningar skett eftersom Oltchim hade möjlighet att återbetala den utestående delen av lånen. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen påpekar vidare att de statliga garantierna utlöstes före anslutningsdagen. Från och med det datum de löstes ut blev staten återbetalningsansvarig för utestående belopp på lån som hade tagits genom statens försorg. Därmed trädde staten in och övertog företagets skyldigheter för återbetalningen av de aktuella lånen och blev följaktligen en av Oltchims fordringsägare vad gällde de belopp som utbetalats till följd av garantierna. Som anges i avsnitt II.2 ovan fortsatte utbetalningarna till följd av de utlösta garantierna fram till 2006. Efter anslutningsdagen har inga ytterligare betalningar skett eftersom Oltchim hade möjlighet att återbetala den utestående delen av lånen.

| (95) | De statliga garantier som Oltchim beviljades under perioden 1995–2000 kan således inte anses som nytt stöd i den mening som avses i punkt 2.1 andra stycket i bilaga V till 2005 års anslutningsakt för Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

(95)

De statliga garantier som Oltchim beviljades under perioden 1995–2000 kan således inte anses som nytt stöd i den mening som avses i punkt 2.1 andra stycket i bilaga V till 2005 års anslutningsakt för Bulgarien och Rumänien.

IX.3.   Förekomsten av stöd: Fördel

IX.3.1   Kriteriet privata fordringsägare

| (96) | Rumänien gör gällande att den anmälda åtgärden – konverteringen av företagets statliga skuld på 1 049 miljoner rumänska lei till eget kapital i syfte att kort därefter sälja statens hela ägarandel (senast i utgången av maj 2012) – inte ger företaget några otillbörliga fördelar. Anledningen är att varje privat fordringsägare i en situation liknande den som den statliga fordringsägaren AVAS befann sig i skulle ha föredragit en sådan indrivningsmetod framför en likvidation av företaget, som är mindre ekonomiskt fördelaktig för den statliga fordringsägaren. |
| --- | --- |

(96)

Rumänien gör gällande att den anmälda åtgärden – konverteringen av företagets statliga skuld på 1 049 miljoner rumänska lei till eget kapital i syfte att kort därefter sälja statens hela ägarandel (senast i utgången av maj 2012) – inte ger företaget några otillbörliga fördelar. Anledningen är att varje privat fordringsägare i en situation liknande den som den statliga fordringsägaren AVAS befann sig i skulle ha föredragit en sådan indrivningsmetod framför en likvidation av företaget, som är mindre ekonomiskt fördelaktig för den statliga fordringsägaren.

| (97) | För att fastställa om den anmälda åtgärden ger Oltchim en otillbörlig fördel måste kommissionen bedöma om AVAS som statlig fordringsägare drev igenom indrivningen av statens fordran med samma omsorg som en privat fordringsägare som skulle sträva efter att få tillbaka mesta möjliga av sin fordran (28). Detta perspektiv tar hänsyn till att indrivningen av fordran, i och med överlåtelsen av statens fordran till AVAS, övertas av en institution som inte har någon annan relation till företaget än som borgenär. I bedömningen bortses inte från att ekonomiministeriet är statlig aktieägare i Oltchim. Hänsyn tas dock till att staten som aktieägare inte har någon aktiv roll i indrivningen av statens fordran då ansvaret för denna har överlåtits på borgenären AVAS. Kommissionen konstaterar dock att det också krävs en utvärdering av effekterna av skuldkonverteringen och den efterföljande privatiseringen för den aktuella aktieägaren, dvs. ekonomiministeriet, för att kunna dra några slutsatser om huruvida det föreslagna förfarandet är en bättre ekonomisk lösning för staten än en fullständig likvidation av företaget. |
| --- | --- |

(97)

För att fastställa om den anmälda åtgärden ger Oltchim en otillbörlig fördel måste kommissionen bedöma om AVAS som statlig fordringsägare drev igenom indrivningen av statens fordran med samma omsorg som en privat fordringsägare som skulle sträva efter att få tillbaka mesta möjliga av sin fordran (28). Detta perspektiv tar hänsyn till att indrivningen av fordran, i och med överlåtelsen av statens fordran till AVAS, övertas av en institution som inte har någon annan relation till företaget än som borgenär. I bedömningen bortses inte från att ekonomiministeriet är statlig aktieägare i Oltchim. Hänsyn tas dock till att staten som aktieägare inte har någon aktiv roll i indrivningen av statens fordran då ansvaret för denna har överlåtits på borgenären AVAS. Kommissionen konstaterar dock att det också krävs en utvärdering av effekterna av skuldkonverteringen och den efterföljande privatiseringen för den aktuella aktieägaren, dvs. ekonomiministeriet, för att kunna dra några slutsatser om huruvida det föreslagna förfarandet är en bättre ekonomisk lösning för staten än en fullständig likvidation av företaget.

IX.3.2   Indrivning av statens fordran – bedömning av åtgärd 3

| (98) | I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att ett ytterligare inslag av statligt stöd kan härröra från det faktum att staten inte har debiterat några räntor eller dröjsmålsavgifter på Oltchims förfallna skuld till staten sedan Rumäniens anslutning till EU. Denna statliga skuld var ett resultat av de utlösta statliga garantierna (se beskrivning i punkterna 23–27 samt bedömningen av de statliga garantierna i punkterna 88–95ovan). I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att underlåtenheten att debitera ränta eller driva in statens fordran innebar en fördel för Oltchim eftersom företaget därmed förfogade över fritt kapital. |
| --- | --- |

(98)

I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att ett ytterligare inslag av statligt stöd kan härröra från det faktum att staten inte har debiterat några räntor eller dröjsmålsavgifter på Oltchims förfallna skuld till staten sedan Rumäniens anslutning till EU. Denna statliga skuld var ett resultat av de utlösta statliga garantierna (se beskrivning i punkterna 23–27 samt bedömningen av de statliga garantierna i punkterna 88–95ovan). I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att underlåtenheten att debitera ränta eller driva in statens fordran innebar en fördel för Oltchim eftersom företaget därmed förfogade över fritt kapital.

| (99) | För att bedöma om Rumänien agerade som en privat fordringsägare i fråga om den utestående fordran som uppstått i samband med de utlösta statliga garantierna krävs en utvärdering av den rumänska statens agerande under perioden från 2007 och fram till dags dato, baserad på vilken information de rumänska myndigheterna hade tillgång till vid de relevanta tidpunkterna. |
| --- | --- |

(99)

För att bedöma om Rumänien agerade som en privat fordringsägare i fråga om den utestående fordran som uppstått i samband med de utlösta statliga garantierna krävs en utvärdering av den rumänska statens agerande under perioden från 2007 och fram till dags dato, baserad på vilken information de rumänska myndigheterna hade tillgång till vid de relevanta tidpunkterna.

| (100) | Kommissionen noterar först och främst att orsaken till att inga räntor eller avgifter debiterades från och med 2007 och fram till ändringen av anmälan om åtgärd 1 har sin grund i GEO 51/1998 (se punkt (27)). Detta ska också ses mot bakgrund av lag 30/2007, i vilken AVAS gavs mandat att göra om skuldkonverteringen. De rumänska myndigheterna övervägde vid den tiden att fortsätta driften av Oltchim och planerade för ytterligare investeringar snarare än för likvidation. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen noterar först och främst att orsaken till att inga räntor eller avgifter debiterades från och med 2007 och fram till ändringen av anmälan om åtgärd 1 har sin grund i GEO 51/1998 (se punkt (27)). Detta ska också ses mot bakgrund av lag 30/2007, i vilken AVAS gavs mandat att göra om skuldkonverteringen. De rumänska myndigheterna övervägde vid den tiden att fortsätta driften av Oltchim och planerade för ytterligare investeringar snarare än för likvidation.

| (101) | Kommissionen måste därför först fastställa om Rumänien agerade som en privat fordringsägare när man 2007 beslutade att genomföra konverteringen av skulder till eget kapital, hellre än att driva in skulden och/eller likvidera företaget. I detta avseende konstaterar kommissionen att Rumänien ända sedan det första (misslyckade) försöket 2003 hade drivit strategin om en konvertering av skulder till eget kapital i syfte att fortsätta Oltchims verksamhet. De rumänska myndigheternas agerande låg i det avseendet helt i linje med deras tidigare hållning. Marknadens reaktioner på tidigare privatiseringsförsök och minioritetsägarnas rättsliga åtgärder visar att marknaden ansåg att Oltchims verksamhet i grunden var lönsam. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen måste därför först fastställa om Rumänien agerade som en privat fordringsägare när man 2007 beslutade att genomföra konverteringen av skulder till eget kapital, hellre än att driva in skulden och/eller likvidera företaget. I detta avseende konstaterar kommissionen att Rumänien ända sedan det första (misslyckade) försöket 2003 hade drivit strategin om en konvertering av skulder till eget kapital i syfte att fortsätta Oltchims verksamhet. De rumänska myndigheternas agerande låg i det avseendet helt i linje med deras tidigare hållning. Marknadens reaktioner på tidigare privatiseringsförsök och minioritetsägarnas rättsliga åtgärder visar att marknaden ansåg att Oltchims verksamhet i grunden var lönsam.

| (102) | Vidare konstaterar kommissionen att Rumänien hade tillgång till en affärsplan (29) för Oltchim som pekade på att företaget var livskraftigt. |
| --- | --- |

(102)

Vidare konstaterar kommissionen att Rumänien hade tillgång till en affärsplan (29) för Oltchim som pekade på att företaget var livskraftigt.

| (103) | Kommissionen anser mot bakgrund av dessa faktorer att det eftersom skulden ändå skulle konverteras till eget kapital inte var orimligt att Rumänien som fordringsägare beslutade om konvertering av skulden till eget kapital och i enlighet med detta antog en lag som inte omfattade debitering av ränta och avgifter på den utestående skulden. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen anser mot bakgrund av dessa faktorer att det eftersom skulden ändå skulle konverteras till eget kapital inte var orimligt att Rumänien som fordringsägare beslutade om konvertering av skulden till eget kapital och i enlighet med detta antog en lag som inte omfattade debitering av ränta och avgifter på den utestående skulden.

| (104) | Det faktum att Rumänien innan konverteringen av skulden till eget kapital ansökte om godkännande för statligt stöd motsäger inte denna bedömning. Genom sitt agerande uppfyllde Rumänien bara sina skyldigheter i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Med tanke på de svårigheter Rumänien tidigare hade haft med minoritetsägare, svårigheter som fortsatte vid tillämpningen av lag 30/2007, var det helt logiskt att inhämta bekräftelse från kommissionen på att det planerade förfarandet inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(104)

Det faktum att Rumänien innan konverteringen av skulden till eget kapital ansökte om godkännande för statligt stöd motsäger inte denna bedömning. Genom sitt agerande uppfyllde Rumänien bara sina skyldigheter i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Med tanke på de svårigheter Rumänien tidigare hade haft med minoritetsägare, svårigheter som fortsatte vid tillämpningen av lag 30/2007, var det helt logiskt att inhämta bekräftelse från kommissionen på att det planerade förfarandet inte utgjorde statligt stöd.

| (105) | Bedömningen av statligt stöd och genomförandeförbudet kom till sist att försena konverteringen av skulden till eget kapital med fem år. Kommissionen konstaterar i detta avseende först och främst att Rumänien, fram till mitten av 2011, hade en bestämd avsikt att fullfölja en expansiv investeringsstrategi för Oltchim, vilket utreddes i ett antal expertstudier (30). Det skulle ha stridit mot statens strategi att göra ytterligare investeringar för att öka företagets lönsamhet och värde inför en privatisering på medellång till lång sikt och samtidigt debitera ränta på den utestående skulden till staten. |
| --- | --- |

(105)

Bedömningen av statligt stöd och genomförandeförbudet kom till sist att försena konverteringen av skulden till eget kapital med fem år. Kommissionen konstaterar i detta avseende först och främst att Rumänien, fram till mitten av 2011, hade en bestämd avsikt att fullfölja en expansiv investeringsstrategi för Oltchim, vilket utreddes i ett antal expertstudier (30). Det skulle ha stridit mot statens strategi att göra ytterligare investeringar för att öka företagets lönsamhet och värde inför en privatisering på medellång till lång sikt och samtidigt debitera ränta på den utestående skulden till staten.

| (106) | Under 2011 bytte Rumänien strategi och beslutade att privatisera företaget omedelbart efter konverteringen av skulder till eget kapital. Detta berodde inte bara på de tvivel kommissionen hade uttryckt om den expansiva investeringsstrategin i beslutet att inleda förfarandet, utan var framför allt ett resultat av landets budgetproblem och EU/IMF-programmet. Rumänien övergav därmed sina ursprungliga planer på att investera ytterligare 424 miljoner euro före privatiseringen. |
| --- | --- |

(106)

Under 2011 bytte Rumänien strategi och beslutade att privatisera företaget omedelbart efter konverteringen av skulder till eget kapital. Detta berodde inte bara på de tvivel kommissionen hade uttryckt om den expansiva investeringsstrategin i beslutet att inleda förfarandet, utan var framför allt ett resultat av landets budgetproblem och EU/IMF-programmet. Rumänien övergav därmed sina ursprungliga planer på att investera ytterligare 424 miljoner euro före privatiseringen.

| (107) | I den nya situationen framstod debitering av ränta på skulden som en lämplig strategi för staten för att säkra så mycket som möjligt av sin fordran. |
| --- | --- |

(107)

I den nya situationen framstod debitering av ränta på skulden som en lämplig strategi för staten för att säkra så mycket som möjligt av sin fordran.

| (108) | Som anges i punkterna 75–77 ovan debiterades ytterligare sammansatt ränta på skulden till staten för perioden från och med den 1 januari 2007, genom ett civilrättsligt avtal mellan Oltchim och AVAS som ingicks i december 2011. De räntesatser som tillämpades på skulden till staten motsvarade den högsta av kommissionens för varje period relevanta referensräntor eller de räntesatser som gällde för företagets privaträttsliga lån för samma period och kunde anses vara lämpliga. |
| --- | --- |

(108)

Som anges i punkterna 75–77 ovan debiterades ytterligare sammansatt ränta på skulden till staten för perioden från och med den 1 januari 2007, genom ett civilrättsligt avtal mellan Oltchim och AVAS som ingicks i december 2011. De räntesatser som tillämpades på skulden till staten motsvarade den högsta av kommissionens för varje period relevanta referensräntor eller de räntesatser som gällde för företagets privaträttsliga lån för samma period och kunde anses vara lämpliga.

| (109) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att Oltchim inte fick någon fördel av det sätt på vilket de statliga myndigheterna agerade efter anslutningen för att få tillbaka den statliga fordran som nu ska konverteras till eget kapital. |
| --- | --- |

(109)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att Oltchim inte fick någon fördel av det sätt på vilket de statliga myndigheterna agerade efter anslutningen för att få tillbaka den statliga fordran som nu ska konverteras till eget kapital.

IX.3.3   Skuldkonverteringen – åtgärd 1

| (110) | Kommission ska också bedöma om åtgärd 1, som (efter ändringen i anmälan – se punkterna 14–16, 69–70 och 75–77 ovan) innefattar konvertering av företagets skuld till staten på totalt 1 049 miljoner rumänska lei till eget kapital, samt en kort därpå följande försäljning av statens hela ägarandel (privatisering), skulle ge Oltchim otillbörliga fördelar. Den sammanlagda statliga skuld som ska konverteras till eget kapital omfattar privatiseringsmyndigheten AVAS huvudfordran på 538 miljoner rumänska lei, samt den ackumulerade räntan på skulden till AVAS som uppgår till 511 miljoner lei, för perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(110)

Kommission ska också bedöma om åtgärd 1, som (efter ändringen i anmälan – se punkterna 14–16, 69–70 och 75–77 ovan) innefattar konvertering av företagets skuld till staten på totalt 1 049 miljoner rumänska lei till eget kapital, samt en kort därpå följande försäljning av statens hela ägarandel (privatisering), skulle ge Oltchim otillbörliga fördelar. Den sammanlagda statliga skuld som ska konverteras till eget kapital omfattar privatiseringsmyndigheten AVAS huvudfordran på 538 miljoner rumänska lei, samt den ackumulerade räntan på skulden till AVAS som uppgår till 511 miljoner lei, för perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2011.

| (111) | För att kunna bedöma om den föreslagna skuldkonverteringen omfattar inslag av otillbörliga fördelar för Oltchim måste det fastställas om skuldkonverteringen verkligen är den bästa mekanismen för att ge staten så mycket som möjligt tillbaka av sin fordran, vilket Rumänien hävdar. Kommissionen behöver i praktiken fastställa om en tänkt privat fordringsägare i en situation liknande den som privatiseringsmyndigheten AVAS (Oltchims fordringsägare) befann sig i skulle ha föredragit en sådan lösning för att få tillbaka sin fordran framför andra möjliga alternativ, med beaktande av att gäldenären står inför allvarliga ekonomiska problem. Oltchims nuvarande aktieägare, Ekonomiministeriet, har ingen aktiv roll när det gäller att få tillbaka statens fordran. I analysen nedan tas dock ändå hänsyn till resultaten för den statliga aktieägaren i de två möjliga scenarierna. |
| --- | --- |

(111)

För att kunna bedöma om den föreslagna skuldkonverteringen omfattar inslag av otillbörliga fördelar för Oltchim måste det fastställas om skuldkonverteringen verkligen är den bästa mekanismen för att ge staten så mycket som möjligt tillbaka av sin fordran, vilket Rumänien hävdar. Kommissionen behöver i praktiken fastställa om en tänkt privat fordringsägare i en situation liknande den som privatiseringsmyndigheten AVAS (Oltchims fordringsägare) befann sig i skulle ha föredragit en sådan lösning för att få tillbaka sin fordran framför andra möjliga alternativ, med beaktande av att gäldenären står inför allvarliga ekonomiska problem. Oltchims nuvarande aktieägare, Ekonomiministeriet, har ingen aktiv roll när det gäller att få tillbaka statens fordran. I analysen nedan tas dock ändå hänsyn till resultaten för den statliga aktieägaren i de två möjliga scenarierna.

| (112) | Rumänien hävdar att de enda realistiska alternativ en privat fordringsägare under omständigheter liknande de som den statliga fordringsägaren AVAS befann sig i skulle ha i företagets rådande situation (allvarlig underkapitalisering och hög skuldsättning) vore att i) likvidera företaget eller ii) konvertera skulden till eget kapital och därefter sälja hela ägarandelen i företaget. Alla privata fordringsägare skulle ställda inför ett sådant val föredra den lösning som gav dem möjlighet att återfå mest möjliga av sin fordran. Fordringsägaren skulle med andra ord välja alternativet ”skuldkonvertering med efterföljande privatisering” om resultatet av privatiseringen förväntades överstiga den summa som skulle kunna återfås vid en likvidation. |
| --- | --- |

(112)

Rumänien hävdar att de enda realistiska alternativ en privat fordringsägare under omständigheter liknande de som den statliga fordringsägaren AVAS befann sig i skulle ha i företagets rådande situation (allvarlig underkapitalisering och hög skuldsättning) vore att i) likvidera företaget eller ii) konvertera skulden till eget kapital och därefter sälja hela ägarandelen i företaget. Alla privata fordringsägare skulle ställda inför ett sådant val föredra den lösning som gav dem möjlighet att återfå mest möjliga av sin fordran. Fordringsägaren skulle med andra ord välja alternativet ”skuldkonvertering med efterföljande privatisering” om resultatet av privatiseringen förväntades överstiga den summa som skulle kunna återfås vid en likvidation.

| (113) | För att påvisa att skuldkonverteringen med en efterföljande försäljning av ägarandelen i företaget skulle generera högre intäkt till fordringsägaren än en likvidation ingav Rumänien en rapport från en oberoende konsult (se punkterna 78–82 ovan), med en jämförelse av resultatet för fordringsägaren i de två scenarierna, dvs. skuldkonvertering med efterföljande privatisering respektive likvidation. |
| --- | --- |

(113)

För att påvisa att skuldkonverteringen med en efterföljande försäljning av ägarandelen i företaget skulle generera högre intäkt till fordringsägaren än en likvidation ingav Rumänien en rapport från en oberoende konsult (se punkterna 78–82 ovan), med en jämförelse av resultatet för fordringsägaren i de två scenarierna, dvs. skuldkonvertering med efterföljande privatisering respektive likvidation.

| (114) | Kommissionen har kritiskt granskat rapporten för att säkerställa om resultaten håller för en granskning och kunna visa att AVAS, genom att konvertera skulden till eget kapital, faktiskt agerar på samma sätt som en privat fordringsägare. Efter granskning av rapporten konstaterar kommissionen följande: |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen har kritiskt granskat rapporten för att säkerställa om resultaten håller för en granskning och kunna visa att AVAS, genom att konvertera skulden till eget kapital, faktiskt agerar på samma sätt som en privat fordringsägare. Efter granskning av rapporten konstaterar kommissionen följande:

| (115) | Värde på AVAS fordran i ett likvidationsscenario: Likvidationsvärderingen bygger på en tidigare likvidationsrapport från Raiffeisen sammanställd i februari 2011 samt på en rapport från det oberoende konsultföretaget Romcontrol SA Bucharest daterad mars 2011. |
| --- | --- |

(115)

Värde på AVAS fordran i ett likvidationsscenario: Likvidationsvärderingen bygger på en tidigare likvidationsrapport från Raiffeisen sammanställd i februari 2011 samt på en rapport från det oberoende konsultföretaget Romcontrol SA Bucharest daterad mars 2011.

| (116) | Enligt rumänsk lag likvideras bolag i vilka staten har en andel av minst 50 % +1 enligt det så kallade ”särskilda frivilliga likvidationsförfarande” som fastställs i regeringens undantagsförordning 88/1997, regeringsbeslut 577/2002 samt i lag 137/2002. I enlighet med detta särskilda frivilliga likvidationsförfarande används det belopp som likvidatorn erhåller vid försäljningen av bolagets tillgångar till att täcka företagets utestående skulder enligt samma prioritetsordning som fastställs i lag 85/2006 (den rumänska konkurslagen). Enligt denna ska intäkterna från likvidationen användas för att täcka skulderna enligt följande prioritetsordning: 1) likvidationskostnader; 2) innestående löner; 3) prioriterade fordringar (dvs. fordringar säkerställda med panter, inteckningar och andra särskilda prioriteringar); 4) budgetmässiga fordringar (skatter och andra skattemässiga skyldigheter); 5) skuld till finansministeriet som härrör från utlösta statliga garantier; 6) skulder som härrör statliga lån; 7) oprioriterade fordringar (utan säkerhet); 8) aktieägare. I förevarande fall ingår AVAS i den tredje kategorin fordringsägare (prioriterade fordringsägare), men hamnar ändå efter flera av Oltchims (privata) prioriterade fordringsägare eftersom statens fordran bara var delvis säkerställd. |
| --- | --- |

(116)

Enligt rumänsk lag likvideras bolag i vilka staten har en andel av minst 50 % +1 enligt det så kallade ”särskilda frivilliga likvidationsförfarande” som fastställs i regeringens undantagsförordning 88/1997, regeringsbeslut 577/2002 samt i lag 137/2002. I enlighet med detta särskilda frivilliga likvidationsförfarande används det belopp som likvidatorn erhåller vid försäljningen av bolagets tillgångar till att täcka företagets utestående skulder enligt samma prioritetsordning som fastställs i lag 85/2006 (den rumänska konkurslagen). Enligt denna ska intäkterna från likvidationen användas för att täcka skulderna enligt följande prioritetsordning: 1) likvidationskostnader; 2) innestående löner; 3) prioriterade fordringar (dvs. fordringar säkerställda med panter, inteckningar och andra särskilda prioriteringar); 4) budgetmässiga fordringar (skatter och andra skattemässiga skyldigheter); 5) skuld till finansministeriet som härrör från utlösta statliga garantier; 6) skulder som härrör statliga lån; 7) oprioriterade fordringar (utan säkerhet); 8) aktieägare. I förevarande fall ingår AVAS i den tredje kategorin fordringsägare (prioriterade fordringsägare), men hamnar ändå efter flera av Oltchims (privata) prioriterade fordringsägare eftersom statens fordran bara var delvis säkerställd.

| (117) | Konsultföretaget Romcontrol beräknade likvidationsvärdet på Oltchims tillgångar per den 15 december 2010, baserat på det justerade substansvärdet som tar hänsyn till hur begränsad tid de tillgångar som ska avyttras kommer att exponeras på marknaden (31). |
| --- | --- |

(117)

Konsultföretaget Romcontrol beräknade likvidationsvärdet på Oltchims tillgångar per den 15 december 2010, baserat på det justerade substansvärdet som tar hänsyn till hur begränsad tid de tillgångar som ska avyttras kommer att exponeras på marknaden (31).

| (118) | Med Romcontrols uppskattade likvidationsvärde på tillgångarna som utgångspunkt beräknade Raiffeisen utfallet för fordringsägaren AVAS och för staten som aktieägare. Vid beräkningen tog man hänsyn till företagets skulder per den 31 december 2010 samt dess preliminära bokslut från samma datum (”Raiffeisens likvidationsrapport, februari 2011”). Enligt rapporten beräknas den erhållna behållningen från försäljningen av Oltchims tillgångar göra det möjligt att återvinna cirka [20]–[30] % av företagets totala skulder. I egenskap av delvis prioriterad fordringsägare skulle AVAS ha fått in omkring [80]–[100] miljoner lei (vilket motsvarar [10]–[30] % av den då sammanlagda fordran på 538 miljoner lei). Staten som aktieägare skulle med hänsyn till den negativa differensen mellan behållningen från likvidationen och företagets skulder inte få någonting. |
| --- | --- |

(118)

Med Romcontrols uppskattade likvidationsvärde på tillgångarna som utgångspunkt beräknade Raiffeisen utfallet för fordringsägaren AVAS och för staten som aktieägare. Vid beräkningen tog man hänsyn till företagets skulder per den 31 december 2010 samt dess preliminära bokslut från samma datum (”Raiffeisens likvidationsrapport, februari 2011”). Enligt rapporten beräknas den erhållna behållningen från försäljningen av Oltchims tillgångar göra det möjligt att återvinna cirka [20]–[30] % av företagets totala skulder. I egenskap av delvis prioriterad fordringsägare skulle AVAS ha fått in omkring [80]–[100] miljoner lei (vilket motsvarar [10]–[30] % av den då sammanlagda fordran på 538 miljoner lei). Staten som aktieägare skulle med hänsyn till den negativa differensen mellan behållningen från likvidationen och företagets skulder inte få någonting.

| (119) | I oktober 2011 uppdaterade Raiffeisen siffrorna i den likvidationsrapport som lagts fram i februari 2011. Den nya beräkningen tog hänsyn till företagets finansiella ställning per den 30 juni 2011 och inkluderade den ränta som debiterats på den statliga skulden från och med januari 2007. |
| --- | --- |

(119)

I oktober 2011 uppdaterade Raiffeisen siffrorna i den likvidationsrapport som lagts fram i februari 2011. Den nya beräkningen tog hänsyn till företagets finansiella ställning per den 30 juni 2011 och inkluderade den ränta som debiterats på den statliga skulden från och med januari 2007.

| (120) | Enligt den uppdaterade beräkningen skulle AVAS som delvis prioriterad fordringsägare till Oltchim få in [100]–120] miljoner rumänska lei av sin totala fordran på företaget (vilket motsvarar [10]–[20] % (32) av den totala fordran, dvs. huvudskulden på 538 miljoner lei plus ränta). Den statliga aktieägaren ekonomiministeriet skulle återigen inte få tillbaka någonting. Den summa som AVAS skulle få tillbaka diskonterades därmed (33) till nuvärdet per den 30 juni 2011. Som en följd av detta skulle AVAS få tillbaka [10]–[40] miljoner euro vid en likvidation av företaget.

