# Den Europæiske Unions L 166/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.166.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 166 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang18. juni 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.166.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 166

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang18. juni 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/283/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 25. juli 2012 om statsstøtte SA.23839 (C 44/2007) ydet af Frankrig til virksomheden FagorBrandt
  (meddelt under nummer C(2012) 5043)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/284/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 19. december 2012 om statsstøtte SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) Ordning vedrørende fritagelse for kommunal ejendomsskat for ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder til specifikke formål gennemført af Italien
  (meddelt under nummer C(2012) 9461)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 53 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L3 for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler | 55 |
| | * | Regulativ nr. 74 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler | 88 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2013/283/EU

*

Kommissionens afgørelse af 25. juli 2012 om statsstøtte SA.23839 (C 44/2007) ydet af Frankrig til virksomheden FagorBrandt
  (meddelt under nummer C(2012) 5043)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 5043)

1

1

2013/284/EU

*

Kommissionens afgørelse af 19. december 2012 om statsstøtte SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) Ordning vedrørende fritagelse for kommunal ejendomsskat for ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder til specifikke formål gennemført af Italien
  (meddelt under nummer C(2012) 9461)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 9461)

1

24

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 53 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L3 for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler

3

55

*

Regulativ nr. 74 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler

1

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 18.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 25. juli 2012

om statsstøtte SA.23839 (C 44/2007) ydet af Frankrig til virksomheden FagorBrandt

(meddelt under nummer C(2012) 5043)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2013/283/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 6. august 2007 modtog Kommissionen en anmeldelse fra Frankrig angående en omstruktureringsstøtte til FagorBrandt-koncernen. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 6. august 2007 modtog Kommissionen en anmeldelse fra Frankrig angående en omstruktureringsstøtte til FagorBrandt-koncernen.

| (2) | Ved brev af 10. oktober 2007 meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) over for denne støtte. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 10. oktober 2007 meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) over for denne støtte.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (herefter »åbningsbeslutningen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den anmeldte støtte. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (herefter »åbningsbeslutningen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den anmeldte støtte.

| (4) | Kommissionen modtog bemærkninger fra tre interesserede parter, nemlig to konkurrenter og støttemodtageren. Electrolux fremsatte bemærkninger ved brev af 14. december 2007. Efter et møde med Kommissionens tjenestegrene den 20. februar 2008 fremsatte denne virksomhed yderligere bemærkninger ved brev af 26. februar 2008 og 12. marts 2008. En konkurrent, der ønsker at forblive anonym, fremsatte bemærkninger ved brev af 17. december 2007 (4). FagorBrandt fremsatte bemærkninger ved brev af 17. december 2007. Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Frankrig ved brev af 15. januar 2008 og 13. marts 2008 for at give Frankrig mulighed for at fremsætte sine bemærkninger hertil og modtog bemærkninger fra Frankrig dels ved et brev af 15. februar 2008 og dels i form af et dokument fremlagt på mødet den 18. marts 2008 (se betragtning 5). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen modtog bemærkninger fra tre interesserede parter, nemlig to konkurrenter og støttemodtageren. Electrolux fremsatte bemærkninger ved brev af 14. december 2007. Efter et møde med Kommissionens tjenestegrene den 20. februar 2008 fremsatte denne virksomhed yderligere bemærkninger ved brev af 26. februar 2008 og 12. marts 2008. En konkurrent, der ønsker at forblive anonym, fremsatte bemærkninger ved brev af 17. december 2007 (4). FagorBrandt fremsatte bemærkninger ved brev af 17. december 2007. Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Frankrig ved brev af 15. januar 2008 og 13. marts 2008 for at give Frankrig mulighed for at fremsætte sine bemærkninger hertil og modtog bemærkninger fra Frankrig dels ved et brev af 15. februar 2008 og dels i form af et dokument fremlagt på mødet den 18. marts 2008 (se betragtning 5).

| (5) | Ved brev af 13. november 2007 fremsatte Frankrig sine bemærkninger til Kommissionens indledning af proceduren. Den 18. marts 2008 fandt der et møde sted mellem Kommissionens tjenestegrene, de franske myndigheder og FagorBrandt. Efter dette møde fremsendte de franske myndigheder oplysninger ved brev af 24. april 2008 og 7. maj 2008. Et nyt møde fandt sted mellem de samme parter den 12. juni 2008. Efter dette møde fremsendte de franske myndigheder oplysninger ved brev af 9. juli 2008. Den 15. juli 2008 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som de franske myndigheder fremsendte den 16. juli 2008. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 13. november 2007 fremsatte Frankrig sine bemærkninger til Kommissionens indledning af proceduren. Den 18. marts 2008 fandt der et møde sted mellem Kommissionens tjenestegrene, de franske myndigheder og FagorBrandt. Efter dette møde fremsendte de franske myndigheder oplysninger ved brev af 24. april 2008 og 7. maj 2008. Et nyt møde fandt sted mellem de samme parter den 12. juni 2008. Efter dette møde fremsendte de franske myndigheder oplysninger ved brev af 9. juli 2008. Den 15. juli 2008 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som de franske myndigheder fremsendte den 16. juli 2008.

| (6) | Den 21. oktober 2008 traf Kommissionen en positiv, betinget beslutning om omstruktureringsstøtten på 31 mio. EUR til FagorBrandt (5) (herefter »beslutningen af 21. oktober 2008«). |
| --- | --- |

(6)

Den 21. oktober 2008 traf Kommissionen en positiv, betinget beslutning om omstruktureringsstøtten på 31 mio. EUR til FagorBrandt (5) (herefter »beslutningen af 21. oktober 2008«).

| (7) | Denne beslutning blev annulleret af Retten den 14. februar 2012 (6) (herefter »Rettens dom af 14. februar 2012«) på grund af åbenbart urigtige skøn, idet der dels var taget hensyn til en ugyldig kompenserende foranstaltning, dels manglede en analyse af den samlede virkning for konkurrencen af en endnu ikke tilbagebetalt støtte, der tidligere var ydet af de italienske myndigheder (herefter »den italienske støtte«) og ikke var forenelig med den godkendte støtte. |
| --- | --- |

(7)

Denne beslutning blev annulleret af Retten den 14. februar 2012 (6) (herefter »Rettens dom af 14. februar 2012«) på grund af åbenbart urigtige skøn, idet der dels var taget hensyn til en ugyldig kompenserende foranstaltning, dels manglede en analyse af den samlede virkning for konkurrencen af en endnu ikke tilbagebetalt støtte, der tidligere var ydet af de italienske myndigheder (herefter »den italienske støtte«) og ikke var forenelig med den godkendte støtte.

| (8) | Kommissionen skal derfor træffe en ny endelig afgørelse. I overensstemmelse med Rettens retspraksis (7) kan Kommissionen i det øjemed kun tage hensyn til de oplysninger, den var i besiddelse af på det pågældende tidspunkt, nemlig pr. 21. oktober 2008 (se afsnit 6.2.2. om tidsrammen for analysen). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen skal derfor træffe en ny endelig afgørelse. I overensstemmelse med Rettens retspraksis (7) kan Kommissionen i det øjemed kun tage hensyn til de oplysninger, den var i besiddelse af på det pågældende tidspunkt, nemlig pr. 21. oktober 2008 (se afsnit 6.2.2. om tidsrammen for analysen).

2.   BESKRIVELSE

| (9) | Den omhandlede støtte er en omstruktureringsstøtte. Det budgetterede støttebeløb udgør 31 mio. EUR. Midlerne kommer fra det franske økonomi-, finans- og beskæftigelsesministerium. Støttemodtageren er FagorBrandt S.A., som har flere produktions- og markedsføringsdatterselskaber. |
| --- | --- |

(9)

Den omhandlede støtte er en omstruktureringsstøtte. Det budgetterede støttebeløb udgør 31 mio. EUR. Midlerne kommer fra det franske økonomi-, finans- og beskæftigelsesministerium. Støttemodtageren er FagorBrandt S.A., som har flere produktions- og markedsføringsdatterselskaber.

| (10) | De franske myndigheder anfører, at FagorBrandt S.A. med de disponible midler og uden statsstøtte ville være ude af stand til at klare sine vanskeligheder. Den direkte støtte på 31 mio. EUR ville ifølge Frankrig kunne dække halvdelen af udgifterne til omstruktureringen (8). |
| --- | --- |

(10)

De franske myndigheder anfører, at FagorBrandt S.A. med de disponible midler og uden statsstøtte ville være ude af stand til at klare sine vanskeligheder. Den direkte støtte på 31 mio. EUR ville ifølge Frankrig kunne dække halvdelen af udgifterne til omstruktureringen (8).

| (11) | Koncernen FagorBrandt (herefter »FagorBrandt«) ejes indirekte af selskabet Fagor Electrodomésticos S. Coop (herefter »Fagor«), som er et spansk andelsselskab. Dette andelsselskabs kapital er spredt på ca. 3 500 andelshavere (medarbejdere), hvoraf ingen kan eje over 25 % af andelsselskabets kapital. |
| --- | --- |

(11)

Koncernen FagorBrandt (herefter »FagorBrandt«) ejes indirekte af selskabet Fagor Electrodomésticos S. Coop (herefter »Fagor«), som er et spansk andelsselskab. Dette andelsselskabs kapital er spredt på ca. 3 500 andelshavere (medarbejdere), hvoraf ingen kan eje over 25 % af andelsselskabets kapital.

| (12) | Fagor tilhører selv andelsselskabsgruppen Mondragón Corporación Cooperativa (herefter »MCC«), der er en sammenslutning af juridisk og økonomisk selvstændige andelsselskaber. Fagor indgår i husholdningsdivisionen i MCC's industrisektorgruppe. |
| --- | --- |

(12)

Fagor tilhører selv andelsselskabsgruppen Mondragón Corporación Cooperativa (herefter »MCC«), der er en sammenslutning af juridisk og økonomisk selvstændige andelsselskaber. Fagor indgår i husholdningsdivisionen i MCC's industrisektorgruppe.

| (13) | FagorBrandt havde i 2007 en omsætning på 903 mio. EUR. Koncernen er aktiv inden for alle kategorier af hårde hvidevarer, som omfatter tre overordnede produktgrupper, nemlig vask (opvaskemaskiner, vaskemaskiner, tørretumblere, vaske-og-tørremaskiner), køl og frys (køleskabe, frysere) samt madlavning (traditionelle ovne, mikrobølgeovne, komfurer, kogeplader, emhætter). |
| --- | --- |

(13)

FagorBrandt havde i 2007 en omsætning på 903 mio. EUR. Koncernen er aktiv inden for alle kategorier af hårde hvidevarer, som omfatter tre overordnede produktgrupper, nemlig vask (opvaskemaskiner, vaskemaskiner, tørretumblere, vaske-og-tørremaskiner), køl og frys (køleskabe, frysere) samt madlavning (traditionelle ovne, mikrobølgeovne, komfurer, kogeplader, emhætter).

3.   ÅRSAGERNE TIL PROCEDURENS INDLEDNING

| (14) | I sin åbningsbeslutning udtrykte Kommissionen tvivl af følgende fem grunde: risikoen for omgåelse af forbuddet mod at yde omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder, risikoen for, at forpligtelsen til at tilbagebetale den uforenelige statsstøtte ville blive omgået, tvivl om, hvorvidt virksomheden igen ville blive rentabel på længere sigt, utilstrækkelige kompenserende foranstaltninger og tvivl om, hvorvidt statsstøtten var begrænset til det nødvendige minimum, især i relation til støttemodtagerens eget bidrag. |
| --- | --- |

(14)

I sin åbningsbeslutning udtrykte Kommissionen tvivl af følgende fem grunde: risikoen for omgåelse af forbuddet mod at yde omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder, risikoen for, at forpligtelsen til at tilbagebetale den uforenelige statsstøtte ville blive omgået, tvivl om, hvorvidt virksomheden igen ville blive rentabel på længere sigt, utilstrækkelige kompenserende foranstaltninger og tvivl om, hvorvidt statsstøtten var begrænset til det nødvendige minimum, især i relation til støttemodtagerens eget bidrag.

3.1.   Risikoen for omgåelse af forbuddet mod at yde omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder

| (15) | FagorBrandt blev oprettet i januar 2002 og var følgelig ifølge punkt 12 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (herefter »omstruktureringsrammebestemmelserne«) (9) en nyoprettet virksomhed indtil januar 2005, dvs. i tre år efter sin oprettelse. Det betyder, at såvel på det tidspunkt, hvor virksomheden nød godt af skattefritagelsen efter den franske skattelovs § 44 f) (herefter »§ 44 f)-støtten«), som da Kommissionen erklærede denne støtte uforenelig med fællesmarkedet og påbød tilbagebetaling (10), var FagorBrandt en nyoprettet virksomhed. I henhold til punkt 12 i omstruktureringsrammebestemmelserne måtte der derfor ikke ydes omstruktureringsstøtte til den. Det forhold, at Frankrig endnu ikke havde tilbagesøgt den støtte, der i december 2003 blev erklæret uforenelig med fællesmarkedet, på det tidspunkt, hvor virksomheden ikke længere var en nyoprettet virksomhed og dermed var berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte, kunne udgøre en omgåelse af forbuddet i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 12. |
| --- | --- |

(15)

FagorBrandt blev oprettet i januar 2002 og var følgelig ifølge punkt 12 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (herefter »omstruktureringsrammebestemmelserne«) (9) en nyoprettet virksomhed indtil januar 2005, dvs. i tre år efter sin oprettelse. Det betyder, at såvel på det tidspunkt, hvor virksomheden nød godt af skattefritagelsen efter den franske skattelovs § 44 f) (herefter »§ 44 f)-støtten«), som da Kommissionen erklærede denne støtte uforenelig med fællesmarkedet og påbød tilbagebetaling (10), var FagorBrandt en nyoprettet virksomhed. I henhold til punkt 12 i omstruktureringsrammebestemmelserne måtte der derfor ikke ydes omstruktureringsstøtte til den. Det forhold, at Frankrig endnu ikke havde tilbagesøgt den støtte, der i december 2003 blev erklæret uforenelig med fællesmarkedet, på det tidspunkt, hvor virksomheden ikke længere var en nyoprettet virksomhed og dermed var berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte, kunne udgøre en omgåelse af forbuddet i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 12.

3.2.   Risikoen for omgåelse af pligten til at tilbagebetale den uforenelige statsstøtte

| (16) | I betragtning af, at den anmeldte støtte i vid udstrækning så ud til at skulle anvendes til at finansiere tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt den anmeldte støtte kunne føre til en omgåelse af pligten til tilbagebetaling af denne uforenelige støtte og gøre tilbagebetalingspligten indholdsløs og virkningsløs. |
| --- | --- |

(16)

I betragtning af, at den anmeldte støtte i vid udstrækning så ud til at skulle anvendes til at finansiere tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt den anmeldte støtte kunne føre til en omgåelse af pligten til tilbagebetaling af denne uforenelige støtte og gøre tilbagebetalingspligten indholdsløs og virkningsløs.

3.3.   Tvivlen om virksomhedens langsigtede rentabilitet

| (17) | Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt virksomhedens langsigtede rentabilitet ville blive genoprettet. På baggrund af, at omsætningen for 2007 forventedes at stige med ca. 20 % i forhold til året før, ønskede den at få oplyst, hvad disse forventninger byggede på. Desuden hæftede Kommissionen sig ved, at det af omstruktureringsplanen ikke fremgik, hvordan FagorBrandt agtede at klare tilbagebetalingen af den uforenelige støtte, som virksomhedens italienske datterselskab havde modtaget. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt virksomhedens langsigtede rentabilitet ville blive genoprettet. På baggrund af, at omsætningen for 2007 forventedes at stige med ca. 20 % i forhold til året før, ønskede den at få oplyst, hvad disse forventninger byggede på. Desuden hæftede Kommissionen sig ved, at det af omstruktureringsplanen ikke fremgik, hvordan FagorBrandt agtede at klare tilbagebetalingen af den uforenelige støtte, som virksomhedens italienske datterselskab havde modtaget.

3.4.   Utilstrækkelige kompenserende foranstaltninger

| (18) | Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt det kunne accepteres, at der ikke ville blive iværksat flere kompenserende foranstaltninger end dem, der allerede var truffet som led i omstruktureringsplanen. Kommissionen henviste i den forbindelse til følgende:






  i) | Støttemodtagere, der opfylder kriterierne for at blive betragtet som »store virksomheder«, skal ifølge omstruktureringsrammebestemmelserne (punkt 38-41) træffe kompenserende foranstaltninger. |
| --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt det kunne accepteres, at der ikke ville blive iværksat flere kompenserende foranstaltninger end dem, der allerede var truffet som led i omstruktureringsplanen. Kommissionen henviste i den forbindelse til følgende:

i)

Støttemodtagere, der opfylder kriterierne for at blive betragtet som »store virksomheder«, skal ifølge omstruktureringsrammebestemmelserne (punkt 38-41) træffe kompenserende foranstaltninger.

| ii) | Uden støtten ville FagorBrandt forsvinde fra markedet, og hovedparten af FagorBrandts konkurrenter er europæiske virksomheder. Hvis FagorBrandt forsvandt fra markedet, ville de europæiske konkurrenter derfor kunne øge deres salg og produktion betydeligt. |
| --- | --- |

ii)

Uden støtten ville FagorBrandt forsvinde fra markedet, og hovedparten af FagorBrandts konkurrenter er europæiske virksomheder. Hvis FagorBrandt forsvandt fra markedet, ville de europæiske konkurrenter derfor kunne øge deres salg og produktion betydeligt.

| iii) | Det ser ud til, at størsteparten af de allerede iværksatte foranstaltninger ikke kan tages i betragtning som kompenserende foranstaltninger på grundlag af omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 40. |
| --- | --- |

iii)

Det ser ud til, at størsteparten af de allerede iværksatte foranstaltninger ikke kan tages i betragtning som kompenserende foranstaltninger på grundlag af omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 40.

| iv) | Endelig understregede Kommissionen, at der ifølge de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor den behandlede Bull (11)-og Euromoteurs (12)-sagerne, som Frankrig påberåber sig, ikke var nogen pligt til at iværksætte kompenserende foranstaltninger. Den fremhævede desuden også andre væsentlige forskelle mellem de nævnte sager og den her foreliggende. |
| --- | --- |

iv)

Endelig understregede Kommissionen, at der ifølge de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor den behandlede Bull (11)-og Euromoteurs (12)-sagerne, som Frankrig påberåber sig, ikke var nogen pligt til at iværksætte kompenserende foranstaltninger. Den fremhævede desuden også andre væsentlige forskelle mellem de nævnte sager og den her foreliggende.

3.5.   Tvivl med hensyn til støttemodtagerens eget bidrag

| (19) | Kommissionen gav endelig udtryk for tvivl om, hvorvidt betingelserne i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 43-44 var opfyldt. For det første havde de franske myndigheder ikke indregnet tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne, og for det andet havde de franske myndigheder ikke givet nogen forklaring på, hvorfra visse beløb, der blev medregnet under »støttemodtagerens eget bidrag«, stammede. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen gav endelig udtryk for tvivl om, hvorvidt betingelserne i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 43-44 var opfyldt. For det første havde de franske myndigheder ikke indregnet tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne, og for det andet havde de franske myndigheder ikke givet nogen forklaring på, hvorfra visse beløb, der blev medregnet under »støttemodtagerens eget bidrag«, stammede.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

4.1.   Bemærkninger fra Electrolux

| (20) | Electrolux oplyste, at virksomheden for at imødegå den globale konkurrence havde iværksat omfattende og meget bekostelige omstruktureringsplaner. For at bevare sin konkurrencedygtighed havde virksomheden været tvunget til at træffe drastiske foranstaltninger og bl.a. lukke otte fabrikker i Vesteuropa, hvis produktion hovedsagelig blev flyttet til andre eksisterende fabrikker i Europa og til nye fabrikker i Polen og Ungarn. Størsteparten af virksomhederne i hårdehvidevareindustrien havde gennemført tilsvarende omstruktureringer. Electrolux klagede derfor over, at FagorBrandt kunne få offentlig støtte til at imødegå en situation, som resten af industrien selv måtte klare uden tilsvarende hjælp. Støtten fordrejede konkurrencen på bekostning af andre virksomheder. |
| --- | --- |

(20)

Electrolux oplyste, at virksomheden for at imødegå den globale konkurrence havde iværksat omfattende og meget bekostelige omstruktureringsplaner. For at bevare sin konkurrencedygtighed havde virksomheden været tvunget til at træffe drastiske foranstaltninger og bl.a. lukke otte fabrikker i Vesteuropa, hvis produktion hovedsagelig blev flyttet til andre eksisterende fabrikker i Europa og til nye fabrikker i Polen og Ungarn. Størsteparten af virksomhederne i hårdehvidevareindustrien havde gennemført tilsvarende omstruktureringer. Electrolux klagede derfor over, at FagorBrandt kunne få offentlig støtte til at imødegå en situation, som resten af industrien selv måtte klare uden tilsvarende hjælp. Støtten fordrejede konkurrencen på bekostning af andre virksomheder.

4.2.   Bemærkninger fra den anden konkurrent

| (21) | Denne konkurrent, som ønsker at forblive anonym, fandt for det første ikke, at den planlagte støtte ville genoprette FagorBrandts rentabilitet på lang sigt. Konkurrenten mente, at der var behov for en omfattende industriel reorganisering for at sikre virksomhedens overlevelse. Men konkurrenten mente ikke, at FagorBrandt havde midlerne til at finansiere de nødvendige investeringer. Støtten ville heller ikke sætte FagorBrandt i stand til at nå op på den størrelse, der var nødvendig for at styrke virksomhedens forhandlingsposition over for de store distributører, som foretrækker at handle med leverandører, der står stærkere inden for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(21)

Denne konkurrent, som ønsker at forblive anonym, fandt for det første ikke, at den planlagte støtte ville genoprette FagorBrandts rentabilitet på lang sigt. Konkurrenten mente, at der var behov for en omfattende industriel reorganisering for at sikre virksomhedens overlevelse. Men konkurrenten mente ikke, at FagorBrandt havde midlerne til at finansiere de nødvendige investeringer. Støtten ville heller ikke sætte FagorBrandt i stand til at nå op på den størrelse, der var nødvendig for at styrke virksomhedens forhandlingsposition over for de store distributører, som foretrækker at handle med leverandører, der står stærkere inden for Den Europæiske Union.

| (22) | For det andet fandt denne konkurrent, at støtten ikke var begrænset til det nødvendige minimum, da FagorBrandt kunne tilvejebringe de midler, der var nødvendige for virksomhedens omstrukturering, hos sin aktionær og det andelsselskab (nemlig MCC, hvori også banken Caja Laboral indgår), som denne aktionær tilhører. |
| --- | --- |

(22)

For det andet fandt denne konkurrent, at støtten ikke var begrænset til det nødvendige minimum, da FagorBrandt kunne tilvejebringe de midler, der var nødvendige for virksomhedens omstrukturering, hos sin aktionær og det andelsselskab (nemlig MCC, hvori også banken Caja Laboral indgår), som denne aktionær tilhører.

| (23) | For det tredje fandt denne konkurrent, at støtten kunne påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Størsteparten af sektorens virksomheder har en produktion i Europa og kan derfor betragtes som europæiske. De asiatiske og tyrkiske konkurrenter har kun nævneværdige aktiviteter inden for bestemte produkter. Desuden er FagorBrandt den femtestørste aktør i Europa og står stærkt på det franske, det spanske og det polske marked. Konkurrenten fandt derfor, at Kommissionen i mangel af kompenserende foranstaltninger ikke kunne erklære støtten for forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(23)

For det tredje fandt denne konkurrent, at støtten kunne påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Størsteparten af sektorens virksomheder har en produktion i Europa og kan derfor betragtes som europæiske. De asiatiske og tyrkiske konkurrenter har kun nævneværdige aktiviteter inden for bestemte produkter. Desuden er FagorBrandt den femtestørste aktør i Europa og står stærkt på det franske, det spanske og det polske marked. Konkurrenten fandt derfor, at Kommissionen i mangel af kompenserende foranstaltninger ikke kunne erklære støtten for forenelig med fællesmarkedet.

| (24) | For det fjerde måtte der af Frankrigs og Italiens tidligere ulovlige støtte drages to konklusioner, nemlig dels at det med FagorBrandts vanskeligheder drejede sig om tilbagevendende problemer, som på sigt satte spørgsmålstegn ved virksomhedens fortsatte rentabilitet, dels at den anmeldte støtte sandsynligvis ville blive brugt til at tilbagebetale den ulovlige støtte, hvilket var en omgåelse af påbuddet om tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(24)

For det fjerde måtte der af Frankrigs og Italiens tidligere ulovlige støtte drages to konklusioner, nemlig dels at det med FagorBrandts vanskeligheder drejede sig om tilbagevendende problemer, som på sigt satte spørgsmålstegn ved virksomhedens fortsatte rentabilitet, dels at den anmeldte støtte sandsynligvis ville blive brugt til at tilbagebetale den ulovlige støtte, hvilket var en omgåelse af påbuddet om tilbagebetaling.