  Tabell 2


  Inkassering av statens fordran i ett likvidationsscenario: | Fordran
  (miljoner euro) | Inkassering totalt
  (miljoner euro) | Inkassering nettonuvärde vid 10,7 %
  (miljoner euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AVAS (fordringsägare) | 209,4 | [20]-[30] | [10]-[30] |
| Ekonomiministeriet (aktieägare) | Aktieinnehav | [0]-[10] | [0]-[10] |
| Staten totalt | | [20]-[30] | [10]-[30] |

(120)

Enligt den uppdaterade beräkningen skulle AVAS som delvis prioriterad fordringsägare till Oltchim få in [100]–120] miljoner rumänska lei av sin totala fordran på företaget (vilket motsvarar [10]–[20] % (32) av den totala fordran, dvs. huvudskulden på 538 miljoner lei plus ränta). Den statliga aktieägaren ekonomiministeriet skulle återigen inte få tillbaka någonting. Den summa som AVAS skulle få tillbaka diskonterades därmed (33) till nuvärdet per den 30 juni 2011. Som en följd av detta skulle AVAS få tillbaka [10]–[40] miljoner euro vid en likvidation av företaget.

Tabell 2

Inkassering av statens fordran i ett likvidationsscenario:

Fordran

(miljoner euro)

Inkassering totalt

(miljoner euro)

Inkassering nettonuvärde vid 10,7 %

(miljoner euro)

AVAS (fordringsägare)

209,4

[20]-[30]

[10]-[30]

Ekonomiministeriet (aktieägare)

Aktieinnehav

[0]-[10]

[0]-[10]

Staten totalt

[20]-[30]

[10]-[30]

| (121) | Det beloppet ska därefter jämföras med den förväntade intäkten vid en konvertering av AVAS fordran till eget kapital, följt av en privatisering av företaget. |
| --- | --- |

(121)

Det beloppet ska därefter jämföras med den förväntade intäkten vid en konvertering av AVAS fordran till eget kapital, följt av en privatisering av företaget.

| (122) | Värdet på AVAS fordran i ett scenario med skuldkonvertering + privatisering: i rapporten beräknades resultatet för staten i ett scenario med skuldkonvertering + privatisering med utgångspunkt från företagsvärdet (nedan kallat EV, vilket är ett av de grundläggande mått som används vid företagsvärdering). |
| --- | --- |

(122)

Värdet på AVAS fordran i ett scenario med skuldkonvertering + privatisering: i rapporten beräknades resultatet för staten i ett scenario med skuldkonvertering + privatisering med utgångspunkt från företagsvärdet (nedan kallat EV, vilket är ett av de grundläggande mått som används vid företagsvärdering).

| (123) | Vad beträffar valet av denna metod konstaterar kommissionen att det, i princip, finns flera metoder att uppskatta värdet av ett företags eget kapital. |
| --- | --- |

(123)

Vad beträffar valet av denna metod konstaterar kommissionen att det, i princip, finns flera metoder att uppskatta värdet av ett företags eget kapital.

| (124) | En som ofta används är metoden med EBITDA-multipel (resultat före räntor, skatter, av- och nedskrivningar). Med den metoden kan värdet av ett företags egna kapital uppskattas för år X genom att EBITDA för det året multipliceras med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras av från resultatet. |
| --- | --- |

(124)

En som ofta används är metoden med EBITDA-multipel (resultat före räntor, skatter, av- och nedskrivningar). Med den metoden kan värdet av ett företags egna kapital uppskattas för år X genom att EBITDA för det året multipliceras med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras av från resultatet.

| (125) | En annan metod är diskonterad kassaflödesanalys. Företagets nominella fria kassaflöden för kommande år diskonteras med utgångspunkt i den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC) (34), och nettoskulden dras av från det värde som erhålls. |
| --- | --- |

(125)

En annan metod är diskonterad kassaflödesanalys. Företagets nominella fria kassaflöden för kommande år diskonteras med utgångspunkt i den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden (WACC) (34), och nettoskulden dras av från det värde som erhålls.

| (126) | En tredje metod är den med omsättningsmultipel. Med den metoden kan värdet av ett företags egna kapital för år X uppskattas genom att multiplicera omsättningen för det året med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras av från resultatet. |
| --- | --- |

(126)

En tredje metod är den med omsättningsmultipel. Med den metoden kan värdet av ett företags egna kapital för år X uppskattas genom att multiplicera omsättningen för det året med en siffra (multipeln) som bedöms som lämplig för sektorn, varefter nettoskulden dras av från resultatet.

| (127) | I samtliga dessa metoder (framtida EBITDA, kassaflöde eller omsättning) används prognostiserade värden. I det aktuella fallet kan inte alla beräkningsmetoder som bygger på prognostiserade värden i en affärsplan användas på ett meningsfullt sätt. Med hänsyn till den planerade omgående privatiseringen är det bara en ny ägare som kommer att ha möjlighet att bestämma företagets framtida affärsstrategi. Därför saknas tillgång till de relevanta prognoser i affärsplanen som krävs för att kunna tillämpa dessa metoder, och dessa kan inte heller förutses (35). Eftersom en ny ägare kommer att behöva göra avsevärda investeringar är det inte heller möjligt att göra framtidsprognoser med utgångspunkt från företagets historiska resultat. |
| --- | --- |

(127)

I samtliga dessa metoder (framtida EBITDA, kassaflöde eller omsättning) används prognostiserade värden. I det aktuella fallet kan inte alla beräkningsmetoder som bygger på prognostiserade värden i en affärsplan användas på ett meningsfullt sätt. Med hänsyn till den planerade omgående privatiseringen är det bara en ny ägare som kommer att ha möjlighet att bestämma företagets framtida affärsstrategi. Därför saknas tillgång till de relevanta prognoser i affärsplanen som krävs för att kunna tillämpa dessa metoder, och dessa kan inte heller förutses (35). Eftersom en ny ägare kommer att behöva göra avsevärda investeringar är det inte heller möjligt att göra framtidsprognoser med utgångspunkt från företagets historiska resultat.

| (128) | Kommissionen anser under dessa omständigheter att börsvärde och EV är de enda metoder som kan användas vid beräkning av värdet på den rumänska statens totala ägarandel, dvs. AVAS och ekonomiministeriets innehav. Det ska påpekas att EV också innefattar de parametrar som används för beräkning av börsvärdet. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen anser under dessa omständigheter att börsvärde och EV är de enda metoder som kan användas vid beräkning av värdet på den rumänska statens totala ägarandel, dvs. AVAS och ekonomiministeriets innehav. Det ska påpekas att EV också innefattar de parametrar som används för beräkning av börsvärdet.

| (129) | Börsvärdet definieras som aktiekursen multiplicerad med antalet utgivna aktier och ger ett totalvärde på företagets utestående aktier. Detta mått representerar en enig syn på värdet av ett företags egna kapital och kan användas som måttstock på den allmänna bilden av ett företags nettovärde. |
| --- | --- |

(129)

Börsvärdet definieras som aktiekursen multiplicerad med antalet utgivna aktier och ger ett totalvärde på företagets utestående aktier. Detta mått representerar en enig syn på värdet av ett företags egna kapital och kan användas som måttstock på den allmänna bilden av ett företags nettovärde.

| (130) | Oltchims börsvärde beräknades med utgångspunkt från dess aktiekurs på Bukarests fondbörs (36) under 44 månader (2008–Augusti 2011). Detta intervall är tillräckligt långt för att vara relevant och börsvärdet under perioden ger också en god indikation på vad marknaden är beredd att betala för företaget. |
| --- | --- |

(130)

Oltchims börsvärde beräknades med utgångspunkt från dess aktiekurs på Bukarests fondbörs (36) under 44 månader (2008–Augusti 2011). Detta intervall är tillräckligt långt för att vara relevant och börsvärdet under perioden ger också en god indikation på vad marknaden är beredd att betala för företaget.

| (131) | Kommissionen konstaterar att det i detta sammanhang är positivt att aktiekursen under perioden maj–augusti 2011 konstant låg högre än genomsnittet under de 44 månaderna. För att vara mer exakt uppgår det vägda genomsnittet för de 44 månaderna till 0,53 lei per aktie. I juli 2011 nådde aktiekursen dock så högt som till 2,05 rumänska lei (37). De uppgifter som har använts för att fastställa marknadsvärdet kan således anses lågt hållna. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konstaterar att det i detta sammanhang är positivt att aktiekursen under perioden maj–augusti 2011 konstant låg högre än genomsnittet under de 44 månaderna. För att vara mer exakt uppgår det vägda genomsnittet för de 44 månaderna till 0,53 lei per aktie. I juli 2011 nådde aktiekursen dock så högt som till 2,05 rumänska lei (37). De uppgifter som har använts för att fastställa marknadsvärdet kan således anses lågt hållna.

| (132) | När det gäller aktiekursens utveckling sedan september 2011 (den sista tidsperiod som används i Raiffeisens undersökning) gör kommissionen den positiva observationen att aktiekursen har stigit betydligt under senare tid (sedan mitten av oktober 2011). Kursen har konstant legat högre än det vägda genomsnitt på 0,53 lei som används vid beräkningen av börsvärdet.

  Figur 1


  Oltchims kursutveckling på Bukarests fondbörs 23.2.2011–23.2.2012 |
| --- | --- |

(132)

När det gäller aktiekursens utveckling sedan september 2011 (den sista tidsperiod som används i Raiffeisens undersökning) gör kommissionen den positiva observationen att aktiekursen har stigit betydligt under senare tid (sedan mitten av oktober 2011). Kursen har konstant legat högre än det vägda genomsnitt på 0,53 lei som används vid beräkningen av börsvärdet.

Figur 1

Oltchims kursutveckling på Bukarests fondbörs 23.2.2011–23.2.2012

Image

| (133) | Före den planerade skuldkonverteringen uppgick Oltchims börsvärde under den observerade perioden (januari 2008–augusti 2011) till 45 miljoner euro i vägt genomsnitt (38) och under de sista tre månaderna i denna period (juni–augusti 2011) låg det konstant över 100 miljoner euro. Börsvärdet överstiger därmed klart Oltchims likvidationsvärde ([10]–[40] miljoner euro), vilket ger en första indikation på att en försäljning av statens andel vid en privatisering skulle vara att föredra framför att likvidera företaget. |
| --- | --- |

(133)

Före den planerade skuldkonverteringen uppgick Oltchims börsvärde under den observerade perioden (januari 2008–augusti 2011) till 45 miljoner euro i vägt genomsnitt (38) och under de sista tre månaderna i denna period (juni–augusti 2011) låg det konstant över 100 miljoner euro. Börsvärdet överstiger därmed klart Oltchims likvidationsvärde ([10]–[40] miljoner euro), vilket ger en första indikation på att en försäljning av statens andel vid en privatisering skulle vara att föredra framför att likvidera företaget.

| (134) | Den andra metod som kan användas är företagsvärdet (EV). EV är ett mått på ett företags värde som ofta används som alternativ till ett rakt börsvärde, eftersom det anses ge en mer korrekt bild av företagets värde. EV definieras som summan av ett företags börsvärde och dess finansiella nettoskuld. Denna metod användes av Raiffeisen Capital. |
| --- | --- |

(134)

Den andra metod som kan användas är företagsvärdet (EV). EV är ett mått på ett företags värde som ofta används som alternativ till ett rakt börsvärde, eftersom det anses ge en mer korrekt bild av företagets värde. EV definieras som summan av ett företags börsvärde och dess finansiella nettoskuld. Denna metod användes av Raiffeisen Capital.

| (135) | Efter beräkning av börsvärdet fastställdes den andra faktorn i EV, nettoskulden, som summan av företagets finansiella skulder (företagets samtliga räntebärande skulder, dvs. banklån och förfallna/omlagda skulder) (39). |
| --- | --- |

(135)

Efter beräkning av börsvärdet fastställdes den andra faktorn i EV, nettoskulden, som summan av företagets finansiella skulder (företagets samtliga räntebärande skulder, dvs. banklån och förfallna/omlagda skulder) (39).

| (136) | Därefter kunde man i nästa steg beräkna median, genomsnitt och vägt genomsnitt av EV och EV/aktie för 44-månadersperioden. I rapporten gjordes detta för två scenarier: inklusive räntan på skulden i enlighet med avtalet, och utan den. |
| --- | --- |

(136)

Därefter kunde man i nästa steg beräkna median, genomsnitt och vägt genomsnitt av EV och EV/aktie för 44-månadersperioden. I rapporten gjordes detta för två scenarier: inklusive räntan på skulden i enlighet med avtalet, och utan den.

| (137) | I detta avseende anser kommissionen att man vid beräkningen av företagsvärdet (EV) inte ska ta hänsyn till den ränta som debiterats i enlighet med avtalet. Detta av följande skäl: ceteris paribus, om skulden ökar, minskar det egna kapitalet. Dessa två effekter verkar i motsatt riktning och bör i princip inte påverka EV. Om marknaden kände till räntan skulle den sänka sin värdering av aktierna med motsvarande. I det aktuella fallet lades dock räntebeloppet på retroaktivt och kunde därför inte förutses av marknaden. Därför är den information som marknaden hade tillgång till vid tidpunkten för värderingen relevant. |
| --- | --- |

(137)

I detta avseende anser kommissionen att man vid beräkningen av företagsvärdet (EV) inte ska ta hänsyn till den ränta som debiterats i enlighet med avtalet. Detta av följande skäl: ceteris paribus, om skulden ökar, minskar det egna kapitalet. Dessa två effekter verkar i motsatt riktning och bör i princip inte påverka EV. Om marknaden kände till räntan skulle den sänka sin värdering av aktierna med motsvarande. I det aktuella fallet lades dock räntebeloppet på retroaktivt och kunde därför inte förutses av marknaden. Därför är den information som marknaden hade tillgång till vid tidpunkten för värderingen relevant.

| (138) | Mot dessa överväganden har följande värden på EV/aktie beräknats för den observerade perioden.

  Tabell 3


  Beräkning av EV/aktie för Oltchim under den observerade perioden












  Period | Antal aktier | Genomsnittlig aktiekurs | Börsvärde (aktiekurs x antal aktier) | Nettoskuld
  i tusen RON | Företagsvärde (börsvärde plus nettoskuld)
  i tusen RON | Företagsvärde (EV) per aktie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jan. -08 | 343 023 858 | 1,10 | 378 | [1 200]-[1 400] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Feb. -08 | 343 023 858 | 0,91 | 314 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Mar. -08 | 343 023 858 | 0,81 | 279 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Apr. -08 | 343 023 858 | 0,87 | 300 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Maj -08 | 343 023 858 | 1,04 | 358 | [1 300]-[1 500] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Jun. -08 | 343 023 858 | 0,96 | 330 | [1 300]-[1 500] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Jul. -08 | 343 023 858 | 0,72 | 247 | [1 300]-[1 500] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Aug. -08 | 343 023 858 | 0,63 | 216 | [1 300]-[1 500] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Sep. -08 | 343 023 858 | 0,47 | 160 | [1 300]-[1 500] | [1 500]-[1 600] | [4]-[6] |
| Okt. -08 | 343 023 858 | 0,37 | 127 | [1 300]-[1 500] | [1 500]-[1 600] | [4]-[6] |
| Nov. -08 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 200]-[1 400] | ]1 400]-[1 500] | [4]-[6] |
| Dec. -08 | 343 023 858 | 0,16 | 54 | [1 400]-[1 600] | [1 400]-[1 500] | [4]-[6] |
| Jan. -09 | 343 023 858 | 0,15 | 51 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Feb. -09 | 343 023 858 | 0,13 | 45 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Mar. -09 | 343 023 858 | 0,15 | 53 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Apr. -09 | 343 023 858 | 0,25 | 84 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Maj -09 | 343 023 858 | 0,27 | 93 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| Jun. -09 | 343 023 858 | 0,30 | 104 | [1 400]-[1 600] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Jul. -09 | 343 023 858 | 0,33 | 113 | [1 400]-[1 600] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Aug. -09 | 343 023 858 | 0,32 | 109 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Sep. -09 | 343 023 858 | 0,28 | 96 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Okt. -09 | 343 023 858 | 0,27 | 91 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Nov. -09 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Dec.-09 | 343 023 858 | 0,26 | 89 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Jan. -10 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Feb. -10 | 343 023 858 | 0,22 | 77 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Mar. -10 | 343 023 858 | 0,27 | 92 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| Apr. -10 | 343 023 858 | 0,31 | 105 | [1 600]-[1 800] | [1 800]-[1 900] | [4]-[6] |
| Maj -10 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 600]-[1 800] | [1 800]-[1 900] | [4]-[6] |
| Jun. -10 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| Jul. -10 | 343 023 858 | 0,18 | 62 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| Aug. -10 | 343 023 858 | 0,19 | 64 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| Apr. -10 | 343 023 858 | 0,19 | 66 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| Okt. -10 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| Nov. -10 | 343 023 858 | 0,22 | 75 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [4]-[6] |
| Dec.-10 | 343 023 858 | 0,20 | 69 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| Jan. -11 | 343 023 858 | 0,21 | 74 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| Feb. -11 | 343 023 858 | 0,26 | 88 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| Mar. -11 | 343 023 858 | 0,30 | 102 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| Apr. -11 | 343 023 858 | 0,44 | 152 | [2 000]-[2 200] | [2 100]-[2 200] | [5]-[7] |
| Maj -11 | 343 211 383 | 0,77 | 265 | [2 000]-[2 200] | [2 300]-[2 400] | [5]-[7] |
| Jun. -11 | 343 211 383 | 1,61 | 551 | [2 000]-[2 200] | [2 600]-[2 700] | [6]-[8] |
| Jul. -11 | 343 211 383 | 2,05 | 702 | [2 000]-[2 200] | [2 800]-[2 900] | [6]-[8] |
| Aug. -11 | 343 211 383 | 1,32 | 452 | [2 000]-[2 200] | [2 600]-[2 700] | [6]-[8] |

(138)

Mot dessa överväganden har följande värden på EV/aktie beräknats för den observerade perioden.

Tabell 3

Beräkning av EV/aktie för Oltchim under den observerade perioden

Period

Antal aktier

Genomsnittlig aktiekurs

Börsvärde (aktiekurs x antal aktier)

Nettoskuld

i tusen RON

Företagsvärde (börsvärde plus nettoskuld)

i tusen RON

Företagsvärde (EV) per aktie

Jan. -08

343 023 858

1,10

378

[1 200]-[1 400]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Feb. -08

343 023 858

0,91

314

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Mar. -08

343 023 858

0,81

279

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Apr. -08

343 023 858

0,87

300

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Maj -08

343 023 858

1,04

358

[1 300]-[1 500]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Jun. -08

343 023 858

0,96

330

[1 300]-[1 500]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Jul. -08

343 023 858

0,72

247

[1 300]-[1 500]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Aug. -08

343 023 858

0,63

216

[1 300]-[1 500]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Sep. -08

343 023 858

0,47

160

[1 300]-[1 500]

[1 500]-[1 600]

[4]-[6]

Okt. -08

343 023 858

0,37

127

[1 300]-[1 500]

[1 500]-[1 600]

[4]-[6]

Nov. -08

343 023 858

0,21

71

[1 200]-[1 400]

]1 400]-[1 500]

[4]-[6]

Dec. -08

343 023 858

0,16

54

[1 400]-[1 600]

[1 400]-[1 500]

[4]-[6]

Jan. -09

343 023 858

0,15

51

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Feb. -09

343 023 858

0,13

45

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Mar. -09

343 023 858

0,15

53

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Apr. -09

343 023 858

0,25

84

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Maj -09

343 023 858

0,27

93

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

Jun. -09

343 023 858

0,30

104

[1 400]-[1 600]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Jul. -09

343 023 858

0,33

113

[1 400]-[1 600]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Aug. -09

343 023 858

0,32

109

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Sep. -09

343 023 858

0,28

96

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Okt. -09

343 023 858

0,27

91

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Nov. -09

343 023 858

0,23

79

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Dec.-09

343 023 858

0,26

89

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Jan. -10

343 023 858

0,23

79

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Feb. -10

343 023 858

0,22

77

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Mar. -10

343 023 858

0,27

92

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

Apr. -10

343 023 858

0,31

105

[1 600]-[1 800]

[1 800]-[1 900]

[4]-[6]

Maj -10

343 023 858

0,22

76

[1 600]-[1 800]

[1 800]-[1 900]

[4]-[6]

Jun. -10

343 023 858

0,21

71

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

Jul. -10

343 023 858

0,18

62

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

Aug. -10

343 023 858

0,19

64

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

Apr. -10

343 023 858

0,19

66

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

Okt. -10

343 023 858

0,22

76

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

Nov. -10

343 023 858

0,22

75

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[4]-[6]

Dec.-10

343 023 858

0,20

69

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

Jan. -11

343 023 858

0,21

74

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

Feb. -11

343 023 858

0,26

88

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

Mar. -11

343 023 858

0,30

102

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

Apr. -11

343 023 858

0,44

152

[2 000]-[2 200]

[2 100]-[2 200]

[5]-[7]

Maj -11

343 211 383

0,77

265

[2 000]-[2 200]

[2 300]-[2 400]

[5]-[7]

Jun. -11

343 211 383

1,61

551

[2 000]-[2 200]

[2 600]-[2 700]

[6]-[8]

Jul. -11

343 211 383

2,05

702

[2 000]-[2 200]

[2 800]-[2 900]

[6]-[8]

Aug. -11

343 211 383

1,32

452

[2 000]-[2 200]

[2 600]-[2 700]

[6]-[8]

| (139) | Denna tabell låg till grund för beräkningen av median, genomsnitt och vägt genomsnitt av EV per aktie.

  Tabell 4


  Median, genomsnitt och vägt genomsnitt av EV per aktie för Oltchim | Aktiekurs | Företagsvärde (EV) per aktie |
| --- | --- | --- | --- |
| Median | [0,10]-[0,30] | [4]-[6] |
| Genomsnitt | [0,30]-[0,50] | [4]-[6] |
| Vägt genomsnitt | [0,40]-[0,60] | [4]-[6] |

(139)

Denna tabell låg till grund för beräkningen av median, genomsnitt och vägt genomsnitt av EV per aktie.

Tabell 4

Median, genomsnitt och vägt genomsnitt av EV per aktie för Oltchim

Aktiekurs

Företagsvärde (EV) per aktie

Median

[0,10]-[0,30]

[4]-[6]

Genomsnitt

[0,30]-[0,50]

[4]-[6]

Vägt genomsnitt

[0,40]-[0,60]

[4]-[6]

| (140) | EV (median, genomsnitt, vägt genomsnitt) beräknad enligt ovanstående förfarande kan därefter användas för att bestämma värdet på statens aktieinnehav ”efter skuldkonverteringen” genom att minska detta EV med företagets återstående oreglerade skuld efter konverteringen. Detta förblir en skuld i bolaget som måste regleras. |
| --- | --- |

(140)

EV (median, genomsnitt, vägt genomsnitt) beräknad enligt ovanstående förfarande kan därefter användas för att bestämma värdet på statens aktieinnehav ”efter skuldkonverteringen” genom att minska detta EV med företagets återstående oreglerade skuld efter konverteringen. Detta förblir en skuld i bolaget som måste regleras.

| (141) | Resultatet av denna beräkning är det totala egna kapitalets marknadsvärde enligt tabell 5.

  Tabell 5


  Beräkning av det egna kapitalets marknadsvärde enligt EV-metoden









  Beräkning av det totala egna kapitalets marknadsvärde efter skuldkonvertering | Scenarier: |
| --- | --- | --- |
| | EV baserat på mediankurs under 44 månader | EV baserat på genomsnittskurs under 44 månader | EV baserat på vägd genomsnittskurs under 44 månader |
| EV/aktie (RON) | [4]-[6] | [4]-[6] | [4]-[6] |
| Antal aktier före konvertering | 343 211 383 | 343 211 383 | 343 211 383 |
| Företagsvärde (miljoner lei) | [1 700]-[1 800] | [1 800]-[1 900] | [2 000]-[2 100] |
| Nettoskuld efter skuldkonvertering (miljoner lei) | [1 600]-[1 700] | [1 600]-[1 700] | [1 600]-[1 700] |
| Marknadsvärde på eget kapital (miljoner lei) | [100]-[200] | [200]-[300] | [400]-[500] |
| Marknadsvärde på eget kapital (miljoner euro) | [20]-[30] | [50]-[60] | [90]-[100] |

(141)

Resultatet av denna beräkning är det totala egna kapitalets marknadsvärde enligt tabell 5.

Tabell 5

Beräkning av det egna kapitalets marknadsvärde enligt EV-metoden

Beräkning av det totala egna kapitalets marknadsvärde efter skuldkonvertering

Scenarier:

EV baserat på mediankurs under 44 månader

EV baserat på genomsnittskurs under 44 månader

EV baserat på vägd genomsnittskurs under 44 månader

EV/aktie (RON)

[4]-[6]

[4]-[6]

[4]-[6]

Antal aktier före konvertering

343 211 383

343 211 383

343 211 383

Företagsvärde (miljoner lei)

[1 700]-[1 800]

[1 800]-[1 900]

[2 000]-[2 100]

Nettoskuld efter skuldkonvertering (miljoner lei)

[1 600]-[1 700]

[1 600]-[1 700]

[1 600]-[1 700]

Marknadsvärde på eget kapital (miljoner lei)

[100]-[200]

[200]-[300]

[400]-[500]

Marknadsvärde på eget kapital (miljoner euro)

[20]-[30]

[50]-[60]

[90]-[100]

| (142) | Vad gäller den finansiella nettoskuld som används i ovanstående beräkning bör bägge stegen i beräkningen, dvs. i) beräkningen av EV samt ii) den efterföljande subtraktionen för att få fram värdet på det egna kapitalet, i princip baseras på marknadsvärdet på företagets skuld. |
| --- | --- |

(142)

Vad gäller den finansiella nettoskuld som används i ovanstående beräkning bör bägge stegen i beräkningen, dvs. i) beräkningen av EV samt ii) den efterföljande subtraktionen för att få fram värdet på det egna kapitalet, i princip baseras på marknadsvärdet på företagets skuld.

| (143) | Kommissionen konstaterar dock för det första att det är mycket svårt att fastställa ett marknadsmässigt pris för denna skuld, eftersom ingen handel förekommer med Oltchims skuld och en lokal marknad för handel med skulder saknas. Man kan istället bestämma skuldens teoretiska marknadsvärde genom att fastställa företagets värdering före och efter skuldkonverteringen. Värderingen skulle därefter kunna användas för bestämning av sannolikheten för fallissemang (PD), vilken i sin tur kan användas för att beräkna skuldens marknadsvärde. I brist på sådana värderingar har kommissionen ansett att ett sådant förfarande inte är möjligt, och att avsevärda fel skulle uppstå om ett felaktigt beräknat marknadsvärde användes. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen konstaterar dock för det första att det är mycket svårt att fastställa ett marknadsmässigt pris för denna skuld, eftersom ingen handel förekommer med Oltchims skuld och en lokal marknad för handel med skulder saknas. Man kan istället bestämma skuldens teoretiska marknadsvärde genom att fastställa företagets värdering före och efter skuldkonverteringen. Värderingen skulle därefter kunna användas för bestämning av sannolikheten för fallissemang (PD), vilken i sin tur kan användas för att beräkna skuldens marknadsvärde. I brist på sådana värderingar har kommissionen ansett att ett sådant förfarande inte är möjligt, och att avsevärda fel skulle uppstå om ett felaktigt beräknat marknadsvärde användes.

| (144) | Om man för det andra antar att handeln med nettoskulden skedde med samma rabatt mot det bokförda värdet såväl före som efter bytet, så skulle resultaten av beräkningen inte förändras alls oavsett hur stor rabatten var. Alla eventuella förändringar av värdet på den finansiella nettoskulden skulle då leda till motsvarande proportionella förändring av börsvärdet. Effekten av att lägga till skuldens bokförda värde eller marknadsvärde är neutral eftersom skuldens värde först adderas för att erhålla EV och därefter subtraheras för att erhålla aktiekapitalets nya värde. |
| --- | --- |

(144)

Om man för det andra antar att handeln med nettoskulden skedde med samma rabatt mot det bokförda värdet såväl före som efter bytet, så skulle resultaten av beräkningen inte förändras alls oavsett hur stor rabatten var. Alla eventuella förändringar av värdet på den finansiella nettoskulden skulle då leda till motsvarande proportionella förändring av börsvärdet. Effekten av att lägga till skuldens bokförda värde eller marknadsvärde är neutral eftersom skuldens värde först adderas för att erhålla EV och därefter subtraheras för att erhålla aktiekapitalets nya värde.

| (145) | Om man för det tredje antar att den kvarvarande skulden efter konverteringen handlas med en annan rabatt än innan skulle en meningsfull beräkning behöva ta hänsyn till att värdet på den kvarvarande skulden efter konverteringen av skulden till eget kapital troligen skulle vara lägre än dess bokförda värde, men i alla händelser högre än skuldens marknadsvärde före konverteringen. I brist på underlag för att kunna fastställa dessa rabatter är det dock inte möjligt att simulera effekterna av en förändring av rabatterna eftersom alltför många parametrar skulle behöva varieras samtidigt. |
| --- | --- |

(145)

Om man för det tredje antar att den kvarvarande skulden efter konverteringen handlas med en annan rabatt än innan skulle en meningsfull beräkning behöva ta hänsyn till att värdet på den kvarvarande skulden efter konverteringen av skulden till eget kapital troligen skulle vara lägre än dess bokförda värde, men i alla händelser högre än skuldens marknadsvärde före konverteringen. I brist på underlag för att kunna fastställa dessa rabatter är det dock inte möjligt att simulera effekterna av en förändring av rabatterna eftersom alltför många parametrar skulle behöva varieras samtidigt.

| (146) | Å andra sidan konstaterar kommissionen att Oltchims bokslut har upprättats i enlighet med IFRS standarder och granskats av den oberoende revisorn KPMG. I boksluten har de finansiella skulderna tagits upp till sitt verkliga värde i enlighet med bestämmelserna i IAS 39. IAS 39 definierar verkligt värde som det belopp till vilket en tillgång skulle kunna överlåtas eller en skuld regleras mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och har ett intresse av att transaktionen genomförs. Mot denna bakgrund intygade KPMG att det verkliga värdet på företagets långsiktiga skuld inte skilde sig avsevärt från dess bokförda värde. |
| --- | --- |

(146)

Å andra sidan konstaterar kommissionen att Oltchims bokslut har upprättats i enlighet med IFRS standarder och granskats av den oberoende revisorn KPMG. I boksluten har de finansiella skulderna tagits upp till sitt verkliga värde i enlighet med bestämmelserna i IAS 39. IAS 39 definierar verkligt värde som det belopp till vilket en tillgång skulle kunna överlåtas eller en skuld regleras mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och har ett intresse av att transaktionen genomförs. Mot denna bakgrund intygade KPMG att det verkliga värdet på företagets långsiktiga skuld inte skilde sig avsevärt från dess bokförda värde.

| (147) | På grundval av ovanstående anser kommissionen det lämpligt att använda skuldens bokförda värde vid beräkningen av det egna kapitalets marknadsvärde. |
| --- | --- |

(147)

På grundval av ovanstående anser kommissionen det lämpligt att använda skuldens bokförda värde vid beräkningen av det egna kapitalets marknadsvärde.

| (148) | För att kontrollera kvaliteten på beräkningen utförde kommissionen dessutom en känslighetsanalys. I denna bestämdes den procentuella skillnaden mellan nettoskuldens bokförda värde och dess marknadsvärde före konverteringen, vilket skulle likställa kapitalvärdet på statens aktieinnehav före konverteringen och likvidationsvärdet, med antagande att skuldens marknadsvärde efter konverteringen av skulden till eget kapital kommer att överensstämma med det bokförda värdet. Detta procentvärde kan ses som en slags ”felmarginal” vid bestämningen av skuldens marknadsvärde. |
| --- | --- |

(148)

För att kontrollera kvaliteten på beräkningen utförde kommissionen dessutom en känslighetsanalys. I denna bestämdes den procentuella skillnaden mellan nettoskuldens bokförda värde och dess marknadsvärde före konverteringen, vilket skulle likställa kapitalvärdet på statens aktieinnehav före konverteringen och likvidationsvärdet, med antagande att skuldens marknadsvärde efter konverteringen av skulden till eget kapital kommer att överensstämma med det bokförda värdet. Detta procentvärde kan ses som en slags ”felmarginal” vid bestämningen av skuldens marknadsvärde.

| (149) | Av alla scenarier (EV baserat på median, genomsnitt, vägt genomsnitt) anser kommissionen att vägt genomsnitt representerar det mest korrekta scenariot. Detta eftersom värdena i det fallet viktas efter handlade aktievolymer. För detta scenario är den ovannämnda marginalen 15 %. Kommissionen drar slutsatsen att en marginal av den storleken är tillräckligt stor för att beräkningen av EV ska anses vara grundad på säkra uppgifter. |
| --- | --- |

(149)

Av alla scenarier (EV baserat på median, genomsnitt, vägt genomsnitt) anser kommissionen att vägt genomsnitt representerar det mest korrekta scenariot. Detta eftersom värdena i det fallet viktas efter handlade aktievolymer. För detta scenario är den ovannämnda marginalen 15 %. Kommissionen drar slutsatsen att en marginal av den storleken är tillräckligt stor för att beräkningen av EV ska anses vara grundad på säkra uppgifter.

| (150) | Så snart marknadsvärdet på det egna kapitalet har beräknats kan värdet på statens uppnådda ägarandel räknas ut från det totala egna kapitalets marknadsvärde baserat på det statliga aktieinnehavet, vilket kommer att se ut på följande sätt efter skuldkonverteringen (40):

  Tabell 6


  Rumänska statens aktieinnehav i Oltchim före och efter den planerade skuldkonverteringen | Aktieinnehav före skuldkonvertering | Aktieinnehav efter skuldkonvertering
  AVAS fordran plus ränta på denna skuldkonverteras |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAS | 0 % | [80]-[100]% |
| Ekonomiministeriet | 54,81 % | [0]-[5]% |
| Staten totalt | 54,81 % | [80]-[100]% |

(150)

Så snart marknadsvärdet på det egna kapitalet har beräknats kan värdet på statens uppnådda ägarandel räknas ut från det totala egna kapitalets marknadsvärde baserat på det statliga aktieinnehavet, vilket kommer att se ut på följande sätt efter skuldkonverteringen (40):

Tabell 6

Rumänska statens aktieinnehav i Oltchim före och efter den planerade skuldkonverteringen

Aktieinnehav före skuldkonvertering

Aktieinnehav efter skuldkonvertering

AVAS fordran plus ränta på denna skuldkonverteras

AVAS

0 %

[80]-[100]%

Ekonomiministeriet

54,81 %

[0]-[5]%

Staten totalt

54,81 %

[80]-[100]%

| (151) | Marknadsvärdet på Oltchims eget kapital kommer efter konverteringen av huvudskulden till AVAS att uppgå till mellan [20]–[30] och [90]–[100] miljoner euro, vilket leder till ett kapitalvärde (41) på mellan [15]–[30 och [75]–[90] miljoner euro för den gemensamma statliga ägarandelen ([80]–[100] %). I tabell 7 nedan sammanfattas EV-värdena för samtliga scenarier och jämförs med tillämpliga värden vid en eventuell likvidation.

  Tabell 7


  Jämförelse av skuldkonvertering med efterföljande privatisering kontra likvidation, scenarier baserade på EV-metoden











  Statens förväntade intäkt
  Miljoner euro | Skuldkonvertering och omedelbar privatisering | Nettonuvärde på intäkter från likvidation | Jämförelse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | EV baserat på mediankurs under 44 månader | EV baserat på genomsnittskurs under 44 månader | EV baserat på vägd genomsnittskurs under 44 månader | | |
| Marknadsvärde på eget kapital | [20]-[30] | [45]-[60] | [90]-[100] | | |
| Marknadsvärde på gemensam statlig ägarandel | [15]-[40] | [45]-[60] | [80]-[100] | | |
| Nettonuvärde på gemensam statlig ägarandel (98,44 %) | [15]-[40] | [30]-[50] | [75]-[90] | [10]-[40] | Likvidation < Skuldkonver-tering och privatisering |
| Nettonuvärde på AVAS ägarandel (96,54 %) | [15]-[40] | [30]-[50] | [70]-[80] | [10]-[40] | Likvidation < Skuldkonver-tering och privatisering |
| Nettonuvärde på ekonomiministeriets ägarandel (1,9 %) | [0]-[1] | [0]-[1] | [1]-[2] | [0]-[1] | Likvidation < Skuldkonver-tering och privatisering |

(151)

Marknadsvärdet på Oltchims eget kapital kommer efter konverteringen av huvudskulden till AVAS att uppgå till mellan [20]–[30] och [90]–[100] miljoner euro, vilket leder till ett kapitalvärde (41) på mellan [15]–[30 och [75]–[90] miljoner euro för den gemensamma statliga ägarandelen ([80]–[100] %). I tabell 7 nedan sammanfattas EV-värdena för samtliga scenarier och jämförs med tillämpliga värden vid en eventuell likvidation.

Tabell 7

Jämförelse av skuldkonvertering med efterföljande privatisering kontra likvidation, scenarier baserade på EV-metoden

Statens förväntade intäkt

Miljoner euro

Skuldkonvertering och omedelbar privatisering

Nettonuvärde på intäkter från likvidation

Jämförelse

EV baserat på mediankurs under 44 månader

EV baserat på genomsnittskurs under 44 månader

EV baserat på vägd genomsnittskurs under 44 månader

Marknadsvärde på eget kapital

[20]-[30]

[45]-[60]

[90]-[100]

Marknadsvärde på gemensam statlig ägarandel

[15]-[40]

[45]-[60]

[80]-[100]

Nettonuvärde på gemensam statlig ägarandel (98,44 %)

[15]-[40]

[30]-[50]

[75]-[90]

[10]-[40]

Likvidation < Skuldkonver-tering och privatisering

Nettonuvärde på AVAS ägarandel (96,54 %)

[15]-[40]

[30]-[50]

[70]-[80]

[10]-[40]

Likvidation < Skuldkonver-tering och privatisering

Nettonuvärde på ekonomiministeriets ägarandel (1,9 %)

[0]-[1]

[0]-[1]

[1]-[2]

[0]-[1]

Likvidation < Skuldkonver-tering och privatisering

| (152) | I samtliga utvärderade EV-scenarier erhåller såväl den statliga fordringsägaren AVAS som den statliga aktieägaren ekonomiministeriet bättre resultat vid en skuldkonvertering med efterföljande privatisering än vid en likvidation av företaget. Genom skuldkonverteringen minskar den nuvarande statliga aktieägaren, ekonomiministeriet, sitt aktieinnehav och fordringsägaren AVAS får en ägarandel på [80]–[100] %. Ekonomiministeriet har dock ingen anledning att motsätta sig en skuldkonvertering eftersom ministeriet vid en likvidation inte skulle erhålla någonting för sin andel i företaget. Även i det scenario som ger lägst beräknat EV skulle den statliga fordringsägaren AVAS få ut mer än vid ett beslut om likvidation av företaget, ([10]–[30] miljoner euro jämfört med [10]–[30] miljoner euro). |
| --- | --- |

(152)

I samtliga utvärderade EV-scenarier erhåller såväl den statliga fordringsägaren AVAS som den statliga aktieägaren ekonomiministeriet bättre resultat vid en skuldkonvertering med efterföljande privatisering än vid en likvidation av företaget. Genom skuldkonverteringen minskar den nuvarande statliga aktieägaren, ekonomiministeriet, sitt aktieinnehav och fordringsägaren AVAS får en ägarandel på [80]–[100] %. Ekonomiministeriet har dock ingen anledning att motsätta sig en skuldkonvertering eftersom ministeriet vid en likvidation inte skulle erhålla någonting för sin andel i företaget. Även i det scenario som ger lägst beräknat EV skulle den statliga fordringsägaren AVAS få ut mer än vid ett beslut om likvidation av företaget, ([10]–[30] miljoner euro jämfört med [10]–[30] miljoner euro).

| (153) | Slutsatsen av ovanstående är att den anmälda åtgärden (skuldkonvertering med efterföljande fullständig privatisering), förutsatt att företaget privatiseras fullständigt en kort tid efter skuldkonverteringen, inte innebär en fördel för Oltchim. Detta eftersom åtgärden ger den statliga fordringsägaren AVAS möjlighet att återfå en större andel av sin fordran än vid en likvidation av bolaget. I det avseendet noterar kommissionen de rumänska myndigheternas åtagande (se punkterna 17 och 73 ovan) att ha genomfört en fullständig privatisering av företaget senast den 31 maj 2012. |
| --- | --- |

(153)

Slutsatsen av ovanstående är att den anmälda åtgärden (skuldkonvertering med efterföljande fullständig privatisering), förutsatt att företaget privatiseras fullständigt en kort tid efter skuldkonverteringen, inte innebär en fördel för Oltchim. Detta eftersom åtgärden ger den statliga fordringsägaren AVAS möjlighet att återfå en större andel av sin fordran än vid en likvidation av bolaget. I det avseendet noterar kommissionen de rumänska myndigheternas åtagande (se punkterna 17 och 73 ovan) att ha genomfört en fullständig privatisering av företaget senast den 31 maj 2012.

| (154) | Kommissionen tar i beaktande att den kvantitativa bedömningen grundad på börsvärdes- och EV-metoden också får stöd av följande två argument som inte kvantifierades av den oberoende experten. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen tar i beaktande att den kvantitativa bedömningen grundad på börsvärdes- och EV-metoden också får stöd av följande två argument som inte kvantifierades av den oberoende experten.

| (155) | För det första bygger analysen på börskursen. Eftersom statens ägarandel i Oltchim kommer att säljas som en enhet kommer dock köparen att kontrollera bolaget. Köparen kommer därför att vara villig att betala en premium för en kontrollerande aktiepost, vilket är vanligt vid liknande transaktioner. |
| --- | --- |

(155)

För det första bygger analysen på börskursen. Eftersom statens ägarandel i Oltchim kommer att säljas som en enhet kommer dock köparen att kontrollera bolaget. Köparen kommer därför att vara villig att betala en premium för en kontrollerande aktiepost, vilket är vanligt vid liknande transaktioner.

| (156) | Kommissionen noterar för det andra att PCC under 2007 var villigt att betala 7,5 miljoner euro för en faktisk ägarandel på 12 % i Oltchim och under 2011 2,6 miljoner euro för ytterligare 3,6 % i bolaget. Detta indikerar å ena sidan att en privat investerare ansåg att Oltchims värde hade ökat från 2007 till 2011 (eftersom denne var villig att betala ett högre pris per aktie) och, å andra sidan, att det totala aktiekapitalet (baserat på 2011 års transaktion) borde värderas till 73 miljoner euro, vilket är betydligt högre än likvidationsvärdet. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen noterar för det andra att PCC under 2007 var villigt att betala 7,5 miljoner euro för en faktisk ägarandel på 12 % i Oltchim och under 2011 2,6 miljoner euro för ytterligare 3,6 % i bolaget. Detta indikerar å ena sidan att en privat investerare ansåg att Oltchims värde hade ökat från 2007 till 2011 (eftersom denne var villig att betala ett högre pris per aktie) och, å andra sidan, att det totala aktiekapitalet (baserat på 2011 års transaktion) borde värderas till 73 miljoner euro, vilket är betydligt högre än likvidationsvärdet.

IX.4.   Slutsats om fördelskriteriet

| (157) | Mot bakgrund av ovanstående omständigheter, nämligen att i) företaget inte fick någon otillbörlig fördel av det sätt på vilket de statliga myndigheterna agerade för att få tillbaka den statliga fordran som är föremål för den anmälda åtgärden och ii) att skuldkonverteringen i sig inte ger företaget någon otillbörlig fördel. Kommissionen drar slutsatsen att fördelskriteriet inte har uppfyllts genom förevarande anmälda åtgärd (som är en kombination av de tidigare åtgärderna 1 och 3). Mot bakgrund av detta föreligger inget behov att analysera det andra kumulativa kriteriet i begreppet statligt stöd som härrör från artikel 107.1 i EUF-fördraget, för att bedöma förevarande anmälda åtgärd. |
| --- | --- |

(157)

Mot bakgrund av ovanstående omständigheter, nämligen att i) företaget inte fick någon otillbörlig fördel av det sätt på vilket de statliga myndigheterna agerade för att få tillbaka den statliga fordran som är föremål för den anmälda åtgärden och ii) att skuldkonverteringen i sig inte ger företaget någon otillbörlig fördel. Kommissionen drar slutsatsen att fördelskriteriet inte har uppfyllts genom förevarande anmälda åtgärd (som är en kombination av de tidigare åtgärderna 1 och 3). Mot bakgrund av detta föreligger inget behov att analysera det andra kumulativa kriteriet i begreppet statligt stöd som härrör från artikel 107.1 i EUF-fördraget, för att bedöma förevarande anmälda åtgärd.

X.   SLUTSATS

| (158) | Det formella granskningsförfarande som inletts enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget TFEU med avseende på åtgärd 2 (den statliga garantin) ska avslutas. Motiveringen är att granskningsförfarandet sedan anmälan om denna åtgärd återkallats saknar grund. |
| --- | --- |

(158)

Det formella granskningsförfarande som inletts enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget TFEU med avseende på åtgärd 2 (den statliga garantin) ska avslutas. Motiveringen är att granskningsförfarandet sedan anmälan om denna åtgärd återkallats saknar grund.

| (159) | Förevarande anmälda åtgärd (kombinationen av de tidigare åtgärderna 1 och 3) omfattar inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(159)

Förevarande anmälda åtgärd (kombinationen av de tidigare åtgärderna 1 och 3) omfattar inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (160) | Denna slutsats baseras på Rumäniens bestämda avsikt att avyttra hela sin ägarandel i Oltchim, såsom den uttryckts av premiärminister Emil Boc i skrivelsen av den 21 oktober 2011 och senare bekräftats av premiärminister Ungureanu i skrivelsen av den 16 februari 2012. |
| --- | --- |

(160)

Denna slutsats baseras på Rumäniens bestämda avsikt att avyttra hela sin ägarandel i Oltchim, såsom den uttryckts av premiärminister Emil Boc i skrivelsen av den 21 oktober 2011 och senare bekräftats av premiärminister Ungureanu i skrivelsen av den 16 februari 2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Kommissionen har beslutat att avsluta det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende den anmälda statliga garantin (åtgärd 2) till förmån för Oltchim, med beaktande av att Rumänien har återkallat sin anmälan och inte kommer att driva åtgärden vidare.

Artikel 2

Åtgärd 1, anmäld av Rumänien den 17 juli 2009 och ändrad den 22 juni, 9 september och 21 oktober 2011 samt den 16 februari 2012, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 3

Åtgärd 3 genomförd av Rumänien 2007 utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 7 mars 2012.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i EUF-fördraget. Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget. Genom EUF-fördraget har också införts vissa ändringar i terminologin, t.ex. har ”gemenskapen” ersatts med ”unionen” och den ”gemensamma marknaden” med den ”inre marknaden”. I denna förordning används EUF-fördragets terminologi.

1

(2)  Kommissionens beslut C(2009) 6867 slutlig av den 15 december 2009 (EUT C 321, 29.12.2009, s. 21).

2

(3)  ECB:s valutakurs den 17 juli 2009: 1 EUR = 4,2 RON. I detta beslut omräknas samtliga belopp i rumänska lei (RON) till euro (EUR) enligt denna valutakurs. Om belopp endast fanns tillgängliga/erhölls i euro används dock endast beloppet i euro.

3

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  Den rumänska privatiseringsmyndigheten. Se fotnot 10 nedan.

5

(6)  Oltchims egna siffror.

6

(7)  Företagsprofil tillgänglig via Bukarests fondbörs, se http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=OLT:RO.

7

(8)  Information tillgänglig på Oltchims webbplats: www.oltchim.ro.

8

(9)  Med beaktande av att den dåvarande rumänska valutan, ROL, var föremål för hyperinflation.

9

(10)  Så småningom överläts skulden vid denna tidpunkt till den rumänska myndigheten AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare – myndigheten för indrivning av banktillgångar) som i maj 2004 slogs ihop med privatiseringsmyndigheten APAPS (myndigheten för privatisering och förvaltning av statligt ägande) och bytte namn till AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului – myndigheten för indrivning av statliga tillgångar). För enkelhets skull kommer AVAS och AVAB i detta beslut att kallas AVAS.

10

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului

(11)  Regeringens undantagsförordning nr 45/2006.

11

(12)  Som förklaras i punkt 32 ovan fördes 95 miljoner US-dollar från upphävandet av skuldkonverteringen in i Oltchims räkenskaper först under 2007.

12

(13)  Rumänska lei (RON) ersatte den tidigare rumänska lei (ROL) den 1 juli 2005. 1 RON motsvarar 10 000 ROL.

13

(14)  London Interbank Offered Rate.

14

(15)  I maj 2011 köpte PCC en ytterligare andel om 3,6 % för 2,6 miljoner euro på börsen. I juni 2011 ingick PCC SE en allians med den brittiska investeringsfonden Carlson Ventures Ltd som också hade förvärvat Oltchim-aktier på börsen. PCC och Carlson Ventures äger nu tillsammans 32 % av Oltchim.

15

(16)  Ffärshemlighet.

16

(17)  Siffrorna i delårsbokslutet av den 30 juni 2011 angavs i euro.

17

(18)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 2)

18

(19)  Enligt regeringsbeslut 780/2006 om genomförande av rådets direktiv 2003/87 ska verksamhetsutövare senast den 30 april lämna in CO2-certifikaten för föregående år. Underlåtenhet att lämna in certifikaten i tid straffas med böter.

19

2

(20)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1

20

(21)  Rådets beslut 2011/288/EU (EUT L 132, 19.5.2011, s. 15).

21

(22)  Se http://www.imf.org/external/pubs/cat/longres.aspx?sk=24767.0 .

22

(23)  Tillgänglig på http://www.imf.org/external/np/loi/2011/rou/060911.pdf.

23

(24)  EUT L 157, 21.6.2005, s. 268.

24

(25)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

25

(26)  EUT L 157, 21.6.2005, s. 268.

26

(27)  Se t.ex. kommissionens beslut av den 24 april 2007 i ärende E 12/2005 Obegränsad garanti till Poczta Polska, EUT C 284, 27.11.2007, s. 2, kommissionens beslut av den 18 juli 2007 i ärende C 27/2004 Agrobanka, EUT L 67, 11.3.2008, s. 3, kommissionens beslut av den 28 januari 2004 i ärende CZ 14/2003 Česka Spoŕitelna, a.s., EUT C 195, 31.7.2004, s. 2, samt kommissionens beslut av den 3 mars 2004 i ärende CZ 58/2003 Evrobanka, a.s., EUT C 115, 30.4.2004, s. 40.

27

(28)  Se mål C-342/96 Spanien mot kommissionen (Tubacex) [1999] ECR I-2459, punkt 46, mål T-152/99 HAMSA mot kommissionen [2002] ECR II-3049, punkt 167.

28

Spanien mot kommissionen (Tubacex)

HAMSA mot kommissionen

(29)  Det fanns framför allt en affärsplan för perioden 2006–2010 framtagen av Oltchims ledning, ett oberoende rådgivande yttrande från Raiffeisen, daterat maj 2007 samt en teknisk konsultrapport från Techno Orbichem, daterad maj 2007.

29

(30)  T.ex. den affärsplan som anmäldes till kommissionen den 17 juli 2009 samt en studie utförd av Roland Berger den 13 april 2011, inlämnad av de rumänska myndigheterna till kommissionen den 14 april 2011.

30

(31)  Det särskilda frivilliga likvidationsförfarandet beräknades pågå under cirka 18 månader.

31

(32)  Återvinningsgraden på [10]–[20] % är lägre än tidigare beräknade [15]–[25] %, beroende på att hänsyn också togs till den extra ränta som AVAS debiterat, som är en fordran utan säkerhet.

32

(33)  Diskonterad fram till den 30 juni 2011 med en diskonteringsränta på 10,7 %, WACC (vägd genomsnittlig kapitalkostnad) fastställd av konsultföretaget Roland Berger i en undersökning daterad den 13 april 2011, ingiven av de rumänska myndigheterna till kommissionen den 14 april 2011.

33

(34)  Se fotnot 32.

34

(35)  Rumänien presenterade visserligen en affärsplan i sin ursprungliga anmälan men de finansiella prognoserna i den byggde på omfattande investeringar på 424 miljoner euro. Eftersom staten avstått från planer på ytterligare investeringar kan dessa prognoser i den rådande situationen inte anses tillförlitliga.