4.3.   Bemærkninger fra FagorBrandt

| (25) | Bemærkningerne fra FagorBrandt svarede stort set til bemærkningerne fra de franske myndigheder, som opsummeres i det følgende. |
| --- | --- |

(25)

Bemærkningerne fra FagorBrandt svarede stort set til bemærkningerne fra de franske myndigheder, som opsummeres i det følgende.

5.   BEMÆRKNINGER FRA FRANKRIG

5.1.   Frankrigs bemærkninger angående åbningsbeslutningen

| (26) | Hvad angår muligheden for en omgåelse af forbuddet mod at yde statsstøtte til nyoprettede virksomheder, bestrider de franske myndigheder ikke, at FagorBrandt skulle betragtes som en »nyoprettet virksomhed« i de første tre år efter dens oprettelse, jf. punkt 12 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Frankrig bemærker dog, at det først var i løbet af 2006, efter de vanskeligheder, der begyndte at opstå i 2004 og forværringen af virksomhedens finansielle situation siden 2005, altså i det femte år efter dens oprettelse, at spørgsmålet om eventuelt at yde statsstøtte til den blev aktuelt. Med andre ord havde virksomheden ikke nogen grund til at anmode om omstruktureringsstøtte, før den befandt sig i en situation, der retfærdiggjorde en sådan støtte, dvs. i løbet af 2006. Spørgsmålet om en eventuel tilsidesættelse af treårsreglen er derfor irrelevant. |
| --- | --- |

(26)

Hvad angår muligheden for en omgåelse af forbuddet mod at yde statsstøtte til nyoprettede virksomheder, bestrider de franske myndigheder ikke, at FagorBrandt skulle betragtes som en »nyoprettet virksomhed« i de første tre år efter dens oprettelse, jf. punkt 12 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Frankrig bemærker dog, at det først var i løbet af 2006, efter de vanskeligheder, der begyndte at opstå i 2004 og forværringen af virksomhedens finansielle situation siden 2005, altså i det femte år efter dens oprettelse, at spørgsmålet om eventuelt at yde statsstøtte til den blev aktuelt. Med andre ord havde virksomheden ikke nogen grund til at anmode om omstruktureringsstøtte, før den befandt sig i en situation, der retfærdiggjorde en sådan støtte, dvs. i løbet af 2006. Spørgsmålet om en eventuel tilsidesættelse af treårsreglen er derfor irrelevant.

| (27) | Hvad angår muligheden for, at den anmeldte støtte vil gøre tilbagebetalingspligten virkningsløs, henviste Frankrig til, at det ikke kun er tilbagebetalingspligten, der har gjort virksomheden kriseramt. De finansielle vanskeligheder begyndte faktisk i 2004, og situationen blev kraftigt forværret i 2005 og 2006. Som Kommissionen konkluderede i sin åbningsbeslutning, er virksomheden en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand. Frankrig udleder heraf, at virksomheden derfor er berettiget til omstruktureringsstøtte, hvis de andre betingelser for en sådan støtte i øvrigt er opfyldt. Spørgsmålet om, hvorvidt virksomheden kunne overleve efter 2007 eller 2008, hvis den ikke skulle tilbagebetale støtten, er irrelevant, fordi den har pligt til at tilbagebetale støtten, og det har den haft siden vedtagelsen af Kommissionens beslutning om § 44 f)-støtten i 2003. Det er derfor helt klart de finansielle vanskeligheder, der retfærdiggjorde støtteanmodningen, og disse vanskeligheder skyldtes de omstruktureringsomkostninger, virksomheden allerede havde måttet afholde, den manglende afslutning af denne omstrukturering samt desuden alle de andre omkostninger, virksomheden måtte afholde, herunder tilbagebetalingen af støtten. |
| --- | --- |

(27)

Hvad angår muligheden for, at den anmeldte støtte vil gøre tilbagebetalingspligten virkningsløs, henviste Frankrig til, at det ikke kun er tilbagebetalingspligten, der har gjort virksomheden kriseramt. De finansielle vanskeligheder begyndte faktisk i 2004, og situationen blev kraftigt forværret i 2005 og 2006. Som Kommissionen konkluderede i sin åbningsbeslutning, er virksomheden en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand. Frankrig udleder heraf, at virksomheden derfor er berettiget til omstruktureringsstøtte, hvis de andre betingelser for en sådan støtte i øvrigt er opfyldt. Spørgsmålet om, hvorvidt virksomheden kunne overleve efter 2007 eller 2008, hvis den ikke skulle tilbagebetale støtten, er irrelevant, fordi den har pligt til at tilbagebetale støtten, og det har den haft siden vedtagelsen af Kommissionens beslutning om § 44 f)-støtten i 2003. Det er derfor helt klart de finansielle vanskeligheder, der retfærdiggjorde støtteanmodningen, og disse vanskeligheder skyldtes de omstruktureringsomkostninger, virksomheden allerede havde måttet afholde, den manglende afslutning af denne omstrukturering samt desuden alle de andre omkostninger, virksomheden måtte afholde, herunder tilbagebetalingen af støtten.

| (28) | Hvad angår genoprettelse af FagorBrandts langsigtede rentabilitet og de to tvivlsspørgsmål, der blev rejst i åbningsbeslutningen, fremsatte de franske myndigheder følgende bemærkninger. Den forventede omsætningsstigning på 20 % i 2007 i forhold til 2006 beroede hovedsagelig på den ændring af FagorBrandts aktivitetssfære, der skete i 2006. Med hensyn til den manglende indregning af tilbagebetalingen af den ulovlige støtte til det italienske datterselskab (ydet i forbindelse med Brandt Italias overtagelse af Ocean Spas aktiviteter inden for husholdningsapparater) oplyste de franske myndigheder, at denne tilbagebetaling ikke ventedes at ville påvirke virksomhedens rentabilitet, eftersom det endelige beløb, Brandt Italia skulle udrede, ventedes at ville ligge under 200 000 EUR, idet det resterende beløb skulle betales af sælgeren af disse aktiviteter. |
| --- | --- |

(28)

Hvad angår genoprettelse af FagorBrandts langsigtede rentabilitet og de to tvivlsspørgsmål, der blev rejst i åbningsbeslutningen, fremsatte de franske myndigheder følgende bemærkninger. Den forventede omsætningsstigning på 20 % i 2007 i forhold til 2006 beroede hovedsagelig på den ændring af FagorBrandts aktivitetssfære, der skete i 2006. Med hensyn til den manglende indregning af tilbagebetalingen af den ulovlige støtte til det italienske datterselskab (ydet i forbindelse med Brandt Italias overtagelse af Ocean Spas aktiviteter inden for husholdningsapparater) oplyste de franske myndigheder, at denne tilbagebetaling ikke ventedes at ville påvirke virksomhedens rentabilitet, eftersom det endelige beløb, Brandt Italia skulle udrede, ventedes at ville ligge under 200 000 EUR, idet det resterende beløb skulle betales af sælgeren af disse aktiviteter.

| (29) | Hvad angår de manglende kompenserende foranstaltninger, gentog Frankrig, at virksomheden allerede i 2004 havde afhændet Brandt Components (Nevers-fabrikken). Virksomheden havde desuden nedbragt sin produktionskapacitet ved at indstille produktionen af kummefrysere og fritstående mikrobølgeovne. De franske myndigheder henviste desuden til, at støtten havde forårsaget ganske ubetydelige fordrejninger, hvilket mindskede behovet for kompenserende foranstaltninger. FagorBrandt sidder på under [0-5] % (13) af det europæiske marked, hvilket er en ganske lille markedsandel i forhold til virksomhedens største konkurrenter. De franske myndigheder finder i øvrigt, at virksomhedens tilstedeværelse på markedet er med til at forhindre, at der opstår en oligopolsituation. Under den formelle undersøgelsesprocedure foreslog Frankrig en række yderligere kompenserende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(29)

Hvad angår de manglende kompenserende foranstaltninger, gentog Frankrig, at virksomheden allerede i 2004 havde afhændet Brandt Components (Nevers-fabrikken). Virksomheden havde desuden nedbragt sin produktionskapacitet ved at indstille produktionen af kummefrysere og fritstående mikrobølgeovne. De franske myndigheder henviste desuden til, at støtten havde forårsaget ganske ubetydelige fordrejninger, hvilket mindskede behovet for kompenserende foranstaltninger. FagorBrandt sidder på under [0-5] % (13) af det europæiske marked, hvilket er en ganske lille markedsandel i forhold til virksomhedens største konkurrenter. De franske myndigheder finder i øvrigt, at virksomhedens tilstedeværelse på markedet er med til at forhindre, at der opstår en oligopolsituation. Under den formelle undersøgelsesprocedure foreslog Frankrig en række yderligere kompenserende foranstaltninger.

| (30) | Hvad angår Kommissionens tvivl angående støttens begrænsning til et minimum og støttemodtagerens eget bidrag, fremsatte de franske myndigheder følgende bemærkninger. Med hensyn til Kommissionens betænkeligheder ved, at tilbagebetalingen af støtten ikke var indregnet i omstruktureringsomkostningerne, anførte de franske myndigheder, at tilbagebetaling af en ulovlig støtte ikke i sig selv kan anses som en omstruktureringsomkostning. Med hensyn til »støttemodtagerens eget bidrag« (kaldet »effort propre« i anmeldelsen), oplyste de franske myndigheder, at der var tale om banklån. |
| --- | --- |

(30)

Hvad angår Kommissionens tvivl angående støttens begrænsning til et minimum og støttemodtagerens eget bidrag, fremsatte de franske myndigheder følgende bemærkninger. Med hensyn til Kommissionens betænkeligheder ved, at tilbagebetalingen af støtten ikke var indregnet i omstruktureringsomkostningerne, anførte de franske myndigheder, at tilbagebetaling af en ulovlig støtte ikke i sig selv kan anses som en omstruktureringsomkostning. Med hensyn til »støttemodtagerens eget bidrag« (kaldet »effort propre« i anmeldelsen), oplyste de franske myndigheder, at der var tale om banklån.

5.2.   Frankrigs bemærkninger til bemærkningerne fra interesserede parter

| (31) | Med hensyn til Electrolux' bemærkninger understregede Frankrig, at de omstruktureringsforanstaltninger, Electrolux og andre konkurrenter havde iværksat, ikke tog sigte på at rette op på en vanskelig økonomisk situation, men derimod på at styrke deres position på markedet for hårde hvidevarer. Frankrig fandt derfor ikke, at man kunne sammenligne FagorBrandt og dennes konkurrenter, der i øvrigt rådede over betydeligt større finansielle midler, fordi de var betydeligt større. |
| --- | --- |

(31)

Med hensyn til Electrolux' bemærkninger understregede Frankrig, at de omstruktureringsforanstaltninger, Electrolux og andre konkurrenter havde iværksat, ikke tog sigte på at rette op på en vanskelig økonomisk situation, men derimod på at styrke deres position på markedet for hårde hvidevarer. Frankrig fandt derfor ikke, at man kunne sammenligne FagorBrandt og dennes konkurrenter, der i øvrigt rådede over betydeligt større finansielle midler, fordi de var betydeligt større.

| (32) | Med hensyn til de bemærkninger angående FagorBrandts langsigtede rentabilitet, som den konkurrent, der ønskede at forblive anonym, havde fremsat, fremhævede de franske myndigheder først og fremmest, at FagorBrandt havde sat ind på i første omgang at dæmme op for tabene og styrke sin avance for på sigt at komme til at stå stærkere på markedet, bl.a. ved at udvikle [...]. |
| --- | --- |

(32)

Med hensyn til de bemærkninger angående FagorBrandts langsigtede rentabilitet, som den konkurrent, der ønskede at forblive anonym, havde fremsat, fremhævede de franske myndigheder først og fremmest, at FagorBrandt havde sat ind på i første omgang at dæmme op for tabene og styrke sin avance for på sigt at komme til at stå stærkere på markedet, bl.a. ved at udvikle [...].

| (33) | Hvad angår påstanden om, at støtten ikke er begrænset til et minimum, da FagorBrandt kunne skaffe finansiering hos sine aktionærer, pegede de franske myndigheder på, at MCC ikke er et holdingselskab, men en andelsbevægelse. I denne andelsbevægelse er hvert enkelt andelsselskab selvstændigt, herunder Fagor og banken Caja Laboral, og beslutningerne træffes af deres andelshavere, som ejer dem. FagorBrandt kan derfor kun regne med finansiel støtte fra Fagor, og denne støtte er begrænset til Fagors aktuelle formåen. Overtagelsen af FagorBrandt resulterede i et likviditetstab for Fagor, som i dag ikke er i stand til at bidrage med større finansiering. |
| --- | --- |

(33)

Hvad angår påstanden om, at støtten ikke er begrænset til et minimum, da FagorBrandt kunne skaffe finansiering hos sine aktionærer, pegede de franske myndigheder på, at MCC ikke er et holdingselskab, men en andelsbevægelse. I denne andelsbevægelse er hvert enkelt andelsselskab selvstændigt, herunder Fagor og banken Caja Laboral, og beslutningerne træffes af deres andelshavere, som ejer dem. FagorBrandt kan derfor kun regne med finansiel støtte fra Fagor, og denne støtte er begrænset til Fagors aktuelle formåen. Overtagelsen af FagorBrandt resulterede i et likviditetstab for Fagor, som i dag ikke er i stand til at bidrage med større finansiering.

| (34) | For det tredje pegede de franske myndigheder i deres svar på påstanden om konkurrenceskadelige virkninger på en række modsigelser i den anonyme konkurrents bemærkninger. På den ene side hævdede denne konkurrent, at støtten påvirkede konkurrenceforholdene på det europæiske marked. På den anden side påstod den, at FagorBrandt var for lille i forhold til de store konkurrenter, hvilket udgjorde en risiko for FagorBrandts rentabilitet. Og med hensyn til manglen på kompenserende foranstaltninger henviste de franske myndigheder til, at de allerede havde iværksat relevante kompenserende foranstaltninger og agtede at iværksætte yderligere sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

(34)

For det tredje pegede de franske myndigheder i deres svar på påstanden om konkurrenceskadelige virkninger på en række modsigelser i den anonyme konkurrents bemærkninger. På den ene side hævdede denne konkurrent, at støtten påvirkede konkurrenceforholdene på det europæiske marked. På den anden side påstod den, at FagorBrandt var for lille i forhold til de store konkurrenter, hvilket udgjorde en risiko for FagorBrandts rentabilitet. Og med hensyn til manglen på kompenserende foranstaltninger henviste de franske myndigheder til, at de allerede havde iværksat relevante kompenserende foranstaltninger og agtede at iværksætte yderligere sådanne foranstaltninger.

| (35) | For det fjerde anførte Frankrig som svar på de påstande, der var baseret på Frankrigs og Italiens tidligere ydelse af ulovlig støtte, at denne ulovlige støtte ikke blev ydet til et omstruktureringsprogram i virksomheden, men til en ordning, der skulle fastholde beskæftigelsen i landet. Frankrig pegede endvidere på, at der, som det fremgik af de oplysninger, FagorBrandt havde givet Kommissionen den 17. december 2007, ikke var nogen reel sammenhæng mellem den ydede støtte (ca. 20 mio. EUR netto efter skat) og den uforenelige støtte (ca. 27,3 mio. EUR med renter). Desuden var omstruktureringsomkostningerne blevet vurderet til 62,5 mio. EUR, altså en hel del mere end den omstruktureringsstøtte, der var tale om. Endelig fremhævede de franske myndigheder også udgifternes fungible karakter. |
| --- | --- |

(35)

For det fjerde anførte Frankrig som svar på de påstande, der var baseret på Frankrigs og Italiens tidligere ydelse af ulovlig støtte, at denne ulovlige støtte ikke blev ydet til et omstruktureringsprogram i virksomheden, men til en ordning, der skulle fastholde beskæftigelsen i landet. Frankrig pegede endvidere på, at der, som det fremgik af de oplysninger, FagorBrandt havde givet Kommissionen den 17. december 2007, ikke var nogen reel sammenhæng mellem den ydede støtte (ca. 20 mio. EUR netto efter skat) og den uforenelige støtte (ca. 27,3 mio. EUR med renter). Desuden var omstruktureringsomkostningerne blevet vurderet til 62,5 mio. EUR, altså en hel del mere end den omstruktureringsstøtte, der var tale om. Endelig fremhævede de franske myndigheder også udgifternes fungible karakter.

| (36) | Med hensyn til de bemærkninger, FagorBrandt havde fremsat over for Kommissionen, oplyste de franske myndigheder, at de kun kunne tilslutte sig dem, ikke mindst i betragtning af, at de supplerede deres egne bemærkninger. |
| --- | --- |

(36)

Med hensyn til de bemærkninger, FagorBrandt havde fremsat over for Kommissionen, oplyste de franske myndigheder, at de kun kunne tilslutte sig dem, ikke mindst i betragtning af, at de supplerede deres egne bemærkninger.

6.   VURDERING AF STØTTEN

6.1.   Vurdering af, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1

| (37) | Kommissionen mener, at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Den er iværksat i form af et tilskud fra den franske stat og er derfor finansieret af statsmidler og kan tilskrives staten. Foranstaltningen er udelukkende rettet mod FagorBrandt og er derfor selektiv. Tilskuddet begunstiger FagorBrandt, idet virksomheden får tilført supplerende midler, og idet den kan undgå at standse sine aktiviteter. Foranstaltningen risikerer dermed at fordreje konkurrencen mellem producenterne af hårde hvidevarer. Endelig er hårdehvidevaremarkedet kendetegnet ved en omfattende samhandel mellem medlemsstaterne. Derfor konkluderer Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte. Frankrig anfægter ikke denne konklusion. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen mener, at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Den er iværksat i form af et tilskud fra den franske stat og er derfor finansieret af statsmidler og kan tilskrives staten. Foranstaltningen er udelukkende rettet mod FagorBrandt og er derfor selektiv. Tilskuddet begunstiger FagorBrandt, idet virksomheden får tilført supplerende midler, og idet den kan undgå at standse sine aktiviteter. Foranstaltningen risikerer dermed at fordreje konkurrencen mellem producenterne af hårde hvidevarer. Endelig er hårdehvidevaremarkedet kendetegnet ved en omfattende samhandel mellem medlemsstaterne. Derfor konkluderer Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte. Frankrig anfægter ikke denne konklusion.

6.2.   Retsgrundlag for vurderingen

6.2.1.   Retsgrundlag for støttens forenelighed

| (38) | EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, indeholder undtagelser fra hovedreglen om uforenelighed i stk. 1 i samme artikel. Undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 107, stk. 2, finder helt klart ikke anvendelse i denne sag. |
| --- | --- |

(38)

EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, indeholder undtagelser fra hovedreglen om uforenelighed i stk. 1 i samme artikel. Undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 107, stk. 2, finder helt klart ikke anvendelse i denne sag.

| (39) | Hvad angår undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, bemærker Kommissionen, at eftersom støtten ikke har regionalt sigte og derfor helt klart ikke kan falde ind under litra b) i dette stykke, er det kun undtagelsesbestemmelsen i litra c), der kan finde anvendelse. Denne undtagelsesbestemmelse drejer sig om statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Det er i den forbindelse klart, at støtten blev ydet til genoprettelse af en kriseramt virksomheds langsigtede rentabilitet. Kommissionen har i omstruktureringsrammebestemmelserne redegjort for, hvordan den ser på denne form for støtte. Det er derfor disse rammebestemmelser, der er retsgrundlaget for vurderingen af denne sag. Kommissionen finder ikke, at der er nogen andre rammebestemmelser eller retningslinjer, der kan finde anvendelse i den konkrete sag. Frankrig har i øvrigt heller ikke påberåbt sig nogen anden undtagelsesbestemmelse i TEUF, og ingen af de interesserede parter har anfægtet valget af dette retsgrundlag, som allerede blev nævnt i åbningsbeslutningen. |
| --- | --- |

(39)

Hvad angår undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, bemærker Kommissionen, at eftersom støtten ikke har regionalt sigte og derfor helt klart ikke kan falde ind under litra b) i dette stykke, er det kun undtagelsesbestemmelsen i litra c), der kan finde anvendelse. Denne undtagelsesbestemmelse drejer sig om statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Det er i den forbindelse klart, at støtten blev ydet til genoprettelse af en kriseramt virksomheds langsigtede rentabilitet. Kommissionen har i omstruktureringsrammebestemmelserne redegjort for, hvordan den ser på denne form for støtte. Det er derfor disse rammebestemmelser, der er retsgrundlaget for vurderingen af denne sag. Kommissionen finder ikke, at der er nogen andre rammebestemmelser eller retningslinjer, der kan finde anvendelse i den konkrete sag. Frankrig har i øvrigt heller ikke påberåbt sig nogen anden undtagelsesbestemmelse i TEUF, og ingen af de interesserede parter har anfægtet valget af dette retsgrundlag, som allerede blev nævnt i åbningsbeslutningen.

6.2.2.   Tidsramme for analysen

| (40) | I overensstemmelse med Rettens retspraksis (14) skal Kommissionen, efter at dens beslutninger blev annulleret, udelukkende basere sin nye analyse på oplysninger, som den var i besiddelse af på tidspunktet for vedtagelsen af den annullerede beslutning, i dette tilfælde pr. 21. oktober 2008. |
| --- | --- |

(40)

I overensstemmelse med Rettens retspraksis (14) skal Kommissionen, efter at dens beslutninger blev annulleret, udelukkende basere sin nye analyse på oplysninger, som den var i besiddelse af på tidspunktet for vedtagelsen af den annullerede beslutning, i dette tilfælde pr. 21. oktober 2008.

| (41) | Begivenheder efter den 21. oktober 2008 skal derfor ikke tages i betragtning. Ændringer eller forandringer i markedssituationen eller hos støttemodtageren skal holdes ude af analysen. Kommissionen tager heller ikke hensyn til den del af gennemførelsen af omstruktureringsplanen, som ligger efter oktober 2008 (15). |
| --- | --- |

(41)

Begivenheder efter den 21. oktober 2008 skal derfor ikke tages i betragtning. Ændringer eller forandringer i markedssituationen eller hos støttemodtageren skal holdes ude af analysen. Kommissionen tager heller ikke hensyn til den del af gennemførelsen af omstruktureringsplanen, som ligger efter oktober 2008 (15).

| (42) | Endvidere har Kommissionen ikke pligt til at genoptage undersøgelsen af sagen eller supplere den med nye tekniske ekspertvurderinger (16). Annullation af en retsakt, der afslutter en administrativ procedure i flere faser, medfører ikke nødvendigvis annullation af hele proceduren. Når det som i det foreliggende tilfælde trods undersøgelsesdokumenter, der gør det muligt at foretage en udtømmende analyse af støttens forenelighed, viser sig, at Kommissionens analyse ikke er fuldstændig og dermed gør beslutningen ulovlig, kan den procedure, hvormed denne beslutning skal omgøres, genoptages på grundlag af allerede anvendte undersøgelsesdokumenter (17). |
| --- | --- |

(42)

Endvidere har Kommissionen ikke pligt til at genoptage undersøgelsen af sagen eller supplere den med nye tekniske ekspertvurderinger (16). Annullation af en retsakt, der afslutter en administrativ procedure i flere faser, medfører ikke nødvendigvis annullation af hele proceduren. Når det som i det foreliggende tilfælde trods undersøgelsesdokumenter, der gør det muligt at foretage en udtømmende analyse af støttens forenelighed, viser sig, at Kommissionens analyse ikke er fuldstændig og dermed gør beslutningen ulovlig, kan den procedure, hvormed denne beslutning skal omgøres, genoptages på grundlag af allerede anvendte undersøgelsesdokumenter (17).

| (43) | Idet Kommissionen udelukkende skal bygge sin nye analyse på oplysninger, som den rådede over i oktober 2008, og som de franske myndigheder og FagorBrandt allerede har fremsat deres holdninger til, er der i øvrigt ingen grund til at undersøge dem igen (18). Endelig er tredjeparters ret til at fremsætte deres bemærkninger sikret i kraft af offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af beslutningen om indledning af proceduren (19), og der findes ingen bestemmelse i forordning (EF) nr. 659/1999, der kræver, at de får denne mulighed igen, når den oprindelige omstruktureringsplan ændres i undersøgelsesforløbet (20). |
| --- | --- |

(43)

Idet Kommissionen udelukkende skal bygge sin nye analyse på oplysninger, som den rådede over i oktober 2008, og som de franske myndigheder og FagorBrandt allerede har fremsat deres holdninger til, er der i øvrigt ingen grund til at undersøge dem igen (18). Endelig er tredjeparters ret til at fremsætte deres bemærkninger sikret i kraft af offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af beslutningen om indledning af proceduren (19), og der findes ingen bestemmelse i forordning (EF) nr. 659/1999, der kræver, at de får denne mulighed igen, når den oprindelige omstruktureringsplan ændres i undersøgelsesforløbet (20).

| (44) | Denne afgørelse bygger således udelukkende på oplysninger, der var til rådighed den 21. oktober 2008. |
| --- | --- |

(44)

Denne afgørelse bygger således udelukkende på oplysninger, der var til rådighed den 21. oktober 2008.

6.3.   Virksomhedens berettigelse til omstruktureringsstøtte

| (45) | For at kunne modtage omstruktureringsstøtte skal en virksomhed først og fremmest opfylde betingelserne for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed som defineret i punkt 2.1 i omstruktureringsrammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(45)

For at kunne modtage omstruktureringsstøtte skal en virksomhed først og fremmest opfylde betingelserne for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed som defineret i punkt 2.1 i omstruktureringsrammebestemmelserne.

| (46) | I betragtning 24 i åbningsbeslutningen anførte Kommissionen, at virksomheden så ud til at være kriseramt som omhandlet i punkt 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne. I betragtning 27 i åbningsbeslutningen anførte Kommissionen desuden, at virksomhedens vanskeligheder som omhandlet i punkt 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne var blevet for alvorlige til at kunne løses af dens spanske aktionær. I modsætning til denne foreløbige vurdering fandt den konkurrent, som ønskede at forblive anonym, at FagorBrandt kunne skaffe den nødvendige finansielle støtte til at imødegå sine vanskeligheder hos Fagor og MCC. Derfor skal det analyseres, om den foreløbige vurdering i åbningsbeslutningen skal ændres. Kommissionen bemærker, at konkurrenten bygger sin udtalelse på en artikel fra pressen (21), hvori der peges på, at Fagor let kan rejse midlerne på finansmarkederne. Kommissionen hæfter sig dog ved, at denne artikel daterer sig til april 2005, og at Fagors økonomiske situation siden da er blevet kraftigt forværret. De franske myndigheder henviser i den forbindelse til, at Fagors finansielle gæld (uden konsolidering med FagorBrandts) tredobledes i 2005 på grund af køb af FagorBrandt-aktierne og massive industriinvesteringer hos Fagor. Desuden foretog Fagor en kapitaltilførsel på 26,9 mio. EUR til FagorBrandt i 2006. Dette har alt sammen stort set lagt beslag på hele andelsselskabets gældsætningskapacitet, og dets gældskvote overstiger langt, hvad der normalt anses for rimeligt. |
| --- | --- |

(46)

I betragtning 24 i åbningsbeslutningen anførte Kommissionen, at virksomheden så ud til at være kriseramt som omhandlet i punkt 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne. I betragtning 27 i åbningsbeslutningen anførte Kommissionen desuden, at virksomhedens vanskeligheder som omhandlet i punkt 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne var blevet for alvorlige til at kunne løses af dens spanske aktionær. I modsætning til denne foreløbige vurdering fandt den konkurrent, som ønskede at forblive anonym, at FagorBrandt kunne skaffe den nødvendige finansielle støtte til at imødegå sine vanskeligheder hos Fagor og MCC. Derfor skal det analyseres, om den foreløbige vurdering i åbningsbeslutningen skal ændres. Kommissionen bemærker, at konkurrenten bygger sin udtalelse på en artikel fra pressen (21), hvori der peges på, at Fagor let kan rejse midlerne på finansmarkederne. Kommissionen hæfter sig dog ved, at denne artikel daterer sig til april 2005, og at Fagors økonomiske situation siden da er blevet kraftigt forværret. De franske myndigheder henviser i den forbindelse til, at Fagors finansielle gæld (uden konsolidering med FagorBrandts) tredobledes i 2005 på grund af køb af FagorBrandt-aktierne og massive industriinvesteringer hos Fagor. Desuden foretog Fagor en kapitaltilførsel på 26,9 mio. EUR til FagorBrandt i 2006. Dette har alt sammen stort set lagt beslag på hele andelsselskabets gældsætningskapacitet, og dets gældskvote overstiger langt, hvad der normalt anses for rimeligt.

| (47) | I øvrigt forklarede de franske myndigheder, at Fagor, som er eneaktionær i FagorBrandt-koncernen, er et spansk andelsselskab. Dette andelsselskabs kapital er spredt på ca. 3 500 andelshavere (medarbejdere), hvoraf ingen kan eje over 25 % af andelsselskabets kapital. |
| --- | --- |

(47)

I øvrigt forklarede de franske myndigheder, at Fagor, som er eneaktionær i FagorBrandt-koncernen, er et spansk andelsselskab. Dette andelsselskabs kapital er spredt på ca. 3 500 andelshavere (medarbejdere), hvoraf ingen kan eje over 25 % af andelsselskabets kapital.

| (48) | På grund af denne juridiske form kan Fagor ikke foretage kapitalforhøjelser, der er åbne for tredjemand. Andelsselskabet kan kun få forhøjet sin kapital ved at henvende sig til sine egne medlemmer, hvis finansielle kapacitet er begrænset til deres personlige opsparing. Den eneste mulighed, det har for at finansiere sine udviklingsplaner, er at optage lån hos banker eller udstede obligationslån. |
| --- | --- |

(48)

På grund af denne juridiske form kan Fagor ikke foretage kapitalforhøjelser, der er åbne for tredjemand. Andelsselskabet kan kun få forhøjet sin kapital ved at henvende sig til sine egne medlemmer, hvis finansielle kapacitet er begrænset til deres personlige opsparing. Den eneste mulighed, det har for at finansiere sine udviklingsplaner, er at optage lån hos banker eller udstede obligationslån.

| (49) | For så vidt angår MCC, er dette en sammenslutning af andelsselskaber, hvortil Fagor hører. Andelsselskaberne er juridisk og økonomisk selvstændige medlemmer af denne sammenslutning. Der er med andre ord ingen kapitalforbindelse mellem Fagor og MCC. MCC er dermed ikke et holdingselskab, men en andelsbevægelse. Hvert andelsselskab i sammenslutningen, som Fagor eller banken Caja Laboral, er selvstændigt og underlagt de beslutninger, som dets egne medlemmer og dermed ejere træffer. Forholdet mellem MCC og dens medlemmer kan derfor ikke udlægges som det, der gælder i en traditionel virksomhedskoncern. |
| --- | --- |

(49)

For så vidt angår MCC, er dette en sammenslutning af andelsselskaber, hvortil Fagor hører. Andelsselskaberne er juridisk og økonomisk selvstændige medlemmer af denne sammenslutning. Der er med andre ord ingen kapitalforbindelse mellem Fagor og MCC. MCC er dermed ikke et holdingselskab, men en andelsbevægelse. Hvert andelsselskab i sammenslutningen, som Fagor eller banken Caja Laboral, er selvstændigt og underlagt de beslutninger, som dets egne medlemmer og dermed ejere træffer. Forholdet mellem MCC og dens medlemmer kan derfor ikke udlægges som det, der gælder i en traditionel virksomhedskoncern.

| (50) | På grund af sin juridiske form kunne MCC således ikke rejse midler som et aktieselskab og kan ikke betragtes som et moderselskab efter punkt 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne. FagorBrandt kunne derfor kun regne med finansiel støtte fra sit moderselskab Fagor inden for grænserne af dettes aktuelle formåen. |
| --- | --- |

(50)

På grund af sin juridiske form kunne MCC således ikke rejse midler som et aktieselskab og kan ikke betragtes som et moderselskab efter punkt 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne. FagorBrandt kunne derfor kun regne med finansiel støtte fra sit moderselskab Fagor inden for grænserne af dettes aktuelle formåen.

| (51) | Kommissionen finder derfor ingen grund til at ændre den vurdering, den anlagde i åbningsbeslutningen, hvad angår virksomhedens støtteberettigelse på grundlag af punkt 11 og 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen finder derfor ingen grund til at ændre den vurdering, den anlagde i åbningsbeslutningen, hvad angår virksomhedens støtteberettigelse på grundlag af punkt 11 og 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne.

| (52) | Hvad angår virksomhedens støtteberettigelse på grundlag af betingelserne i afsnit 2.1 i omstruktureringsrammebestemmelserne, blev der i åbningsbeslutningen kun rejst tvivl om et enkelt punkt, nemlig risikoen for omgåelse af forbuddet mod omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder (se afsnit 3 ovenfor om grundene til at indlede procedure i sagen). |
| --- | --- |

(52)

Hvad angår virksomhedens støtteberettigelse på grundlag af betingelserne i afsnit 2.1 i omstruktureringsrammebestemmelserne, blev der i åbningsbeslutningen kun rejst tvivl om et enkelt punkt, nemlig risikoen for omgåelse af forbuddet mod omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder (se afsnit 3 ovenfor om grundene til at indlede procedure i sagen).

| (53) | Kommissionen har foretaget en analyse af virksomhedens finansielle situation, som opsummeres i tabel 1 nedenfor. Det fremgår helt klart, at virksomheden i de første tre år efter sin oprettelse, selv om den havde tilbagebetalt § 44 f)-støtten, ikke opfyldte kriterierne i punkt 10 og 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed – med hensyn til punkt 10 i omstruktureringsrammebestemmelserne ser det ud til, at selv om virksomheden havde tilbagebetalt støtten på de 22,5 mio. EUR allerede i 2004 (dvs. i månederne efter Kommissionens endelige negativbeslutning), ville den endnu ikke have mistet halvdelen af sin egenkapital i 2004. Med hensyn til punkt 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne bemærkes, at selv om virksomheden havde tilbagebetalt støtten på de 22,5 mio. EUR allerede i 2004, ville den kun have haft et enkelt år med tab (2004), hvilket ikke er nok til, at den på grundlag af dette punkt kan betragtes som kriseramt. Det var altså efter begyndelsen af 2005, at FagorBrandt-koncernens vanskeligheder blev forværret så meget, at virksomheden kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand (dvs. en virksomhed, som »uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed« styrer mod »ophør på kort eller mellemlang sigt«), formentlig i året efter (i betragtning af forpligtelsen til at tilbagebetale § 44 f)-støtten) og helt sikkert i 2007.

  Tabel 1












  Mio. EUR | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning | 847,1 | 857,6 | 813,2 | 743,6 | 779,7 | 903,0 |
| Bruttoavance | 205,2 | 215,1 | 207,0 | 180,6 | 171,6 | 190,4 |
| Nettoresultat | 15,5 | 13,8 | (3,6) | (13,4) | (18,2) | (5,7) |
| Egenkapital | 69,8 | 83,4 | 79,8 | 70,6 | 79,4 | 73,6 |

(53)

Kommissionen har foretaget en analyse af virksomhedens finansielle situation, som opsummeres i tabel 1 nedenfor. Det fremgår helt klart, at virksomheden i de første tre år efter sin oprettelse, selv om den havde tilbagebetalt § 44 f)-støtten, ikke opfyldte kriterierne i punkt 10 og 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed – med hensyn til punkt 10 i omstruktureringsrammebestemmelserne ser det ud til, at selv om virksomheden havde tilbagebetalt støtten på de 22,5 mio. EUR allerede i 2004 (dvs. i månederne efter Kommissionens endelige negativbeslutning), ville den endnu ikke have mistet halvdelen af sin egenkapital i 2004. Med hensyn til punkt 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne bemærkes, at selv om virksomheden havde tilbagebetalt støtten på de 22,5 mio. EUR allerede i 2004, ville den kun have haft et enkelt år med tab (2004), hvilket ikke er nok til, at den på grundlag af dette punkt kan betragtes som kriseramt. Det var altså efter begyndelsen af 2005, at FagorBrandt-koncernens vanskeligheder blev forværret så meget, at virksomheden kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand (dvs. en virksomhed, som »uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed« styrer mod »ophør på kort eller mellemlang sigt«), formentlig i året efter (i betragtning af forpligtelsen til at tilbagebetale § 44 f)-støtten) og helt sikkert i 2007.

Tabel 1

Mio. EUR

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Omsætning

847,1

857,6

813,2

743,6

779,7

903,0

Bruttoavance

205,2

215,1

207,0

180,6

171,6

190,4

Nettoresultat

15,5

13,8

(3,6)

(13,4)

(18,2)

(5,7)

Egenkapital

69,8

83,4

79,8

70,6

79,4

73,6

| (54) | Kommissionen har også konstateret, at Fagor i løbet af første kvartal 2005 besluttede at købe 90 % af virksomhedens aktier til en pris af [150-200] mio. EUR. Det viser, at markedet ikke opfattede virksomheden som en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand, altså en virksomhed, der uden hjælp fra det offentlige næsten med sikkerhed styrede mod lukning på kort eller mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen har også konstateret, at Fagor i løbet af første kvartal 2005 besluttede at købe 90 % af virksomhedens aktier til en pris af [150-200] mio. EUR. Det viser, at markedet ikke opfattede virksomheden som en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand, altså en virksomhed, der uden hjælp fra det offentlige næsten med sikkerhed styrede mod lukning på kort eller mellemlang sigt.

| (55) | På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at virksomheden, som blev oprettet i januar 2002, ikke kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i de første tre år af dens eksistens, heller ikke selv om den straks havde tilbagebetalt § 44 f)-støtten. Den finder derfor, at den omstændighed, at Frankrig ventede med at tilbagesøge § 44 f)-støtten til januar 2005 – dvs. tre år efter FagorBrandts oprettelse – ikke bevirkede, at en virksomhed, som ellers ville være forsvundet fra markedet, blev holdt kunstigt i live. Den finder også, at virksomheden i denne periode ikke havde nogen grund til at søge om omstruktureringsstøtte. I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den omstændighed, at Frankrig først startede tilbagesøgningen af § 44 f)-støtten i januar 2005, ikke udgør en omgåelse af forbuddet mod omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder som omhandlet i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 12. |
| --- | --- |

(55)

På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at virksomheden, som blev oprettet i januar 2002, ikke kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i de første tre år af dens eksistens, heller ikke selv om den straks havde tilbagebetalt § 44 f)-støtten. Den finder derfor, at den omstændighed, at Frankrig ventede med at tilbagesøge § 44 f)-støtten til januar 2005 – dvs. tre år efter FagorBrandts oprettelse – ikke bevirkede, at en virksomhed, som ellers ville være forsvundet fra markedet, blev holdt kunstigt i live. Den finder også, at virksomheden i denne periode ikke havde nogen grund til at søge om omstruktureringsstøtte. I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den omstændighed, at Frankrig først startede tilbagesøgningen af § 44 f)-støtten i januar 2005, ikke udgør en omgåelse af forbuddet mod omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder som omhandlet i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 12.

| (56) | Det konkluderes, at den tvivl, der bestod med hensyn til virksomhedens støtteberettigelse, ikke længere består, og Kommissionen finder, at betingelserne i afsnit 2.1. i omstruktureringsrammebestemmelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

(56)

Det konkluderes, at den tvivl, der bestod med hensyn til virksomhedens støtteberettigelse, ikke længere består, og Kommissionen finder, at betingelserne i afsnit 2.1. i omstruktureringsrammebestemmelserne er opfyldt.

6.4.   Bestemmelser angående den tidligere ulovlige og uforenelige støtte

6.4.1.   Støtte ydet af Frankrig

| (57) | På grundlag af punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne og i betragtning af, at formålet med den anmeldte støtte ser ud til primært at være at finansiere tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten, udtrykte Kommissionen i betragtning 30 i åbningsbeslutningen betænkeligheder ved, at den anmeldte støtte kunne være en omgåelse af tilbagebetalingspåbuddet og gøre dette påbud indholds- og virkningsløst. |
| --- | --- |

(57)

På grundlag af punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne og i betragtning af, at formålet med den anmeldte støtte ser ud til primært at være at finansiere tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten, udtrykte Kommissionen i betragtning 30 i åbningsbeslutningen betænkeligheder ved, at den anmeldte støtte kunne være en omgåelse af tilbagebetalingspåbuddet og gøre dette påbud indholds- og virkningsløst.

| (58) | I sin vurdering af dette spørgsmål har Kommissionen taget hensyn til følgende. |
| --- | --- |

(58)

I sin vurdering af dette spørgsmål har Kommissionen taget hensyn til følgende.

| (59) | Ifølge fast retspraksis gælder for det første, at når uforenelig støtte tilbagebetales med renter, kan det genoprette den situation, der bestod før støttens ydelse, og dermed eliminere de konkurrencefordrejninger, støtten forårsagede. I denne sag antages tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten med renter – der er en forudsætning for udbetalingen af den nye støtte – derfor at genoprette den situation, der bestod før støttens ydelse. |
| --- | --- |

(59)

Ifølge fast retspraksis gælder for det første, at når uforenelig støtte tilbagebetales med renter, kan det genoprette den situation, der bestod før støttens ydelse, og dermed eliminere de konkurrencefordrejninger, støtten forårsagede. I denne sag antages tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten med renter – der er en forudsætning for udbetalingen af den nye støtte – derfor at genoprette den situation, der bestod før støttens ydelse.

| (60) | For det andet bemærkes, at virksomheden er berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte. Virksomhedens økonomiske problemer skyldes nemlig ikke primært tilbagebetalingen af støtten. De beror på andre faktorer, der er årsagen til de tab, virksomheden har lidt siden 2004 (se tabel 1). Den fremtidige tilbagebetaling af den uforenelige støtte vil kun forværre disse vanskeligheder indtil det øjeblik, hvor virksomheden ikke længere vil kunne klare denne tilbagebetaling uden støtte fra staten. Desuden er der iværksat en omstruktureringsplan, hvis omkostninger beløber sig til 62,5 mio. EUR. Det viser, at den operationelle omstrukturering, der er nødvendig for at genoprette virksomhedens rentabilitet, er forbundet med meget store omkostninger, der er større end de omkostninger, tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten er forbundet med, og som beløber sig til 22,5 mio. EUR plus renter. Dette viser, at FagorBrandt er en kriseramt virksomhed, hvis eksistens er truet. Den er derfor ligesom enhver virksomhed i samme situation berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte, hvis de andre betingelser i rammebestemmelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

(60)

For det andet bemærkes, at virksomheden er berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte. Virksomhedens økonomiske problemer skyldes nemlig ikke primært tilbagebetalingen af støtten. De beror på andre faktorer, der er årsagen til de tab, virksomheden har lidt siden 2004 (se tabel 1). Den fremtidige tilbagebetaling af den uforenelige støtte vil kun forværre disse vanskeligheder indtil det øjeblik, hvor virksomheden ikke længere vil kunne klare denne tilbagebetaling uden støtte fra staten. Desuden er der iværksat en omstruktureringsplan, hvis omkostninger beløber sig til 62,5 mio. EUR. Det viser, at den operationelle omstrukturering, der er nødvendig for at genoprette virksomhedens rentabilitet, er forbundet med meget store omkostninger, der er større end de omkostninger, tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten er forbundet med, og som beløber sig til 22,5 mio. EUR plus renter. Dette viser, at FagorBrandt er en kriseramt virksomhed, hvis eksistens er truet. Den er derfor ligesom enhver virksomhed i samme situation berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte, hvis de andre betingelser i rammebestemmelserne er opfyldt.

| (61) | For det tredje fandt Kommissionen i sin beslutning fra 1991 i Deggendorf-sagen (22), hvor den anførte, at »den samlede virkning af den ulovlige støtte, som Deggendorf har nægtet at tilbagebetale siden 1986, og den nye [...] støtte vil give virksomheden en særlig stor og uberettiget fordel, som vil ændre samhandelsvilkårene på en måde, der vil stride mod den fælles interesse«, støtten forenelig med fællesmarkedet på betingelse af, at »myndighederne udsætter udbetalingen af den [...] omhandlede støtte til Deggendorf GmbH, indtil de har inddrevet den [...] støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet.« I sin dom af 15. maj 1997 (23) stadfæstede Domstolen de kriterier, Kommissionen havde lagt til grund. Siden da har Kommissionen vedtaget flere beslutninger, hvor den har fulgt samme tilgang og fundet en ny støtte forenelig med fællesmarkedet, men samtidig stillet betingelse om, at udbetalingen af støtten skulle udsættes, indtil den ulovlige støtte var tilbagebetalt (24). Kommissionen bemærker, at der i den foreliggende sag fra det øjeblik, hvor den nye støtte opfylder betingelserne i omstruktureringsrammebestemmelserne, intet er til hinder for at følge samme tilgang som i Deggendorf-sagen og dermed anse den nye støtte for at være forenelig på betingelse af, at dens udbetaling stilles i bero, indtil § 44 f)-støtten er tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(61)

For det tredje fandt Kommissionen i sin beslutning fra 1991 i Deggendorf-sagen (22), hvor den anførte, at »den samlede virkning af den ulovlige støtte, som Deggendorf har nægtet at tilbagebetale siden 1986, og den nye [...] støtte vil give virksomheden en særlig stor og uberettiget fordel, som vil ændre samhandelsvilkårene på en måde, der vil stride mod den fælles interesse«, støtten forenelig med fællesmarkedet på betingelse af, at »myndighederne udsætter udbetalingen af den [...] omhandlede støtte til Deggendorf GmbH, indtil de har inddrevet den [...] støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet.« I sin dom af 15. maj 1997 (23) stadfæstede Domstolen de kriterier, Kommissionen havde lagt til grund. Siden da har Kommissionen vedtaget flere beslutninger, hvor den har fulgt samme tilgang og fundet en ny støtte forenelig med fællesmarkedet, men samtidig stillet betingelse om, at udbetalingen af støtten skulle udsættes, indtil den ulovlige støtte var tilbagebetalt (24). Kommissionen bemærker, at der i den foreliggende sag fra det øjeblik, hvor den nye støtte opfylder betingelserne i omstruktureringsrammebestemmelserne, intet er til hinder for at følge samme tilgang som i Deggendorf-sagen og dermed anse den nye støtte for at være forenelig på betingelse af, at dens udbetaling stilles i bero, indtil § 44 f)-støtten er tilbagebetalt.

| (62) | De ovenstående betragtninger har fjernet den tvivl, Kommissionen nærede angående dette spørgsmål. |
| --- | --- |

(62)

De ovenstående betragtninger har fjernet den tvivl, Kommissionen nærede angående dette spørgsmål.

| (63) | Kommissionen vil i den forbindelse gerne henlede opmærksomheden på følgende. Ifølge punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne skal Kommissionen, når den tager stilling til en støtte til omstrukturering, »tage hensyn til for det første den samlede virkning af den tidligere og den nye støtte og for det andet det forhold, at den gamle støtte ikke er blevet tilbagebetalt«. Som anført i fodnote 14 i omstruktureringsrammebestemmelserne bygger denne bestemmelse på Deggendorf-dommen (25). I den foreliggende sag har Frankrig givet tilsagn om at tilbagesøge § 44 f)-støtten, før den udbetaler nogen ny støtte. I overensstemmelse med Deggendorf-dommen skal Kommissionen i denne afgørelse omdanne dette tilsagn til en betingelse for den anmeldte støttes forenelighed med fællesmarkedet. Derved kan den sikre, at den gamle støtte ikke kumuleres med den nye, og at den gamle støtte bliver tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen vil i den forbindelse gerne henlede opmærksomheden på følgende. Ifølge punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne skal Kommissionen, når den tager stilling til en støtte til omstrukturering, »tage hensyn til for det første den samlede virkning af den tidligere og den nye støtte og for det andet det forhold, at den gamle støtte ikke er blevet tilbagebetalt«. Som anført i fodnote 14 i omstruktureringsrammebestemmelserne bygger denne bestemmelse på Deggendorf-dommen (25). I den foreliggende sag har Frankrig givet tilsagn om at tilbagesøge § 44 f)-støtten, før den udbetaler nogen ny støtte. I overensstemmelse med Deggendorf-dommen skal Kommissionen i denne afgørelse omdanne dette tilsagn til en betingelse for den anmeldte støttes forenelighed med fællesmarkedet. Derved kan den sikre, at den gamle støtte ikke kumuleres med den nye, og at den gamle støtte bliver tilbagebetalt.