35

(36)  Den procentuella andelen handlade aktier under denna period varierade mellan 0,01 % och 13,45 % av det totala antalet aktier per månad.

36

(37)  Under perioden februari 2011–februari 2012, nådde toppnoteringen under de 52 veckorna till och med så högt som 2,21 lei per aktie.

37

(38)  Det vägda genomsnittet har beräknats på handlad volym aktier.

38

(39)  Vid beräkningen av nettoskulden utelämnades posterna minoritetsintresse och preferensaktier som var noll och de likvida medlen, som var av obetydligt värde.

39

(40)  Vid analysen tog rapporten inte hänsyn till en möjlig medverkan av privata aktieägare i kapitalökningen, eftersom dess påverkan på värdet av den rumänska statens ägarandel anses vara neutral.

40

(41)  Diskonterat med en diskonteringsfaktor på 10,7 till den 30 juni 2011 på liknande sätt som likvidationsvärdet.

41

---

| 1.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 148/52

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 januari 2013

om det statliga stöd SA.24123 (2012/C) (f.d. 2011/NN) som Nederländerna har genomfört Påstådd försäljning av mark under marknadspris av Leidschendam-Voorburgs kommun

[delgivet med nr C(2013) 87]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2013/247/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 10 september 2007 ingav Stichting Behoud Damplein Leidschendam (nedan kallad Stichting), en stiftelse som bildades 2006 för att tillvarata intressena hos invånarna i närheten av Damplein i Leidschendam-Voorburg (Nederländerna), ett klagomål till kommissionen om påstått statligt stöd inom ramen för ett fastighetsprojekt som Leidschendam-Voorburgs kommun tagit initiativ till i samarbete med ett antal privata aktörer. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 10 september 2007 ingav Stichting Behoud Damplein Leidschendam (nedan kallad Stichting), en stiftelse som bildades 2006 för att tillvarata intressena hos invånarna i närheten av Damplein i Leidschendam-Voorburg (Nederländerna), ett klagomål till kommissionen om påstått statligt stöd inom ramen för ett fastighetsprojekt som Leidschendam-Voorburgs kommun tagit initiativ till i samarbete med ett antal privata aktörer.

| (2) | Genom en skrivelse av den 12 oktober 2007 vidarebefordrade kommissionen klagomålet till de nederländska myndigheterna för övervägande, tillsammans med en uppmaning att besvara ett antal frågor. De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 7 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar av de nederländska myndigheterna genom skrivelser av den 25 april 2008, den 12 september 2008, den 14 augusti 2009, den 12 februari 2010 och den 2 augusti 2011. De nederländska myndigheterna besvarade dessa förfrågningar genom skrivelser av den 30 maj 2008, den 7 november 2008, den 30 oktober 2009, den 12 april 2010, den 29 september 2011 respektive den 3 oktober 2011. Den 12 mars 2010 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och de nederländska myndigheterna, vilket ledde till att ytterligare upplysningar lämnades till kommissionen genom en skrivelse av den 30 augusti 2010. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 12 oktober 2007 vidarebefordrade kommissionen klagomålet till de nederländska myndigheterna för övervägande, tillsammans med en uppmaning att besvara ett antal frågor. De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 7 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar av de nederländska myndigheterna genom skrivelser av den 25 april 2008, den 12 september 2008, den 14 augusti 2009, den 12 februari 2010 och den 2 augusti 2011. De nederländska myndigheterna besvarade dessa förfrågningar genom skrivelser av den 30 maj 2008, den 7 november 2008, den 30 oktober 2009, den 12 april 2010, den 29 september 2011 respektive den 3 oktober 2011. Den 12 mars 2010 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och de nederländska myndigheterna, vilket ledde till att ytterligare upplysningar lämnades till kommissionen genom en skrivelse av den 30 augusti 2010.

| (3) | Genom en skrivelse av den 26 januari 2012 underrättade kommissionen Nederländerna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2) (nedan kallat EUF-fördraget) avseende en specifik åtgärd som vidtagits i samband med fastighetsprojektet. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Genom detta beslut uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med sina synpunkter på dess preliminära bedömning av åtgärden. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 26 januari 2012 underrättade kommissionen Nederländerna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2) (nedan kallat EUF-fördraget) avseende en specifik åtgärd som vidtagits i samband med fastighetsprojektet. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Genom detta beslut uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med sina synpunkter på dess preliminära bedömning av åtgärden.

| (4) | Genom en skrivelse av den 18 april 2012 lämnade de nederländska myndigheterna synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, efter att ha beviljats två förlängningar av tidsfristen för att lämna synpunkter och efter ett möte med kommissionens avdelningar den 12 mars 2012 i närvaro av stödmottagaren. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 18 april 2012 lämnade de nederländska myndigheterna synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, efter att ha beviljats två förlängningar av tidsfristen för att lämna synpunkter och efter ett möte med kommissionens avdelningar den 12 mars 2012 i närvaro av stödmottagaren.

| (5) | Genom en skrivelse av den 16 april 2012 lämnade Stichting synpunkter till kommissionen på beslutet om att inleda förfarandet. Den icke-konfidentiella versionen av dessa synpunkter vidarebefordrades till de nederländska myndigheterna genom en skrivelse av den 16 maj 2012. Genom en skrivelse av den 14 juni 2012 bemötte de nederländska myndigheterna Stichtings synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 16 april 2012 lämnade Stichting synpunkter till kommissionen på beslutet om att inleda förfarandet. Den icke-konfidentiella versionen av dessa synpunkter vidarebefordrades till de nederländska myndigheterna genom en skrivelse av den 16 maj 2012. Genom en skrivelse av den 14 juni 2012 bemötte de nederländska myndigheterna Stichtings synpunkter.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1   Stödmottagare och berörda parter

| (6) | Stödmottagare är partnerskapet Schouten-de Jong Bouwfonds (nedan kallat SJB). Partnerskapet bildades av Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (nedan kallat Schouten de Jong) och Bouwfonds Ontwikkeling BV (nedan kallat Bouwfonds) särskilt för det omtvistade fastighetsprojektet och är inte juridisk person enligt nederländsk lagstiftning. |
| --- | --- |

(6)

Stödmottagare är partnerskapet Schouten-de Jong Bouwfonds (nedan kallat SJB). Partnerskapet bildades av Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (nedan kallat Schouten de Jong) och Bouwfonds Ontwikkeling BV (nedan kallat Bouwfonds) särskilt för det omtvistade fastighetsprojektet och är inte juridisk person enligt nederländsk lagstiftning.

| (7) | Schouten de Jong och Bouwfonds bör alltså som medlemmar i partnerskapet SJB också betraktas som stödmottagare (4). |
| --- | --- |

(7)

Schouten de Jong och Bouwfonds bör alltså som medlemmar i partnerskapet SJB också betraktas som stödmottagare (4).

| (8) | Schouten de Jong, som har sitt säte i Voorburg i Nederländerna, är verksamt inom utveckling av fastighetsprojekt i Nederländerna, främst i Leidschendamområdet. Dess omsättning uppgick till 60 miljoner euro 2011. |
| --- | --- |

(8)

Schouten de Jong, som har sitt säte i Voorburg i Nederländerna, är verksamt inom utveckling av fastighetsprojekt i Nederländerna, främst i Leidschendamområdet. Dess omsättning uppgick till 60 miljoner euro 2011.

| (9) | Bouwfonds, som har sitt säte i Delft i Nederländerna och är ett dotterbolag till Rabo Vastgoed, är Nederländernas största fastighetsutvecklare och en av de tre största aktörerna på den europeiska fastighetsmarknaden. Bouwfonds är verksamt framför allt i Nederländerna, Tyskland och Frankrike. Det hade en omsättning på 1,6 miljarder euro 2011. |
| --- | --- |

(9)

Bouwfonds, som har sitt säte i Delft i Nederländerna och är ett dotterbolag till Rabo Vastgoed, är Nederländernas största fastighetsutvecklare och en av de tre största aktörerna på den europeiska fastighetsmarknaden. Bouwfonds är verksamt framför allt i Nederländerna, Tyskland och Frankrike. Det hade en omsättning på 1,6 miljarder euro 2011.

| (10) | Leidschendam-Voorburgs kommun (nedan kallad kommunen) ligger i provinsen Zuid-Holland, nära Haag, i Nederländerna. |
| --- | --- |

(10)

Leidschendam-Voorburgs kommun (nedan kallad kommunen) ligger i provinsen Zuid-Holland, nära Haag, i Nederländerna.

| (11) | Ett offentlig-privat partnerskap i form av ett vennootschap onder firma (nedan kallat det offentlig-privata partnerskapet) bildades av kommunen och SJB för att genomföra det omtvistade fastighetsprojektets markexploateringsfas. Varje part i det offentlig-privata partnerskapet skulle stå för 50 % av kostnaderna och riskerna i samband med projektets markexploateringsfas. Det offentlig-privata partnerskapet skulle fatta beslut enhälligt. Enligt de uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna är Schouten de Jong och Bouwfonds solidariskt ansvariga (hoofdelijk aansprakelijk) för SJB:s fullgörande av sina åtaganden enligt avtalet om det offentlig-privata partnerskapet (5). |
| --- | --- |

(11)

Ett offentlig-privat partnerskap i form av ett vennootschap onder firma (nedan kallat det offentlig-privata partnerskapet) bildades av kommunen och SJB för att genomföra det omtvistade fastighetsprojektets markexploateringsfas. Varje part i det offentlig-privata partnerskapet skulle stå för 50 % av kostnaderna och riskerna i samband med projektets markexploateringsfas. Det offentlig-privata partnerskapet skulle fatta beslut enhälligt. Enligt de uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna är Schouten de Jong och Bouwfonds solidariskt ansvariga (hoofdelijk aansprakelijk) för SJB:s fullgörande av sina åtaganden enligt avtalet om det offentlig-privata partnerskapet (5).

2.2   Fastighetsprojektet

| (12) | Den 6 april 2004 antog kommunfullmäktige en översiktsplan för markexploateringen i Damcentrum och en översiktsplan för Damcentrum som innefattade ett ramavtal med syftet att rusta upp Leidschendams stadskärna (nedan kallat Leidschendam Centrum-projektet) (6). Leidschendam Centrum-projektet gäller en yta på omkring 20,7 hektar och handlar om att riva omkring 280 främst subventionerade bostäder, renovera allmänna ytor och allmännyttiga tjänster (avlopp, gatubeläggning, belysning osv.) och bygga omkring 600 nya bostäder – både subventionerade bostäder och bostäder för den fria marknaden – samt omkring 3 000 kvadratmeter kommersiella ytor (butiker) och ett underjordiskt parkeringshus i två plan samt flytta och återuppföra en skola. Leidschendam Centrum-projektet delades in i olika delprojekt, varav ett är det fastighetsprojekt som gäller Damplein (nedan kallat Dampleinprojektet). |
| --- | --- |

(12)

Den 6 april 2004 antog kommunfullmäktige en översiktsplan för markexploateringen i Damcentrum och en översiktsplan för Damcentrum som innefattade ett ramavtal med syftet att rusta upp Leidschendams stadskärna (nedan kallat Leidschendam Centrum-projektet) (6). Leidschendam Centrum-projektet gäller en yta på omkring 20,7 hektar och handlar om att riva omkring 280 främst subventionerade bostäder, renovera allmänna ytor och allmännyttiga tjänster (avlopp, gatubeläggning, belysning osv.) och bygga omkring 600 nya bostäder – både subventionerade bostäder och bostäder för den fria marknaden – samt omkring 3 000 kvadratmeter kommersiella ytor (butiker) och ett underjordiskt parkeringshus i två plan samt flytta och återuppföra en skola. Leidschendam Centrum-projektet delades in i olika delprojekt, varav ett är det fastighetsprojekt som gäller Damplein (nedan kallat Dampleinprojektet).

2.2.1   Byggfasen

| (13) | På grundval av Leidschendam Centrum-projektet ingick kommunen ett samarbetsavtal med ett antal privata projektutvecklare, bland annat SJB, den 9 september 2004 (nedan kallat 2004 års samarbetsavtal). Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle de privata projektutvecklarna, för var och en av de specifika delar av Leidschendam Centrum-projektet som de tilldelats, bygga och sälja de planerade fastigheterna på egen risk och bekostnad. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av Leidschendam Centrum-projektet ingick kommunen ett samarbetsavtal med ett antal privata projektutvecklare, bland annat SJB, den 9 september 2004 (nedan kallat 2004 års samarbetsavtal). Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle de privata projektutvecklarna, för var och en av de specifika delar av Leidschendam Centrum-projektet som de tilldelats, bygga och sälja de planerade fastigheterna på egen risk och bekostnad.

| (14) | Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle byggnadsarbetet inledas så snart marken förberetts för bebyggelse (se skäl (22)) och de nödvändiga byggloven erhållits. När det gäller uppförandet av bostäderna för den fria marknaden hade de privata byggföretagen dock rätt att skjuta upp byggandet till dess att 70 % av dessa bostäder, eventuellt kombinerade med subventionerade bostäder, inom den beröra projektdelen hade förhandssålts (artikel 7.5 i 2004 års samarbetsavtal, nedan kallad 70 %-klausulen). Denna 70 %-klausul förekommer ofta i entreprenadkontrakt i Nederländerna och syftar till att begränsa riskerna för projektutvecklare för att fastigheter som byggts inte blir sålda. Avtalet gav dock ingen möjlighet att skjuta upp byggandet av de kommersiella lokalerna och det underjordiska parkeringshuset. |
| --- | --- |

(14)

Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle byggnadsarbetet inledas så snart marken förberetts för bebyggelse (se skäl (22)) och de nödvändiga byggloven erhållits. När det gäller uppförandet av bostäderna för den fria marknaden hade de privata byggföretagen dock rätt att skjuta upp byggandet till dess att 70 % av dessa bostäder, eventuellt kombinerade med subventionerade bostäder, inom den beröra projektdelen hade förhandssålts (artikel 7.5 i 2004 års samarbetsavtal, nedan kallad 70 %-klausulen). Denna 70 %-klausul förekommer ofta i entreprenadkontrakt i Nederländerna och syftar till att begränsa riskerna för projektutvecklare för att fastigheter som byggts inte blir sålda. Avtalet gav dock ingen möjlighet att skjuta upp byggandet av de kommersiella lokalerna och det underjordiska parkeringshuset.

| (15) | Enligt både 2004 års samarbetsavtal och ett annat projektavtal som ingicks den 22 november 2004 (nedan kallat SJB:s projektavtal) skulle SJB bygga sammanlagt 242 bostäder, varav 74 enligt den ursprungliga planen skulle byggas på Damplein (7). SJB skulle dessutom bygga omkring 2 400 kvadratmeter kommersiella ytor på Damplein samt det underjordiska parkeringshuset, som utöver en privat del (med 75 parkeringsplatser) även innehöll en allmän del (med 225 parkeringsplatser). Både de kommersiella lokalerna och bostäderna skulle byggas ovanpå det underjordiska parkeringshuset. |
| --- | --- |

(15)

Enligt både 2004 års samarbetsavtal och ett annat projektavtal som ingicks den 22 november 2004 (nedan kallat SJB:s projektavtal) skulle SJB bygga sammanlagt 242 bostäder, varav 74 enligt den ursprungliga planen skulle byggas på Damplein (7). SJB skulle dessutom bygga omkring 2 400 kvadratmeter kommersiella ytor på Damplein samt det underjordiska parkeringshuset, som utöver en privat del (med 75 parkeringsplatser) även innehöll en allmän del (med 225 parkeringsplatser). Både de kommersiella lokalerna och bostäderna skulle byggas ovanpå det underjordiska parkeringshuset.

| (16) | Kommunen var inte inblandad i projektets byggfas, vilket också uttryckligen påpekas av de nederländska myndigheterna i de uppgifter de lämnat, och tog inga risker i anslutning till försäljningen av bostäderna och de kommersiella lokalerna. Den eventuella vinsten från försäljningen skulle gå direkt till de privata byggföretagen. Projektets byggfas bör skiljas från markexploateringsfasen, där kommunen var inblandad genom det offentlig-privata partnerskapet med SJB och stod för 50 % av riskerna (se skäl (18)). |
| --- | --- |

(16)

Kommunen var inte inblandad i projektets byggfas, vilket också uttryckligen påpekas av de nederländska myndigheterna i de uppgifter de lämnat, och tog inga risker i anslutning till försäljningen av bostäderna och de kommersiella lokalerna. Den eventuella vinsten från försäljningen skulle gå direkt till de privata byggföretagen. Projektets byggfas bör skiljas från markexploateringsfasen, där kommunen var inblandad genom det offentlig-privata partnerskapet med SJB och stod för 50 % av riskerna (se skäl (18)).

2.2.2   Markexploateringsfasen

| (17) | Innan byggnadsarbetet inom varje del av fastighetsprojektet kunde påbörjas måste marken förvärvas, den allmänna infrastrukturen göras om och marken förberedas för bebyggelse. Eftersom denna markexploateringsfas väntades medföra höga kostnader (som vid den aktuella tidpunkten uppskattades till omkring 30 miljoner euro) och betydande risker, beslutade kommunen att bilda ett offentlig-privat partnerskap med SJB för att genomföra detta arbete (8). Kommunen och SJB ingick därför ett markexploateringsavtal/avtal om offentlig-privat partnerskap den 22 november 2004 (nedan kallat GREX-avtalet). |
| --- | --- |

(17)

Innan byggnadsarbetet inom varje del av fastighetsprojektet kunde påbörjas måste marken förvärvas, den allmänna infrastrukturen göras om och marken förberedas för bebyggelse. Eftersom denna markexploateringsfas väntades medföra höga kostnader (som vid den aktuella tidpunkten uppskattades till omkring 30 miljoner euro) och betydande risker, beslutade kommunen att bilda ett offentlig-privat partnerskap med SJB för att genomföra detta arbete (8). Kommunen och SJB ingick därför ett markexploateringsavtal/avtal om offentlig-privat partnerskap den 22 november 2004 (nedan kallat GREX-avtalet).

| (18) | Som motprestation för sin medverkan i projektets markexploateringsfas skulle SJB erhålla en del av det offentlig-privata partnerskapets intäkter och få utvecklingsrätten till tomter som tidigare tilldelats kommunen (9). Enligt GREX-avtalet skulle både kommunen och SJB ge ett direkt ekonomiskt bidrag till det offentlig-privata partnerskapet för genomförandet av markexploateringsarbetet (10). I GREX-avtalet anges vidare att kommunen och SJB vardera skulle stå för 50 % av kostnaderna och riskerna i samband med markexploateringsfasen (artikel 4.1 i GREX-avtalet) och att de slutliga intäkterna/förlusterna för markexploateringen skulle delas upp i enlighet med reglerna i 2004 års samarbetsavtal (artikel 14.3). När markexploateringsfasen avslutats skulle ett negativt eller positivt resultat på upp till 1 miljon euro delas lika mellan kommunen och SJB, medan den del av ett positivt resultat som överstiger 1 miljon euro skulle delas mellan kommunen, SJB och de övriga privata parter som medverkar i fastighetsprojektets byggfas (artikel 10.9 i 2004 års samarbetsavtal). |
| --- | --- |

(18)

Som motprestation för sin medverkan i projektets markexploateringsfas skulle SJB erhålla en del av det offentlig-privata partnerskapets intäkter och få utvecklingsrätten till tomter som tidigare tilldelats kommunen (9). Enligt GREX-avtalet skulle både kommunen och SJB ge ett direkt ekonomiskt bidrag till det offentlig-privata partnerskapet för genomförandet av markexploateringsarbetet (10). I GREX-avtalet anges vidare att kommunen och SJB vardera skulle stå för 50 % av kostnaderna och riskerna i samband med markexploateringsfasen (artikel 4.1 i GREX-avtalet) och att de slutliga intäkterna/förlusterna för markexploateringen skulle delas upp i enlighet med reglerna i 2004 års samarbetsavtal (artikel 14.3). När markexploateringsfasen avslutats skulle ett negativt eller positivt resultat på upp till 1 miljon euro delas lika mellan kommunen och SJB, medan den del av ett positivt resultat som överstiger 1 miljon euro skulle delas mellan kommunen, SJB och de övriga privata parter som medverkar i fastighetsprojektets byggfas (artikel 10.9 i 2004 års samarbetsavtal).

| (19) | Förutom förberedandet av marken för bebyggelse innefattade markexploateringsfasen även uppförande, tillfälligt utnyttjande och återförsäljning av den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset samt uppförandet av skolan (artikel 4 i GREX-avtalet). Det offentlig-privata partnerskapet enades därför med SJB om att SJB skulle bygga det underjordiska allmänna parkeringshuset, som ansågs vara nära kopplat till den privata delen av parkeringshuset (artikel 9 i GREX-avtalet), och för detta få högst omkring 4,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) från det offentlig-privata partnerskapet (artikel 6 i SJB:s projektavtal). Uppförandet av den privata delen av parkeringshuset skulle SJB självt finansiera. Det offentlig-privata partnerskapet hade för avsikt att sälja hela parkeringshuset till en tredje part, och intäkterna från den försäljningen skulle gå till det offentlig-privata partnerskapet som skulle dela dem mellan kommunen och SJB. |
| --- | --- |

(19)

Förutom förberedandet av marken för bebyggelse innefattade markexploateringsfasen även uppförande, tillfälligt utnyttjande och återförsäljning av den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset samt uppförandet av skolan (artikel 4 i GREX-avtalet). Det offentlig-privata partnerskapet enades därför med SJB om att SJB skulle bygga det underjordiska allmänna parkeringshuset, som ansågs vara nära kopplat till den privata delen av parkeringshuset (artikel 9 i GREX-avtalet), och för detta få högst omkring 4,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) från det offentlig-privata partnerskapet (artikel 6 i SJB:s projektavtal). Uppförandet av den privata delen av parkeringshuset skulle SJB självt finansiera. Det offentlig-privata partnerskapet hade för avsikt att sälja hela parkeringshuset till en tredje part, och intäkterna från den försäljningen skulle gå till det offentlig-privata partnerskapet som skulle dela dem mellan kommunen och SJB.

| (20) | Slutligen skulle det offentlig-privata partnerskapet också bidra med 50 % av kostnaderna för uppförandet av en skola i ett annat planområde inom Leidschendam Centrum-projektet. Återstående 50 % skulle finansieras direkt av kommunen (artikel 8 i GREX-avtalet). |
| --- | --- |

(20)

Slutligen skulle det offentlig-privata partnerskapet också bidra med 50 % av kostnaderna för uppförandet av en skola i ett annat planområde inom Leidschendam Centrum-projektet. Återstående 50 % skulle finansieras direkt av kommunen (artikel 8 i GREX-avtalet).

| (21) | Såsom framgår av skälen (17)–(20) utgjordes kostnaderna för projektets markexploateringsfas huvudsakligen av kostnaderna för förvärvet av marken om den inte redan ägdes av kommunen, kostnaderna för att förbereda marken för bebyggelse, kostnaderna för den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset och 50 % av byggkostnaderna för skolan. |
| --- | --- |

(21)

Såsom framgår av skälen (17)–(20) utgjordes kostnaderna för projektets markexploateringsfas huvudsakligen av kostnaderna för förvärvet av marken om den inte redan ägdes av kommunen, kostnaderna för att förbereda marken för bebyggelse, kostnaderna för den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset och 50 % av byggkostnaderna för skolan.

| (22) | Det offentlig-privata partnerskapet skulle få intäkter från markexploateringsfasen först och främst genom försäljningen av marken till privata projektutvecklare, bl.a. SJB, sedan det offentlig-privata partnerskapet förberett marken för bebyggelse. Varje projektutvecklare skulle köpa den del av marken som det tilldelats för att bygga bostäder och kommersiella lokaler. Priserna för marken angavs i artikel 10 i 2004 års samarbetsavtal och i bilaga 3a till det. I 2004 års samarbetsavtal angavs uttryckligen att dessa priser var minimipriser som skulle kunna höjas om större golvyta än den planerade byggdes. Priserna baserades på en rapport från en oberoende expertvärdering av den 11 mars 2003, där priserna ansågs vara marknadsmässiga. Betalningen av priset för marken skulle ske när det berörda privata byggföretaget erhöll nödvändiga bygglov och skulle äga rum senast vid tidpunkten för den rättsliga överlåtelsen av marken (artikel 10.5 i 2004 års samarbetsavtal). |
| --- | --- |

(22)

Det offentlig-privata partnerskapet skulle få intäkter från markexploateringsfasen först och främst genom försäljningen av marken till privata projektutvecklare, bl.a. SJB, sedan det offentlig-privata partnerskapet förberett marken för bebyggelse. Varje projektutvecklare skulle köpa den del av marken som det tilldelats för att bygga bostäder och kommersiella lokaler. Priserna för marken angavs i artikel 10 i 2004 års samarbetsavtal och i bilaga 3a till det. I 2004 års samarbetsavtal angavs uttryckligen att dessa priser var minimipriser som skulle kunna höjas om större golvyta än den planerade byggdes. Priserna baserades på en rapport från en oberoende expertvärdering av den 11 mars 2003, där priserna ansågs vara marknadsmässiga. Betalningen av priset för marken skulle ske när det berörda privata byggföretaget erhöll nödvändiga bygglov och skulle äga rum senast vid tidpunkten för den rättsliga överlåtelsen av marken (artikel 10.5 i 2004 års samarbetsavtal).

| (23) | Priset för den mark som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB för hela Leidschendam Centrum-projektet fastställdes till minst 18,5 miljoner euro (värde den 1 januari 2003). Värdet för den mark i Dampleinområdet som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB fastställdes till minst 7,2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker. |
| --- | --- |

(23)

Priset för den mark som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB för hela Leidschendam Centrum-projektet fastställdes till minst 18,5 miljoner euro (värde den 1 januari 2003). Värdet för den mark i Dampleinområdet som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB fastställdes till minst 7,2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker.

| (24) | För det andra skulle det offentlig-privata partnerskapet få in ytterligare intäkter genom att ta ut en markexploateringsavgift och en kvalitetsavgift av varje privat byggföretag, i enlighet med artikel 10.3 i 2004 års samarbetsavtal (11). Dessa avgifter beräknades på grundval av antalet bostäder som skulle byggas av den privata projektutvecklaren och skulle kunna höjas eller sänkas beroende på hur många bostäder som faktiskt byggdes. Avgifterna skulle betalas senast den 1 juli 2004 i en enda betalning för samtliga bostäder som byggdes inom Leidschendam Centrum-projektet av det berörda privata byggföretaget. |
| --- | --- |

(24)

För det andra skulle det offentlig-privata partnerskapet få in ytterligare intäkter genom att ta ut en markexploateringsavgift och en kvalitetsavgift av varje privat byggföretag, i enlighet med artikel 10.3 i 2004 års samarbetsavtal (11). Dessa avgifter beräknades på grundval av antalet bostäder som skulle byggas av den privata projektutvecklaren och skulle kunna höjas eller sänkas beroende på hur många bostäder som faktiskt byggdes. Avgifterna skulle betalas senast den 1 juli 2004 i en enda betalning för samtliga bostäder som byggdes inom Leidschendam Centrum-projektet av det berörda privata byggföretaget.

| (25) | För SJB:s del fastställdes den sammanlagda markexploateringsavgiften till omkring 1,1 miljoner euro och kvalitetsavgiften till omkring 0,9 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker, för alla bostäder man planerade att bygga i Leidschendam Centrum. Den slutliga markexploateringsavgift och kvalitetsavgift som skulle betalas skulle vara beroende av antalet bostäder som faktiskt byggdes. |
| --- | --- |

(25)

För SJB:s del fastställdes den sammanlagda markexploateringsavgiften till omkring 1,1 miljoner euro och kvalitetsavgiften till omkring 0,9 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker, för alla bostäder man planerade att bygga i Leidschendam Centrum. Den slutliga markexploateringsavgift och kvalitetsavgift som skulle betalas skulle vara beroende av antalet bostäder som faktiskt byggdes.