6.4.2.   Den ulovlige italienske støtte

| (64) | Pr. 21. oktober 2008 skyldte FagorBrandts italienske datterselskab Brandt Italia fortsat en del af den støtte, som de italienske myndigheder havde ydet det. Denne støtte blev erklæret uforenelig af Kommissionen i dens beslutning af 30. marts 2004 (26). |
| --- | --- |

(64)

Pr. 21. oktober 2008 skyldte FagorBrandts italienske datterselskab Brandt Italia fortsat en del af den støtte, som de italienske myndigheder havde ydet det. Denne støtte blev erklæret uforenelig af Kommissionen i dens beslutning af 30. marts 2004 (26).

| (65) | Som det nævnes i betragtning 61, bekræfter Deggendorf-dommen (27) i et sådant tilfælde, at Kommissionen ikke overskrider sine skønsbeføjelser, når den pålægger tilbagebetaling af tidligere støtte som betingelse for udbetaling af ny støtte. Ved anlæggelse af den synsvinkel, at Kommissionen gør ydelsen af den planlagte støtte betinget af forudgående tilbagebetaling af et eller flere tidligere støttebeløb, har den ikke pligt til at foretage en undersøgelse af den samlede virkning for konkurrencen af disse støttebeløb, idet en sådan betingelse gør det muligt at undgå, at fordelen ved den planlagte støtte kumuleres med fordelen ved den tidligere udbetalte støtte (28). |
| --- | --- |

(65)

Som det nævnes i betragtning 61, bekræfter Deggendorf-dommen (27) i et sådant tilfælde, at Kommissionen ikke overskrider sine skønsbeføjelser, når den pålægger tilbagebetaling af tidligere støtte som betingelse for udbetaling af ny støtte. Ved anlæggelse af den synsvinkel, at Kommissionen gør ydelsen af den planlagte støtte betinget af forudgående tilbagebetaling af et eller flere tidligere støttebeløb, har den ikke pligt til at foretage en undersøgelse af den samlede virkning for konkurrencen af disse støttebeløb, idet en sådan betingelse gør det muligt at undgå, at fordelen ved den planlagte støtte kumuleres med fordelen ved den tidligere udbetalte støtte (28).

| (66) | Kommissionen lagde således i forbindelse med sin beslutningspraksis vægt på, at tilbagebetalingen af den uforenelige støtte skulle ske før udbetalingen af ny støtte (29), frem for at anvende punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne, som giver den lov til at tage den samlede virkning af den ulovlige støtte og den nye støtte i betragtning. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen lagde således i forbindelse med sin beslutningspraksis vægt på, at tilbagebetalingen af den uforenelige støtte skulle ske før udbetalingen af ny støtte (29), frem for at anvende punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne, som giver den lov til at tage den samlede virkning af den ulovlige støtte og den nye støtte i betragtning.

| (67) | På grund af de særlige omstændigheder i den foreliggende sag vil Kommissionen imidlertid anvende punkt 23 i rammebestemmelserne. Kommissionen skal netop også træffe en ny afgørelse i denne sag som følge af Rettens annullation af dens beslutning af 21. oktober 2008. På den baggrund kan Kommissionen ikke tage hensyn til oplysninger, som ikke var i dens besiddelse på datoen for den første beslutning. Derfor kan Kommissionen ikke tage hensyn til nye forpligtelser, som medlemsstaten måtte have indført, eller til de nærmere betingelser for tilbagebetaling af ulovlig støtte, som måtte have fundet sted efter denne dato. |
| --- | --- |

(67)

På grund af de særlige omstændigheder i den foreliggende sag vil Kommissionen imidlertid anvende punkt 23 i rammebestemmelserne. Kommissionen skal netop også træffe en ny afgørelse i denne sag som følge af Rettens annullation af dens beslutning af 21. oktober 2008. På den baggrund kan Kommissionen ikke tage hensyn til oplysninger, som ikke var i dens besiddelse på datoen for den første beslutning. Derfor kan Kommissionen ikke tage hensyn til nye forpligtelser, som medlemsstaten måtte have indført, eller til de nærmere betingelser for tilbagebetaling af ulovlig støtte, som måtte have fundet sted efter denne dato.

| (68) | Som Retten i sin dom af 14. februar 2012 i øvrigt opfordrer Kommissionen til (30), skal den derfor undersøge den samlede virkning for konkurrencen af den italienske støtte og af den anmeldte omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(68)

Som Retten i sin dom af 14. februar 2012 i øvrigt opfordrer Kommissionen til (30), skal den derfor undersøge den samlede virkning for konkurrencen af den italienske støtte og af den anmeldte omstruktureringsstøtte.

| (69) | Imidlertid er det nødvendigt først at fastslå beløbet for den italienske støtte, som skulle have været taget i betragtning den 21. oktober 2008. |
| --- | --- |

(69)

Imidlertid er det nødvendigt først at fastslå beløbet for den italienske støtte, som skulle have været taget i betragtning den 21. oktober 2008.

| (70) | FagorBrandt vurderer, at det beløb, som Brandt Italia skulle tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningen af den italienske støtte, formentlig ville ligge på under 200 000 EUR. |
| --- | --- |

(70)

FagorBrandt vurderer, at det beløb, som Brandt Italia skulle tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningen af den italienske støtte, formentlig ville ligge på under 200 000 EUR.

| (71) | Faktisk købte FagorBrandt gennem datterselskabet Brandt Italia i 2003 fabrikken i Verolanuova og dens aktiver af selskabet Ocean, som var i betalingsstandsning. Den pris, Brandt Italia bød for de pågældende aktiver, var på 10 mio. EUR. |
| --- | --- |

(71)

Faktisk købte FagorBrandt gennem datterselskabet Brandt Italia i 2003 fabrikken i Verolanuova og dens aktiver af selskabet Ocean, som var i betalingsstandsning. Den pris, Brandt Italia bød for de pågældende aktiver, var på 10 mio. EUR.

| (72) | Da Oceans kuratorer fandt dette beløb utilstrækkeligt, ønskede de italienske myndigheder at anvende bestemmelserne fra ordningerne vedrørende Mobilita og Cassa Integrazione, som er blevet af erklæret forenelige med gældende EU-ret, på disse overtagelsestransaktioner. De ville bl.a. tillade, at virksomheder, der ansatte arbejdsløse, kunne opnå fritagelse for socialsikringsbidrag. Formålet med disse foranstaltninger var at give køber en fordel, som kunne forøge købsprisen på de omhandlede aktiver tilsvarende. |
| --- | --- |

(72)

Da Oceans kuratorer fandt dette beløb utilstrækkeligt, ønskede de italienske myndigheder at anvende bestemmelserne fra ordningerne vedrørende Mobilita og Cassa Integrazione, som er blevet af erklæret forenelige med gældende EU-ret, på disse overtagelsestransaktioner. De ville bl.a. tillade, at virksomheder, der ansatte arbejdsløse, kunne opnå fritagelse for socialsikringsbidrag. Formålet med disse foranstaltninger var at give køber en fordel, som kunne forøge købsprisen på de omhandlede aktiver tilsvarende.

| (73) | Derfor offentliggjorde de italienske myndigheder et lovdekret den 14. februar 2003 om, at køberen af aktiver i ethvert selskab i betalingsstandsning med over 1 000 ansatte skulle fritages for socialsikringsbidrag og andre bidrag for hver overtaget medarbejder. Brandt Italias overtagelse af hårdehvidevareaktiviteterne i Océan SpA den 7. marts 2003 var støtteberettiget til denne ordning, som var indført ved lovdekret. Derfor blev den købspris, som Brandt Italia foreslog, forøget med fritagelsesbeløbet, der blev anslået til 8,5 mio. EUR, og androg dermed 18,5 mio. EUR. |
| --- | --- |

(73)

Derfor offentliggjorde de italienske myndigheder et lovdekret den 14. februar 2003 om, at køberen af aktiver i ethvert selskab i betalingsstandsning med over 1 000 ansatte skulle fritages for socialsikringsbidrag og andre bidrag for hver overtaget medarbejder. Brandt Italias overtagelse af hårdehvidevareaktiviteterne i Océan SpA den 7. marts 2003 var støtteberettiget til denne ordning, som var indført ved lovdekret. Derfor blev den købspris, som Brandt Italia foreslog, forøget med fritagelsesbeløbet, der blev anslået til 8,5 mio. EUR, og androg dermed 18,5 mio. EUR.

| (74) | I sin beslutning af 30. marts 2004 (31) fandt Kommissionen, at lovdekretet af 14. februar 2003, som blev gennemført ved lov den 17. april 2003, var en ulovlig og uforenelig støtteordning. Så snart Brandt Italia fik kendskab til Kommissionens beslutning, fik selskabet ved handelsretten i Brescia den 5. juli 2004 dom for beslaglæggelse af den sidste del af betalingen af købsprisen (5,7 mio. EUR) og henvendte sig til Oceans advokater for at opkræve det beløb, der var betalt for meget. Brandt Italia mente nemlig, at den italienske stat skulle tilbagesøge den ulovlige støtte hos den reelle modtager. |
| --- | --- |

(74)

I sin beslutning af 30. marts 2004 (31) fandt Kommissionen, at lovdekretet af 14. februar 2003, som blev gennemført ved lov den 17. april 2003, var en ulovlig og uforenelig støtteordning. Så snart Brandt Italia fik kendskab til Kommissionens beslutning, fik selskabet ved handelsretten i Brescia den 5. juli 2004 dom for beslaglæggelse af den sidste del af betalingen af købsprisen (5,7 mio. EUR) og henvendte sig til Oceans advokater for at opkræve det beløb, der var betalt for meget. Brandt Italia mente nemlig, at den italienske stat skulle tilbagesøge den ulovlige støtte hos den reelle modtager.

| (75) | Selv om modtageren af den omhandlede støtte, der blev ydet i kraft af den ordning, som Kommissionen fandt ulovlig, var Brandt Italia (nemlig det selskab, der faktisk nød godt af fritagelserne), vurderede FagorBrandt derfor, at den endelige fordel ved denne støtte næsten fuldt ud blev overført til de kreditorer, som var registreret af Oceans kuratorer, via en forhøjelse af købsprisen på aktiverne (8,5 mio. EUR højere pris sammenlignet med de faktisk ydede fritagelser på 8 624 283 EUR). Derfor anslog de franske myndigheder, at Brandt Italia/FagorBrandt skyldte 124 283 EUR, hvortil der skulle lægges renter. |
| --- | --- |

(75)

Selv om modtageren af den omhandlede støtte, der blev ydet i kraft af den ordning, som Kommissionen fandt ulovlig, var Brandt Italia (nemlig det selskab, der faktisk nød godt af fritagelserne), vurderede FagorBrandt derfor, at den endelige fordel ved denne støtte næsten fuldt ud blev overført til de kreditorer, som var registreret af Oceans kuratorer, via en forhøjelse af købsprisen på aktiverne (8,5 mio. EUR højere pris sammenlignet med de faktisk ydede fritagelser på 8 624 283 EUR). Derfor anslog de franske myndigheder, at Brandt Italia/FagorBrandt skyldte 124 283 EUR, hvortil der skulle lægges renter.

| (76) | Imidlertid sendte de italienske myndigheder Kommissionen oplysninger, som såede tvivl om dette ræsonnement. |
| --- | --- |

(76)

Imidlertid sendte de italienske myndigheder Kommissionen oplysninger, som såede tvivl om dette ræsonnement.

| (77) | Den 13. maj 2008 sendte de italienske myndigheder Kommissionen to afgørelser fra retten i Brescia. Disse vedrører tvisten mellem INPS (det nationale socialsikringsinstitut) og Brandt Italia om bestemmelsen af støttebeløbet, nemlig fritagelsen for socialsikringsbidrag, som kom Brandt Italia til gode. |
| --- | --- |

(77)

Den 13. maj 2008 sendte de italienske myndigheder Kommissionen to afgørelser fra retten i Brescia. Disse vedrører tvisten mellem INPS (det nationale socialsikringsinstitut) og Brandt Italia om bestemmelsen af støttebeløbet, nemlig fritagelsen for socialsikringsbidrag, som kom Brandt Italia til gode.

| (78) | Den første dom af 1. februar 2008 ophæver indtægtsordren fra INPS over for Brandt Italia den 18. december 2007. INPS ankede denne dom. Den 29. april 2008 annullerede appeldomstolen ophævelsen af indtægtsordren. |
| --- | --- |

(78)

Den første dom af 1. februar 2008 ophæver indtægtsordren fra INPS over for Brandt Italia den 18. december 2007. INPS ankede denne dom. Den 29. april 2008 annullerede appeldomstolen ophævelsen af indtægtsordren.

| (79) | Den tredje dom fra 8. juli 2008, som blev fremsendt til Kommissionen den 20. oktober 2008, giver INPS ret i hovedpunktet, nemlig at Brandt Italia dømmes til fuld tilbagebetaling af støtten. Denne dom blev forkyndt for Brandt Italia den 15. september 2008. |
| --- | --- |

(79)

Den tredje dom fra 8. juli 2008, som blev fremsendt til Kommissionen den 20. oktober 2008, giver INPS ret i hovedpunktet, nemlig at Brandt Italia dømmes til fuld tilbagebetaling af støtten. Denne dom blev forkyndt for Brandt Italia den 15. september 2008.

| (80) | Kommissionen skal således ud fra disse oplysninger fastslå det støttebeløb, som Brandt Italia/FagorBrandt skulle tilbagebetale, og som man med rimelighed kunne anslå pr. 21. oktober 2008. Derfor bemærker Kommissionen, at Brandt Italia ifølge afgørelsen fra retten i Brescia af 8. juli 2008 dømmes til at tilbagebetale 8 890 878,02 EUR. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen skal således ud fra disse oplysninger fastslå det støttebeløb, som Brandt Italia/FagorBrandt skulle tilbagebetale, og som man med rimelighed kunne anslå pr. 21. oktober 2008. Derfor bemærker Kommissionen, at Brandt Italia ifølge afgørelsen fra retten i Brescia af 8. juli 2008 dømmes til at tilbagebetale 8 890 878,02 EUR.

| (81) | Imidlertid vurderer Kommissionen, at denne sum er på 5,7 mio. EUR, idet det beslagslagte beløb skal frigøres. Faktisk disponerede Brandt Italia ikke over denne sum, som havde været spærret af retsbevarende hensyn, siden handelsretten i Brescia afsagde sin dom den 5. juli 2004. Denne afgørelse blev truffet på grund af Kommissionens beslutning af 30. marts 2004, og beslaglæggelsen foregreb dermed, at det blev nødvendigt at tilbagebetale den pågældende sum. Således kunne det pr. 21. oktober 2008 antages, at denne sum skulle tjene som tilbagebetaling af en del af den omhandlede støtte. Denne konklusion underbygges af følgende:






  — | Kommissionen præciserer i betragtning 18 i sin beslutning af 30. marts 2004, at såvel købere af kriseramte virksomheder som kriseramte virksomheder selv kunne være modtagere af støtte ifølge den ulovlige ordning. Med andre ord kunne det forudses, at i det mindste en del af tilbagebetalingen påhvilede selskabet Ocean. |
| --- | --- | --- |

(81)

Imidlertid vurderer Kommissionen, at denne sum er på 5,7 mio. EUR, idet det beslagslagte beløb skal frigøres. Faktisk disponerede Brandt Italia ikke over denne sum, som havde været spærret af retsbevarende hensyn, siden handelsretten i Brescia afsagde sin dom den 5. juli 2004. Denne afgørelse blev truffet på grund af Kommissionens beslutning af 30. marts 2004, og beslaglæggelsen foregreb dermed, at det blev nødvendigt at tilbagebetale den pågældende sum. Således kunne det pr. 21. oktober 2008 antages, at denne sum skulle tjene som tilbagebetaling af en del af den omhandlede støtte. Denne konklusion underbygges af følgende:

—

Kommissionen præciserer i betragtning 18 i sin beslutning af 30. marts 2004, at såvel købere af kriseramte virksomheder som kriseramte virksomheder selv kunne være modtagere af støtte ifølge den ulovlige ordning. Med andre ord kunne det forudses, at i det mindste en del af tilbagebetalingen påhvilede selskabet Ocean.

| — | Retten i Brescia nævner i sin afgørelse af 8. juli 2008 eksistensen af denne spærrede sum på en beslaglagt konto og finder det »indlysende«, at denne sum kunne tjene til delvis godtgørelse af INPS. |
| --- | --- |

—

Retten i Brescia nævner i sin afgørelse af 8. juli 2008 eksistensen af denne spærrede sum på en beslaglagt konto og finder det »indlysende«, at denne sum kunne tjene til delvis godtgørelse af INPS.

| (82) | Derfor og i betragtning af alle de oplysninger, der er omtalt i betragtning 76-81, mener Kommissionen, at det endelige beløb for den italienske støtte, som skal tages i betragtning med henblik på denne analyse, andrager 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges påløbne renter indtil den 21. oktober 2008. |
| --- | --- |

(82)

Derfor og i betragtning af alle de oplysninger, der er omtalt i betragtning 76-81, mener Kommissionen, at det endelige beløb for den italienske støtte, som skal tages i betragtning med henblik på denne analyse, andrager 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges påløbne renter indtil den 21. oktober 2008.

| (83) | For så vidt angår renterne, mener Kommissionen nemlig, at den dato, der skal tages i betragtning til bestemmelsen af rentebeløbet, ikke er datoen for den faktiske tilbagebetaling af støtten, men datoen for den annullerede afgørelse, idet Kommissionen i det foreliggende tilfælde analyserede foreneligheden af den franske støtte den 21. oktober 2008. Men pr. 21. oktober 2008 var den franske støtte kumuleret med den italienske støtte inklusive de renter, der var påløbet pr. denne dato. Kommissionen skal derfor tage hensyn til det samlede resultat af disse oplysninger og ikke tillægge renter, der er påløbet indtil datoen for faktisk tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(83)

For så vidt angår renterne, mener Kommissionen nemlig, at den dato, der skal tages i betragtning til bestemmelsen af rentebeløbet, ikke er datoen for den faktiske tilbagebetaling af støtten, men datoen for den annullerede afgørelse, idet Kommissionen i det foreliggende tilfælde analyserede foreneligheden af den franske støtte den 21. oktober 2008. Men pr. 21. oktober 2008 var den franske støtte kumuleret med den italienske støtte inklusive de renter, der var påløbet pr. denne dato. Kommissionen skal derfor tage hensyn til det samlede resultat af disse oplysninger og ikke tillægge renter, der er påløbet indtil datoen for faktisk tilbagebetaling.

| (84) | I øvrigt bortfalder fordelen ved de renter, der er påløbet mellem 21. oktober 2008 og datoen for den faktiske tilbagebetaling, ved selve tilbagebetalingen, som naturligvis skal indeholde renterne. |
| --- | --- |

(84)

I øvrigt bortfalder fordelen ved de renter, der er påløbet mellem 21. oktober 2008 og datoen for den faktiske tilbagebetaling, ved selve tilbagebetalingen, som naturligvis skal indeholde renterne.

| (85) | FagorBrandt disponerede derfor over et beløb på 3 190 878,02 EUR (plus renter) oven i de 31. mio. EUR i støtte fra de franske myndigheder. Denne fordel har en virkning på konkurrencen, idet virksomheden rådede over supplerende likviditet, som den ikke ville have haft til rådighed under normale markedsvilkår (dvs. i mangel af den uforenelige italienske støtte). |
| --- | --- |

(85)

FagorBrandt disponerede derfor over et beløb på 3 190 878,02 EUR (plus renter) oven i de 31. mio. EUR i støtte fra de franske myndigheder. Denne fordel har en virkning på konkurrencen, idet virksomheden rådede over supplerende likviditet, som den ikke ville have haft til rådighed under normale markedsvilkår (dvs. i mangel af den uforenelige italienske støtte).

| (86) | I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne og Rettens dom af 14. februar 2012 vil Kommissionen undersøge den samlede virkning af den italienske støtte og omstruktureringsstøtten i forbindelse med analysen af foreneligheden af sidstnævnte. |
| --- | --- |

(86)

I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne og Rettens dom af 14. februar 2012 vil Kommissionen undersøge den samlede virkning af den italienske støtte og omstruktureringsstøtten i forbindelse med analysen af foreneligheden af sidstnævnte.

| (87) | Denne undersøgelse af den samlede virkning giver Kommissionen anledning til to typer kontrol. For det første skal Kommissionen verificere, at de kompenserende foranstaltninger (se betragtning 89 ff, især 118 ff) gør det muligt præcist at kompensere for konkurrencepåvirkningen fra den ekstra likviditet, FagorBrandt rådede over. For det andet vil Kommissionen sørge for, at støttemodtagerens eget bidrag bliver uden støtte (se betragtning 154 ff). Det kan da heller ikke udelukkes, at det omhandlede beløb ligger i det påtænkte egetbidrag fra virksomheden. |
| --- | --- |

(87)

Denne undersøgelse af den samlede virkning giver Kommissionen anledning til to typer kontrol. For det første skal Kommissionen verificere, at de kompenserende foranstaltninger (se betragtning 89 ff, især 118 ff) gør det muligt præcist at kompensere for konkurrencepåvirkningen fra den ekstra likviditet, FagorBrandt rådede over. For det andet vil Kommissionen sørge for, at støttemodtagerens eget bidrag bliver uden støtte (se betragtning 154 ff). Det kan da heller ikke udelukkes, at det omhandlede beløb ligger i det påtænkte egetbidrag fra virksomheden.

| (88) | Takket være disse to kontroller er Kommissionen i stand til at pålægge den berørte medlemsstat nye forpligtelser uafhængigt af, hvad denne måtte fremføre (f.eks. kan Kommissionen i det foreliggende tilfælde ikke tage hensyn til udsagn fremført efter 21. oktober 2008). Som det bekræftes i punkt 46 i omstruktureringsrammebestemmelserne, »kan Kommissionen fastsætte sådanne vilkår og forpligtelser, som den finder nødvendige for at sikre, at støtten ikke fordrejer konkurrencen i strid med den fælles interesse, hvis den pågældende medlemsstat ikke allerede har givet tilsagn om, at den vil træffe sådanne forholdsregler«. |
| --- | --- |

(88)

Takket være disse to kontroller er Kommissionen i stand til at pålægge den berørte medlemsstat nye forpligtelser uafhængigt af, hvad denne måtte fremføre (f.eks. kan Kommissionen i det foreliggende tilfælde ikke tage hensyn til udsagn fremført efter 21. oktober 2008). Som det bekræftes i punkt 46 i omstruktureringsrammebestemmelserne, »kan Kommissionen fastsætte sådanne vilkår og forpligtelser, som den finder nødvendige for at sikre, at støtten ikke fordrejer konkurrencen i strid med den fælles interesse, hvis den pågældende medlemsstat ikke allerede har givet tilsagn om, at den vil træffe sådanne forholdsregler«.

6.5.   Forebyggelse af enhver uforholdsmæssig konkurrencefordrejning

6.5.1.   Analyse af nødvendigheden af de kompenserende foranstaltninger

| (89) | I punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne hedder det, at der skal træffes bestemmelse om kompenserende modydelser for at sikre, at de skadelige virkninger for samhandelsvilkårene begrænses mest muligt, således at de positive virkninger, der søges opnået, kommer til at opveje de skadelige virkninger. I modsat fald vil støtten blive anset for at »stride mod den fælles interesse« og må erklæres uforenelig med fællesmarkedet. Denne betingelse konkretiseres ofte ved en begrænsning af den tilstedeværelse, virksomheden fortsat må have på sit eller sine markeder efter omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(89)

I punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne hedder det, at der skal træffes bestemmelse om kompenserende modydelser for at sikre, at de skadelige virkninger for samhandelsvilkårene begrænses mest muligt, således at de positive virkninger, der søges opnået, kommer til at opveje de skadelige virkninger. I modsat fald vil støtten blive anset for at »stride mod den fælles interesse« og må erklæres uforenelig med fællesmarkedet. Denne betingelse konkretiseres ofte ved en begrænsning af den tilstedeværelse, virksomheden fortsat må have på sit eller sine markeder efter omstruktureringsperioden.

| (90) | I sin anmeldelse hævdede Frankrig, at der i dette tilfælde ikke forekom at være behov for kompenserende foranstaltninger, især fordi støtten ikke ville få uforholdsmæssige konkurrencefordrejende virkninger. I betragtning 37, 38 og 40 i åbningsbeslutningen gav Kommissionen en kort begrundelse for, hvorfor den ikke kunne godtage denne påstand. |
| --- | --- |

(90)

I sin anmeldelse hævdede Frankrig, at der i dette tilfælde ikke forekom at være behov for kompenserende foranstaltninger, især fordi støtten ikke ville få uforholdsmæssige konkurrencefordrejende virkninger. I betragtning 37, 38 og 40 i åbningsbeslutningen gav Kommissionen en kort begrundelse for, hvorfor den ikke kunne godtage denne påstand.

| (91) | Kommissionen vil i de næste betragtninger give en mere detaljeret begrundelse for, hvorfor den finder, at støtten skaber en konkurrencefordrejning, og hvorfor det i modsætning til, hvad de franske myndigheder gør gældende, er nødvendigt at iværksætte kompenserende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen vil i de næste betragtninger give en mere detaljeret begrundelse for, hvorfor den finder, at støtten skaber en konkurrencefordrejning, og hvorfor det i modsætning til, hvad de franske myndigheder gør gældende, er nødvendigt at iværksætte kompenserende foranstaltninger.

| (92) | Som allerede nævnt er FagorBrandt aktiv inden for produktion og markedsføring via distributører (i modsætning til direkte salg til forbrugerne) af hårde hvidevarer. Hvad angår den geografiske udstrækning af markedet for hårde hvidevarer, har Kommissionen tidligere fundet, at dette marked mindst omfatter hele Den Europæiske Union, bl.a. på grund af fraværet af adgangsbarrierer, den tekniske harmonisering og de relativt lave transportomkostninger (32). Tallene fra FagorBrandt og de to konkurrenter, der har fremsat bemærkninger, bekræfter, at markedet omfatter hele EU. |
| --- | --- |

(92)

Som allerede nævnt er FagorBrandt aktiv inden for produktion og markedsføring via distributører (i modsætning til direkte salg til forbrugerne) af hårde hvidevarer. Hvad angår den geografiske udstrækning af markedet for hårde hvidevarer, har Kommissionen tidligere fundet, at dette marked mindst omfatter hele Den Europæiske Union, bl.a. på grund af fraværet af adgangsbarrierer, den tekniske harmonisering og de relativt lave transportomkostninger (32). Tallene fra FagorBrandt og de to konkurrenter, der har fremsat bemærkninger, bekræfter, at markedet omfatter hele EU.

| (93) | Kommissionen finder, at en omstruktureringsstøtte ikke kan undgå at skabe en konkurrencefordrejning, fordi den forhindrer, at støttemodtageren forsvinder fra markedet, og dermed bremser konkurrenternes udvikling. Den forhindrer dermed den lukning af de mindst effektive virksomheder, som er et »normalt markedsfænomen«, som anført i punkt 4 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Den anmeldte støtte til FagorBrandt skaber således den ovennævnte konkurrencefordrejning. Kommissionen bemærker dog, at følgende faktorer vil kunne begrænse denne konkurrencefordrejnings omfang. For det første har FagorBrandt på det europæiske hårdehvidevaremarked en markedsandel, der ikke overstiger [0-5] % (33). For det andet er der på dette marked fire konkurrenter med markedsandele på 10 % eller derover (Indesit, Whirlpool, BSH og Electrolux) (34). Den konkurrent, der ønskede at forblive anonym, anerkender i øvrigt, at FagorBrandt er en relativt lille aktør på det europæiske marked (se ovenfor angående denne konkurrents bemærkning med hensyn til udsigterne for en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet og dens lille størrelse) med en faldende markedsandel (35). For det tredje har støtten et begrænset omfang i forhold til FagorBrandts europæiske omsætning (støtten udgør under 4 % af omsætningen i 2007), og dens omfang er endnu mere begrænset set i forhold til de fire førende aktører, hvis omsætning er større end FagorBrandts (36). |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen finder, at en omstruktureringsstøtte ikke kan undgå at skabe en konkurrencefordrejning, fordi den forhindrer, at støttemodtageren forsvinder fra markedet, og dermed bremser konkurrenternes udvikling. Den forhindrer dermed den lukning af de mindst effektive virksomheder, som er et »normalt markedsfænomen«, som anført i punkt 4 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Den anmeldte støtte til FagorBrandt skaber således den ovennævnte konkurrencefordrejning. Kommissionen bemærker dog, at følgende faktorer vil kunne begrænse denne konkurrencefordrejnings omfang. For det første har FagorBrandt på det europæiske hårdehvidevaremarked en markedsandel, der ikke overstiger [0-5] % (33). For det andet er der på dette marked fire konkurrenter med markedsandele på 10 % eller derover (Indesit, Whirlpool, BSH og Electrolux) (34). Den konkurrent, der ønskede at forblive anonym, anerkender i øvrigt, at FagorBrandt er en relativt lille aktør på det europæiske marked (se ovenfor angående denne konkurrents bemærkning med hensyn til udsigterne for en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet og dens lille størrelse) med en faldende markedsandel (35). For det tredje har støtten et begrænset omfang i forhold til FagorBrandts europæiske omsætning (støtten udgør under 4 % af omsætningen i 2007), og dens omfang er endnu mere begrænset set i forhold til de fire førende aktører, hvis omsætning er større end FagorBrandts (36).

| (94) | Efter analysen i foregående betragtning af den konkurrencefordrejning, støtten skaber, må der også som anført i punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne, der afspejler EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), foretages en analyse af omfanget af de »skadelige virkninger for samhandelsvilkårene« mellem medlemsstaterne. Som allerede anført i betragtning 38 i åbningsbeslutningen fordrejer støtten placeringen af de økonomiske aktiviteter mellem medlemsstaterne og dermed samhandelen mellem dem. FagorBrandt er en virksomhed, som har størsteparten af sine produktionsaktiviteter og sine medarbejdere i Frankrig ([80-100] % af virksomhedens produkter produceres i Frankrig). Uden støtten fra den franske stat ville FagorBrandt hurtigt forsvinde fra markedet. Men de produkter, der fremstilles på FagorBrandts fabrikker, konkurrerer primært med produkter fremstillet af konkurrenter i andre medlemsstater (37). FagorBrandts forsvinden fra markedet ville derfor have sat virksomhedens europæiske konkurrenter i stand til at øge deres salg betydeligt og dermed også deres produktion. Støtten bevirker, at produktionsaktiviteter, der ellers til dels ville være blevet flyttet til andre medlemsstater, fastholdes i Frankrig. Den har derfor en negativ virkning på samhandelsvilkårene, idet den mindsker de muligheder, konkurrenter i andre medlemsstater har for at eksportere til Frankrig (38). Støtten mindsker også mulighederne for at sælge til de lande, som FagorBrandt vil fortsætte med at eksportere til. I betragtning af størrelsen af FagorBrandts salg og antal medarbejdere er der tale om ikke ubetydelige negative virkninger for samhandelsvilkårene. |
| --- | --- |

(94)

Efter analysen i foregående betragtning af den konkurrencefordrejning, støtten skaber, må der også som anført i punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne, der afspejler EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), foretages en analyse af omfanget af de »skadelige virkninger for samhandelsvilkårene« mellem medlemsstaterne. Som allerede anført i betragtning 38 i åbningsbeslutningen fordrejer støtten placeringen af de økonomiske aktiviteter mellem medlemsstaterne og dermed samhandelen mellem dem. FagorBrandt er en virksomhed, som har størsteparten af sine produktionsaktiviteter og sine medarbejdere i Frankrig ([80-100] % af virksomhedens produkter produceres i Frankrig). Uden støtten fra den franske stat ville FagorBrandt hurtigt forsvinde fra markedet. Men de produkter, der fremstilles på FagorBrandts fabrikker, konkurrerer primært med produkter fremstillet af konkurrenter i andre medlemsstater (37). FagorBrandts forsvinden fra markedet ville derfor have sat virksomhedens europæiske konkurrenter i stand til at øge deres salg betydeligt og dermed også deres produktion. Støtten bevirker, at produktionsaktiviteter, der ellers til dels ville være blevet flyttet til andre medlemsstater, fastholdes i Frankrig. Den har derfor en negativ virkning på samhandelsvilkårene, idet den mindsker de muligheder, konkurrenter i andre medlemsstater har for at eksportere til Frankrig (38). Støtten mindsker også mulighederne for at sælge til de lande, som FagorBrandt vil fortsætte med at eksportere til. I betragtning af størrelsen af FagorBrandts salg og antal medarbejdere er der tale om ikke ubetydelige negative virkninger for samhandelsvilkårene.

| (95) | På grundlag af ovenstående analyse finder Kommissionen, at det er nødvendigt, at der iværksættes reelle (dvs. ikke ubetydelige) kompenserende foranstaltninger, dog af begrænset omfang. |
| --- | --- |

(95)

På grundlag af ovenstående analyse finder Kommissionen, at det er nødvendigt, at der iværksættes reelle (dvs. ikke ubetydelige) kompenserende foranstaltninger, dog af begrænset omfang.

6.5.2.   Analyse af de allerede iværksatte foranstaltninger

| (96) | I betragtning 39 i åbningsbeslutningen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt de af de franske myndigheder anmeldte foranstaltninger kunne medregnes som kompenserende foranstaltninger, eftersom det i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne er fastsat, at »afskrivninger og nedlæggelse af tabsgivende aktiviteter, der under alle omstændigheder ville være nødvendige for igen at gøre virksomheden levedygtig, vil ikke blive betragtet som en indskrænkning af virksomhedens kapacitet eller aktivitetsniveau med henblik på vurderingen af modydelserne«. Alle de af de franske myndigheder beskrevne foranstaltninger så ud til at falde ind under denne undtagne kategori. Under den formelle procedure gentog de franske myndigheder, at de fandt, at standsningen af produktionen af kummefrysere og fritstående mikrobølgeovne såvel som afhændelsen af Brandt Components udgjorde tre gyldige kompenserende foranstaltninger. Kommissionen har derefter foretaget en indgående analyse af disse foranstaltninger og draget følgende konklusioner. |
| --- | --- |

(96)

I betragtning 39 i åbningsbeslutningen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt de af de franske myndigheder anmeldte foranstaltninger kunne medregnes som kompenserende foranstaltninger, eftersom det i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne er fastsat, at »afskrivninger og nedlæggelse af tabsgivende aktiviteter, der under alle omstændigheder ville være nødvendige for igen at gøre virksomheden levedygtig, vil ikke blive betragtet som en indskrænkning af virksomhedens kapacitet eller aktivitetsniveau med henblik på vurderingen af modydelserne«. Alle de af de franske myndigheder beskrevne foranstaltninger så ud til at falde ind under denne undtagne kategori. Under den formelle procedure gentog de franske myndigheder, at de fandt, at standsningen af produktionen af kummefrysere og fritstående mikrobølgeovne såvel som afhændelsen af Brandt Components udgjorde tre gyldige kompenserende foranstaltninger. Kommissionen har derefter foretaget en indgående analyse af disse foranstaltninger og draget følgende konklusioner.

| (97) | Med hensyn til lukningen af kummefryserfabrikken i 2005 (i Lesquin) oplyste Frankrig i sin anmeldelse af 6. august 2007, at denne fabrik, »som producerede kummefrysere og vinkøleskabe for hele FagorBrandt-koncernen nu var blevet reduceret til en størrelse ... der gjorde, at den ikke længere kunne dække hverken sine faste eller sine variable omkostninger og havde haft et driftsunderskud på 5,8 mio. EUR i 2004«. Der er derfor ingen tvivl om, at der her var tale om en lukning af en underskudsgivende fabrik, der var nødvendig for at genoprette rentabiliteten (39), og som i henhold til punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne ikke kunne tages i betragtning som en kompenserende foranstaltning. |
| --- | --- |

(97)

Med hensyn til lukningen af kummefryserfabrikken i 2005 (i Lesquin) oplyste Frankrig i sin anmeldelse af 6. august 2007, at denne fabrik, »som producerede kummefrysere og vinkøleskabe for hele FagorBrandt-koncernen nu var blevet reduceret til en størrelse ... der gjorde, at den ikke længere kunne dække hverken sine faste eller sine variable omkostninger og havde haft et driftsunderskud på 5,8 mio. EUR i 2004«. Der er derfor ingen tvivl om, at der her var tale om en lukning af en underskudsgivende fabrik, der var nødvendig for at genoprette rentabiliteten (39), og som i henhold til punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne ikke kunne tages i betragtning som en kompenserende foranstaltning.

| (98) | Også i forbindelse med standsningen af produktionen af fritstående mikrobølgeovne på Azenay-fabrikken var der tale om en lukning af en underskudsgivende fabrik, der var nødvendig for at genoprette rentabiliteten, hvilket de franske myndigheder i øvrigt udtrykkeligt har anerkendt i de bemærkninger, de har fremsendt (40). Der er ikke noget overraskende i, at denne fabrik gav underskud, eftersom fritstående mikrobølgeovne er det markedssegment, hvor produkter fra lavomkostningslande har haft størst succes (41). Desuden havde Azenay-fabrikken mistet mange store kontrakter på produktion af mikrobølgeovne til andre koncerner (42). I lyset af punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne vil denne lukning derfor ikke kunne betragtes som en kompenserende foranstaltning. |
| --- | --- |

(98)

Også i forbindelse med standsningen af produktionen af fritstående mikrobølgeovne på Azenay-fabrikken var der tale om en lukning af en underskudsgivende fabrik, der var nødvendig for at genoprette rentabiliteten, hvilket de franske myndigheder i øvrigt udtrykkeligt har anerkendt i de bemærkninger, de har fremsendt (40). Der er ikke noget overraskende i, at denne fabrik gav underskud, eftersom fritstående mikrobølgeovne er det markedssegment, hvor produkter fra lavomkostningslande har haft størst succes (41). Desuden havde Azenay-fabrikken mistet mange store kontrakter på produktion af mikrobølgeovne til andre koncerner (42). I lyset af punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne vil denne lukning derfor ikke kunne betragtes som en kompenserende foranstaltning.

| (99) | Derimod havde virksomheden i marts 2004 afhændet sit datterselskab Brandt Components (Nevers) til den østrigske koncern ATB for 3 mio. EUR. Der er derfor ikke tale om nogen afskrivning (43) eller om en lukning. Denne foranstaltning udelukkes derfor ikke af ovennævnte bestemmelse i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Det datterselskab, der blev afhændet i marts 2004 (44), havde i 2003 en omsætning på 35,4 mio. EUR – svarende til 4 % af virksomhedens omsætning i 2003 – og beskæftigede 306 ansatte – svarende til 6 % af virksomhedens samlede medarbejderstab. Datterselskabet beskæftigede sig med konstruktion, udvikling, produktion og markedsføring af elmotorer til vaskemaskiner. Afhændelsen betød således en indskrænkning af virksomhedens aktiviteter på markedet for vaskemaskinekomponenter. |
| --- | --- |

(99)

Derimod havde virksomheden i marts 2004 afhændet sit datterselskab Brandt Components (Nevers) til den østrigske koncern ATB for 3 mio. EUR. Der er derfor ikke tale om nogen afskrivning (43) eller om en lukning. Denne foranstaltning udelukkes derfor ikke af ovennævnte bestemmelse i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Det datterselskab, der blev afhændet i marts 2004 (44), havde i 2003 en omsætning på 35,4 mio. EUR – svarende til 4 % af virksomhedens omsætning i 2003 – og beskæftigede 306 ansatte – svarende til 6 % af virksomhedens samlede medarbejderstab. Datterselskabet beskæftigede sig med konstruktion, udvikling, produktion og markedsføring af elmotorer til vaskemaskiner. Afhændelsen betød således en indskrænkning af virksomhedens aktiviteter på markedet for vaskemaskinekomponenter.

| (100) | Denne sidste foranstaltning kan imidlertid ikke betragtes som en gyldig kompenserende foranstaltning. Faktisk skete salget af Brandt Components ca. tre og et halvt år før anmeldelsen af den undersøgte støtte. Desuden mindsker denne foranstaltning ikke FagorBrandts tilstedeværelse på hårdehvidevaremarkedet (45), som er det marked, hvor FagorBrandt primært vil forblive aktiv. Denne foranstaltning havde således ikke til formål og kunne ikke få til følge at mindske den konkurrencefordrejning, som tildelingen af den planlagte støtte afstedkom. |
| --- | --- |

(100)

Denne sidste foranstaltning kan imidlertid ikke betragtes som en gyldig kompenserende foranstaltning. Faktisk skete salget af Brandt Components ca. tre og et halvt år før anmeldelsen af den undersøgte støtte. Desuden mindsker denne foranstaltning ikke FagorBrandts tilstedeværelse på hårdehvidevaremarkedet (45), som er det marked, hvor FagorBrandt primært vil forblive aktiv. Denne foranstaltning havde således ikke til formål og kunne ikke få til følge at mindske den konkurrencefordrejning, som tildelingen af den planlagte støtte afstedkom.

6.5.3.   Kompenserende foranstaltninger foreslået af de franske myndigheder

| (101) | For at imødekomme de betænkeligheder, der blev givet udtryk for i åbningsbeslutningen, hvor Kommissionen udtalte tvivl om, hvorvidt de anmeldte kompenserende foranstaltninger er tilstrækkelige, har de franske myndigheder foreslået en standsning af markedsføringen af Vedette-køleskabe og -frysere samt Vedette-madlavningsapparater i fem år. Desuden har de foreslået enten en standsning af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner eller en afhændelse af mærket [...]. |
| --- | --- |

(101)

For at imødekomme de betænkeligheder, der blev givet udtryk for i åbningsbeslutningen, hvor Kommissionen udtalte tvivl om, hvorvidt de anmeldte kompenserende foranstaltninger er tilstrækkelige, har de franske myndigheder foreslået en standsning af markedsføringen af Vedette-køleskabe og -frysere samt Vedette-madlavningsapparater i fem år. Desuden har de foreslået enten en standsning af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner eller en afhændelse af mærket [...].

| (102) | Som nævnt ovenfor går [50-80] % af FagorBrandts salg til det franske marked, hvor virksomheden i 2006 havde en markedsandel på [10-20] % målt i værdi og på [10-20] % i volumen. Det betyder, at hvis FagorBrandt ophørte med at bestå, ville det primært have været virksomhedens konkurrenter på det franske marked, der havde draget fordel heraf og kunnet øge deres salg. Det er derfor disse virksomheder, der berøres mest af, at FagorBrandt i kraft af støtten fortsætter med at bestå. Derimod har FagorBrandt kun et meget begrænset salg på det italienske marked. Som kompenserende foranstaltning foretrækker Kommissionen derfor en standsning af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner frem for en afhændelse af mærket [...], eftersom Vedette-produkterne (46) udelukkende markedsføres på det franske marked, mens [...]-produkterne især sælges [...]. |
| --- | --- |

(102)

Som nævnt ovenfor går [50-80] % af FagorBrandts salg til det franske marked, hvor virksomheden i 2006 havde en markedsandel på [10-20] % målt i værdi og på [10-20] % i volumen. Det betyder, at hvis FagorBrandt ophørte med at bestå, ville det primært have været virksomhedens konkurrenter på det franske marked, der havde draget fordel heraf og kunnet øge deres salg. Det er derfor disse virksomheder, der berøres mest af, at FagorBrandt i kraft af støtten fortsætter med at bestå. Derimod har FagorBrandt kun et meget begrænset salg på det italienske marked. Som kompenserende foranstaltning foretrækker Kommissionen derfor en standsning af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner frem for en afhændelse af mærket [...], eftersom Vedette-produkterne (46) udelukkende markedsføres på det franske marked, mens [...]-produkterne især sælges [...].

| (103) | Det drejer sig derefter om at analysere, hvilke virkninger disse yderligere kompenserende foranstaltninger vil få, for at afklare, om de er tilstrækkelige. |
| --- | --- |

(103)

Det drejer sig derefter om at analysere, hvilke virkninger disse yderligere kompenserende foranstaltninger vil få, for at afklare, om de er tilstrækkelige.

| (104) | Inden for køl og frys (køleskabe og frysere) havde Vedette-mærket i 2007 en omsætning på [10-20] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning. |
| --- | --- |

(104)

Inden for køl og frys (køleskabe og frysere) havde Vedette-mærket i 2007 en omsætning på [10-20] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.

| (105) | Hvis markedsføringen af køl/frys-produkter standses i fem år, vil det sætte konkurrenterne på det franske marked i stand til at forstærke deres position på dette marked. Ifølge en GfK-undersøgelse fra 2007 er de største konkurrenter til FagorBrandt – som målt i værdi sidder på [...] % af markedet – på køleskabsmarkedet i Frankrig Whirlpool ([...] %), Indesit ([...] %) og Electrolux ([...] %). På frysermarkedet er FagorBrandts ([...] %) største konkurrenter Whirlpool ([...] %), Liebherr ([...] %) og Electrolux ([...] %). |
| --- | --- |

(105)

Hvis markedsføringen af køl/frys-produkter standses i fem år, vil det sætte konkurrenterne på det franske marked i stand til at forstærke deres position på dette marked. Ifølge en GfK-undersøgelse fra 2007 er de største konkurrenter til FagorBrandt – som målt i værdi sidder på [...] % af markedet – på køleskabsmarkedet i Frankrig Whirlpool ([...] %), Indesit ([...] %) og Electrolux ([...] %). På frysermarkedet er FagorBrandts ([...] %) største konkurrenter Whirlpool ([...] %), Liebherr ([...] %) og Electrolux ([...] %).

| (106) | Vedette-mærket havde i 2007 en omsætning inden for madlavningsapparater på [5-10] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning. |
| --- | --- |

(106)

Vedette-mærket havde i 2007 en omsætning inden for madlavningsapparater på [5-10] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.

| (107) | Hvis markedsføringen af madlavningsapparater standses i fem år, vil konkurrenterne kunne befæste deres position på markedet for komfurer. Ifølge GfK-undersøgelsen fra 2007 er de vigtigste konkurrenter til FagorBrandt (som målt i værdi har en markedsandel på [...] %) på markedet for komfurer i Frankrig Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) og Candy ([...] %). |
| --- | --- |

(107)

Hvis markedsføringen af madlavningsapparater standses i fem år, vil konkurrenterne kunne befæste deres position på markedet for komfurer. Ifølge GfK-undersøgelsen fra 2007 er de vigtigste konkurrenter til FagorBrandt (som målt i værdi har en markedsandel på [...] %) på markedet for komfurer i Frankrig Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) og Candy ([...] %).

| (108) | I 2007 havde Vedette-mærket en omsætning inden for opvaskemaskiner på [5-10] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning. |
| --- | --- |

(108)

I 2007 havde Vedette-mærket en omsætning inden for opvaskemaskiner på [5-10] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.

| (109) | Ifølge GfK-undersøgelsen fra 2007 er de største konkurrenter til FagorBrandt (som målt i værdi har en markedsandel på [...] %) på det franske marked for opvaskemaskiner BSH ([...] %), Whirlpool ([...] %) og Electrolux ([...] %). Standsningen af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner vil derfor sætte konkurrenterne i stand til at udbygge deres position på markedet. |
| --- | --- |

(109)

Ifølge GfK-undersøgelsen fra 2007 er de største konkurrenter til FagorBrandt (som målt i værdi har en markedsandel på [...] %) på det franske marked for opvaskemaskiner BSH ([...] %), Whirlpool ([...] %) og Electrolux ([...] %). Standsningen af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner vil derfor sætte konkurrenterne i stand til at udbygge deres position på markedet.

| (110) | De Vedette-produkter, som trækkes ud af markedet, repræsenterer således [0-5] % af koncernens omsætning (47). De franske myndigheder har oplyst, at det vil kræve betydelige tilpasninger i virksomheden [...]. |
| --- | --- |

(110)

De Vedette-produkter, som trækkes ud af markedet, repræsenterer således [0-5] % af koncernens omsætning (47). De franske myndigheder har oplyst, at det vil kræve betydelige tilpasninger i virksomheden [...].