2.3   Retroaktiv prissänkning och avgiftsbefrielse

| (26) | Enligt den tidsplan som fastställdes i mars 2004 skulle byggnadsarbetet på Damplein enligt den ursprungliga planen inledas i november 2005. Flera nationella domstolsförfaranden gjorde dock att de bygglov som SJB behövde för att påbörja byggandet försenades och slutligen erhölls först i november 2008. |
| --- | --- |

(26)

Enligt den tidsplan som fastställdes i mars 2004 skulle byggnadsarbetet på Damplein enligt den ursprungliga planen inledas i november 2005. Flera nationella domstolsförfaranden gjorde dock att de bygglov som SJB behövde för att påbörja byggandet försenades och slutligen erhölls först i november 2008.

| (27) | SJB påbörjade förhandsförsäljningen av bostäder i februari 2007 men hade svårt att få dem sålda och lyckades till slut förhandssälja bara 20 av de planerade 67 bostäderna. På grund av förseningarna med att få de bygglov som krävdes hävdes avtalen om förhandsförsäljning i september 2008, så när SJB slutligen fick tillstånd att påbörja byggnadsarbetet i november samma år hade ingen av de bostäder som SJB skulle bygga på Damplein förhandssålts. Under tiden hade finanskrisen brutit ut och påverkade i synnerhet den nederländska fastighetsmarknaden. |
| --- | --- |

(27)

SJB påbörjade förhandsförsäljningen av bostäder i februari 2007 men hade svårt att få dem sålda och lyckades till slut förhandssälja bara 20 av de planerade 67 bostäderna. På grund av förseningarna med att få de bygglov som krävdes hävdes avtalen om förhandsförsäljning i september 2008, så när SJB slutligen fick tillstånd att påbörja byggnadsarbetet i november samma år hade ingen av de bostäder som SJB skulle bygga på Damplein förhandssålts. Under tiden hade finanskrisen brutit ut och påverkade i synnerhet den nederländska fastighetsmarknaden.

| (28) | SJB meddelade då kommunen att man inte skulle påbörja något av byggnadsarbetena, trots att man enligt 2004 års samarbetsavtal endast hade rätt att skjuta upp byggandet av bostäderna om mindre än 70 % av dem hade sålts. Såsom förklaras i skäl (14) omfattade 70 %-klausulen inte uppförandet av vare sig de kommersiella lokalerna eller det underjordiska parkeringshuset. |
| --- | --- |

(28)

SJB meddelade då kommunen att man inte skulle påbörja något av byggnadsarbetena, trots att man enligt 2004 års samarbetsavtal endast hade rätt att skjuta upp byggandet av bostäderna om mindre än 70 % av dem hade sålts. Såsom förklaras i skäl (14) omfattade 70 %-klausulen inte uppförandet av vare sig de kommersiella lokalerna eller det underjordiska parkeringshuset.

| (29) | Under hösten 2008 föreslog SJB för det offentlig-privata partnerskapet att man skulle betala 4 miljoner euro för marken på Damplein, i stället för de 7,2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) som man ursprungligen enats om, vilket skulle innebära att SJB skulle påbörja byggnadsarbetena i april 2009, oavsett om bostäderna hade förhandssålts. Som motprestation för denna prissänkning var SJB därför villigt att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal. SJB föreslog dessutom att man skulle kontakta en investerare som skulle förbinda sig att köpa de bostäder som inte sålts. Enligt de nederländska myndigheterna resulterade detta i ett lägre pris än vad som kunde förväntas vid en direkt försäljning till privatpersoner. |
| --- | --- |

(29)

Under hösten 2008 föreslog SJB för det offentlig-privata partnerskapet att man skulle betala 4 miljoner euro för marken på Damplein, i stället för de 7,2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) som man ursprungligen enats om, vilket skulle innebära att SJB skulle påbörja byggnadsarbetena i april 2009, oavsett om bostäderna hade förhandssålts. Som motprestation för denna prissänkning var SJB därför villigt att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal. SJB föreslog dessutom att man skulle kontakta en investerare som skulle förbinda sig att köpa de bostäder som inte sålts. Enligt de nederländska myndigheterna resulterade detta i ett lägre pris än vad som kunde förväntas vid en direkt försäljning till privatpersoner.

| (30) | Den 18 december 2008 fattade det offentlig-privata partnerskapet och SJB ett principbeslut om prissänkningen, men innan man ansökte om kommunfullmäktiges godkännande kontaktade kommunen en oberoende expert för att avgöra om det pris som beräknats av SJB var marknadsmässigt. I sin rapport av den 11 februari 2009 slog experten fast att 4 miljoner euro (värde den 1 januari 2010) på grundval av restvärdemetoden kunde betraktas som ett marknadsmässigt pris för marken på Damplein 2010, med tanke på att SJB förbundit sig att sälja de osålda bostäderna till en investerare och samtyckt till att sänka sin ursprungligen planerade vinst- och riskmarginal från 5 % till 2 %. I rapporten togs inte hänsyn till sänkningen av markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften. |
| --- | --- |

(30)

Den 18 december 2008 fattade det offentlig-privata partnerskapet och SJB ett principbeslut om prissänkningen, men innan man ansökte om kommunfullmäktiges godkännande kontaktade kommunen en oberoende expert för att avgöra om det pris som beräknats av SJB var marknadsmässigt. I sin rapport av den 11 februari 2009 slog experten fast att 4 miljoner euro (värde den 1 januari 2010) på grundval av restvärdemetoden kunde betraktas som ett marknadsmässigt pris för marken på Damplein 2010, med tanke på att SJB förbundit sig att sälja de osålda bostäderna till en investerare och samtyckt till att sänka sin ursprungligen planerade vinst- och riskmarginal från 5 % till 2 %. I rapporten togs inte hänsyn till sänkningen av markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften.

| (31) | På grundval av denna rapport och eftersom kommunen, enligt de nederländska myndigheterna, befarade ytterligare förseningar och ansåg att det låg i det allmänna intresset att byggfasen inleddes så snart som möjligt, beslutade kommunfullmäktige vid sitt sammanträde den 10 mars 2009 att det offentlig-privata partnerskapet skulle gå med på att sänka det pris och de avgifter som ursprungligen 2004 överenskommits med SJB för marken på Damplein. I ett förslag från kommunen av den 18 februari 2009, som lämnades till kommunfullmäktiges ledamöter, talas det om en sänkning av priset för marken och av markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften. I förslaget sägs vidare att denna sänkning skulle innebära att markexploateringsfasen, som enligt budgeten skulle ge ett nollresultat, blev ett förlustprojekt. I förslaget ombads kommunen också att avsätta nödvändiga reserver för 50 % av förlusterna. I förslaget nämns dessutom att finanskrisen innebar att SJB inte kunde få den nödvändiga finansieringen för utvecklingen av Damplein. |
| --- | --- |

(31)

På grundval av denna rapport och eftersom kommunen, enligt de nederländska myndigheterna, befarade ytterligare förseningar och ansåg att det låg i det allmänna intresset att byggfasen inleddes så snart som möjligt, beslutade kommunfullmäktige vid sitt sammanträde den 10 mars 2009 att det offentlig-privata partnerskapet skulle gå med på att sänka det pris och de avgifter som ursprungligen 2004 överenskommits med SJB för marken på Damplein. I ett förslag från kommunen av den 18 februari 2009, som lämnades till kommunfullmäktiges ledamöter, talas det om en sänkning av priset för marken och av markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften. I förslaget sägs vidare att denna sänkning skulle innebära att markexploateringsfasen, som enligt budgeten skulle ge ett nollresultat, blev ett förlustprojekt. I förslaget ombads kommunen också att avsätta nödvändiga reserver för 50 % av förlusterna. I förslaget nämns dessutom att finanskrisen innebar att SJB inte kunde få den nödvändiga finansieringen för utvecklingen av Damplein.

| (32) | Prissänkningen formaliserades i ett avtal som ingicks den 1 mars 2010 (nedan kallat tilläggsavtalet) mellan kommunen, det offentlig-privata partnerskapet och SJB. Genom detta avtal ändrades 2004 års samarbetsavtal, SJB:s projektavtal och kommunens projektavtal av den 22 november 2004. Enligt artikel 2.1.2 första stycket i tilläggsavtalet skulle, i motsats till vad som överenskommits i 2004 års samarbetsavtal, priset för den mark på Damplein som skulle säljas till SJB vara 4 miljoner euro. Enligt artikel 2.1.2 andra stycket i tilläggsavtalet skulle den tidigare överenskomna markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften inte längre betalas. Marken på Damplein nämns inte specifikt i det andra stycket (12). |
| --- | --- |

(32)

Prissänkningen formaliserades i ett avtal som ingicks den 1 mars 2010 (nedan kallat tilläggsavtalet) mellan kommunen, det offentlig-privata partnerskapet och SJB. Genom detta avtal ändrades 2004 års samarbetsavtal, SJB:s projektavtal och kommunens projektavtal av den 22 november 2004. Enligt artikel 2.1.2 första stycket i tilläggsavtalet skulle, i motsats till vad som överenskommits i 2004 års samarbetsavtal, priset för den mark på Damplein som skulle säljas till SJB vara 4 miljoner euro. Enligt artikel 2.1.2 andra stycket i tilläggsavtalet skulle den tidigare överenskomna markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften inte längre betalas. Marken på Damplein nämns inte specifikt i det andra stycket (12).

| (33) | I tilläggsavtalet anges också att SJB påbörjade byggnadsarbetet på Damplein den 7 juli 2009 och att arbetet skulle utföras utan avbrott. Arbetet skulle vara avslutat i december 2011. Vid sen leverans skulle SJB återbetala en del av det sänkta priset. Leveransen av marken skulle äga rum senast i mitten av mars 2010, och betalning skulle ske senast på leveransdagen. |
| --- | --- |

(33)

I tilläggsavtalet anges också att SJB påbörjade byggnadsarbetet på Damplein den 7 juli 2009 och att arbetet skulle utföras utan avbrott. Arbetet skulle vara avslutat i december 2011. Vid sen leverans skulle SJB återbetala en del av det sänkta priset. Leveransen av marken skulle äga rum senast i mitten av mars 2010, och betalning skulle ske senast på leveransdagen.

| (34) | Vidare ingick det offentlig-privata partnerskapet och SJB den 13 juli 2009 ett nytt avtal om det underjordiska allmänna parkeringshuset (13). Enligt detta avtal skulle SJB påbörja arbetet med att bygga det allmänna parkeringshuset under andra kvartalet 2009 och slutföra det inom en angiven tidsperiod. Det offentlig-privata partnerskapet skulle betala SJB 5,4 miljoner euro (värde den 1 april 2009) för uppförandet av det allmänna parkeringshuset (14); detta belopp skulle vara fast fram till leveransen och inte indexeras. |
| --- | --- |

(34)

Vidare ingick det offentlig-privata partnerskapet och SJB den 13 juli 2009 ett nytt avtal om det underjordiska allmänna parkeringshuset (13). Enligt detta avtal skulle SJB påbörja arbetet med att bygga det allmänna parkeringshuset under andra kvartalet 2009 och slutföra det inom en angiven tidsperiod. Det offentlig-privata partnerskapet skulle betala SJB 5,4 miljoner euro (värde den 1 april 2009) för uppförandet av det allmänna parkeringshuset (14); detta belopp skulle vara fast fram till leveransen och inte indexeras.

| (35) | Den 15 januari 2010 undertecknade SJB och Wooninvest Projecten BV, ett företag med anknytning till en av de projektutvecklare som undertecknat 2004 års samarbetsavtal, ett avtal om köp/uppförande (koop/aannemingsovereenkomst) som avsåg köp av 43 bostäder, som skulle hyras ut till privatpersoner av Wooninvest. Om SJB skulle hitta en privat köpare till en del av dessa bostäder före den 29 januari 2010 enades parterna om att de bostäderna inte skulle säljas till Wooninvest. I avtalet föreskrivs också en period mellan den 29 januari 2010 och tidpunkten för leverans av bostäderna till Wooninvest under vilken SJB kan återköpa de bostäder som sålts till Wooninvest på samma villkor som vid försäljningen till Wooninvest, plus kompensation för Wooninvests kostnader och en ränta på 6 % per år för perioden mellan Wooninvests betalning till SJB och den nya leveransen av bostäderna från Wooninvest till SJB (artikel 24). |
| --- | --- |

(35)

Den 15 januari 2010 undertecknade SJB och Wooninvest Projecten BV, ett företag med anknytning till en av de projektutvecklare som undertecknat 2004 års samarbetsavtal, ett avtal om köp/uppförande (koop/aannemingsovereenkomst) som avsåg köp av 43 bostäder, som skulle hyras ut till privatpersoner av Wooninvest. Om SJB skulle hitta en privat köpare till en del av dessa bostäder före den 29 januari 2010 enades parterna om att de bostäderna inte skulle säljas till Wooninvest. I avtalet föreskrivs också en period mellan den 29 januari 2010 och tidpunkten för leverans av bostäderna till Wooninvest under vilken SJB kan återköpa de bostäder som sålts till Wooninvest på samma villkor som vid försäljningen till Wooninvest, plus kompensation för Wooninvests kostnader och en ränta på 6 % per år för perioden mellan Wooninvests betalning till SJB och den nya leveransen av bostäderna från Wooninvest till SJB (artikel 24).

3.   BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (36) | Genom beslutet om att inleda förfarandet inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som avses i artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på den retroaktiva prissänkningen för marken och den befrielse från markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften som det offentlig-privata partnerskapet beviljat SJB (nedan kallade de omtvistade åtgärderna) med motiveringen att dessa åtgärder skulle kunna ha inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och att kommissionen ifrågasätter deras förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(36)

Genom beslutet om att inleda förfarandet inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som avses i artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på den retroaktiva prissänkningen för marken och den befrielse från markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften som det offentlig-privata partnerskapet beviljat SJB (nedan kallade de omtvistade åtgärderna) med motiveringen att dessa åtgärder skulle kunna ha inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och att kommissionen ifrågasätter deras förenlighet med den inre marknaden.

| (37) | Kommissionen såg det i synnerhet som osannolikt att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till motsvarande prissänkning och avgiftsbefrielse, såsom krävs enligt kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi. Genom att retroaktivt sänka priset för den mark som såldes till SJB beslutade det offentlig-privata partnerskapet, och därmed kommunen, att stå för den risk som är förknippad med en krympande bostadsmarknad. Detta agerande strider mot de nederländska myndigheternas egen försäkran om att de privata projektutvecklarna, däribland SJB, skulle stå för hela risken och kostnaden för projektets byggfas. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet, som säljare av marken, inte medverkade ekonomiskt i denna fas av projektet finns det ingen anledning att tro att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till en retroaktiv sänkning av ett överenskommet försäljningspris för en tomt därför att den planerade köparen hade svårt att sälja bostäder som man planerat att bygga på den tomten. Inte heller befrielsen från markexploaterings- och kvalitetsavgifterna tycks vara förenlig med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det är osannolikt att en privat investerare retroaktivt skulle bevilja befrielse från ett överenskommet bidrag till sina kostnader utan att kräva något i gengäld. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen såg det i synnerhet som osannolikt att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till motsvarande prissänkning och avgiftsbefrielse, såsom krävs enligt kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi. Genom att retroaktivt sänka priset för den mark som såldes till SJB beslutade det offentlig-privata partnerskapet, och därmed kommunen, att stå för den risk som är förknippad med en krympande bostadsmarknad. Detta agerande strider mot de nederländska myndigheternas egen försäkran om att de privata projektutvecklarna, däribland SJB, skulle stå för hela risken och kostnaden för projektets byggfas. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet, som säljare av marken, inte medverkade ekonomiskt i denna fas av projektet finns det ingen anledning att tro att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till en retroaktiv sänkning av ett överenskommet försäljningspris för en tomt därför att den planerade köparen hade svårt att sälja bostäder som man planerat att bygga på den tomten. Inte heller befrielsen från markexploaterings- och kvalitetsavgifterna tycks vara förenlig med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det är osannolikt att en privat investerare retroaktivt skulle bevilja befrielse från ett överenskommet bidrag till sina kostnader utan att kräva något i gengäld.

| (38) | Slutligen ställde sig kommissionen tvivlande till att de omtvistade åtgärderna kunde omfattas av något av de undantag som anges i artikel 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(38)

Slutligen ställde sig kommissionen tvivlande till att de omtvistade åtgärderna kunde omfattas av något av de undantag som anges i artikel 107 i EUF-fördraget.

4.   KOMMENTARER FRÅN NEDERLÄNDERNA

| (39) | Genom en skrivelse av den 18 april 2012 lämnade de nederländska myndigheterna sina kommentarer till kommissionens beslut om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(39)

Genom en skrivelse av den 18 april 2012 lämnade de nederländska myndigheterna sina kommentarer till kommissionens beslut om att inleda förfarandet.

4.1   Kommentarer gällande sakförhållandena

| (40) | De nederländska myndigheterna angav att kommunen, i motsats till vad som antyds av formuleringen i artikel 2.1.2 i tilläggsavtalet, inte hade beviljat befrielse från hela den markexploateringsavgift och den kvalitetsavgift som ursprungligen överenskommits i 2004 års samarbetsavtal, utan bara från de avgifter som SJB skulle betala för de bostäder som skulle byggas på Damplein. Dessa avgifter uppgick enligt de nederländska myndigheterna till sammanlagt 551 544 euro (värde den 1 januari 2003, vilket skulle motsvara totalt 719 400 euro den 1 januari 2010). För att styrka sin ståndpunkt hänvisade de nederländska myndigheterna till ett förslag om prissänkningen som kommunen lämnat till kommunfullmäktige den 18 februari 2009 och till ett byggnadsprogram som bifogades 2004 års samarbetsavtal, där en markexploaterings- och kvalitetsavgift på 551 554 euro fastställs för Damplein. |
| --- | --- |

(40)

De nederländska myndigheterna angav att kommunen, i motsats till vad som antyds av formuleringen i artikel 2.1.2 i tilläggsavtalet, inte hade beviljat befrielse från hela den markexploateringsavgift och den kvalitetsavgift som ursprungligen överenskommits i 2004 års samarbetsavtal, utan bara från de avgifter som SJB skulle betala för de bostäder som skulle byggas på Damplein. Dessa avgifter uppgick enligt de nederländska myndigheterna till sammanlagt 551 544 euro (värde den 1 januari 2003, vilket skulle motsvara totalt 719 400 euro den 1 januari 2010). För att styrka sin ståndpunkt hänvisade de nederländska myndigheterna till ett förslag om prissänkningen som kommunen lämnat till kommunfullmäktige den 18 februari 2009 och till ett byggnadsprogram som bifogades 2004 års samarbetsavtal, där en markexploaterings- och kvalitetsavgift på 551 554 euro fastställs för Damplein.

| (41) | De nederländska myndigheterna informerade dessutom kommissionen om att prissänkningar för SJB diskuterats inom det offentlig-privata partnerskapet redan 2006 och 2008. År 2006 beslutade det offentlig-privata partnerskapet uppenbarligen att sänka priset på marken för de kommersiella lokalerna eftersom det inte skulle vara möjligt att bygga en så stor kommersiell yta som ursprungligen planerats, och 2008 ska det offentlig-privata partnerskapet ha beslutat att kompensera SJB för det försenade utfärdandet av bygglovet. Dessa sänkningar skulle beviljas på villkoret att SJB skulle erhålla ett giltigt bygglov senast den 1 oktober 2008. Eftersom så inte skedde beslutade parterna att omförhandla sänkningen på nytt. Enligt de nederländska myndigheterna bör prissänkningen för marken på Damplein och de avgifter för vilka befrielse beviljats beräknas enligt tabell 1 nedan.

  Tabell 1


  De nederländska myndigheternas förslag till beräkning av prissänkningen och avgiftsbefrielsen







  Sänkning Damplein | värde 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Markens värde | 8 622 480 |
| Markexploateringsavgift och kvalitetsavgift | 719 400 |
| Totalt mark och avgifter | 9 341 880 |
| Sänkningar överenskomna 2006 och 2008 | –1 734 245 |
| Reducerat värde | 7 607 635 |
| Värde av tilläggsavtalet från mars 2010 | –4 000 000 |
| Total sänkning | 3 607 635 |

(41)

De nederländska myndigheterna informerade dessutom kommissionen om att prissänkningar för SJB diskuterats inom det offentlig-privata partnerskapet redan 2006 och 2008. År 2006 beslutade det offentlig-privata partnerskapet uppenbarligen att sänka priset på marken för de kommersiella lokalerna eftersom det inte skulle vara möjligt att bygga en så stor kommersiell yta som ursprungligen planerats, och 2008 ska det offentlig-privata partnerskapet ha beslutat att kompensera SJB för det försenade utfärdandet av bygglovet. Dessa sänkningar skulle beviljas på villkoret att SJB skulle erhålla ett giltigt bygglov senast den 1 oktober 2008. Eftersom så inte skedde beslutade parterna att omförhandla sänkningen på nytt. Enligt de nederländska myndigheterna bör prissänkningen för marken på Damplein och de avgifter för vilka befrielse beviljats beräknas enligt tabell 1 nedan.

Tabell 1

De nederländska myndigheternas förslag till beräkning av prissänkningen och avgiftsbefrielsen

Sänkning Damplein

värde 1.1.2010

Markens värde

8 622 480

Markexploateringsavgift och kvalitetsavgift

719 400

Totalt mark och avgifter

9 341 880

Sänkningar överenskomna 2006 och 2008

–1 734 245

Reducerat värde

7 607 635

Värde av tilläggsavtalet från mars 2010

–4 000 000

Total sänkning

3 607 635

4.2   Kommentarer gällande förekomsten av statligt stöd

| (42) | De nederländska myndigheterna håller inte med om att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. De nederländska myndigheterna menar i huvudsak att de omtvistade åtgärderna inte gav SJB någon fördel som man inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(42)

De nederländska myndigheterna håller inte med om att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. De nederländska myndigheterna menar i huvudsak att de omtvistade åtgärderna inte gav SJB någon fördel som man inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden.

| (43) | Man hävdar i stället att kommunen agerat i enlighet med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det hade fått konsekvenser för hela Leidschendam Centrum-projektet om Dampleinprojektet inte genomförts, och kommunen skulle ha orsakats direkt och indirekt skada. |
| --- | --- |

(43)

Man hävdar i stället att kommunen agerat i enlighet med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det hade fått konsekvenser för hela Leidschendam Centrum-projektet om Dampleinprojektet inte genomförts, och kommunen skulle ha orsakats direkt och indirekt skada.

| (44) | För att beräkna den direkta skadan utgick kommunen till att börja med från att det utan tilläggsavtalet skulle ha tagit SJB minst två år att sälja 70 % av bostäderna under krisen och att påbörja byggnadsarbetet. Kommunen beräknade den direkta skadan för en försening med ytterligare två år till 2,85 miljoner euro för det offentlig-privata partnerskapet, varav kommunen skulle få stå för 50 %. Vidare uppskattade man att kommunen skulle få en extra direkt kostnad på 50 000 euro för att ensam underhålla det nedgångna området (se tabell 2).

  Tabell 2


  Direkta skador enligt de nederländska myndigheternas beräkningar








  Direkt skada under två år | Offentlig-privata partnerskapet | Kommunen
  (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Räntekostnad för en kreditfacilitet (5 % under 2 år, utestående belopp 1.1.2009: 17 miljoner EUR) | 1 800 000 | 900 000 |
| Tillfälliga stängsel, vägskyltar och underhåll | 60 000 | 30 000 |
| Kostnadsökning (indexering med 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Extra planeringskostnader, dvs. kostnader i anslutning till projektkontoret som ekonomiadministration, försäkring osv. | 600 000 | 300 000 |
| Underhåll av nedgånget område | | 50 000 |
| Totalt | 2 845 000 | 1 472 500 |

(44)

För att beräkna den direkta skadan utgick kommunen till att börja med från att det utan tilläggsavtalet skulle ha tagit SJB minst två år att sälja 70 % av bostäderna under krisen och att påbörja byggnadsarbetet. Kommunen beräknade den direkta skadan för en försening med ytterligare två år till 2,85 miljoner euro för det offentlig-privata partnerskapet, varav kommunen skulle få stå för 50 %. Vidare uppskattade man att kommunen skulle få en extra direkt kostnad på 50 000 euro för att ensam underhålla det nedgångna området (se tabell 2).

Tabell 2

Direkta skador enligt de nederländska myndigheternas beräkningar

Direkt skada under två år

Offentlig-privata partnerskapet

Kommunen

(50 %)

Räntekostnad för en kreditfacilitet (5 % under 2 år, utestående belopp 1.1.2009: 17 miljoner EUR)

1 800 000

900 000

Tillfälliga stängsel, vägskyltar och underhåll

60 000

30 000

Kostnadsökning (indexering med 2,5 %)

385 000

192 500

Extra planeringskostnader, dvs. kostnader i anslutning till projektkontoret som ekonomiadministration, försäkring osv.