6.5.4.   Konklusion på de kompenserende foranstaltninger, som de franske myndigheder har foreslået, og en yderligere kompenserende foranstaltning pålagt af Kommissionen

| (111) | De foreslåede kompenserende foranstaltninger består i standsning af markedsføringen af visse produkter (madlavning, køl og frys samt opvaskemaskiner) af Vedette-mærket (48) i fem år og afhændelse af Brandt Components. Denne indskrænkning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet er reel (altså ikke ubetydelig), men af begrænset omfang. |
| --- | --- |

(111)

De foreslåede kompenserende foranstaltninger består i standsning af markedsføringen af visse produkter (madlavning, køl og frys samt opvaskemaskiner) af Vedette-mærket (48) i fem år og afhændelse af Brandt Components. Denne indskrænkning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet er reel (altså ikke ubetydelig), men af begrænset omfang.

| (112) | Imidlertid mener Kommissionen, at den kompenserende foranstaltning vedrørende Vedette-mærket, som de franske myndigheder har foreslået, er den eneste gyldige kompenserende foranstaltning, og at den ikke er tilstrækkelig. Derfor beslutter Kommissionen som betingelse for støttens forenelighed at pålægge en forlængelse i yderligere tre år af standsningen af markedsføringen af Vedette-produkter. Selv om det foreslåede forbud har en varighed på fem år, vil det i realiteten strække sig over yderligere tre år og dermed vare otte år i alt. |
| --- | --- |

(112)

Imidlertid mener Kommissionen, at den kompenserende foranstaltning vedrørende Vedette-mærket, som de franske myndigheder har foreslået, er den eneste gyldige kompenserende foranstaltning, og at den ikke er tilstrækkelig. Derfor beslutter Kommissionen som betingelse for støttens forenelighed at pålægge en forlængelse i yderligere tre år af standsningen af markedsføringen af Vedette-produkter. Selv om det foreslåede forbud har en varighed på fem år, vil det i realiteten strække sig over yderligere tre år og dermed vare otte år i alt.

| (113) | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen var i besiddelse af den 21. oktober 2008, kan virkningen af denne kompenserende foranstaltning (KF) i form af tabt omsætning evalueres på to forskellige måder ud fra tabel 2 nedenfor (49).

  Tabel 2














  Mio. EUR | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning FagorBrandt | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] |
| Virkning af KF, højt sat | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] |
| Virkning af KF, lavt sat | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] |

(113)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen var i besiddelse af den 21. oktober 2008, kan virkningen af denne kompenserende foranstaltning (KF) i form af tabt omsætning evalueres på to forskellige måder ud fra tabel 2 nedenfor (49).

Tabel 2

Mio. EUR

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Omsætning FagorBrandt

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

Virkning af KF, højt sat

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

Virkning af KF, lavt sat

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

| (114) | Tallene i tabel 2 for årene 2009-2012 er de tal, som er opgivet af de franske myndigheder og FagorBrandt for virkningen af den kompenserende foranstaltning, som de foreslår (se også betragtning 143 ff vedrørende denne virkning). |
| --- | --- |

(114)

Tallene i tabel 2 for årene 2009-2012 er de tal, som er opgivet af de franske myndigheder og FagorBrandt for virkningen af den kompenserende foranstaltning, som de foreslår (se også betragtning 143 ff vedrørende denne virkning).

| (115) | En måde at beregne virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning, som Kommissionen pålagde, er at gange den manglende indtjening i det sidste år, som de franske myndigheder har beregnet (nemlig 2012), med tre. I et optimistisk scenarie for virksomheden er denne virkning dermed 3 × [40-60] mio. EUR, dvs. [120-180] mio. EUR. |
| --- | --- |

(115)

En måde at beregne virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning, som Kommissionen pålagde, er at gange den manglende indtjening i det sidste år, som de franske myndigheder har beregnet (nemlig 2012), med tre. I et optimistisk scenarie for virksomheden er denne virkning dermed 3 × [40-60] mio. EUR, dvs. [120-180] mio. EUR.

| (116) | En anden måde at beregne virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning er at ekstrapolere tallene for 2013-2016 ved at anvende en lineær forhøjelse på [1,5-3] % af tallene for 2012 som forlængelse af omsætningsstigningen, der af virksomheden blev vurderet til [1,5-3] % fra 2009 til 2012. Af de grunde, der er nævnt i betragtning 125 ff, betragtes denne antagelse om omsætningsstigning da også som rimelig i lyset af koncernens strategi og markedsprognoserne. På den baggrund vil den kompenserende foranstaltning i et optimistisk scenarie for virksomheden fratage FagorBrandt en omsætning på [120-180] mio. EUR. |
| --- | --- |

(116)

En anden måde at beregne virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning er at ekstrapolere tallene for 2013-2016 ved at anvende en lineær forhøjelse på [1,5-3] % af tallene for 2012 som forlængelse af omsætningsstigningen, der af virksomheden blev vurderet til [1,5-3] % fra 2009 til 2012. Af de grunde, der er nævnt i betragtning 125 ff, betragtes denne antagelse om omsætningsstigning da også som rimelig i lyset af koncernens strategi og markedsprognoserne. På den baggrund vil den kompenserende foranstaltning i et optimistisk scenarie for virksomheden fratage FagorBrandt en omsætning på [120-180] mio. EUR.

| (117) | Den foreslåede kompenserende foranstaltning synes dermed at være tilstrækkelig og er også i sig selv nok til på en rimelig måde at mindske de negative virkninger for konkurrencen af tildelingen af den omhandlede støtte, idet den i et optimistisk scenarie fratager virksomheden en omsætning på [120-180] mio. EUR i perioden 2014-2016. Denne urealiserede omsætning vil gøre det muligt for konkurrenterne at øge deres salg. Denne kompenserende foranstaltning vil ligeledes gøre det mere kompliceret for virksomheden at genintroducere de pågældende Vedette-produkter efter otte år uden for markedet (i øjeblikket markedsføres kun vaskemaskiner under mærket Vedette). Selv om mærket ikke helt forsvinder, vil omkostningen ved genintroduktion da også være proportional med antallet af år borte fra markedet. Jo længere tid mærket er borte fra markedet, jo mere taber det i mærkekendskab. |
| --- | --- |

(117)

Den foreslåede kompenserende foranstaltning synes dermed at være tilstrækkelig og er også i sig selv nok til på en rimelig måde at mindske de negative virkninger for konkurrencen af tildelingen af den omhandlede støtte, idet den i et optimistisk scenarie fratager virksomheden en omsætning på [120-180] mio. EUR i perioden 2014-2016. Denne urealiserede omsætning vil gøre det muligt for konkurrenterne at øge deres salg. Denne kompenserende foranstaltning vil ligeledes gøre det mere kompliceret for virksomheden at genintroducere de pågældende Vedette-produkter efter otte år uden for markedet (i øjeblikket markedsføres kun vaskemaskiner under mærket Vedette). Selv om mærket ikke helt forsvinder, vil omkostningen ved genintroduktion da også være proportional med antallet af år borte fra markedet. Jo længere tid mærket er borte fra markedet, jo mere taber det i mærkekendskab.

| (118) | I øvrigt bør det ligeledes kontrolleres, om denne nye kompenserende foranstaltning gør det muligt også at kompensere for den konkurrencefordel, der genereres af den samlede virkning af den italienske støtte og omstruktureringsstøtten. Faktisk kan man se sådan på det, at FagorBrandt pr. 21. oktober 2008 rådede over en sum på 3 190 878,02 EUR (dvs. ca. 4 mio. EUR med renter), som virksomheden ikke skulle have haft til rådighed. Denne fordel har en virkning på konkurrencen, idet virksomheden rådede over supplerende likviditet. Den yderligere kompenserende foranstaltning kompenserer imidlertid for denne konkurrencepåvirkning. |
| --- | --- |

(118)

I øvrigt bør det ligeledes kontrolleres, om denne nye kompenserende foranstaltning gør det muligt også at kompensere for den konkurrencefordel, der genereres af den samlede virkning af den italienske støtte og omstruktureringsstøtten. Faktisk kan man se sådan på det, at FagorBrandt pr. 21. oktober 2008 rådede over en sum på 3 190 878,02 EUR (dvs. ca. 4 mio. EUR med renter), som virksomheden ikke skulle have haft til rådighed. Denne fordel har en virkning på konkurrencen, idet virksomheden rådede over supplerende likviditet. Den yderligere kompenserende foranstaltning kompenserer imidlertid for denne konkurrencepåvirkning.

| (119) | Tabel 3 nedenfor viser nettotabet (eller det negative frie cashflow) ved den kompenserende foranstaltning. Tallene for 2009-2012 er de tal, der er meddelt Kommissionen af de franske myndigheder. Tallene for årene 2013-2016 er en ekstrapolation, der er dannet ved at forhøje tallene for 2012 med [1,5-3] % om året (50).

  Tabel 3














  Mio. EUR | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutresultat uden KF | [0-5] | [5-10] | [10-15] | [10-15] | [15-20] | [15-20] | [15-20] | [15-20] |
| Virkning af KF, højt sat | – [10-15] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] |
| Virkning af KF, lavt sat | – [15-20] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] |

(119)

Tabel 3 nedenfor viser nettotabet (eller det negative frie cashflow) ved den kompenserende foranstaltning. Tallene for 2009-2012 er de tal, der er meddelt Kommissionen af de franske myndigheder. Tallene for årene 2013-2016 er en ekstrapolation, der er dannet ved at forhøje tallene for 2012 med [1,5-3] % om året (50).

Tabel 3

Mio. EUR

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Slutresultat uden KF

[0-5]

[5-10]

[10-15]

[10-15]

[15-20]

[15-20]

[15-20]

[15-20]

Virkning af KF, højt sat

– [10-15]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

Virkning af KF, lavt sat

– [15-20]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

| (120) | Det lader således til, at tre år yderligere i et optimistisk scenarie (for virksomheden) fratager FagorBrandt likviditet for et beløb på mellem [10-20] mio. EUR (hvis man ganger tallet for 2012 med tre) og [10-20] mio. EUR (hvis man tillægger de ekstrapolerede tal). Med andre ord kompenserer denne nye kompenserende foranstaltning rigeligt for fordelen ved at have rådet over likvide midler i størrelsesordenen 4 mio. EUR. |
| --- | --- |

(120)

Det lader således til, at tre år yderligere i et optimistisk scenarie (for virksomheden) fratager FagorBrandt likviditet for et beløb på mellem [10-20] mio. EUR (hvis man ganger tallet for 2012 med tre) og [10-20] mio. EUR (hvis man tillægger de ekstrapolerede tal). Med andre ord kompenserer denne nye kompenserende foranstaltning rigeligt for fordelen ved at have rådet over likvide midler i størrelsesordenen 4 mio. EUR.

| (121) | Endelig gør forlængelsen af de kompenserende foranstaltninger ud over omstruktureringsperioden (fastsat til 31. december 2012) dem ikke uhensigtsmæssige. Selv om de kompenserende foranstaltninger skyldes ydelsen af en omstruktureringsstøtte, indgår de ikke i selve omstruktureringsprocessen, men udgør en kompensation, som gives konkurrenterne til den virksomhed, der fik hjælp, med henblik på at kompensere for den konkurrencepåvirkning, som de kan have været udsat for. Deres virkning og nytte drages dermed heller ikke i tvivl af den kendsgerning, at de strækker sig over en periode, der rækker ud over omstruktureringsperioden, fordi de er indført på grund af en omstruktureringsoperation befordret af statsstøtte, og fordi de har til formål og følge at kompensere for den konkurrencepåvirkning, der hidrører fra denne støtte. |
| --- | --- |

(121)

Endelig gør forlængelsen af de kompenserende foranstaltninger ud over omstruktureringsperioden (fastsat til 31. december 2012) dem ikke uhensigtsmæssige. Selv om de kompenserende foranstaltninger skyldes ydelsen af en omstruktureringsstøtte, indgår de ikke i selve omstruktureringsprocessen, men udgør en kompensation, som gives konkurrenterne til den virksomhed, der fik hjælp, med henblik på at kompensere for den konkurrencepåvirkning, som de kan have været udsat for. Deres virkning og nytte drages dermed heller ikke i tvivl af den kendsgerning, at de strækker sig over en periode, der rækker ud over omstruktureringsperioden, fordi de er indført på grund af en omstruktureringsoperation befordret af statsstøtte, og fordi de har til formål og følge at kompensere for den konkurrencepåvirkning, der hidrører fra denne støtte.

| (122) | Kommissionen finder derfor, at disse foranstaltninger kan forhindre uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger som omhandlet i punkt 38-40 i omstruktureringsrammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen finder derfor, at disse foranstaltninger kan forhindre uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger som omhandlet i punkt 38-40 i omstruktureringsrammebestemmelserne.

6.6.   Genoprettelse af virksomhedens rentabilitet

6.6.1.   Omstruktureringsplan, markedsudsigter og troværdigheden i omstruktureringsplanens prognoser

| (123) | FagorBrandts allerede påbegyndte omstruktureringsplan omfatter hovedsagelig følgende:






  — | øget fokusering og målretning på [...] |
| --- | --- | --- |

(123)

FagorBrandts allerede påbegyndte omstruktureringsplan omfatter hovedsagelig følgende:

—

øget fokusering og målretning på [...]

| — | rationalisering af indkøbspolitikken og [...] |
| --- | --- |

—

rationalisering af indkøbspolitikken og [...]

| — | indstilling af aktiviteter og lukning af fabrikker (51) |
| --- | --- |

—

indstilling af aktiviteter og lukning af fabrikker (51)

| — | personalenedskæringer (52) |
| --- | --- |

—

personalenedskæringer (52)

| — | foranstaltninger til at sikre virksomhedens overlevelse (53). |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til at sikre virksomhedens overlevelse (53).

| (124) | Efter undersøgelsen fastholder Kommissionen, hvad den gav udtryk for i åbningsbeslutningen, nemlig at den finder planen i overensstemmelse med de krav, der stilles i punkt 35-37 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Med andre ord gør omstruktureringsplanen det muligt at genetablere virksomhedens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(124)

Efter undersøgelsen fastholder Kommissionen, hvad den gav udtryk for i åbningsbeslutningen, nemlig at den finder planen i overensstemmelse med de krav, der stilles i punkt 35-37 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Med andre ord gør omstruktureringsplanen det muligt at genetablere virksomhedens langsigtede rentabilitet.

| (125) | Kommissionen vil dog gerne i det følgende gøre rede for sin analyse og konklusionerne herpå, for så vidt angår markedsprognoserne og troværdigheden i omstruktureringsplanens prognoser. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen vil dog gerne i det følgende gøre rede for sin analyse og konklusionerne herpå, for så vidt angår markedsprognoserne og troværdigheden i omstruktureringsplanens prognoser.

| (126) | Kommissionen har vurderet prognoserne i omstruktureringsplanen, især hvad vækstperspektiverne angår. Kommissionen minder om, at kun de oplysninger, den havde til rådighed i oktober 2008, tages i betragtning i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen har vurderet prognoserne i omstruktureringsplanen, især hvad vækstperspektiverne angår. Kommissionen minder om, at kun de oplysninger, den havde til rådighed i oktober 2008, tages i betragtning i denne afgørelse.

| (127) | Ifølge CECED (54) udviste det europæiske marked målt i volumen i Vesteuropa en beskeden vækst fra 2005 til 2007 (ca. 2 % om året) og i Østeuropa en støt vækst (7 % om året). Sidstnævnte vækstrate er dog omgærdet af usikkerhed, fordi den er underlagt de økonomiske udsving, hvilket gør, at en tocifret positiv vækstrate let vil kunne blive afløst af en tocifret negativ vækstrate og omvendt. |
| --- | --- |

(127)

Ifølge CECED (54) udviste det europæiske marked målt i volumen i Vesteuropa en beskeden vækst fra 2005 til 2007 (ca. 2 % om året) og i Østeuropa en støt vækst (7 % om året). Sidstnævnte vækstrate er dog omgærdet af usikkerhed, fordi den er underlagt de økonomiske udsving, hvilket gør, at en tocifret positiv vækstrate let vil kunne blive afløst af en tocifret negativ vækstrate og omvendt.

| (128) | På lang sigt er det muligt, at forbrugsadfærden i Østeuropa kommer til at ligge mere på linje med adfærden i Vesteuropa, men den lave købekraft i de østeuropæiske lande har bevirket, at efterspørgslen er blevet koncentreret om de mest nødvendige apparater (vaskemaskiner og køleskabe) i den laveste priskategori. Men det er på disse markeder, at de tyrkiske og asiatiske konkurrenter er trængt ind. |
| --- | --- |

(128)

På lang sigt er det muligt, at forbrugsadfærden i Østeuropa kommer til at ligge mere på linje med adfærden i Vesteuropa, men den lave købekraft i de østeuropæiske lande har bevirket, at efterspørgslen er blevet koncentreret om de mest nødvendige apparater (vaskemaskiner og køleskabe) i den laveste priskategori. Men det er på disse markeder, at de tyrkiske og asiatiske konkurrenter er trængt ind.

| (129) | Det er derfor i Vesteuropa, at FagorBrandt har sit markedspotentiale, for det er både værdimæssigt og volumenmæssigt de største markeder, og de drives mindre af de billigste produkter, hvor FagorBrandt ikke længere er konkurrencedygtig, og som er årsagen til den kraftige vækst i Østeuropa. |
| --- | --- |

(129)

Det er derfor i Vesteuropa, at FagorBrandt har sit markedspotentiale, for det er både værdimæssigt og volumenmæssigt de største markeder, og de drives mindre af de billigste produkter, hvor FagorBrandt ikke længere er konkurrencedygtig, og som er årsagen til den kraftige vækst i Østeuropa.

| (130) | FagorBrandts referencemarked er det franske marked, hvor koncernen har [50-80] % af sit salg, producerer [80-100] % af sine produkter og beskæftiger [80-100] % af koncernens medarbejdere. Ifølge GIFAM (55) udviste det franske marked for hårde hvidevarer i 2007 en vækst på 1 % i forhold til 2006, både i mængder og værdi. Mere specifikt var der på markedet for [...], som FagorBrandt ønsker at koncentrere sig om, en vækst på [...] % i forhold til 2006, selv om der inden for [...] var tale om en nedgang i omsætningen på [...] %. |
| --- | --- |

(130)

FagorBrandts referencemarked er det franske marked, hvor koncernen har [50-80] % af sit salg, producerer [80-100] % af sine produkter og beskæftiger [80-100] % af koncernens medarbejdere. Ifølge GIFAM (55) udviste det franske marked for hårde hvidevarer i 2007 en vækst på 1 % i forhold til 2006, både i mængder og værdi. Mere specifikt var der på markedet for [...], som FagorBrandt ønsker at koncentrere sig om, en vækst på [...] % i forhold til 2006, selv om der inden for [...] var tale om en nedgang i omsætningen på [...] %.

| (131) | Ser man på udviklingen inden for de forskellige produktgrupper, fremgår det, at de mest lovende markeder i Europa og især i Frankrig hovedsagelig er markederne for [...]. Der kan konstateres en betydelig vækst inden for [...], mens markedet for køl og frys stort set stagnerer, således som det fremgår af nedenstående tabel, der stammer fra GIFAM-rapporten:

  Tabel 4 |
| --- | --- |

(131)

Ser man på udviklingen inden for de forskellige produktgrupper, fremgår det, at de mest lovende markeder i Europa og især i Frankrig hovedsagelig er markederne for [...]. Der kan konstateres en betydelig vækst inden for [...], mens markedet for køl og frys stort set stagnerer, således som det fremgår af nedenstående tabel, der stammer fra GIFAM-rapporten:

Tabel 4

Image

| (132) | FagorBrandts beslutning om at ændre fokus og især koncentrere sig om [...] og om at udvikle [...] ser derfor ud til at stemme godt overens med udviklingen i de forskellige segmenter og produkter. |
| --- | --- |

(132)

FagorBrandts beslutning om at ændre fokus og især koncentrere sig om [...] og om at udvikle [...] ser derfor ud til at stemme godt overens med udviklingen i de forskellige segmenter og produkter.

| (133) | Efter at have foretaget en analyse af de andre grundlæggende elementer i omstruktureringsplanen for at afklare, om prognoserne for FagorBrandts langsigtede rentabilitet er rimelige, finder Kommissionen, at disse prognoser vist i tabel 5 er realistiske.

  Tabel 5










  Mio. EUR | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning FagorBrandt | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] |
| Slutresultat | [0-5] | [5-10] | [10-15] | [10-15] |

(133)

Efter at have foretaget en analyse af de andre grundlæggende elementer i omstruktureringsplanen for at afklare, om prognoserne for FagorBrandts langsigtede rentabilitet er rimelige, finder Kommissionen, at disse prognoser vist i tabel 5 er realistiske.

Tabel 5

Mio. EUR

2009

2010

2011

2012

Omsætning FagorBrandt

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

Slutresultat

[0-5]

[5-10]

[10-15]

[10-15]

| (134) | Den resterende del af analysen vil derfor udelukkende omhandle to konkrete tvivlsspørgsmål, der blev rejst i åbningsbeslutningen, og som drejer sig om, hvorvidt omstruktureringsplanen er realistisk og tilstrækkelig. |
| --- | --- |

(134)

Den resterende del af analysen vil derfor udelukkende omhandle to konkrete tvivlsspørgsmål, der blev rejst i åbningsbeslutningen, og som drejer sig om, hvorvidt omstruktureringsplanen er realistisk og tilstrækkelig.

| (135) | Kommissionen har for det første udbedt sig forklaringer angående den forventede omsætningsstigning på 20 % i 2007. De franske myndigheder har forklaret, at FagorBrandts aktivitetsområde ændrede sig i 2006, da Fagor overførte distributionen af Fagor-mærket på det engelske og det franske marked og derefter alle de franske aktiviteter til FagorBrandt (56). Disse aktiviteter anslås at have givet en omsætning på [50-100] mio. EUR for 2007 og blev medregnet i tallene for FagorBrandts omsætning for 2007. Uden disse ændringer ventedes omsætningen kun at stige med [5-10] %. Frankrig har siden meddelt Kommissionen den faktisk realiserede omsætning i 2007. Den lå på 903 mio. EUR, mod 779,7 mio. EUR i 2006, hvilket er en årlig stigning på 16 %. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen har for det første udbedt sig forklaringer angående den forventede omsætningsstigning på 20 % i 2007. De franske myndigheder har forklaret, at FagorBrandts aktivitetsområde ændrede sig i 2006, da Fagor overførte distributionen af Fagor-mærket på det engelske og det franske marked og derefter alle de franske aktiviteter til FagorBrandt (56). Disse aktiviteter anslås at have givet en omsætning på [50-100] mio. EUR for 2007 og blev medregnet i tallene for FagorBrandts omsætning for 2007. Uden disse ændringer ventedes omsætningen kun at stige med [5-10] %. Frankrig har siden meddelt Kommissionen den faktisk realiserede omsætning i 2007. Den lå på 903 mio. EUR, mod 779,7 mio. EUR i 2006, hvilket er en årlig stigning på 16 %.

| (136) | For det andet bemærkede Kommissionen, at det af omstruktureringsplanen ikke fremgik, hvordan FagorBrandt agtede at klare tilbagebetalingen af den uforenelige støtte, som koncernens italienske datterselskab havde modtaget, hvilket udgjorde en risikofaktor for genoprettelsen af dens rentabilitet. De franske myndigheder præciserede, at det beløb, som Brandt Italia skulle tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningen af den italienske støtte, formentlig ville ligge på under 200 000 EUR (se betragtning 70 ff). Som Kommissionen allerede har angivet (se betragtning 76 ff), beløber den italienske støtte, som skal tages i betragtning i forbindelse med denne afgørelse, sig imidlertid til 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges løbende renter indtil 21. oktober 2008. Men Kommissionen mener ikke, at tilbagebetalingen af dette beløb sætter virksomhedens genoprettede rentabilitet på spil, eftersom FagorBrandt er forpligtet til at øge sit egetbidrag med et beløb svarende til 3 190 878,02 EUR plus renter (se betragtning 149 ff). |
| --- | --- |

(136)

For det andet bemærkede Kommissionen, at det af omstruktureringsplanen ikke fremgik, hvordan FagorBrandt agtede at klare tilbagebetalingen af den uforenelige støtte, som koncernens italienske datterselskab havde modtaget, hvilket udgjorde en risikofaktor for genoprettelsen af dens rentabilitet. De franske myndigheder præciserede, at det beløb, som Brandt Italia skulle tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningen af den italienske støtte, formentlig ville ligge på under 200 000 EUR (se betragtning 70 ff). Som Kommissionen allerede har angivet (se betragtning 76 ff), beløber den italienske støtte, som skal tages i betragtning i forbindelse med denne afgørelse, sig imidlertid til 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges løbende renter indtil 21. oktober 2008. Men Kommissionen mener ikke, at tilbagebetalingen af dette beløb sætter virksomhedens genoprettede rentabilitet på spil, eftersom FagorBrandt er forpligtet til at øge sit egetbidrag med et beløb svarende til 3 190 878,02 EUR plus renter (se betragtning 149 ff).

| (137) | På grundlag af de ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at den tvivl om genoprettelsen af koncernens rentabilitet, der blev givet udtryk for i åbningsbeslutningen, ikke længere består. |
| --- | --- |

(137)

På grundlag af de ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at den tvivl om genoprettelsen af koncernens rentabilitet, der blev givet udtryk for i åbningsbeslutningen, ikke længere består.

6.6.2.   Den tvivl om genoprettelse af rentabiliteten, som blev rejst af en interesseret part

| (138) | Som nævnt ovenfor har en konkurrent, der ønsker at forblive anonym, bestridt, at omstruktureringen vil kunne genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. Denne konkurrent finder for det første, at virksomheden burde have flyttet en del af sin produktion til lavomkostningsområder, hvor den kan udnytte stordriftsfordele. For det andet vil virksomheden ikke kunne klare de investeringer, der er nødvendige for at forbedre sine produkter i en industri, der hvert år kræver betydelige investeringer i produktionsapparatet og i design, forskning og udvikling. Konkurrenten understreger endelig, at virksomheden fortsat er for lille i forhold til sine konkurrenter. Kommissionen vil i de følgende betragtninger undersøge, om disse bemærkninger fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, kan anfægte de konklusioner, den har draget med hensyn til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet. |
| --- | --- |

(138)

Som nævnt ovenfor har en konkurrent, der ønsker at forblive anonym, bestridt, at omstruktureringen vil kunne genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. Denne konkurrent finder for det første, at virksomheden burde have flyttet en del af sin produktion til lavomkostningsområder, hvor den kan udnytte stordriftsfordele. For det andet vil virksomheden ikke kunne klare de investeringer, der er nødvendige for at forbedre sine produkter i en industri, der hvert år kræver betydelige investeringer i produktionsapparatet og i design, forskning og udvikling. Konkurrenten understreger endelig, at virksomheden fortsat er for lille i forhold til sine konkurrenter. Kommissionen vil i de følgende betragtninger undersøge, om disse bemærkninger fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, kan anfægte de konklusioner, den har draget med hensyn til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet.

| (139) | Med hensyn til nødvendigheden af at flytte en del af produktionen til et lavomkostningsland bemærker Kommissionen, at de franske myndigheder netop har taget stilling til dette punkt. De har peget på, at FagorBrandts nye målretning (innoverende produkter med høj værditilvækst) såvel som udviklingen hos flere af virksomhedens rent europæiske konkurrenter ikke taler for en konsekvent flytning af deres produktion til lavomkostningslande. [...]. At de store fabrikanter har placeret produktionsanlæg i lavomkostningslande, skyldes også ønsket om at øge deres salg i disse lande. |
| --- | --- |

(139)

Med hensyn til nødvendigheden af at flytte en del af produktionen til et lavomkostningsland bemærker Kommissionen, at de franske myndigheder netop har taget stilling til dette punkt. De har peget på, at FagorBrandts nye målretning (innoverende produkter med høj værditilvækst) såvel som udviklingen hos flere af virksomhedens rent europæiske konkurrenter ikke taler for en konsekvent flytning af deres produktion til lavomkostningslande. [...]. At de store fabrikanter har placeret produktionsanlæg i lavomkostningslande, skyldes også ønsket om at øge deres salg i disse lande.

| (140) | Hvad angår påstandene fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, om, at det vil være umuligt for FagorBrandt at klare de store investeringer, der er nødvendige for at bevare konkurrencedygtigheden, og at FagorBrandt er for lille i forhold til de store fabrikanter, henviser Kommissionen til, hvad den selv anførte i betragtning 8 i åbningsbeslutningen, nemlig at netop disse faktorer var blandt årsagerne til virksomhedens vanskeligheder. Den bemærker imidlertid, at omstruktureringsplanen ser ud til at kunne afhjælpe disse problemer. For ifølge planen vil virksomheden koncentrere sig om [...]. Kommissionen bemærker desuden, at nogle af virksomhederne i sektoren til trods for deres beskedne størrelse i forhold til de store fabrikanter og en betydelig produktion i Vesteuropa alligevel har bevaret deres konkurrencedygtighed ved at koncentrere sig om bestemte produkter og segmenter (der er tale om enten nicheaktører som Miele, Smeg, Liebherr og Teka eller små nationale fabrikanter som Candy og Gorenje). Kommissionen bemærker i øvrigt, at FagorBrandts stadigt stærkere integration i Fagor-koncernen også vil bidrage til at løse de problemer, der skyldes virksomhedens størrelse. Kommissionen drager derfor den konklusion, at de problemer, som denne konkurrent har peget på, udgør udfordringer for FagorBrandt, men at omstruktureringsplanen kan imødegå dem og giver tilstrækkelig sandsynlighed for en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet. |
| --- | --- |

(140)

Hvad angår påstandene fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, om, at det vil være umuligt for FagorBrandt at klare de store investeringer, der er nødvendige for at bevare konkurrencedygtigheden, og at FagorBrandt er for lille i forhold til de store fabrikanter, henviser Kommissionen til, hvad den selv anførte i betragtning 8 i åbningsbeslutningen, nemlig at netop disse faktorer var blandt årsagerne til virksomhedens vanskeligheder. Den bemærker imidlertid, at omstruktureringsplanen ser ud til at kunne afhjælpe disse problemer. For ifølge planen vil virksomheden koncentrere sig om [...]. Kommissionen bemærker desuden, at nogle af virksomhederne i sektoren til trods for deres beskedne størrelse i forhold til de store fabrikanter og en betydelig produktion i Vesteuropa alligevel har bevaret deres konkurrencedygtighed ved at koncentrere sig om bestemte produkter og segmenter (der er tale om enten nicheaktører som Miele, Smeg, Liebherr og Teka eller små nationale fabrikanter som Candy og Gorenje). Kommissionen bemærker i øvrigt, at FagorBrandts stadigt stærkere integration i Fagor-koncernen også vil bidrage til at løse de problemer, der skyldes virksomhedens størrelse. Kommissionen drager derfor den konklusion, at de problemer, som denne konkurrent har peget på, udgør udfordringer for FagorBrandt, men at omstruktureringsplanen kan imødegå dem og giver tilstrækkelig sandsynlighed for en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet.

| (141) | På grundlag af det ovenstående finder Kommissionen, at bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, ikke ændrer noget ved den vurdering, at omstruktureringsplanen vil kunne genoprette FagorBrandts langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(141)

På grundlag af det ovenstående finder Kommissionen, at bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, ikke ændrer noget ved den vurdering, at omstruktureringsplanen vil kunne genoprette FagorBrandts langsigtede rentabilitet.

6.6.3.   Virkningerne af de kompenserende foranstaltninger for genoprettelsen af rentabiliteten

| (142) | I relation til udsigterne til en genoprettelse af den langsigtede rentabilitet skal Kommissionen som anført i sidste punktum i punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne sikre sig, at de kompenserende foranstaltninger ikke bringer virksomhedens rentabilitet i fare. Som det fremgår af analysen, har de franske myndigheder foreslået kompenserende foranstaltninger, som dermed ikke indgik i de finansielle prognoser, der var vedlagt anmeldelsen. Kommissionen finder disse yderligere foranstaltninger nødvendige, og de skal derfor iværksættes. Men da disse foranstaltninger – standsning af markedsføringen af køl/frys-produkter, madlavningsapparater og opvaskemaskiner under Vedette-mærket i fem år – vil medføre en forværring af virksomhedens finansielle resultater, er det vigtigt at sikre, at virksomheden vil kunne bære dem. |
| --- | --- |

(142)

I relation til udsigterne til en genoprettelse af den langsigtede rentabilitet skal Kommissionen som anført i sidste punktum i punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne sikre sig, at de kompenserende foranstaltninger ikke bringer virksomhedens rentabilitet i fare. Som det fremgår af analysen, har de franske myndigheder foreslået kompenserende foranstaltninger, som dermed ikke indgik i de finansielle prognoser, der var vedlagt anmeldelsen. Kommissionen finder disse yderligere foranstaltninger nødvendige, og de skal derfor iværksættes. Men da disse foranstaltninger – standsning af markedsføringen af køl/frys-produkter, madlavningsapparater og opvaskemaskiner under Vedette-mærket i fem år – vil medføre en forværring af virksomhedens finansielle resultater, er det vigtigt at sikre, at virksomheden vil kunne bære dem.

| (143) | Ifølge de franske myndigheder viser tabel 6 og 7 virksomhedens finansielle resultater, idet der er taget hensyn til iværksættelsen af de kompenserende foranstaltninger, som de franske myndigheder har foreslået. Tabel 6 bygger på et optimistisk scenarie, mens tabel 7 afspejler et pessimistisk scenarie.

  Tabel 6












  Standsning af markedsføring af køleskabe/frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af mærket Vedette (mio. EUR) | Optimistisk scenarie |
| --- | --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Omsætning | 903,0 | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] |
| Bruttoavance | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Driftsresultat før indregning af engangsfaktorer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Driftsresultat (EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Resultat før skat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettoresultat | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | [0-5] | [5-10] | [5-10] |
| Frit cashflow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Samlet frit cashflow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(143)

Ifølge de franske myndigheder viser tabel 6 og 7 virksomhedens finansielle resultater, idet der er taget hensyn til iværksættelsen af de kompenserende foranstaltninger, som de franske myndigheder har foreslået. Tabel 6 bygger på et optimistisk scenarie, mens tabel 7 afspejler et pessimistisk scenarie.

Tabel 6

Standsning af markedsføring af køleskabe/frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af mærket Vedette (mio. EUR)

Optimistisk scenarie

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Omsætning

903,0

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

Bruttoavance

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Driftsresultat før indregning af engangsfaktorer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Driftsresultat (EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Resultat før skat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettoresultat

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

[0-5]

[5-10]

[5-10]

Frit cashflow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Samlet frit cashflow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabel 7

| Standsning af markedsføring af køleskabe/frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af mærket Vedette (mio. EUR) | Pessimistisk scenarie |
| --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Omsætning | 903,0 | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] |
| Bruttoavance | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Driftsresultat før indregning af engangsfaktorer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Driftsresultat (EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Resultat før skat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettoresultat | – [5-10] | – [5-10] | – [10-15] | [0-5] | [0-5] | [5-10] |
| Frit cashflow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Samlet frit cashflow | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Standsning af markedsføring af køleskabe/frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af mærket Vedette (mio. EUR)

Pessimistisk scenarie

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Omsætning

903,0

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

Bruttoavance

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Driftsresultat før indregning af engangsfaktorer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Driftsresultat (EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Resultat før skat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettoresultat

– [5-10]

– [5-10]

– [10-15]

[0-5]

[0-5]

[5-10]

Frit cashflow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Samlet frit cashflow

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (144) | Tabel 6 og 7 bygger på følgende antagelser angående de omsætningsnedgange, som standsningen af markedsføringen af flere produktkategorier af Vedette-mærket vil medføre. Denne standsning kan resultere i følgende:






  a) | en nedgang i salget af de Vedette-produkter, hvis markedsføring midlertidigt standses |
| --- | --- | --- |

(144)

Tabel 6 og 7 bygger på følgende antagelser angående de omsætningsnedgange, som standsningen af markedsføringen af flere produktkategorier af Vedette-mærket vil medføre. Denne standsning kan resultere i følgende:

a)

en nedgang i salget af de Vedette-produkter, hvis markedsføring midlertidigt standses

| b) | en nedgang i salget af de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket (57) (negativ afsmitningsvirkning for alle Vedette-produkterne) |
| --- | --- |

b)

en nedgang i salget af de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket (57) (negativ afsmitningsvirkning for alle Vedette-produkterne)

| c) | en nedgang i salget af de andre mærker (negative afsmitningsvirkninger for alle FagorBrandt-koncernens mærker). |
| --- | --- |

c)

en nedgang i salget af de andre mærker (negative afsmitningsvirkninger for alle FagorBrandt-koncernens mærker).

| (145) | I det optimistiske scenarie er der kun taget hensyn til virkningerne i punkt a) og b) i betragtning 144, og det tab, der er forbundet med standsningen af markedsføringen af et produkt, vil føre til et omsætningstab på [70-90] % for den produktlinje, der standses (de resterende [10-30] % indhentes af FagorBrandt via forøgelsen af salget af identiske produkter under andre mærker end Vedette), og et omsætningstab på [20-30] % for de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket. I det pessimistiske scenarie tages der også hensyn til punkt c) i betragtning 144, idet det antages, at der bliver et tab på [110-130] % fra den standsede produktlinje (tabet vil nemlig muligvis ikke kun berøre 100 % af omsætningen på den standsede produktlinje, men også ramme andre produkter og mærker end den linje, hvis markedsføring er standset) og et tab på [20-40] % for de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket. De franske myndigheder oplyser, at denne pessimistiske hypotese svarer til noget, virksomheden allerede før har oplevet, idet den i 2003 besluttede at opgive markedsføringen af mikrobølgeovne under Vedette-mærket i Frankrig for udelukkende at koncentrere sig om mærket Brandt, som nød godt af en specialiseret salgsstyrke. Denne standsning fik meget negative følgevirkninger, eftersom ikke blot hele omsætningen på Vedette-mærket gik tabt, men tabet ramte også Brandt-mærket (samlet tab på [...] apparater solgt under disse to mærker over to år sammenlignet med et salg, der oprindelig lå på [...] enheder, heraf [...] under Vedette-mærket, svarende til et tab på [120-140] % af de droppede mængder) (58). |
| --- | --- |

(145)

I det optimistiske scenarie er der kun taget hensyn til virkningerne i punkt a) og b) i betragtning 144, og det tab, der er forbundet med standsningen af markedsføringen af et produkt, vil føre til et omsætningstab på [70-90] % for den produktlinje, der standses (de resterende [10-30] % indhentes af FagorBrandt via forøgelsen af salget af identiske produkter under andre mærker end Vedette), og et omsætningstab på [20-30] % for de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket. I det pessimistiske scenarie tages der også hensyn til punkt c) i betragtning 144, idet det antages, at der bliver et tab på [110-130] % fra den standsede produktlinje (tabet vil nemlig muligvis ikke kun berøre 100 % af omsætningen på den standsede produktlinje, men også ramme andre produkter og mærker end den linje, hvis markedsføring er standset) og et tab på [20-40] % for de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket. De franske myndigheder oplyser, at denne pessimistiske hypotese svarer til noget, virksomheden allerede før har oplevet, idet den i 2003 besluttede at opgive markedsføringen af mikrobølgeovne under Vedette-mærket i Frankrig for udelukkende at koncentrere sig om mærket Brandt, som nød godt af en specialiseret salgsstyrke. Denne standsning fik meget negative følgevirkninger, eftersom ikke blot hele omsætningen på Vedette-mærket gik tabt, men tabet ramte også Brandt-mærket (samlet tab på [...] apparater solgt under disse to mærker over to år sammenlignet med et salg, der oprindelig lå på [...] enheder, heraf [...] under Vedette-mærket, svarende til et tab på [120-140] % af de droppede mængder) (58).

| (146) | På grundlag af en analyse af tallene i de to ovenstående tabeller og de øvrige oplysninger fra de franske myndigheder bemærker Kommissionen, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger vil svække virksomheden, da de vil resultere i en forværring af dens resultater fra og med 2009, som er det år, hvor de iværksættes. Men virksomheden vil allerede i 2010 igen få et positivt resultat, og det vil stige i årene efter. Kommissionen finder derfor, at selv om de kompenserende foranstaltninger foreslået af de franske myndigheder vil svække virksomheden, vil de ikke være til hinder for en genoprettelse af dens rentabilitet. |
| --- | --- |

(146)

På grundlag af en analyse af tallene i de to ovenstående tabeller og de øvrige oplysninger fra de franske myndigheder bemærker Kommissionen, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger vil svække virksomheden, da de vil resultere i en forværring af dens resultater fra og med 2009, som er det år, hvor de iværksættes. Men virksomheden vil allerede i 2010 igen få et positivt resultat, og det vil stige i årene efter. Kommissionen finder derfor, at selv om de kompenserende foranstaltninger foreslået af de franske myndigheder vil svække virksomheden, vil de ikke være til hinder for en genoprettelse af dens rentabilitet.

| (147) | Denne konklusion drages ikke i tvivl ved Kommissionens pålægning af en yderligere kompenserende foranstaltning, nemlig den nødvendige forlængelse i tre år af standsningen af markedsføringen af de omhandlede Vedette-produkter. |
| --- | --- |

(147)

Denne konklusion drages ikke i tvivl ved Kommissionens pålægning af en yderligere kompenserende foranstaltning, nemlig den nødvendige forlængelse i tre år af standsningen af markedsføringen af de omhandlede Vedette-produkter.

| (148) | Som det fremgår af tabel 3, der viser virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning for virksomhedens slutresultat, vil dette resultat da også fortsat være positivt i årene 2014-2016 med en anslået stigning på [1,5-3] %. Derfor må det samme konkluderes med hensyn til den kompenserende foranstaltning, som Kommissionen har pålagt, nemlig at den ganske vist svækker virksomheden, men ikke hindrer den i at genoprette sin rentabilitet. |
| --- | --- |

(148)

Som det fremgår af tabel 3, der viser virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning for virksomhedens slutresultat, vil dette resultat da også fortsat være positivt i årene 2014-2016 med en anslået stigning på [1,5-3] %. Derfor må det samme konkluderes med hensyn til den kompenserende foranstaltning, som Kommissionen har pålagt, nemlig at den ganske vist svækker virksomheden, men ikke hindrer den i at genoprette sin rentabilitet.

6.7.   Begrænsning af støtten til et minimum: et reelt bidrag fra støttemodtageren uden støtte

| (149) | For at støtten skal kunne godkendes, kræves det i henhold til punkt 43-45 i omstruktureringsrammebestemmelserne, at støttebeløbet og støtteintensiteten er begrænset til det absolutte minimum, der er nødvendigt for at kunne gennemføre omstruktureringen under hensyn til virksomhedens, aktionærernes eller den pågældende koncerns finansielle ressourcer. Støttemodtagerne skal selv yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler, herunder ved afhændelse af aktiver, som ikke er nødvendige for virksomhedens overlevelse, eller ved ekstern finansiering på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(149)

For at støtten skal kunne godkendes, kræves det i henhold til punkt 43-45 i omstruktureringsrammebestemmelserne, at støttebeløbet og støtteintensiteten er begrænset til det absolutte minimum, der er nødvendigt for at kunne gennemføre omstruktureringen under hensyn til virksomhedens, aktionærernes eller den pågældende koncerns finansielle ressourcer. Støttemodtagerne skal selv yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler, herunder ved afhændelse af aktiver, som ikke er nødvendige for virksomhedens overlevelse, eller ved ekstern finansiering på markedsvilkår.

| (150) | Som nævnt i betragtning 43 i åbningsbeslutningen beløber omstruktureringsomkostningerne som beskrevet i de franske myndigheders anmeldelse sig til 62,5 mio. EUR. Virksomheden agter at bidrage med 31,5 mio. EUR og modtage en støtte på 31 mio. EUR. | Mio. EUR | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Omstruktureringsomkostninger | 62,5 | 100 % |
| Finansieret gennem: |
| Støttemodtagerens eget bidrag | 4,6 | 7,4 % |
| Aktionærens bidrag | 26,9 | 43 % |
| Statsstøtte | 31 | 49,6 % |

(150)

Som nævnt i betragtning 43 i åbningsbeslutningen beløber omstruktureringsomkostningerne som beskrevet i de franske myndigheders anmeldelse sig til 62,5 mio. EUR. Virksomheden agter at bidrage med 31,5 mio. EUR og modtage en støtte på 31 mio. EUR.

Mio. EUR

%

Omstruktureringsomkostninger

62,5

100 %

Finansieret gennem:

Støttemodtagerens eget bidrag

4,6

7,4 %

Aktionærens bidrag

26,9

43 %

Statsstøtte

31

49,6 %

| (151) | I betragtning 44 i åbningsbeslutningen rejste Kommissionen to tvivlsspørgsmål angående disse tal. For det første anmodede den de franske myndigheder om en begrundelse for, hvorfor de ikke havde indregnet tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne. For det andet udbad den sig en nærmere redegørelse for støttemodtagerens eget bidrag. |
| --- | --- |

(151)

I betragtning 44 i åbningsbeslutningen rejste Kommissionen to tvivlsspørgsmål angående disse tal. For det første anmodede den de franske myndigheder om en begrundelse for, hvorfor de ikke havde indregnet tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne. For det andet udbad den sig en nærmere redegørelse for støttemodtagerens eget bidrag.

| (152) | De franske myndigheder besvarede det andet punkt ved at oplyse, at støttemodtagerens eget bidrag bestod af banklån, som FagorBrandt optog på markedet. De præciserede, at virksomheden i 2006 havde optaget banklån på i alt [20-40] mio. EUR, som i 2007 blev forhøjet til [20-40] mio. EUR (59). Sikkerhedsstillelsen bestod i [...]. Kommissionen bemærker, at der her er tale om en »ekstern finansiering på markedsvilkår« som omhandlet i punkt 43 i omstruktureringsrammebestemmelserne, hvilket derfor er et gyldigt bidrag. |
| --- | --- |

(152)

De franske myndigheder besvarede det andet punkt ved at oplyse, at støttemodtagerens eget bidrag bestod af banklån, som FagorBrandt optog på markedet. De præciserede, at virksomheden i 2006 havde optaget banklån på i alt [20-40] mio. EUR, som i 2007 blev forhøjet til [20-40] mio. EUR (59). Sikkerhedsstillelsen bestod i [...]. Kommissionen bemærker, at der her er tale om en »ekstern finansiering på markedsvilkår« som omhandlet i punkt 43 i omstruktureringsrammebestemmelserne, hvilket derfor er et gyldigt bidrag.

| (153) | Med hensyn til det første tvivlsspørgsmål, Kommissionen rejste, oplyste de franske myndigheder, at tilbagebetalingen af en uforenelig støtte ikke uden videre kan medregnes som omstruktureringsomkostninger (og heller ikke som støttemodtagerens eget bidrag, jf. punkt 43 og 44 i omstruktureringsrammebestemmelserne). Det var grunden til, at de ikke indregnede § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne. De oplyste dog, at denne tilbagebetaling, som blev sat til ca. [25-30] mio. EUR (inkl. renter), naturligvis var indregnet i den forretningsplan, der var vedlagt anmeldelsen, ligesom enhver anden normal finansiel udgift. Kommissionen finder, at en sådan tilbagebetaling altid skal indregnes i forretningsplanen, hvilket var tilfældet her (60). |
| --- | --- |

(153)

Med hensyn til det første tvivlsspørgsmål, Kommissionen rejste, oplyste de franske myndigheder, at tilbagebetalingen af en uforenelig støtte ikke uden videre kan medregnes som omstruktureringsomkostninger (og heller ikke som støttemodtagerens eget bidrag, jf. punkt 43 og 44 i omstruktureringsrammebestemmelserne). Det var grunden til, at de ikke indregnede § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne. De oplyste dog, at denne tilbagebetaling, som blev sat til ca. [25-30] mio. EUR (inkl. renter), naturligvis var indregnet i den forretningsplan, der var vedlagt anmeldelsen, ligesom enhver anden normal finansiel udgift. Kommissionen finder, at en sådan tilbagebetaling altid skal indregnes i forretningsplanen, hvilket var tilfældet her (60).

| (154) | Imidlertid skal det også tages i betragtning, at den italienske støtte til Brandt Italia pr. 21. oktober 2008 beløb sig til 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges renter. Man kan derfor ikke udelukke, at dette beløb ligger i det påtænkte egetbidrag fra virksomheden. Støttemodtagerens eget bidrag ligger således under grænsen på 50 %, som er fastsat i punkt 44 i omstruktureringsrammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(154)

Imidlertid skal det også tages i betragtning, at den italienske støtte til Brandt Italia pr. 21. oktober 2008 beløb sig til 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges renter. Man kan derfor ikke udelukke, at dette beløb ligger i det påtænkte egetbidrag fra virksomheden. Støttemodtagerens eget bidrag ligger således under grænsen på 50 %, som er fastsat i punkt 44 i omstruktureringsrammebestemmelserne.

| (155) | For at sikre, at virksomhedens egetbidrag er uden støtte og udgør mindst 50 % af omstruktureringsomkostningerne, stiller Kommissionen derfor som betingelse for denne positive afgørelse, at egetbidraget forhøjes med beløbet for den italienske støtte, nemlig 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges renter påløbet indtil den 21. oktober 2008. |
| --- | --- |

(155)

For at sikre, at virksomhedens egetbidrag er uden støtte og udgør mindst 50 % af omstruktureringsomkostningerne, stiller Kommissionen derfor som betingelse for denne positive afgørelse, at egetbidraget forhøjes med beløbet for den italienske støtte, nemlig 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges renter påløbet indtil den 21. oktober 2008.

| (156) | Konkret skal FagorBrandts foreslåede egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne forhøjes med denne sum (gennem lån og/eller kapitaltilførsel fra aktionærerne eller andre) inden afslutningen af omstruktureringsperioden, som virksomheden har fastsat til den 31. december 2012. De franske myndigheder skal fremlægge bevis for denne forhøjelse inden to måneder efter den 31. december 2012. |
| --- | --- |

(156)

Konkret skal FagorBrandts foreslåede egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne forhøjes med denne sum (gennem lån og/eller kapitaltilførsel fra aktionærerne eller andre) inden afslutningen af omstruktureringsperioden, som virksomheden har fastsat til den 31. december 2012. De franske myndigheder skal fremlægge bevis for denne forhøjelse inden to måneder efter den 31. december 2012.

| (157) | For så vidt angår påstanden fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, om at støtten ikke er begrænset til et minimum, bekræfter Kommissionen, at ud over undersøgelsen af, om det principielle krav om et egetbidrag på over 50 % er overholdt, har den også foretaget en vurdering af, om støtten var begrænset til det strengt nødvendige, især på grundlag af kriterierne i punkt 45 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Kommissionen finder, at det er tilfældet, og at støttebeløbet ikke »giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsfordrejende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen«. |
| --- | --- |

(157)

For så vidt angår påstanden fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, om at støtten ikke er begrænset til et minimum, bekræfter Kommissionen, at ud over undersøgelsen af, om det principielle krav om et egetbidrag på over 50 % er overholdt, har den også foretaget en vurdering af, om støtten var begrænset til det strengt nødvendige, især på grundlag af kriterierne i punkt 45 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Kommissionen finder, at det er tilfældet, og at støttebeløbet ikke »giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsfordrejende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen«.

| (158) | Kommissionen bemærker navnlig, at koncernen også efter at have modtaget støtten og efter omstruktureringens afslutning fortsat vil have en stor gæld og en højere gearing pr. enhed. FagorBrandt skal derfor først og fremmest anvende den fremskaffede likviditet til at nedbringe sin gæld. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen bemærker navnlig, at koncernen også efter at have modtaget støtten og efter omstruktureringens afslutning fortsat vil have en stor gæld og en højere gearing pr. enhed. FagorBrandt skal derfor først og fremmest anvende den fremskaffede likviditet til at nedbringe sin gæld.