600 000

300 000

Underhåll av nedgånget område

50 000

Totalt

2 845 000

1 472 500

| (45) | De nederländska myndigheterna hävdar dessutom att en sådan försening skulle ha orsakat kommunen indirekt skada i form av ytterligare försämring av de allmänna ytorna, förlorat förtroende för området hos invånarna och framtida fastighetsköpare, kostnader för omställning av butikernas verksamhet, skadeståndsanspråk från företag, underhållskostnader och ändrade planer för övriga delprojekt. En sådan försening skulle också kunna innebära slutet för butiker i utvecklingsområdet vars närvaro bidrar till hela områdets beboelighet. Redan innan projektet inleddes var omkring 23 % av butikslokalerna lediga, och 2010 var det 27 % av butikslokalerna som inte utnyttjades. Utan den nödvändiga upprustningen skulle hela området försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(45)

De nederländska myndigheterna hävdar dessutom att en sådan försening skulle ha orsakat kommunen indirekt skada i form av ytterligare försämring av de allmänna ytorna, förlorat förtroende för området hos invånarna och framtida fastighetsköpare, kostnader för omställning av butikernas verksamhet, skadeståndsanspråk från företag, underhållskostnader och ändrade planer för övriga delprojekt. En sådan försening skulle också kunna innebära slutet för butiker i utvecklingsområdet vars närvaro bidrar till hela områdets beboelighet. Redan innan projektet inleddes var omkring 23 % av butikslokalerna lediga, och 2010 var det 27 % av butikslokalerna som inte utnyttjades. Utan den nödvändiga upprustningen skulle hela området försämras ytterligare.

| (46) | De nederländska myndigheterna anser därför att kommunen agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi genom att ta hänsyn till de ekonomiska prognoserna och i sitt eget intresse försöka begränsa de direkta och indirekta skadorna till följd av en ytterligare försening av projektet. Samtidigt fick man en garanti för att byggnadsarbetet på Damplein skulle genomföras. |
| --- | --- |

(46)

De nederländska myndigheterna anser därför att kommunen agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi genom att ta hänsyn till de ekonomiska prognoserna och i sitt eget intresse försöka begränsa de direkta och indirekta skadorna till följd av en ytterligare försening av projektet. Samtidigt fick man en garanti för att byggnadsarbetet på Damplein skulle genomföras.

| (47) | För det andra hävdade de nederländska myndigheterna att kommunen hade agerat som en privat investerare genom att bevilja de omtvistade åtgärderna som motprestation för ett åtagande från SJB att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Det faktum att SJB inte längre kunde åberopa 70 %-klausulen hade betydelse för de antaganden som gjorts i samband med den första värderingen av marken 2003 och det pris som överenskommits i 2004 års samarbetsavtal. Enligt de nederländska myndigheterna var sänkningen av försäljningspriset för marken tillsammans med avgiftsbefrielsen den ersättning som kommunen måste betala för att SJB skulle samtycka till att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Utan tilläggsavtalet skulle SJB inte ha börjat bygga på Damplein. |
| --- | --- |

(47)

För det andra hävdade de nederländska myndigheterna att kommunen hade agerat som en privat investerare genom att bevilja de omtvistade åtgärderna som motprestation för ett åtagande från SJB att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Det faktum att SJB inte längre kunde åberopa 70 %-klausulen hade betydelse för de antaganden som gjorts i samband med den första värderingen av marken 2003 och det pris som överenskommits i 2004 års samarbetsavtal. Enligt de nederländska myndigheterna var sänkningen av försäljningspriset för marken tillsammans med avgiftsbefrielsen den ersättning som kommunen måste betala för att SJB skulle samtycka till att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Utan tilläggsavtalet skulle SJB inte ha börjat bygga på Damplein.

4.3   Kommentarer gällande det statliga stödets förenlighet

| (48) | Om kommissionen skulle komma fram till att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd menar de nederländska myndigheterna att detta stöd skulle vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(48)

Om kommissionen skulle komma fram till att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd menar de nederländska myndigheterna att detta stöd skulle vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

4.3.1   Allmänintresse

| (49) | De nederländska myndigheterna hävdar att genomförandet av detta projekt låg i det allmänna intresset för kommunen. Eftersom en stor del av marken på Damplein inte utnyttjades och området förföll såg kommunen det som väsentligt att inleda byggnadsarbetet på Damplein, inte bara för Dampleins utveckling utan för hela Leidschendams stadskärnas skull. Framför allt skulle en försening av byggandet av det underjordiska parkeringshuset skulle kunna äventyra genomförandet av övriga delprojekt. |
| --- | --- |

(49)

De nederländska myndigheterna hävdar att genomförandet av detta projekt låg i det allmänna intresset för kommunen. Eftersom en stor del av marken på Damplein inte utnyttjades och området förföll såg kommunen det som väsentligt att inleda byggnadsarbetet på Damplein, inte bara för Dampleins utveckling utan för hela Leidschendams stadskärnas skull. Framför allt skulle en försening av byggandet av det underjordiska parkeringshuset skulle kunna äventyra genomförandet av övriga delprojekt.

4.3.2   Mål av gemensamt intresse

| (50) | Enligt de nederländska myndigheterna bidrar upprustningen av Leidschendams stadskärna till målet med ekonomisk och social sammanhållning enligt artiklarna 3 och 174 i EUF-fördraget. Upprustningen av stadskärnan innebär att det knappa utrymme som finns tillgängligt för nya bostäder, kommersiella lokaler och underjordisk parkering i Leidschendam utnyttjas effektivt, samtidigt som förbättringen av den offentliga infrastrukturen bidrar till hela stadskärnans sammanhållning. |
| --- | --- |

(50)

Enligt de nederländska myndigheterna bidrar upprustningen av Leidschendams stadskärna till målet med ekonomisk och social sammanhållning enligt artiklarna 3 och 174 i EUF-fördraget. Upprustningen av stadskärnan innebär att det knappa utrymme som finns tillgängligt för nya bostäder, kommersiella lokaler och underjordisk parkering i Leidschendam utnyttjas effektivt, samtidigt som förbättringen av den offentliga infrastrukturen bidrar till hela stadskärnans sammanhållning.

4.3.3   Tilläggsavtalets lämplighet

| (51) | De nederländska myndigheterna menar att SJB inte kunde tvingas att inleda byggnadsarbetena på Damplein på grund av 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal. När SJB väl fått ett giltigt bygglov hade kreditkrisens effekter börjat märkas på den nederländska fastighetsmarknaden, vilket gjorde det ännu mer osannolikt att SJB snabbt skulle kunna förhandssälja 70 % av bostäderna avsedda för den fria marknaden. Därför omförhandlades 2004 års samarbetsavtal, eftersom kommunen såg det som oerhört väsentligt att inleda byggnadsarbetena på Damplein. Tilläggsavtalet var därför lämpligt och nödvändigt för att kommunen skulle kunna nå målet att rusta upp Damplein. |
| --- | --- |

(51)

De nederländska myndigheterna menar att SJB inte kunde tvingas att inleda byggnadsarbetena på Damplein på grund av 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal. När SJB väl fått ett giltigt bygglov hade kreditkrisens effekter börjat märkas på den nederländska fastighetsmarknaden, vilket gjorde det ännu mer osannolikt att SJB snabbt skulle kunna förhandssälja 70 % av bostäderna avsedda för den fria marknaden. Därför omförhandlades 2004 års samarbetsavtal, eftersom kommunen såg det som oerhört väsentligt att inleda byggnadsarbetena på Damplein. Tilläggsavtalet var därför lämpligt och nödvändigt för att kommunen skulle kunna nå målet att rusta upp Damplein.

4.3.4   Proportionalitet

| (52) | För att kommunen skulle kunna få i gång byggnadsarbetena omedelbart måste SJB avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen och påbörja byggnadsarbetena med risken för att bostäderna inte skulle kunna säljas. Det tidigare överenskomna priset räknades därför om av SJB. Denna beräkning kontrollerades senare av en oberoende expert som förklarade att det överenskomna priset var marknadsmässigt. |
| --- | --- |

(52)

För att kommunen skulle kunna få i gång byggnadsarbetena omedelbart måste SJB avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen och påbörja byggnadsarbetena med risken för att bostäderna inte skulle kunna säljas. Det tidigare överenskomna priset räknades därför om av SJB. Denna beräkning kontrollerades senare av en oberoende expert som förklarade att det överenskomna priset var marknadsmässigt.

| (53) | De nederländska myndigheterna anser att det faktum att en oberoende expert förklarat priset som marknadsmässigt visar att prissänkningen är proportionerlig. Det skulle betyda att SJB inte har överkompenserats. Prissänkningen var den ersättning som kommunen måste betala för att SJB skulle gå med på att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Utan tilläggsavtalet skulle SJB inte ha börjat bygga på Damplein. |
| --- | --- |

(53)

De nederländska myndigheterna anser att det faktum att en oberoende expert förklarat priset som marknadsmässigt visar att prissänkningen är proportionerlig. Det skulle betyda att SJB inte har överkompenserats. Prissänkningen var den ersättning som kommunen måste betala för att SJB skulle gå med på att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Utan tilläggsavtalet skulle SJB inte ha börjat bygga på Damplein.

| (54) | Genom sin medverkan i det offentlig-privata partnerskapet kommer SJB dessutom självt att stå för 50 % av riskerna och kostnaderna i samband med markexploateringen och därmed bidra till den överenskomna sänkningen av försäljningspriset. För att nå ett nollresultat för markexploateringen beslutades att SJB skulle bidra med 2,6 miljoner euro till det offentlig-privata partnerskapet (punkt 5.2.1 i översiktsplanen för markexploateringen i Damcentrum), och eftersom det offentlig-privata partnerskapet stod för 50 % av kostnaderna för skolan stod SJB för 25 % av de kostnaderna (0,7 miljoner euro). |
| --- | --- |

(54)

Genom sin medverkan i det offentlig-privata partnerskapet kommer SJB dessutom självt att stå för 50 % av riskerna och kostnaderna i samband med markexploateringen och därmed bidra till den överenskomna sänkningen av försäljningspriset. För att nå ett nollresultat för markexploateringen beslutades att SJB skulle bidra med 2,6 miljoner euro till det offentlig-privata partnerskapet (punkt 5.2.1 i översiktsplanen för markexploateringen i Damcentrum), och eftersom det offentlig-privata partnerskapet stod för 50 % av kostnaderna för skolan stod SJB för 25 % av de kostnaderna (0,7 miljoner euro).

4.3.5   Snedvridning av konkurrensen

| (55) | De nederländska myndigheterna hävdar slutligen att den retroaktiva prissänkningen avser uppförandet av 67 bostäder och 14 kommersiella lokaler som kommer att säljas till marknadsmässiga priser enligt en värdering av en oberoende expert. Snedvridningen av konkurrensen skulle därför bli mycket lokal och inte väga tyngre än de positiva effekterna av projektets genomförande. |
| --- | --- |

(55)

De nederländska myndigheterna hävdar slutligen att den retroaktiva prissänkningen avser uppförandet av 67 bostäder och 14 kommersiella lokaler som kommer att säljas till marknadsmässiga priser enligt en värdering av en oberoende expert. Snedvridningen av konkurrensen skulle därför bli mycket lokal och inte väga tyngre än de positiva effekterna av projektets genomförande.

5.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART

| (56) | Endast Stichting lämnade synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Stichting välkomnar beslutet om att inleda förfarandet men anser att de omtvistade åtgärder som beskrivs i det här beslutet ingår i en mycket mer omfattande stödåtgärd och hänvisar till sitt klagomål och de ytterligare uppgifter som lämnats. Stichting nämner framför allt den påstådda kostnadsfria överlåtelsen av mark från kommunen till det offentlig-privata partnerskapet. |
| --- | --- |

(56)

Endast Stichting lämnade synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Stichting välkomnar beslutet om att inleda förfarandet men anser att de omtvistade åtgärder som beskrivs i det här beslutet ingår i en mycket mer omfattande stödåtgärd och hänvisar till sitt klagomål och de ytterligare uppgifter som lämnats. Stichting nämner framför allt den påstådda kostnadsfria överlåtelsen av mark från kommunen till det offentlig-privata partnerskapet.

| (57) | Stichting menar att förseningen av projektet inte berodde på det nationella domstolsförfarande man initierat och att finanskrisen inte heller försenade försäljningen av bostäderna på Damplein. Enligt Stichting har det inte funnits någon marknadsefterfrågan på den typ av bostäder som föreslagits för Damplein sedan projektet inleddes 2004. |
| --- | --- |

(57)

Stichting menar att förseningen av projektet inte berodde på det nationella domstolsförfarande man initierat och att finanskrisen inte heller försenade försäljningen av bostäderna på Damplein. Enligt Stichting har det inte funnits någon marknadsefterfrågan på den typ av bostäder som föreslagits för Damplein sedan projektet inleddes 2004.

| (58) | Stichting hävdar att det inte gjorts någon värdering av marken av en oberoende expert, varken 2003 eller 2009. |
| --- | --- |

(58)

Stichting hävdar att det inte gjorts någon värdering av marken av en oberoende expert, varken 2003 eller 2009.

6.   DE NEDERLÄNDSKA MYNDIGHETERNAS KOMMENTARER TILL SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PART

| (59) | De nederländska myndigheterna menade att kommunens organisation av projektet varit genomblickbar och beskrivits i översiktsplanen för Damcentrum, som godkändes den 6 april 2004. Endast ekonomiskt känsliga avtal eller delar därav hölls konfidentiella. |
| --- | --- |

(59)

De nederländska myndigheterna menade att kommunens organisation av projektet varit genomblickbar och beskrivits i översiktsplanen för Damcentrum, som godkändes den 6 april 2004. Endast ekonomiskt känsliga avtal eller delar därav hölls konfidentiella.

| (60) | När det gäller den kostnadsfria överlåtelsen av mark från kommunen till det offentlig-privata partnerskapet förklarade kommunen att detta inte omfattas av beslutet om att inleda förfarandet och hänvisade till de uppgifter man lämnat till kommissionen 2009, där det förklaras att överlåtelsen inte var kostnadsfri eftersom det offentlig-privata partnerskapet tillhandahöll tjänster i gengäld. I de uppgifter som lämnats tidigare betonade kommunen att det arbete som utfördes av det offentlig-privata partnerskapet normalt skulle ha ombesörjts av kommunen. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller den kostnadsfria överlåtelsen av mark från kommunen till det offentlig-privata partnerskapet förklarade kommunen att detta inte omfattas av beslutet om att inleda förfarandet och hänvisade till de uppgifter man lämnat till kommissionen 2009, där det förklaras att överlåtelsen inte var kostnadsfri eftersom det offentlig-privata partnerskapet tillhandahöll tjänster i gengäld. I de uppgifter som lämnats tidigare betonade kommunen att det arbete som utfördes av det offentlig-privata partnerskapet normalt skulle ha ombesörjts av kommunen.

| (61) | Enligt de nederländska myndigheterna hade både de olika rättsliga förfaranden som Stichting initierat, som gav projektet en mängd negativ publicitet, och kreditkrisen inverkat negativt på försäljningen av bostäder på Damplein. När den första försäljningen inleddes 2007 såldes dock nästan en tredjedel av bostäderna. Dessa försäljningsavtal hävdes senare på grund av det försenade utfärdandet av de nödvändiga byggloven. Det kan därför slås fast att det fanns en efterfrågan på dessa bostäder när projektet inleddes. |
| --- | --- |

(61)

Enligt de nederländska myndigheterna hade både de olika rättsliga förfaranden som Stichting initierat, som gav projektet en mängd negativ publicitet, och kreditkrisen inverkat negativt på försäljningen av bostäder på Damplein. När den första försäljningen inleddes 2007 såldes dock nästan en tredjedel av bostäderna. Dessa försäljningsavtal hävdes senare på grund av det försenade utfärdandet av de nödvändiga byggloven. Det kan därför slås fast att det fanns en efterfrågan på dessa bostäder när projektet inleddes.

| (62) | De nederländska myndigheterna noterar vidare att de oberoende experterna valts ut av kommunen, som inte hade något intresse av att marken värderades lågt. |
| --- | --- |

(62)

De nederländska myndigheterna noterar vidare att de oberoende experterna valts ut av kommunen, som inte hade något intresse av att marken värderades lågt.

7.   BEDÖMNING AV DE OMTVISTADE ÅTGÄRDERNA

7.1   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (63) | I artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs följande: stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, [är] oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(63)

I artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs följande: stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, [är] oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (64) | För det första har det inte ifrågasatts att både SJB och Schouten de Jong och Bouwfonds, medlemmarna i partnerskapet, kan betecknas som företag i den mening som avses i dessa bestämmelser, eftersom de bedriver ekonomisk verksamhet som består i att erbjuda varor och tjänster på marknaden, såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(64)

För det första har det inte ifrågasatts att både SJB och Schouten de Jong och Bouwfonds, medlemmarna i partnerskapet, kan betecknas som företag i den mening som avses i dessa bestämmelser, eftersom de bedriver ekonomisk verksamhet som består i att erbjuda varor och tjänster på marknaden, såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet.

| (65) | För det andra beviljades de omtvistade åtgärderna av det offentlig-privata partnerskapet, vilket innebär att det krävs samtycke av kommunen som äger det till 50 %. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet fattar beslut enhälligt och det inte hade varit möjligt att enas om dessa åtgärder utan kommunfullmäktiges uttryckliga godkännande kan det offentlig-privata partnerskapets beslut om att bevilja de omtvistade åtgärderna tillskrivas staten. Om inte kommunen hade gått med på att bevilja de omtvistade åtgärderna hade också omfattningen av dess ekonomiska exponering till följd av det offentlig-privata partnerskapet varit förhållandevis lägre. Den prissänkning och den avgiftsbefrielse som det offentlig-privata partnerskapet beviljat innebär därför en förlust av statliga medel. |
| --- | --- |

(65)

För det andra beviljades de omtvistade åtgärderna av det offentlig-privata partnerskapet, vilket innebär att det krävs samtycke av kommunen som äger det till 50 %. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet fattar beslut enhälligt och det inte hade varit möjligt att enas om dessa åtgärder utan kommunfullmäktiges uttryckliga godkännande kan det offentlig-privata partnerskapets beslut om att bevilja de omtvistade åtgärderna tillskrivas staten. Om inte kommunen hade gått med på att bevilja de omtvistade åtgärderna hade också omfattningen av dess ekonomiska exponering till följd av det offentlig-privata partnerskapet varit förhållandevis lägre. Den prissänkning och den avgiftsbefrielse som det offentlig-privata partnerskapet beviljat innebär därför en förlust av statliga medel.

| (66) | För det tredje måste åtgärderna, eftersom de endast gynnar SJB och i slutändan partnerskapets medlemmar Schouten de Jong och Bouwfonds, också anses vara selektiva. |
| --- | --- |

(66)

För det tredje måste åtgärderna, eftersom de endast gynnar SJB och i slutändan partnerskapets medlemmar Schouten de Jong och Bouwfonds, också anses vara selektiva.

| (67) | De nederländska myndigheterna har dock ifrågasatt påståendet att kommunen, genom att samtycka till en sänkning av det ursprungligen överenskomna försäljningspriset för den mark som såldes till SJB och till en avgiftsbefrielse, gav SJB en ekonomisk fördel som man annars inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. Påståendet att de omtvistade åtgärderna snedvrider konkurrensen och påverkar handeln inom unionen ifrågasätts också. |
| --- | --- |

(67)

De nederländska myndigheterna har dock ifrågasatt påståendet att kommunen, genom att samtycka till en sänkning av det ursprungligen överenskomna försäljningspriset för den mark som såldes till SJB och till en avgiftsbefrielse, gav SJB en ekonomisk fördel som man annars inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. Påståendet att de omtvistade åtgärderna snedvrider konkurrensen och påverkar handeln inom unionen ifrågasätts också.

| (68) | Kommissionen håller inte med de nederländska myndigheterna på dessa punkter, av de orsaker som anges i skälen (69)–89. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen håller inte med de nederländska myndigheterna på dessa punkter, av de orsaker som anges i skälen (69)–89.

7.1.1   Förekomst av en fördel

| (69) | Enligt etablerad rättspraxis (15) kan offentliga myndigheters försäljning av mark eller byggnader till företag eller enskilda näringsidkare ha inslag av statligt stöd, särskilt när försäljningen inte sker till marknadsvärdet, det vill säga till det pris som en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden skulle ha betalat. |
| --- | --- |

(69)

Enligt etablerad rättspraxis (15) kan offentliga myndigheters försäljning av mark eller byggnader till företag eller enskilda näringsidkare ha inslag av statligt stöd, särskilt när försäljningen inte sker till marknadsvärdet, det vill säga till det pris som en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden skulle ha betalat.

| (70) | Kommissionen noterar i detta avseende att transaktioner som avser försäljning av mark i princip bör bedömas enligt kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader (16) (nedan kallat meddelandet om försäljning av mark), som innehåller ett antal riktlinjer för att medlemsstaterna ska kunna se till att statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader inte har inslag av statligt stöd. I meddelandet om försäljning av mark beskrivs två metoder för att utesluta stöd i samband med sådana transaktioner: för det första, överlåtelse av mark och byggnader efter ett vederbörligen offentliggjort, öppet och villkorslöst anbudsförfarande (av auktionstyp), där det bästa eller det enda anbudet antas; för det andra, en värdering som upprättas i förväg av en oberoende expert. Syftet med dessa metoder är att se till att det pris till vilket en statlig myndighet säljer mark i möjligaste mån speglar markens marknadsvärde så att kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi uppfylls och försäljningen inte ger köparen en ekonomisk fördel. Det kan emellertid inte uteslutas att även andra värderingsmetoder kan tillämpas i sådana situationer, så länge det säkerställs att det pris som köparen faktiskt betalar på grundval av de metoderna i möjligaste mån speglar markens marknadsvärde (17). |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen noterar i detta avseende att transaktioner som avser försäljning av mark i princip bör bedömas enligt kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader (16) (nedan kallat meddelandet om försäljning av mark), som innehåller ett antal riktlinjer för att medlemsstaterna ska kunna se till att statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader inte har inslag av statligt stöd. I meddelandet om försäljning av mark beskrivs två metoder för att utesluta stöd i samband med sådana transaktioner: för det första, överlåtelse av mark och byggnader efter ett vederbörligen offentliggjort, öppet och villkorslöst anbudsförfarande (av auktionstyp), där det bästa eller det enda anbudet antas; för det andra, en värdering som upprättas i förväg av en oberoende expert. Syftet med dessa metoder är att se till att det pris till vilket en statlig myndighet säljer mark i möjligaste mån speglar markens marknadsvärde så att kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi uppfylls och försäljningen inte ger köparen en ekonomisk fördel. Det kan emellertid inte uteslutas att även andra värderingsmetoder kan tillämpas i sådana situationer, så länge det säkerställs att det pris som köparen faktiskt betalar på grundval av de metoderna i möjligaste mån speglar markens marknadsvärde (17).

| (71) | I det aktuella fallet anordnades inte något villkorslöst anbudsförfarande. En expertvärdering gjordes visserligen i mars 2003 för att fastställa de försäljningspriser som anges i 2004 års samarbetsavtal, men till följd av tilläggsavtalet sänktes senare det pris som överenskommits med SJB för förvärvet av marken på Damplein, och befrielse från de tidigare överenskomna avgifterna beviljades. |
| --- | --- |

(71)

I det aktuella fallet anordnades inte något villkorslöst anbudsförfarande. En expertvärdering gjordes visserligen i mars 2003 för att fastställa de försäljningspriser som anges i 2004 års samarbetsavtal, men till följd av tilläggsavtalet sänktes senare det pris som överenskommits med SJB för förvärvet av marken på Damplein, och befrielse från de tidigare överenskomna avgifterna beviljades.

| (72) | När det gäller expertvärderingen i februari 2009, som nämns i skäl (30), anser kommissionen att den restvärdemetod som användes vid efterhandsbedömningen är olämplig för beräkning av marknadsvärdet för den mark som sålts till SJB, eftersom den förväntade intäktsökningen från försäljningen av bostäderna helt skulle absorberas av priset för marken. Vid beräkningen av markens värde utgår restvärdemetoden från försäljningspriset för bostäderna. Från detta pris dras byggkostnaden och en avskrivning för vinst och risk. Återstoden är markens restvärde. När bostadsmarknaden krymper som i det aktuella fallet står det klart att restvärdemetoden innebär att ett sjunkande fastighetsvärde helt och hållet förs över till markens värde. Teoretiskt sett skulle detta till och med kunna resultera i ett negativt värde på marken. |
| --- | --- |

(72)

När det gäller expertvärderingen i februari 2009, som nämns i skäl (30), anser kommissionen att den restvärdemetod som användes vid efterhandsbedömningen är olämplig för beräkning av marknadsvärdet för den mark som sålts till SJB, eftersom den förväntade intäktsökningen från försäljningen av bostäderna helt skulle absorberas av priset för marken. Vid beräkningen av markens värde utgår restvärdemetoden från försäljningspriset för bostäderna. Från detta pris dras byggkostnaden och en avskrivning för vinst och risk. Återstoden är markens restvärde. När bostadsmarknaden krymper som i det aktuella fallet står det klart att restvärdemetoden innebär att ett sjunkande fastighetsvärde helt och hållet förs över till markens värde. Teoretiskt sett skulle detta till och med kunna resultera i ett negativt värde på marken.

| (73) | Slutligen hävdar de nederländska myndigheterna att kommunen, genom att samtycka till de omtvistade åtgärderna, agerat i enlighet med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, dvs. att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till samma prissänkning och avgiftsbefrielse, och de omtvistade åtgärderna kan därmed inte ha medfört någon fördel. För det första hävdar de nederländska myndigheterna att kommunen hade ett betydande ekonomiskt och socialt intresse av att få i gång byggnadsarbetena på Damplein snarast möjligt, eftersom ytterligare förseningar skulle orsaka kommunen direkt och indirekt skada som skulle överstiga kommunens kostnader för att samtycka till de omtvistade åtgärderna. För det andra menar de nederländska myndigheterna att kommunen agerade som en privat investerare genom att godta ett åtagande från SJB att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal som motprestation för de omtvistade åtgärderna. |
| --- | --- |

(73)

Slutligen hävdar de nederländska myndigheterna att kommunen, genom att samtycka till de omtvistade åtgärderna, agerat i enlighet med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, dvs. att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till samma prissänkning och avgiftsbefrielse, och de omtvistade åtgärderna kan därmed inte ha medfört någon fördel. För det första hävdar de nederländska myndigheterna att kommunen hade ett betydande ekonomiskt och socialt intresse av att få i gång byggnadsarbetena på Damplein snarast möjligt, eftersom ytterligare förseningar skulle orsaka kommunen direkt och indirekt skada som skulle överstiga kommunens kostnader för att samtycka till de omtvistade åtgärderna. För det andra menar de nederländska myndigheterna att kommunen agerade som en privat investerare genom att godta ett åtagande från SJB att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal som motprestation för de omtvistade åtgärderna.

| (74) | Kommissionen godtar inte detta resonemang. Kommissionen erinrar till att börja med om att kommunen enbart medverkade i fastighetsprojektets markexploateringsfas, medan de privata byggföretagen, däribland SJB, stod för risken och kostnaden för projektets byggfas (se skälen (13) och (16)). Det är osannolikt att en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden skulle ha beslutat att överta risken för en krympande bostadsmarknad, som man inte dessförinnan exponerats för, från SJB, genom att samtycka till en sänkning av det ursprungligen överenskomna försäljningspriset för marken och en avgiftsbefrielse, utan tydlig ekonomisk kompensation för förlusterna till följd av det beslutet. Såsom förklaras i skälen (75)–(86) innebär varken det faktum att kommunen skulle lida skada till följd av ytterligare förseningar eller det faktum att SJB beslutade att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen att kommissionen kommer fram till en annan slutsats när det gäller tillämpningen av kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi på kommunens åtgärder. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen godtar inte detta resonemang. Kommissionen erinrar till att börja med om att kommunen enbart medverkade i fastighetsprojektets markexploateringsfas, medan de privata byggföretagen, däribland SJB, stod för risken och kostnaden för projektets byggfas (se skälen (13) och (16)). Det är osannolikt att en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden skulle ha beslutat att överta risken för en krympande bostadsmarknad, som man inte dessförinnan exponerats för, från SJB, genom att samtycka till en sänkning av det ursprungligen överenskomna försäljningspriset för marken och en avgiftsbefrielse, utan tydlig ekonomisk kompensation för förlusterna till följd av det beslutet. Såsom förklaras i skälen (75)–(86) innebär varken det faktum att kommunen skulle lida skada till följd av ytterligare förseningar eller det faktum att SJB beslutade att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen att kommissionen kommer fram till en annan slutsats när det gäller tillämpningen av kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi på kommunens åtgärder.

| (75) | När det gäller den direkta skada som kommunen enligt uppgift skulle lida på grund av ytterligare förseningar av Dampleinprojektet noterar kommissionen att de kostnader som de nederländska myndigheterna uppskattar i tabell 2 ovan framför allt avser markexploateringsfasen av Leidschendam Centrum-projektet. Under förutsättning att det skulle ta ytterligare minst två år för SJB att inleda byggandet räknade de nederländska myndigheterna med att det offentlig-privata partnerskapets minskade intäkter från försäljningen av marken till SJB, tillsammans med lika långa förmodade förseningar för resten av Leidschendam Centrum-projektet, skulle medföra räntekostnader på omkring 1,8 miljoner euro för ett utestående lån som det offentlig-privata partnerskapet tagit för markexploateringsfasen av Leidschendam Centrum-projektet som helhet. En försening på två år skulle dessutom medföra extra planeringskostnader och andra kostnader på omkring 1 miljon euro för hela Leidschendam Centrum-projektet. |
| --- | --- |

(75)

När det gäller den direkta skada som kommunen enligt uppgift skulle lida på grund av ytterligare förseningar av Dampleinprojektet noterar kommissionen att de kostnader som de nederländska myndigheterna uppskattar i tabell 2 ovan framför allt avser markexploateringsfasen av Leidschendam Centrum-projektet. Under förutsättning att det skulle ta ytterligare minst två år för SJB att inleda byggandet räknade de nederländska myndigheterna med att det offentlig-privata partnerskapets minskade intäkter från försäljningen av marken till SJB, tillsammans med lika långa förmodade förseningar för resten av Leidschendam Centrum-projektet, skulle medföra räntekostnader på omkring 1,8 miljoner euro för ett utestående lån som det offentlig-privata partnerskapet tagit för markexploateringsfasen av Leidschendam Centrum-projektet som helhet. En försening på två år skulle dessutom medföra extra planeringskostnader och andra kostnader på omkring 1 miljon euro för hela Leidschendam Centrum-projektet.

| (76) | Det är dock, vilket de nederländska myndigheterna själva tillstår, de omtvistade åtgärderna som bidragit till förlusten i anslutning till projektets markexploateringsfas, eftersom det offentlig-privata partnerskapet fick ett lägre pris för marken av SJB än vad som ursprungligen överenskommits i 2004 års samarbetsavtal och beviljade befrielse från vissa avgifter (18). En privat investerare som verkar under normala marknadsförhållanden och strävar efter att maximera vinsten på försäljningen av sin mark skulle sannolikt inte ha samtyckt till de omtvistade åtgärderna, som bidrog till en förlust för projektets markexploateringsfas, som den privata investeraren själv skulle få stå för till 50 %. En privat investerare med enbart ett finansiellt deltagande i projektets markexploateringsfas skulle ha försäkrat sig om att markexploateringsarbetet genomfördes snabbt så att marken kunde levereras till projektutvecklarna och skulle ha krävt att de privata byggföretagen betalade det försäljningspris för marken och de avgifter som angavs i de fritt förhandlade avtalen. |
| --- | --- |

(76)

Det är dock, vilket de nederländska myndigheterna själva tillstår, de omtvistade åtgärderna som bidragit till förlusten i anslutning till projektets markexploateringsfas, eftersom det offentlig-privata partnerskapet fick ett lägre pris för marken av SJB än vad som ursprungligen överenskommits i 2004 års samarbetsavtal och beviljade befrielse från vissa avgifter (18). En privat investerare som verkar under normala marknadsförhållanden och strävar efter att maximera vinsten på försäljningen av sin mark skulle sannolikt inte ha samtyckt till de omtvistade åtgärderna, som bidrog till en förlust för projektets markexploateringsfas, som den privata investeraren själv skulle få stå för till 50 %. En privat investerare med enbart ett finansiellt deltagande i projektets markexploateringsfas skulle ha försäkrat sig om att markexploateringsarbetet genomfördes snabbt så att marken kunde levereras till projektutvecklarna och skulle ha krävt att de privata byggföretagen betalade det försäljningspris för marken och de avgifter som angavs i de fritt förhandlade avtalen.

| (77) | Även om de påstådda direkta kostnader som de nederländska myndigheterna hänvisar till skulle kunna tas i beaktande till stöd för kommunens beslut att bevilja den omtvistade åtgärden, vilket kommissionen bestrider, är beräkningarna av dessa kostnader ändå felaktiga. För det första har räntekostnaderna beräknats med avseende på en kreditfacilitet som det offentlig-privata partnerskapet beviljats för hela Leidschendam Centrum-projektet och inte bara Dampleinprojektet, som bara är ett av åtta delprojekt. På samma sätt har de extra planeringskostnaderna beräknats för hela Leidschendam Centrum-projektet. Man kan därför inte utgå från att alla övriga delprojekt skulle ha genomförts om Dampleinprojektet hade genomförts, och därmed att ingen av dessa räntekostnader skulle ha uppstått. |
| --- | --- |

(77)

Även om de påstådda direkta kostnader som de nederländska myndigheterna hänvisar till skulle kunna tas i beaktande till stöd för kommunens beslut att bevilja den omtvistade åtgärden, vilket kommissionen bestrider, är beräkningarna av dessa kostnader ändå felaktiga. För det första har räntekostnaderna beräknats med avseende på en kreditfacilitet som det offentlig-privata partnerskapet beviljats för hela Leidschendam Centrum-projektet och inte bara Dampleinprojektet, som bara är ett av åtta delprojekt. På samma sätt har de extra planeringskostnaderna beräknats för hela Leidschendam Centrum-projektet. Man kan därför inte utgå från att alla övriga delprojekt skulle ha genomförts om Dampleinprojektet hade genomförts, och därmed att ingen av dessa räntekostnader skulle ha uppstått.

| (78) | För det andra är räntan på 5 % inte en faktisk ränta utan en räntesats som används för interna beräkningar. Den faktiska ränta som skulle betalas för kreditfaciliteten för Leidschendam Centrum-projektet är betydligt lägre än denna räntesats (19), så kommunens räntekostnader genom det offentlig-privata partnerskapet skulle ha varit lägre än vad de nederländska myndigheterna hävdade. |
| --- | --- |

(78)

För det andra är räntan på 5 % inte en faktisk ränta utan en räntesats som används för interna beräkningar. Den faktiska ränta som skulle betalas för kreditfaciliteten för Leidschendam Centrum-projektet är betydligt lägre än denna räntesats (19), så kommunens räntekostnader genom det offentlig-privata partnerskapet skulle ha varit lägre än vad de nederländska myndigheterna hävdade.

| (79) | För det tredje skulle den utestående kreditfaciliteten, och därmed räntekostnaderna, ha varit mycket lägre om betalningen hade skett vid den tidpunkt och med det belopp som angavs i 2004 års samarbetsavtal. |
| --- | --- |

(79)

För det tredje skulle den utestående kreditfaciliteten, och därmed räntekostnaderna, ha varit mycket lägre om betalningen hade skett vid den tidpunkt och med det belopp som angavs i 2004 års samarbetsavtal.

| (80) | För det fjärde står det klart att de ekonomiska konsekvenserna för det offentlig-privata partnerskapet av att bevilja de omtvistade åtgärderna, även i de beräkningar som de nederländska myndigheterna lämnat, uppskattas till omkring 3,6 miljoner euro och överstiger de påstådda direkta kostnaderna för ytterligare förseningar av SJB:s uppförande av fastigheter på Damplein, som de nederländska myndigheterna uppskattar till omkring 2,8 miljoner euro. |
| --- | --- |

(80)

För det fjärde står det klart att de ekonomiska konsekvenserna för det offentlig-privata partnerskapet av att bevilja de omtvistade åtgärderna, även i de beräkningar som de nederländska myndigheterna lämnat, uppskattas till omkring 3,6 miljoner euro och överstiger de påstådda direkta kostnaderna för ytterligare förseningar av SJB:s uppförande av fastigheter på Damplein, som de nederländska myndigheterna uppskattar till omkring 2,8 miljoner euro.

| (81) | När det slutligen gäller de påstådda indirekta kostnaderna för en försening av projektet med ytterligare två år har de nederländska myndigheterna inte kvantifierat denna skada, och det är därför inte möjligt för kommissionen att kontrollera den. |
| --- | --- |

(81)

När det slutligen gäller de påstådda indirekta kostnaderna för en försening av projektet med ytterligare två år har de nederländska myndigheterna inte kvantifierat denna skada, och det är därför inte möjligt för kommissionen att kontrollera den.

| (82) | När det gäller SJB:s åtagande att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen noterar kommissionen inledningsvis att denna klausul, som även gällde övriga privata byggföretag som medverkade i Leidschendam Centrum-projektet, inte är ovanlig i Nederländerna. Genom att samtycka till denna klausul godtog kommunen att påbörjandet av det faktiska uppförandet av bostäderna för den fria marknaden skulle vara beroende av hur väl de privata projektutvecklarna, däribland SJB, skulle lyckas med förhandsförsäljningen av bostäderna. Detta är en följd av att kommunen endast medverkade i projektets markexploateringsfas, medan byggfasen genomfördes på de privata byggföretagens risk och bekostnad. Om kommunen verkligen ville se en snabb start för byggnadsarbetena stod det den fritt att vid förhandlingen om försäljningsavtalen med privata byggföretag 2004 antingen motsätta sig 70 %-klausulen i avtalet eller införa viten om byggfasen inte inleddes och/eller avslutades vid en viss tidpunkt. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller SJB:s åtagande att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen noterar kommissionen inledningsvis att denna klausul, som även gällde övriga privata byggföretag som medverkade i Leidschendam Centrum-projektet, inte är ovanlig i Nederländerna. Genom att samtycka till denna klausul godtog kommunen att påbörjandet av det faktiska uppförandet av bostäderna för den fria marknaden skulle vara beroende av hur väl de privata projektutvecklarna, däribland SJB, skulle lyckas med förhandsförsäljningen av bostäderna. Detta är en följd av att kommunen endast medverkade i projektets markexploateringsfas, medan byggfasen genomfördes på de privata byggföretagens risk och bekostnad. Om kommunen verkligen ville se en snabb start för byggnadsarbetena stod det den fritt att vid förhandlingen om försäljningsavtalen med privata byggföretag 2004 antingen motsätta sig 70 %-klausulen i avtalet eller införa viten om byggfasen inte inleddes och/eller avslutades vid en viss tidpunkt.

| (83) | Det bör också noteras att 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal endast avsåg bostäderna för den fria marknaden och inte gällde uppförandet av de kommersiella lokalerna eller det underjordiska parkeringshuset, medan SJB emellertid vägrade inleda något byggnadsarbete alls på Damplein. Det är därför högst sannolikt att en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden och har ett intresse av att hela fastighetsprojektets slutförs skulle ha anmodat SJB att fullgöra sina avtalsenliga skyldigheter när det gäller uppförandet av de kommersiella lokalerna och det underjordiska parkeringshuset. Även om SJB:s påstående att dessa arbeten inte kunde inledas på grund av att de olika delarna av fastighetsprojektet skulle hänga samman tekniskt var korrekt var det en risk som SJB skulle stå för, eftersom SJB ensamt ansvarade för projektets byggfas. Det finns därför ingen anledning att tro att en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden skulle överta denna risk från SJB. |
| --- | --- |

(83)

Det bör också noteras att 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal endast avsåg bostäderna för den fria marknaden och inte gällde uppförandet av de kommersiella lokalerna eller det underjordiska parkeringshuset, medan SJB emellertid vägrade inleda något byggnadsarbete alls på Damplein. Det är därför högst sannolikt att en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden och har ett intresse av att hela fastighetsprojektets slutförs skulle ha anmodat SJB att fullgöra sina avtalsenliga skyldigheter när det gäller uppförandet av de kommersiella lokalerna och det underjordiska parkeringshuset. Även om SJB:s påstående att dessa arbeten inte kunde inledas på grund av att de olika delarna av fastighetsprojektet skulle hänga samman tekniskt var korrekt var det en risk som SJB skulle stå för, eftersom SJB ensamt ansvarade för projektets byggfas. Det finns därför ingen anledning att tro att en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden skulle överta denna risk från SJB.

| (84) | I detta sammanhang bör det dessutom erinras om att det offentlig-privata partnerskapet, när det gäller uppförandet av den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset, redan 2004 hade beslutat att tilldela SJB det arbetet för ett engångsbelopp på 4,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), utan offentlig upphandling. Det fanns därför inga ekonomiska skäl för SJB att vägra inleda arbetet med uppförandet av parkeringshuset och därmed inga skäl för en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden att godta några ytterligare förseningar genom att göra uppförandet av parkeringshuset beroende av SJB:s försäljning av bostäderna avsedda för den fria marknaden. |
| --- | --- |

(84)

I detta sammanhang bör det dessutom erinras om att det offentlig-privata partnerskapet, när det gäller uppförandet av den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset, redan 2004 hade beslutat att tilldela SJB det arbetet för ett engångsbelopp på 4,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), utan offentlig upphandling. Det fanns därför inga ekonomiska skäl för SJB att vägra inleda arbetet med uppförandet av parkeringshuset och därmed inga skäl för en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden att godta några ytterligare förseningar genom att göra uppförandet av parkeringshuset beroende av SJB:s försäljning av bostäderna avsedda för den fria marknaden.

| (85) | Det är därför osannolikt att en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden skulle ha samtyckt till de omtvistade åtgärderna på det sätt som kommunen gjorde utan att först ha undersökt andra, kommersiellt mer attraktiva alternativ, t.ex. att häva 2004 års samarbetsavtal, utkräva skadestånd för SJB:s försening och inleda ett offentligt anbudsförfarande. De nederländska myndigheterna har inte lämnat några belägg för att det offentlig-privata partnerskapet gjort en sådan bedömning av sina alternativ. |
| --- | --- |

(85)

Det är därför osannolikt att en privat investerare som verkar under normala konkurrensförhållanden skulle ha samtyckt till de omtvistade åtgärderna på det sätt som kommunen gjorde utan att först ha undersökt andra, kommersiellt mer attraktiva alternativ, t.ex. att häva 2004 års samarbetsavtal, utkräva skadestånd för SJB:s försening och inleda ett offentligt anbudsförfarande. De nederländska myndigheterna har inte lämnat några belägg för att det offentlig-privata partnerskapet gjort en sådan bedömning av sina alternativ.

| (86) | Det kan därför konstateras att de omtvistade åtgärderna ger SJB en fördel och att de inte är förenliga med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom de nederländska myndigheterna inte har slagit fast att en hypotetisk privat säljare som verkar under normala marknadsförhållanden skulle ha samtyckt till dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(86)

Det kan därför konstateras att de omtvistade åtgärderna ger SJB en fördel och att de inte är förenliga med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom de nederländska myndigheterna inte har slagit fast att en hypotetisk privat säljare som verkar under normala marknadsförhållanden skulle ha samtyckt till dessa åtgärder.

7.1.2   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln inom unionen

| (87) | Eftersom de omtvistade åtgärderna innebär att SJB befrias från kostnader man annars skulle ha stått för enligt 2004 års samarbetsavtal stärker dessa åtgärder dess konkurrensposition i förhållande till andra fastighetsutvecklare som verkar på en marknad som är öppen för konkurrens och handel på unionsnivå och kan därför snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom unionen. Allt stöd till ett företag som är verksamt på den inre marknaden kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (20). |
| --- | --- |

(87)

Eftersom de omtvistade åtgärderna innebär att SJB befrias från kostnader man annars skulle ha stått för enligt 2004 års samarbetsavtal stärker dessa åtgärder dess konkurrensposition i förhållande till andra fastighetsutvecklare som verkar på en marknad som är öppen för konkurrens och handel på unionsnivå och kan därför snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom unionen. Allt stöd till ett företag som är verksamt på den inre marknaden kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (20).

| (88) | När det gäller projektets påstådda begränsade omfattning eller lokala karaktär kan det inte uteslutas att stöd som beviljas ett företag som endast tillhandahåller lokala eller regionala tjänster och inte tillhandahåller några tjänster utanför sin ursprungsmedlemsstat ändå kan påverka handeln mellan medlemsstaterna (21). Kommissionen erinrar i det avseendet om att de omtvistade åtgärderna bör anses kunna påverka handeln inom unionen, eftersom det förekommer gränsöverskridande handel inom unionen inom både bygg- och fastighetsutvecklingssektorn, och eftersom fastighetsutvecklare från andra medlemsstater och deras dotterbolag skulle ha kunnat medverka i Leidschendam Centrum-projektet samtidigt som SJB, som till följd av den omtvistade åtgärden befrias från en ekonomisk börda, kan verka i andra medlemsstater än Nederländerna. Slutligen noterar kommissionen att Bouwfonds, ett av företagen i partnerskapet SJB, faktiskt är verksamt utanför Nederländerna, framför allt i Frankrike och Tyskland. Bouwfonds är Nederländernas största fastighetsutvecklare och en av de tre största aktörerna på den europeiska fastighetsmarknaden. Genom att de omtvistade åtgärderna ger SJB en förmån gynnas även Bouwfonds, vars position på den europeiska fastighetsmarknaden därmed kan stärkas. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller projektets påstådda begränsade omfattning eller lokala karaktär kan det inte uteslutas att stöd som beviljas ett företag som endast tillhandahåller lokala eller regionala tjänster och inte tillhandahåller några tjänster utanför sin ursprungsmedlemsstat ändå kan påverka handeln mellan medlemsstaterna (21). Kommissionen erinrar i det avseendet om att de omtvistade åtgärderna bör anses kunna påverka handeln inom unionen, eftersom det förekommer gränsöverskridande handel inom unionen inom både bygg- och fastighetsutvecklingssektorn, och eftersom fastighetsutvecklare från andra medlemsstater och deras dotterbolag skulle ha kunnat medverka i Leidschendam Centrum-projektet samtidigt som SJB, som till följd av den omtvistade åtgärden befrias från en ekonomisk börda, kan verka i andra medlemsstater än Nederländerna. Slutligen noterar kommissionen att Bouwfonds, ett av företagen i partnerskapet SJB, faktiskt är verksamt utanför Nederländerna, framför allt i Frankrike och Tyskland. Bouwfonds är Nederländernas största fastighetsutvecklare och en av de tre största aktörerna på den europeiska fastighetsmarknaden. Genom att de omtvistade åtgärderna ger SJB en förmån gynnas även Bouwfonds, vars position på den europeiska fastighetsmarknaden därmed kan stärkas.

| (89) | Eftersom de omtvistade åtgärderna uppfyller alla kriterier i artikel 107.1 i EUF-fördraget drar kommissionen slutsatsen att åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i den bestämmelsen. Eftersom stödet beviljades stödmottagarna utan att kommissionen underrättats i förväg och gett sitt godkännande, vilket krävs enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget, utgör de omtvistade åtgärderna dessutom olagligt stöd. |
| --- | --- |

(89)

Eftersom de omtvistade åtgärderna uppfyller alla kriterier i artikel 107.1 i EUF-fördraget drar kommissionen slutsatsen att åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i den bestämmelsen. Eftersom stödet beviljades stödmottagarna utan att kommissionen underrättats i förväg och gett sitt godkännande, vilket krävs enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget, utgör de omtvistade åtgärderna dessutom olagligt stöd.

7.2   Bedömning av förenlighet

| (90) | Sedan det slagits fast att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget är det nödvändigt att undersöka de nederländska myndigheternas påstående att dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(90)

Sedan det slagits fast att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget är det nödvändigt att undersöka de nederländska myndigheternas påstående att dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (91) | Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan statligt stöd betraktas som förenligt med den inre marknaden om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, så länge det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(91)

Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan statligt stöd betraktas som förenligt med den inre marknaden om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, så länge det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (92) | Vid undersökningen av om stöd är förenligt enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget tar kommissionen alltså hänsyn till om stödet syftar till ett tydligt fastställt mål av gemensamt intresse, om det är lämpligt och proportionerligt för att nå det målet och om det orsakar en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(92)

Vid undersökningen av om stöd är förenligt enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget tar kommissionen alltså hänsyn till om stödet syftar till ett tydligt fastställt mål av gemensamt intresse, om det är lämpligt och proportionerligt för att nå det målet och om det orsakar en otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

7.2.1   Mål av gemensamt intresse

| (93) | Enligt de nederländska myndigheterna bidrar upprustningen av Leidschendams stadskärna till ekonomisk och social sammanhållning enligt artiklarna 3 och 174 i EUF-fördraget, och utan de omtvistade åtgärderna skulle SJB inte ha inlett byggnadsarbetet på Damplein och hela Leidschendam Centrum-projektet skulle därmed ha äventyrats. |
| --- | --- |

(93)

Enligt de nederländska myndigheterna bidrar upprustningen av Leidschendams stadskärna till ekonomisk och social sammanhållning enligt artiklarna 3 och 174 i EUF-fördraget, och utan de omtvistade åtgärderna skulle SJB inte ha inlett byggnadsarbetet på Damplein och hela Leidschendam Centrum-projektet skulle därmed ha äventyrats.

| (94) | Kommissionen ser dock inte detta resonemang som övertygande. Å ena sidan har de nederländska myndigheterna inte slagit fast att Damplein är ett missgynnat stadsområde som lider av marknadsstörning och att marknaden inte själv skulle ha beslutat att genomföra den planerade omdaningen av Damplein. Tvärtom fanns det, när projektet inleddes, flera privata byggföretag, bl.a. SJB, som uppenbarligen var villiga att delta i projektets byggfas och själva stå för den kommersiella risken och kostnaden, såsom anges i 2004 års samarbetsavtal. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen ser dock inte detta resonemang som övertygande. Å ena sidan har de nederländska myndigheterna inte slagit fast att Damplein är ett missgynnat stadsområde som lider av marknadsstörning och att marknaden inte själv skulle ha beslutat att genomföra den planerade omdaningen av Damplein. Tvärtom fanns det, när projektet inleddes, flera privata byggföretag, bl.a. SJB, som uppenbarligen var villiga att delta i projektets byggfas och själva stå för den kommersiella risken och kostnaden, såsom anges i 2004 års samarbetsavtal.

| (95) | Å andra sidan innebar kommunens godtagande av 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal att dess intresse av att nå det påstådda målet att rusta upp Leidschendams stadskärna underordnades SJB:s kommersiella intresse ifall man inte skulle lyckas förhandsälja 70 % av de planerade bostäderna innan de byggdes. Kommunen kan därför inte längre hävda att de omtvistade åtgärderna, som man gav sitt samtycke till 2010 på villkoret att SJB förband sig att avstå från rätten att åberopa klausulen, syftade till att nå ett mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(95)

Å andra sidan innebar kommunens godtagande av 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal att dess intresse av att nå det påstådda målet att rusta upp Leidschendams stadskärna underordnades SJB:s kommersiella intresse ifall man inte skulle lyckas förhandsälja 70 % av de planerade bostäderna innan de byggdes. Kommunen kan därför inte längre hävda att de omtvistade åtgärderna, som man gav sitt samtycke till 2010 på villkoret att SJB förband sig att avstå från rätten att åberopa klausulen, syftade till att nå ett mål av gemensamt intresse.

7.2.2   Stödets lämplighet

| (96) | Även om det skulle kunna godtas att de omtvistade åtgärderna syftade till att få till stånd en upprustning av Leidschendams stadskärna, har de nederländska myndigheterna inte visat att dessa åtgärder var ett lämpligt sätt att nå det målet. |
| --- | --- |

(96)

Även om det skulle kunna godtas att de omtvistade åtgärderna syftade till att få till stånd en upprustning av Leidschendams stadskärna, har de nederländska myndigheterna inte visat att dessa åtgärder var ett lämpligt sätt att nå det målet.

| (97) | Det framgår i själva verket av de uppgifter som lämnats att de övriga privata byggföretag som var inblandade i Leidschendam Centrum-projektet också bad det offentlig-privata partnerskapet att sänka det ursprungliga försäljningspriset för marken på grund av de svårigheter man ställdes inför på den krympande fastighetsmarknaden, men att kommunen, i stället för att gå med på en sådan sänkning eller en avgiftsbefrielse, övervägde ändringar av de ursprungliga planerna som en anpassning till den förändrade efterfrågan på marknaden. |
| --- | --- |

(97)

Det framgår i själva verket av de uppgifter som lämnats att de övriga privata byggföretag som var inblandade i Leidschendam Centrum-projektet också bad det offentlig-privata partnerskapet att sänka det ursprungliga försäljningspriset för marken på grund av de svårigheter man ställdes inför på den krympande fastighetsmarknaden, men att kommunen, i stället för att gå med på en sådan sänkning eller en avgiftsbefrielse, övervägde ändringar av de ursprungliga planerna som en anpassning till den förändrade efterfrågan på marknaden.

| (98) | Det visar att kommunen mot bakgrund av de ändrade ekonomiska förutsättningarna kunde ha valt andra lämpligare och mindre konkurrenssnedvridande åtgärder för att nå målet att upprusta Leidschendams stadskärna. |
| --- | --- |

(98)

Det visar att kommunen mot bakgrund av de ändrade ekonomiska förutsättningarna kunde ha valt andra lämpligare och mindre konkurrenssnedvridande åtgärder för att nå målet att upprusta Leidschendams stadskärna.

7.2.3   Stödets proportionalitet

| (99) | De nederländska myndigheterna anser att de omtvistade åtgärderna står i proportion till målet att upprusta Leidschendams stadskärna eftersom SJB, som motprestation för en prissänkning och en avgiftsbefrielse, samtyckte till att avstå rätten att åberopa 70 %-klausulen. De nederländska myndigheterna anser vidare att de omtvistade åtgärderna är proportionerliga eftersom SJB bidrog ekonomiskt till markexploateringsfasen. SJB betalade framför allt ett ekonomiskt bidrag på omkring 2,6 miljoner euro till det offentlig-privata partnerskapet och stod via det offentlig-privata partnerskapet för 25 % av kostnaderna för den skola som skulle byggas inom en annan del av Leidschendam Centrum-projektet. |
| --- | --- |

(99)

De nederländska myndigheterna anser att de omtvistade åtgärderna står i proportion till målet att upprusta Leidschendams stadskärna eftersom SJB, som motprestation för en prissänkning och en avgiftsbefrielse, samtyckte till att avstå rätten att åberopa 70 %-klausulen. De nederländska myndigheterna anser vidare att de omtvistade åtgärderna är proportionerliga eftersom SJB bidrog ekonomiskt till markexploateringsfasen. SJB betalade framför allt ett ekonomiskt bidrag på omkring 2,6 miljoner euro till det offentlig-privata partnerskapet och stod via det offentlig-privata partnerskapet för 25 % av kostnaderna för den skola som skulle byggas inom en annan del av Leidschendam Centrum-projektet.

| (100) | Kommissionen kan inte följa detta resonemang. Enligt artikel 107.3 c krävs att stödåtgärderna ska stå i proportion till målen, inte att det ska göras en lämplig avvägning mellan det stöd som beviljas och eventuella eftergifter som stödmottagarna gör för att få stödet. Det faktum att SJB samtyckte till att avstå rätten att åberopa 70 %-klausulen som motprestation för prissänkningen och avgiftsbefrielsen är alltså inte relevant för bedömningen av de omtvistade åtgärdernas proportionalitet. Detsamma gäller eventuella ekonomiska bidrag från SJB i samband med markexploateringsfasen. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen kan inte följa detta resonemang. Enligt artikel 107.3 c krävs att stödåtgärderna ska stå i proportion till målen, inte att det ska göras en lämplig avvägning mellan det stöd som beviljas och eventuella eftergifter som stödmottagarna gör för att få stödet. Det faktum att SJB samtyckte till att avstå rätten att åberopa 70 %-klausulen som motprestation för prissänkningen och avgiftsbefrielsen är alltså inte relevant för bedömningen av de omtvistade åtgärdernas proportionalitet. Detsamma gäller eventuella ekonomiska bidrag från SJB i samband med markexploateringsfasen.

| (101) | De nederländska myndigheterna har därför inte visat att de omtvistade åtgärderna stod i proportion till målet av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(101)

De nederländska myndigheterna har därför inte visat att de omtvistade åtgärderna stod i proportion till målet av gemensamt intresse.

7.2.4   Otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (102) | Slutligen bestrider de nederländska myndigheterna att de omtvistade åtgärderna medför en otillbörlig snedvridning av konkurrensen och hävdar att de positiva effekterna av ett snabbt slutförande av projektet uppväger de omtvistade åtgärdernas negativa effekter. |
| --- | --- |

(102)

Slutligen bestrider de nederländska myndigheterna att de omtvistade åtgärderna medför en otillbörlig snedvridning av konkurrensen och hävdar att de positiva effekterna av ett snabbt slutförande av projektet uppväger de omtvistade åtgärdernas negativa effekter.

| (103) | De nederländska myndigheterna har emellertid inte styrkt detta argument. Tvärtom skulle enligt de nederländska myndigheterna, såsom anges i skäl (80), en ytterligare försening av det omtvistade fastighetsprojektet medföra en kostnad på 2,8 miljoner euro för det offentlig-privata partnerskapet, medan de överenskomna prissänkningarna skulle uppgå till 3,6 miljoner euro. Kommissionen drar därför slutsatsen att de nederländska myndigheterna inte har visat att de positiva effekterna av att slutföra det omtvistade fastighetsprojektet uppväger de negativa effekterna av att bevilja de omtvistade åtgärderna. |
| --- | --- |

(103)

De nederländska myndigheterna har emellertid inte styrkt detta argument. Tvärtom skulle enligt de nederländska myndigheterna, såsom anges i skäl (80), en ytterligare försening av det omtvistade fastighetsprojektet medföra en kostnad på 2,8 miljoner euro för det offentlig-privata partnerskapet, medan de överenskomna prissänkningarna skulle uppgå till 3,6 miljoner euro. Kommissionen drar därför slutsatsen att de nederländska myndigheterna inte har visat att de positiva effekterna av att slutföra det omtvistade fastighetsprojektet uppväger de negativa effekterna av att bevilja de omtvistade åtgärderna.

7.2.5   Slutsats

| (104) | Baserat på övervägandena i skälen (93)–(103) drar kommissionen slutsatsen att det stöd som kommunen genom de omtvistade åtgärderna beviljat till förmån för SJB inte är förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(104)

Baserat på övervägandena i skälen (93)–(103) drar kommissionen slutsatsen att det stöd som kommunen genom de omtvistade åtgärderna beviljat till förmån för SJB inte är förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

8.   KVANTIFIERING OCH ÅTERKRAV AV STÖDET

| (105) | Såsom förklaras i ovanstående avsnitt utgör de omtvistade åtgärderna statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och kan inte anses vara förenliga med den inre marknaden. Eftersom stödet beviljades stödmottagarna utan att kommissionen underrättats i förväg och gett sitt godkännande, vilket krävs enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget, utgör de omtvistade åtgärderna dessutom olagligt stöd. |
| --- | --- |

(105)

Såsom förklaras i ovanstående avsnitt utgör de omtvistade åtgärderna statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och kan inte anses vara förenliga med den inre marknaden. Eftersom stödet beviljades stödmottagarna utan att kommissionen underrättats i förväg och gett sitt godkännande, vilket krävs enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget, utgör de omtvistade åtgärderna dessutom olagligt stöd.

| (106) | I artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (22) föreskrivs följande: Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionenbesluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren. |
| --- | --- |

(106)

I artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (22) föreskrivs följande: Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionenbesluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren.

| (107) | Det finns ingen bestämmelse i unionsrätten som kräver att kommissionen, när den beslutar om återkrav av stöd som förklarats oförenligt med den inre marknaden, ska kvantifiera det exakta stödbelopp som ska återkrävas (23), men den får inkludera information som gör det möjligt för den som beslutet riktar sig till att utan större svårighet själv fastställa det beloppet. |
| --- | --- |

(107)

Det finns ingen bestämmelse i unionsrätten som kräver att kommissionen, när den beslutar om återkrav av stöd som förklarats oförenligt med den inre marknaden, ska kvantifiera det exakta stödbelopp som ska återkrävas (23), men den får inkludera information som gör det möjligt för den som beslutet riktar sig till att utan större svårighet själv fastställa det beloppet.

8.1   Kvantifiering av stödet

| (108) | Till följd av de omtvistade åtgärderna betalade SJB ett lägre pris för marken på Damplein än vad som ursprungligen överenskommits enligt 2004 års samarbetsavtal och var inte längre skyldigt att betala de markexploaterings- och kvalitetsavgifter som också överenskommits. För att kvantifiera det olagliga stöd som SJB mottagit är det därför nödvändigt att fastställa prissänkningens storlek och värdet av avgiftsbefrielsen. |
| --- | --- |

(108)

Till följd av de omtvistade åtgärderna betalade SJB ett lägre pris för marken på Damplein än vad som ursprungligen överenskommits enligt 2004 års samarbetsavtal och var inte längre skyldigt att betala de markexploaterings- och kvalitetsavgifter som också överenskommits. För att kvantifiera det olagliga stöd som SJB mottagit är det därför nödvändigt att fastställa prissänkningens storlek och värdet av avgiftsbefrielsen.

8.1.1   Kvantifiering av prissänkningen

| (109) | Såsom förklaras i skäl (23) fastställdes priset för den mark på Damplein som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB i 2004 års samarbetsavtal till 7,2 miljoner euro, indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker. Detta pris bestämdes av en oberoende expertvärderare. Enligt de nederländska myndigheterna var marknadsvärdet för samma tomt den 1 januari 2010 8,6 miljoner euro (24). Genom tilläggsavtalet sänkte det offentlig-privata partnerskapet senare det pris som SJB skulle betala för marken till 4 miljoner euro. |
| --- | --- |

(109)

Såsom förklaras i skäl (23) fastställdes priset för den mark på Damplein som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB i 2004 års samarbetsavtal till 7,2 miljoner euro, indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker. Detta pris bestämdes av en oberoende expertvärderare. Enligt de nederländska myndigheterna var marknadsvärdet för samma tomt den 1 januari 2010 8,6 miljoner euro (24). Genom tilläggsavtalet sänkte det offentlig-privata partnerskapet senare det pris som SJB skulle betala för marken till 4 miljoner euro.

| (110) | Den fördel som sänkningen av försäljningspriset för marken på Damplein innebar för SJB motsvarar därmed omkring 4,6 miljoner euro. |
| --- | --- |

(110)

Den fördel som sänkningen av försäljningspriset för marken på Damplein innebar för SJB motsvarar därmed omkring 4,6 miljoner euro.

| (111) | De nederländska myndigheternas påstående att sänkningen av försäljningspriset var mindre än 4,6 miljoner euro eftersom det offentlig-privata partnerskapet redan 2006 och 2008 hade sänkt det ursprungligen överenskomna försäljningspriset på 7,2 miljoner euro (se tabell 1 ovan) kan inte godtas, eftersom inga belägg lämnats för att dessa sänkningar formaliserats genom ett avtal eller ledde till en ändring av det ursprungliga försäljningspriset enligt 2004 års samarbetsavtal. |
| --- | --- |

(111)

De nederländska myndigheternas påstående att sänkningen av försäljningspriset var mindre än 4,6 miljoner euro eftersom det offentlig-privata partnerskapet redan 2006 och 2008 hade sänkt det ursprungligen överenskomna försäljningspriset på 7,2 miljoner euro (se tabell 1 ovan) kan inte godtas, eftersom inga belägg lämnats för att dessa sänkningar formaliserats genom ett avtal eller ledde till en ändring av det ursprungliga försäljningspriset enligt 2004 års samarbetsavtal.

| (112) | Kommissionen noterar vidare att den påstådda sänkningen 2006 skulle strida mot 2004 års samarbetsavtal, där det tydligt anges minimipriser för marken och slås fast att en ytterligare betalning kan komma i fråga endast om större golvyta kan erhållas. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen noterar vidare att den påstådda sänkningen 2006 skulle strida mot 2004 års samarbetsavtal, där det tydligt anges minimipriser för marken och slås fast att en ytterligare betalning kan komma i fråga endast om större golvyta kan erhållas.

| (113) | Slutligen noterar kommissionen att både den påstådda sänkningen 2006, som sades bero på att mindre kommersiell yta kunde byggas än vad som ursprungligen planerats, och den påstådda sänkningen 2008, som uppenbarligen hängde samman med förseningar av bygglovet för SJB, beviljades på villkoret att SJB skulle få bygglov senast den 1 oktober 2008. Detta villkor uppfylldes uppenbarligen inte eftersom SJB, enligt de nederländska myndigheterna, erhöll bygglovet först i november 2008. |
| --- | --- |

(113)

Slutligen noterar kommissionen att både den påstådda sänkningen 2006, som sades bero på att mindre kommersiell yta kunde byggas än vad som ursprungligen planerats, och den påstådda sänkningen 2008, som uppenbarligen hängde samman med förseningar av bygglovet för SJB, beviljades på villkoret att SJB skulle få bygglov senast den 1 oktober 2008. Detta villkor uppfylldes uppenbarligen inte eftersom SJB, enligt de nederländska myndigheterna, erhöll bygglovet först i november 2008.

| (114) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det stöd som det offentlig-privata partnerskapet beviljade SJB genom sänkningen av det försäljningspris som ursprungligen överenskommits i 2004 års samarbetsavtal uppgår till omkring 4,6 miljoner euro (se belopp i tabell 3 nedan). |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det stöd som det offentlig-privata partnerskapet beviljade SJB genom sänkningen av det försäljningspris som ursprungligen överenskommits i 2004 års samarbetsavtal uppgår till omkring 4,6 miljoner euro (se belopp i tabell 3 nedan).

8.1.2   Avgiftsbefrielse

| (115) | Såsom förklaras i skäl (25) uppgick de avgifter som SJB skulle betala enligt 2004 års samarbetsavtal till sammanlagt omkring 2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker. Dessa avgifter baserades dock på det antal bostäder man planerade att bygga (25), och i 2004 års samarbetsavtal anges att beloppen ska justeras om det byggs färre bostäder än planerat. |
| --- | --- |

(115)

Såsom förklaras i skäl (25) uppgick de avgifter som SJB skulle betala enligt 2004 års samarbetsavtal till sammanlagt omkring 2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker. Dessa avgifter baserades dock på det antal bostäder man planerade att bygga (25), och i 2004 års samarbetsavtal anges att beloppen ska justeras om det byggs färre bostäder än planerat.

| (116) | Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle SJB bygga 74 bostäder på Damplein. Enligt det slutliga avtalet byggdes dock i själva verket bara 67 bostäder. Avgifterna skulle därför sänkas i motsvarande utsträckning, vilket resulterar i ett belopp på omkring 1,9 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) (26). Den 1 januari 2010 motsvarade dessa avgifter ett värde på omkring 2,3 miljoner euro. |
| --- | --- |

(116)

Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle SJB bygga 74 bostäder på Damplein. Enligt det slutliga avtalet byggdes dock i själva verket bara 67 bostäder. Avgifterna skulle därför sänkas i motsvarande utsträckning, vilket resulterar i ett belopp på omkring 1,9 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) (26). Den 1 januari 2010 motsvarade dessa avgifter ett värde på omkring 2,3 miljoner euro.

| (117) | Som en följd av tilläggsavtalet behövde SJB inte längre betala de avgifter som överenskommits i 2004 års samarbetsavtal. Därmed uppgår stödet till SJB till följd av att det offentlig-privata partnerskapet beviljade befrielse från dessa avgifter till omkring 2,3 miljoner euro (se tabell 3 nedan). |
| --- | --- |

(117)

Som en följd av tilläggsavtalet behövde SJB inte längre betala de avgifter som överenskommits i 2004 års samarbetsavtal. Därmed uppgår stödet till SJB till följd av att det offentlig-privata partnerskapet beviljade befrielse från dessa avgifter till omkring 2,3 miljoner euro (se tabell 3 nedan).

| (118) | De nederländska myndigheterna menar att det offentlig-privata partnerskapet, trots formuleringen i tilläggsavtalet, bara beviljat befrielse från de avgifter som avsåg Dampleinprojektet och uppgick till totalt omkring 0,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003). För att styrka sin ståndpunkt hänvisar de nederländska myndigheterna till det byggnadsprogram som bifogades 2004 års samarbetsavtal, enligt vilken en markexploateringsavgift och en kvalitetsavgift på omkring 0,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) ska gälla för Damplein och en total markexploateringsavgift och kvalitetsavgift på omkring 2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) ska betalas av SJB för hela Leidschendam Centrum-projektet. Dessutom hänvisas till ett förslag från kommunen som lämnades till kommunfullmäktige den 18 februari 2009, enligt vilket avgiftssänkningen skulle påverka resultatet för markexploateringsfasen negativt med ett belopp som vid den tidpunkten uppgick till omkring 0,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(118)

De nederländska myndigheterna menar att det offentlig-privata partnerskapet, trots formuleringen i tilläggsavtalet, bara beviljat befrielse från de avgifter som avsåg Dampleinprojektet och uppgick till totalt omkring 0,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003). För att styrka sin ståndpunkt hänvisar de nederländska myndigheterna till det byggnadsprogram som bifogades 2004 års samarbetsavtal, enligt vilken en markexploateringsavgift och en kvalitetsavgift på omkring 0,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) ska gälla för Damplein och en total markexploateringsavgift och kvalitetsavgift på omkring 2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) ska betalas av SJB för hela Leidschendam Centrum-projektet. Dessutom hänvisas till ett förslag från kommunen som lämnades till kommunfullmäktige den 18 februari 2009, enligt vilket avgiftssänkningen skulle påverka resultatet för markexploateringsfasen negativt med ett belopp som vid den tidpunkten uppgick till omkring 0,7 miljoner euro.

| (119) | Kommissionen anser emellertid inte att det på grundval av byggnadsprogrammet eller det förslag som lämnades till kommunfullmäktige kan slås fast att avgiftsbefrielsen endast avsåg Dampleinprojektet. Formuleringen i tilläggsavtalet innebär i alla fall inte att avgiftsbefrielsen begränsas till Dampleinprojektet. De nederländska myndigheterna har inte heller kunnat bevisa att SJB faktiskt betalat alla avgifter för samtliga bostäder i Leidschendam Centrum-projektet den 1 juli 2004, som man var skyldig att göra enligt artikel 10.3 i 2004 års samarbetsavtal. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen anser emellertid inte att det på grundval av byggnadsprogrammet eller det förslag som lämnades till kommunfullmäktige kan slås fast att avgiftsbefrielsen endast avsåg Dampleinprojektet. Formuleringen i tilläggsavtalet innebär i alla fall inte att avgiftsbefrielsen begränsas till Dampleinprojektet. De nederländska myndigheterna har inte heller kunnat bevisa att SJB faktiskt betalat alla avgifter för samtliga bostäder i Leidschendam Centrum-projektet den 1 juli 2004, som man var skyldig att göra enligt artikel 10.3 i 2004 års samarbetsavtal.

8.1.3   Sammanlagt statligt stöd

| (120) | På grundval av beräkningen i tabell 3 nedan uppgår det statliga stödet till SJB till omkring 6,9 miljoner euro.

  Tabell 3 | 2004 års samarbetsavtal | Tilläggsavtal mars 2010 | Sänkning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| värde 1.1.2003 | värde 1.1.2010 | värde 1.1.2010 | värde 1.1.2010 |
| Markpris | 7 253 793 | 8 622 480 | 4 000 000 | 4 622 480 |
| Markexploateringsavgift | 1 077 941 | 1 281 333 | 0 | 1 281 333 |
| Kvalitetsavgift | 856 667 | 1 018 308 | 0 | 1 018 308 |
| Totalt | 9 188 401 | 10 922 121 | 4 000 000 | 6 922 121 |

(120)

På grundval av beräkningen i tabell 3 nedan uppgår det statliga stödet till SJB till omkring 6,9 miljoner euro.

Tabell 3

2004 års samarbetsavtal

Tilläggsavtal mars 2010

Sänkning

värde 1.1.2003

värde 1.1.2010

värde 1.1.2010

värde 1.1.2010

Markpris

7 253 793

8 622 480

4 000 000

4 622 480

Markexploateringsavgift

1 077 941

1 281 333

0

1 281 333

Kvalitetsavgift

856 667

1 018 308

0

1 018 308

Totalt

9 188 401

10 922 121

4 000 000

6 922 121

8.2   Återkrav av stödet

| (121) | Eftersom de omtvistade åtgärderna utgör olagligt och oförenligt stöd måste stödet återkrävas för att återställa den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades. Återkravet ska följaktligen riktas till partnerskapet SJB, som bildats av Schouten de Jong och Bouwfonds, och till dessa två företag, som är solidariskt ansvariga för fullgörandet av SJB:s skyldigheter enligt avtalet om det offentlig-privata partnerskapet (27). |
| --- | --- |

(121)

Eftersom de omtvistade åtgärderna utgör olagligt och oförenligt stöd måste stödet återkrävas för att återställa den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades. Återkravet ska följaktligen riktas till partnerskapet SJB, som bildats av Schouten de Jong och Bouwfonds, och till dessa två företag, som är solidariskt ansvariga för fullgörandet av SJB:s skyldigheter enligt avtalet om det offentlig-privata partnerskapet (27).

| (122) | Såsom förklaras i tabell 3 ovan bör åtgärdernas inslag av oförenligt stöd beräknas till 6 922 121 euro, som utgörs av den retroaktiva sänkningen av försäljningspriset för marken (4 622 480 euro) och befrielsen från markexploateringsavgiften (1 281 333 euro) och kvalitetsavgiften (1 018 308 euro). |
| --- | --- |

(122)

Såsom förklaras i tabell 3 ovan bör åtgärdernas inslag av oförenligt stöd beräknas till 6 922 121 euro, som utgörs av den retroaktiva sänkningen av försäljningspriset för marken (4 622 480 euro) och befrielsen från markexploateringsavgiften (1 281 333 euro) och kvalitetsavgiften (1 018 308 euro).

| (123) | SJB beviljades stödet den 1 mars 2010. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta återkravsränta för perioden från och med den 1 mars 2010 till och med den dag det har återbetalats. |
| --- | --- |

(123)

SJB beviljades stödet den 1 mars 2010. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta återkravsränta för perioden från och med den 1 mars 2010 till och med den dag det har återbetalats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 6 922 121 euro som Nederländerna olagligen beviljade den 1 mars 2010, i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, till förmån för Schouten-de Jong Bouwfonds, ett partnerskap bestående av Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV och Bouwfonds Ontwikkeling BV, i form av en retroaktiv sänkning av försäljningspriset för mark och en retroaktiv sänkning av den markexploateringsavgift och den kvalitetsavgift som Leidschendam-Voorburgs kommun beslutat om, är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

1.   Nederländerna ska återkräva det oförenliga stöd som avses i artikel 1 från Schouten-de Jong Bouwfonds och/eller Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV och/eller Bouwfonds Ontwikkeling BV.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till förfogande för Schouten-de Jong Bouwfonds och/eller Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV och/eller Bouwfonds Ontwikkeling BV, dvs. den 1 mars 2010, till och med den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (28).

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Nederländerna ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Nederländerna lämna följande uppgifter till kommissionen:

| (a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagarna. |
| --- | --- |

(a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagarna.

| (b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

(b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| (c) | Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betalatillbaka stödet. |
| --- | --- |

(c)

Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betalatillbaka stödet.

2.   Nederländerna ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts. Nederländerna ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Nederländerna ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från de stödmottagare som avses i artikel 1.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 23 januari 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 86, 23.3.2012, s. 12.

1

(2)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive 108 i EUF-fördraget. Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget där så är lämpligt förstås som hänvisningar till artikel 87 respektive 88 i EG-fördraget. Genom EUF-fördraget infördes också vissa ändringar i terminologin, t.ex. ersattes ”gemenskapen” med ”unionen” och den ”gemensamma marknaden” med den ”inre marknaden”. I detta beslut används EUF-fördragets terminologi genomgående.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Hänvisningar till SJB i återstoden av detta beslut bör därför också anses avse både Schouten de Jong och Bouwfonds.

4

(5)  I artikel 4.1 i markexploateringsavtalet/avtalet om det offentlig-privata partnerskapet av den 22 november 2004 föreskrivs följande: ”Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosen en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).”

5

(6)  Projektet kallades först projektet Dam centrum-projektet men döptes 2005 om till Leidschendam Centrum-projektet. I detta beslut benämns fastighetsprojektet Leidschendam Centrum-projektet.

6

Leidschendam Centrum-projektet

(7)  Enligt de slutliga planerna för Damplein skulle endast 67 bostäder byggas av SJB.

7

(8)  Inget offentligt upphandlingsförfarande genomfördes i det sammanhanget. Detta beslut påverkar inte en eventuell analys som kommissionen kan komma att göra av de aspekter i anslutning till projektet som gäller offentlig upphandling.

8

(9)  Punkt 5.1.2 i översiktsplanen för markexploateringen i Damcentrum av den 10 februari 2004.

9

(10)  Enligt översiktsplanen för markexploateringen i Damcentrum av den 10 februari 2004 skulle kommunen bidra med 7,3 miljoner euro medan SJB skulle bidra med 2,6 miljoner euro.

10

(11)  Enligt ”Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009” får kommunen be privata parter att bidra till kostnaderna för infrastrukturarbeten. Därför anges i 2004 års samarbetsavtal att de privata parterna utöver priset för marken ska betala en markexploateringsavgift och, eftersom kommunen beslutade att använda högkvalitativa produkter vid utvecklingen av de allmänna ytorna, en kvalitetsavgift till det offentlig-privata partnerskapet.

11

(12)  I artikel 2.1.2 punkt 1 i tilläggsavtalet föreskrivs följande: ”In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op EUR 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.”

12

(13)  Detta nya avtal gäller 208 parkeringsplatser, dvs. färre än de 225 som ursprungligen planerades.

13

(14)  Detta motsvarar de 4,6 miljoner euro som tidigare överenskommits (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % fram till den 1 januari 2010.

14

(15)  Mål C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, REG 2010, s. I-13083, punkt 34, och mål C-290/07 P, kommissionen mot Scott, REG 2010, s. I-7763, punkt 68; mål T-244/08, Konsum Nord ekonomisk förening mot kommissionen, REG 2011, s. II-0000, punkt 61.

15

(16)  EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.

16

(17)  Mål C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG mot BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, REG 2010, s. I-13083, punkt 39.

17

(18)  I sina kommentarer till beslutet om att inleda förfarandet beräknade kommunen en förlust för projektets markexploateringsfas på 4,5 miljoner euro (värde den 1 januari 2011), som sades vara orsakad bl.a. av prissänkningen och avgiftsbefrielsen.

18

(19)  Enligt det offentlig-privata partnerskapets verksamhetsberättelse för 2008 är den ränta som ska betalas för kreditfaciliteten EONIA-räntan (den genomsnittliga räntan för dagslån i euro) plus 0,14 %. Den första dagen 2009 var EONIA-räntan 2,2 % och sjönk stadigt under året för att den första dagen 2010 vara 0,3 % och sedan aldrig överstiga 1 % under 2010. Den faktiska ränta som skulle betalas för den utestående kreditfaciliteten var därför långt under 5 % under 2009 och 2010.

19

(20)  Mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. -2671, punkterna 11 och 12; mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-3671, punkterna 47-48; mål T-214/95, Vlaams Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717, punkterna 48–50; förenade målen T-92/10 och T-103/00, Diputación Foral de Álava mot kommissionen, REG 2002, s. II-1385, punkt 72; mål T-222/04, Italien mot kommissionen, REG 2009, s. II-1877, punkt 43.

20

(21)  Mål C-280/00, Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg och Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, REG 2003, s. I-7747, punkterna 77–78.

21

(22)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

22

(23)  Se särskilt mål C-480/98, Spanien mot kommissionen, REG 2000, s. I-8717, punkt 25, och mål C-441/06, kommissionen mot Frankrike, REG 2007, s. I-8887, punkt 29.

23

(24)  Skrivelse från de nederländska myndigheterna av den 12 april 2010.

24

(25)  Markexploateringsavgift: 4 587 euro per bostad; kvalitetsavgift: 3 645 euro per bostad.

25

(26)  Sänkning av markexploateringsavgiften: Formula euro. Sänkning av kvalitetsavgiften: Formula euro.

26

(27)  Artikel 4.1 i markexploateringsavtalet/avtalet om det offentlig-privata partnerskapet av den 22 november 2004.

27

(28)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1

28

---