6.8.   Princippet om engangsstøtte

| (159) | I overensstemmelse med punkt 72 ff i omstruktureringsrammebestemmelserne må omstruktureringsstøtte kun tildeles én gang over en periode på 10 år. |
| --- | --- |

(159)

I overensstemmelse med punkt 72 ff i omstruktureringsrammebestemmelserne må omstruktureringsstøtte kun tildeles én gang over en periode på 10 år.

| (160) | I det foreliggende tilfælde kan den franske og italienske støtte til FagorBrandt ikke betegnes som støtte til redning og omstrukturering. På tidspunktet for tildelingen af disse støttebeløb i henholdsvis 2002 og 2003 var FagorBrandt som påvist i betragtning 45-56 ikke kriseramt. |
| --- | --- |

(160)

I det foreliggende tilfælde kan den franske og italienske støtte til FagorBrandt ikke betegnes som støtte til redning og omstrukturering. På tidspunktet for tildelingen af disse støttebeløb i henholdsvis 2002 og 2003 var FagorBrandt som påvist i betragtning 45-56 ikke kriseramt.

| (161) | Derfor er princippet om engangsstøtte i henhold til omstruktureringsrammebestemmelserne overholdt. |
| --- | --- |

(161)

Derfor er princippet om engangsstøtte i henhold til omstruktureringsrammebestemmelserne overholdt.

6.9.   Fuld gennemførelse af planen

| (162) | FagorBrandts omstruktureringsplan, herunder alle tilsagnene fra Frankrig, skal gennemføres i fuldt omfang (61). Kommissionen forlanger at blive holdt underrettet om udviklingen i gennemførelsen af planen og tilsagnene i forbindelse hermed. |
| --- | --- |

(162)

FagorBrandts omstruktureringsplan, herunder alle tilsagnene fra Frankrig, skal gennemføres i fuldt omfang (61). Kommissionen forlanger at blive holdt underrettet om udviklingen i gennemførelsen af planen og tilsagnene i forbindelse hermed.

7.   KONKLUSION

| (163) | Støtten kan erklæres forenelig med det indre marked, forudsat at de betingelser, der er stillet, opfyldes — |
| --- | --- |

(163)

Støtten kan erklæres forenelig med det indre marked, forudsat at de betingelser, der er stillet, opfyldes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den støtte, som Frankrig påtænker at yde til FagorBrandt på i alt 31 mio. EUR, er forenelig med det indre marked på de i artikel 2 fastsatte betingelser.

Artikel 2

1.   De franske myndigheder skal udsætte udbetalingen af den i artikel 1 omhandlede støtte til FagorBrandt, så længe den uforenelige støtte, der var genstand for Kommissionens beslutning nr. 2004/343/EF af 16. december 2003 (62), ikke er effektivt tilbagesøgt fra FagorBrandt.

2.   Den omstruktureringsplan for FagorBrandt, som Frankrig den 6. august 2007 forelagde Kommissionen, skal gennemføres i fuldt omfang.

3.   FagorBrandts foreslåede egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne på 31,5 mio. EUR forhøjes med et beløb på 3 190 878,02 EUR plus påløbne renter siden tilrådighedsstillelsen for FagorBrandt af den italienske støtte frem til den 21. oktober 2008. Denne forhøjelse skal foretages inden afslutningen af omstruktureringsperioden, som virksomheden har fastsat til den 31. december 2012. De franske myndigheder skal fremlægge bevis for denne forhøjelse inden to måneder efter den 31. december 2012.

4.   FagorBrandt standser markedsføringen af køleskabe og frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af Vedette-mærket i otte år.

5.   For at sikre tilsynet med opfyldelsen af de i denne artikels stk. 1-4 fastsatte betingelser skal Frankrig indsende årlige rapporter til Kommissionen om udviklingen i omstruktureringen af FagorBrandt, tilbagesøgningen af den i stk. 1 omhandlede uforenelige støtte, udbetalingen af den forenelige støtte og gennemførelsen af de kompenserende foranstaltninger.

Artikel 3

Frankrig underretter senest to måneder efter datoen for meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2012.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra den 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«). De to sæt bestemmelser er i det væsentlige identiske. I nærværende afgørelse skal henvisninger til artikel 107 og 108 i EUF-traktaten efter omstændighederne forstås som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88. Med TEUF er der også indført visse terminologiske ændringer, f.eks. er »Fællesskab« erstattet med »Union«, »fællesmarkedet« med »det indre marked« og »Retten i Første Instans« med »Retten«. Det er TEUF-terminologien, der anvendes i denne afgørelse.

1

(2)  EUT C 275 af 16.11.2007, s. 18.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

(4)  Den pågældende havde telefonisk og ved brev af 16. december 2007 anmodet om en forlængelse af enmånedsfristen for fremsættelse af bemærkninger, hvilket Kommissionen ikke modsatte sig.

4

(5)  EUT L 160 af 23.6.2009, s. 11.

5

(6)  Rettens dom af 14. februar 2012 i forenede sager T-115/09 og T-116/09, Electrolux og Whirlpool Europe mod Kommissionen (endnu ikke offentliggjort i samlingen af afgørelser).

6

Electrolux og Whirlpool Europe mod Kommissionen

(7)  Se Rettens dom af 9. juli 2008 i sag T-301/01, Alitalia mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 1753.

7

Alitalia mod Kommissionen

(8)  En beskrivelse af omstruktureringsplanen findes i åbningsbeslutningen, betragtning 11 ff.

8

(9)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

9

(10)  Kommissionens beslutning af 16. december 2003 om Frankrigs støtteordning for overtagelse af kriseramte virksomheder, EUT L 108 af 16.4.2004, s. 38.

10

(11)  Kommissionens beslutning af 1. december 2004 om Frankrigs statsstøtte til Bull, EUT L 342 af 24.12.2005, s. 81, betragtning 55-63.

11

(12)  Kommissionens beslutning af 26. april 2006 om Frankrigs statsstøtte til Euromoteurs, EUT L 307 af 7.11.2006, s. 213, betragtning 30-31 og 42.

12

(13)  Forretningshemmelighed.

13

(14)  Dom i sagen Alitalia mod Kommissionen, se fodnote 7.

14

Alitalia mod Kommissionen

(15)  Førnævnte dom i sagen Alitalia mod Kommissionen, præmis 137.

15

Alitalia mod Kommissionen

(16)  Førnævnte dom i sagen Alitalia mod Kommissionen, præmis 144 og 159.

16

Alitalia mod Kommissionen

(17)  Se i denne henseende dom i sagen Alitalia mod Kommissionen, præmis 99-101 og 142.

17

Alitalia mod Kommissionen

(18)  Førnævnte dom i sagen Alitalia mod Kommissionen, præmis 174.

18

Alitalia mod Kommissionen

(19)  Se fodnote på s. 2.

19

(20)  Førnævnte dom i sagen Alitalia mod Kommissionen, præmis 174.

20

Alitalia mod Kommissionen

(21)  Dagbladet »La Tribune«, 14. april 2005.

21

La Tribune

(22)  Kommissionens beslutning af 26. marts 1991 om den tyske regerings støtte til virksomheden Deggendorf GmbH (EFT L 215 af 2.8.1991, s. 16).

22

(23)  EF-Domstolens dom af 15. maj 1997 i sag C-355/95, P TWD mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 2549, præmis 25-26 (»Deggendorf-dommen«). Denne dom stadfæstede Førsteinstansrettens dom af 13. september 1995 i sag T-244/93 og T-486/93, TWD mod Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 2265.

23

TWD mod Kommissionen

TWD mod Kommissionen

(24)  I den forbindelse har Kommissionen i sin meddelelse »Mod en effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutninger, som pålægger en medlemsstat at tilbagesøge ulovlig og uforenelig statsstøtte« (EUT C 272 af 15.11.2007, s. 4) anført, at »Kommissionen nu også anvender retspraksis fra Deggendorf-sagen mere systematisk. Denne retspraksis sætter Kommissionen i stand til under visse omstændigheder at pålægge medlemsstater at stille udbetalingen af ny forenelig støtte til en virksomhed i bero, indtil virksomheden har tilbagebetalt gammel ulovlig støtte, der er genstand for en tilbagesøgningsbeslutning«.

24

Kommissionen nu også anvender retspraksis fra Deggendorf-sagen mere systematisk. Denne retspraksis sætter Kommissionen i stand til under visse omstændigheder at pålægge medlemsstater at stille udbetalingen af ny forenelig støtte til en virksomhed i bero, indtil virksomheden har tilbagebetalt gammel ulovlig støtte, der er genstand for en tilbagesøgningsbeslutning

(25)  Se fodnote 22.

25

(26)  EUT L 352 af 27.11.2004, s. 10. Denne beslutning blev anfægtet af Brandt Italia og Italien ved Retten, hvilket den dog afviste den 12. september 2007 (forenede sager T-239/04 og T-323/04). I øvrigt dømte EF-Domstolen den 6. december 2007 den italienske stat for manglende fuldbyrdelse af beslutningen af 30. marts 2004 (sag C-280/05).

26

(27)  Se fodnote 22.

27

(28)  Dom i sagen Electrolux og Whirlpool, se fodnote 6 og præmis 67.

28

Electrolux og Whirlpool

(29)  Se Kommissionens beslutninger: beslutning af 21. oktober 2003 om den støtte til forskning og udvikling på industrianlægget Zamudio (Baskerlandet), som Spanien vil yde virksomheden Industria de Turbo Propulsores SA (ITP) (EUT L 61 af 27.2.2004, s. 87, betragtning 32-36, 55 og 117-119), beslutning af 16. marts 2005 om den statsstøtte som den italienske region Lazio vil give til nedbringelse af drivhusgasemissioner (EUT L 244 af 7.9.2006, s. 8), beslutning af 8. november 2006 om Italiens påtænkte statsstøtte C 11/06 (ex N 127/05) til AEM Torino (EUT L 366 af 21.12.2006, s. 62, betragtning 39-41).

29

(30)  Dom i sagen Electrolux og Whirlpool, se fodnote 6 og præmis 71: »Da Kommissionen ikke har underlagt tildeling af den omhandlede støtte et krav om tilbagesøgning af den uforenelige italienske støtte, burde den således nødvendigvis have foretaget en undersøgelse af den kumulerede virkning af disse to støtteordninger, hvilket den har undladt i nærværende sag«.

30

Electrolux og Whirlpool

(31)  EUT C 352 af 27.11.2004, s. 10.

31

(32)  Kommissionens beslutning af 21. juni 1994, Electrolux/AEG (EFT C 187 af 9.7.1994), hvori det blev fastslået, at det geografiske marked for hårde hvidevarer var Vesteuropa. I Kommissionens beslutning af 24. januar 1999 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53 angående CECED (EFT L 187 af 26.7.2000, s. 47) defineres det geografiske marked som EØS. Sidstnævnte sag drejede sig om vaskemaskiner.

32

(33)  FagorBrandt og Fagor Electrodomesticos har tilsammen en markedsandel på højst [5-10] %.

33

(34)  Kommissionen kan ikke godtage Frankrigs påstand om, at FagorBrandts forbliven på markedet har en positiv virkning, fordi den forhindrer oligopoldannelse. De franske myndigheder har ikke givet nogen nærmere begrundelse for denne påstand. Den modsiger i øvrigt deres anmeldelse, der beskrev et meget konkurrencepræget marked med et stort antal konkurrenter, bl.a. fra distributørmærker. Endelig anføres det i punkt 39 i omstruktureringsrammebestemmelserne, at der skal tages hensyn til situationer med »monopol eller snævert oligopol«, hvilket ikke er tilfældet her, i betragtning af at der i hvert fald er fire konkurrenter, selv når man kun tager hensyn til de store fabrikanter.

34

(35)  Ifølge det oplyste er markedsandelen i mængder i Europa faldet fra 5,3 % i 2004 til 5,2 % i 2006 og 5 % i 2007.

35

(36)  Målt på verdensplan er forskellen endnu større, for koncerner som Electrolux og Whirlpool har betydelige aktiviteter uden for Europa. Eksempelvis kan nævnes, at FagorBrandt og Fagor Electrodomesticos i 2005 havde en omsætning på under 2 mia. EUR, mens Whirlpool, Electrolux, BSH og Indesit havde en verdensomsætning inden for hårde hvidevarer på henholdsvis 11,8 mia., 10,8 mia., 7,3 mia. og 3,1 mia. EUR.

36

(37)  Som anført skal FagorBrandt ikke længere selv producere [...]. FagorBrandt skal selv producere [...]. Men i disse segmenter er andelen af varer produceret uden for EU mindre. Det er på markedet for [...], at andelen af varer produceret uden for EU er størst.

37

(38)  [50-80] % af FagorBrandts salg går til det franske marked. I den forbindelse har Domstolen gentagne gange udtalt, at »når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan det indenlandske udbud nemlig derved blive opretholdt eller forøget med den konsekvens, at chancerne for de virksomheder, der er etableret i de øvrige medlemsstater, for at tilbyde deres produkter eller ydelser på denne medlemsstats marked, herved kan blive formindsket«, dom af 13. juli 1988 i sag C-102/87, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 4067, præmis 19; dom af 14. september 1994 i forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 4103, præmis 40; dom af 7. marts 2002 i sag C-310/99, Italien mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 2289, præmis 84-86; dom af 11. juli 2002 i sag T-152/99, HAMSA mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 3049, præmis 220 og 221.

38

når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan det indenlandske udbud nemlig derved blive opretholdt eller forøget med den konsekvens, at chancerne for de virksomheder, der er etableret i de øvrige medlemsstater, for at tilbyde deres produkter eller ydelser på denne medlemsstats marked, herved kan blive formindsket

Frankrig mod Kommissionen

Spanien mod Kommissionen

Italien mod Kommissionen

HAMSA mod Kommissionen

(39)  I den franske presse blev der skrevet meget om fryserproduktionens manglende lønsomhed. I en artikel i »Ouest France« den 8. juli 2004 hed det f.eks.: »Den franske husholdningsapparatkoncern ElcoBrandt vil i 2005 lukke sin fabrik i Lesquin (Nord), der har specialiseret sig i produktion af frysere, fordi den »ikke længere er rentabel«. Elco overtog for to år siden fabrikken fra Brandt. De 600 ansatte havde accepteret en plan, som indebar bevarelse af 150 arbejdspladser, som nu er blevet nedlagt.« I en artikel i dagbladet »Les Echos« den 7. juli 2004 udtalte repræsentanter for Brandts ledelse mere konkret, at »til trods for de store bestræbelser, vi har gjort for at forblive konkurrencedygtige, bl.a. ved at købe 35 % af komponenterne i Kina og forbedre kvaliteten og øge produktiviteten, har omkostningsudviklingen på markedet overhalet os«, og at »for ElcoBrandt-koncernen er der ikke længere nogen økonomi i at opretholde en produktion af kummefrysere. For hver gang vi sælger en kummefryser, giver det os et tab på 25 %.«

39

Den franske husholdningsapparatkoncern ElcoBrandt vil i 2005 lukke sin fabrik i Lesquin (Nord), der har specialiseret sig i produktion af frysere, fordi den »ikke længere er rentabel«. Elco overtog for to år siden fabrikken fra Brandt. De 600 ansatte havde accepteret en plan, som indebar bevarelse af 150 arbejdspladser, som nu er blevet nedlagt.

til trods for de store bestræbelser, vi har gjort for at forblive konkurrencedygtige, bl.a. ved at købe 35 % af komponenterne i Kina og forbedre kvaliteten og øge produktiviteten, har omkostningsudviklingen på markedet overhalet os

for ElcoBrandt-koncernen er der ikke længere nogen økonomi i at opretholde en produktion af kummefrysere. For hver gang vi sælger en kummefryser, giver det os et tab på 25 %.

(40)  I anmeldelsen oplyste de franske myndigheder, at et af omstruktureringsplanens formål var at »rationalisere produktionen ved at opgive visse segmenter [...], som af strukturelle årsager er blevet underskudsgivende, for at begrænse de tab, der skyldes lavomkostningsfabrikanternes øgede indpas på markedet (fritstående mikrobølgeovne, [...])«. I brev af 15. februar 2008, hvor de fremsatte deres bemærkninger til bemærkningerne fra interesserede parter, anførte de franske myndigheder følgende: »De franske myndigheder erindrer om, at ... de allerede trufne foranstaltninger tager sigte på i første omgang at dæmme op for tabene (lukning af en underskudsgivende fabrik, Lesquin, og standsning af produktionen af visse ikke lønsomme produkter, såsom fritstående mikrobølgeovne)«. Disse to uddrag bekræfter i øvrigt ovenstående konklusioner angående lukningen af Lesquin-fabrikken.

40

rationalisere produktionen ved at opgive visse segmenter [...], som af strukturelle årsager er blevet underskudsgivende, for at begrænse de tab, der skyldes lavomkostningsfabrikanternes øgede indpas på markedet (fritstående mikrobølgeovne, [...])

»De franske myndigheder erindrer om, at ... de allerede trufne foranstaltninger tager sigte på i første omgang at dæmme op for tabene (lukning af en underskudsgivende fabrik, Lesquin, og standsning af produktionen af visse ikke lønsomme produkter, såsom fritstående mikrobølgeovne)«. Disse to uddrag bekræfter i øvrigt ovenstående konklusioner angående lukningen af Lesquin-fabrikken.

(41)  Dette blev understreget af de franske myndigheder, bl.a. i bilag 7 til anmeldelsen.

41

(42)  Se f.eks. artiklen i »Ouest France« den 3. marts 2005: »Brandt: Mieles kontraktopsigelse bekræftet. Endnu et hårdt slag for Aizenay efter tabet af Electrolux«.

42

Brandt: Mieles kontraktopsigelse bekræftet. Endnu et hårdt slag for Aizenay efter tabet af Electrolux

(43)  Ikke mindst i betragtning af, at virksomheden derved opnåede en gevinst på 774 000 EUR.

43

(44)  Som nævnt i afsnit 2.2 i åbningsbeslutningen påbegyndte FagorBrandt omstruktureringen i 2004, hvor manglen på konkurrencedygtighed og de første finansielle problemer meldte sig. Kommissionen finder dog, at denne afhændelse »udgør en integrerende del af omstruktureringen«, således som det kræves i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne.

44

udgør en integrerende del af omstruktureringen

(45)  De franske myndigheder oplyser, at Brandt Components gav virksomheden fordelen ved en stærk integration inden for produktionen af topbetjente vaskemaskiner, hvor FagorBrandt traditionelt har stået stærkt. Ifølge de franske myndigheder er en sådan integration noget, man især stræber efter inden for produkter, der er nyskabende eller kræver særlig knowhow, og den praktiseres af de store fabrikanter (f.eks. BSH og Miele). Kommissionen bemærker dog, at de franske myndigheder ikke ud over disse oplysninger har fremdraget andre elementer, som kan danne grundlag for med sikkerhed at fastslå, at afhændelsen af Brandt Components vil mindske FagorBrandts muligheder for at udvikle konkurrencedygtige vaskemaskiner og dermed føre til en indskrænkning af FagorBrandts tilstedeværelse på vaskemaskinemarkedet, endsige sætte tal på disse virkninger. Kommissionen kan derfor ikke drage den konklusion, at afhændelsen af Brandt Components har en reel indvirkning på hårdehvidevaremarkedet.

45

(46)  På det franske marked befinder Vedette-mærket sig i [...] på markedet for [...]. De foreslåede foranstaltninger vil derfor ikke føre til nogen indskrænkning af FagorBrandts tilstedeværelse på markedet for [...]. Men langt størsteparten af FagorBrandts konkurrenter på [...] har også mærker, der konkurrerer med Vedette på [...]. De vil derfor nyde godt af, at Vedette forsvinder.

46

(47)  I 2007 tegnede disse produkter sig for [30-40] % af Vedette-mærkets omsætning og [0-10] % af FagorBrandts omsætning på det franske marked inden for hårde hvidevarer.

47

(48)  Formålet med denne foranstaltning er at trække de pågældende Vedette-produkter ud af markedet. Det er derfor klart, at virkningerne heraf går tabt, hvis FagorBrandt gav en anden virksomhed licens på produktion og/eller markedsføring af disse produkter under Vedette-mærket.

48

(49)  Tabellen bygger på den antagelse, at foranstaltningen træder i kraft 1. januar 2009.

49

(50)  Det forekommer i øvrigt alt andet lige fornuftigt at fastholde satsen på [1,5-3] %, idet denne sats er den, som antages at svare til en rimelig vækst i omsætningen i lyset af koncernens strategi og markedsprognoserne (se betragtning 125 ff).

50

(51)  FagorBrandt solgte i marts 2004 sin fabrik i Nevers (elmotorer) og lukkede i januar 2005 fabrikken i Lesquin (frysere). Endelig indstillede koncernen i 2006 fremstillingen af fritstående mikrobølgeovne på fabrikken i Aizenay.

51

(52)  Koncernen indførte [...]. Der blev truffet flere foranstaltninger i Frankrig i 2006. Samme år påbegyndte koncernen en rationaliseringsproces på den italienske fabrik i Verolanuova.

52

(53)  For så vidt angår foranstaltninger til sikring af virksomhedens overlevelse, og efter undersøgelser foretaget fra marts 2004 til februar 2005 [...] koncernen [...].

53

(54)  CECED står for Conseil Européen de la Construction d'appareils Domestiques og er en europæisk organisation af hårdehvidevarefabrikanter bestående af 15 mindst paneuropæiske fabrikanter og 26 brancheorganisationer i adskillige europæiske lande (i og uden for Den Europæiske Union).

54

(55)  GIFAM: Groupement Interprofessionnel des Fabricants d'Appareils d'équipements Ménagers, som er en brancheorganisation bestående af et halvt hundrede virksomheder i husholdningsapparatsektoren.

55

(56)  Kommissionen har undersøgt, om denne øgede integration af FagorBrandt i Fagor ændrede noget ved de konklusioner, der blev draget i betragtning 27 i åbningsbeslutningen angående FagorBrandts støtteberettigelse. Den konkluderede, at det ikke var tilfældet, for langt størsteparten af de elementer, der blev lagt til grund i denne betragtning, gælder fortsat.

56

(57)  Denne nedgang skyldes virkningerne af standsningen af markedsføringen af Vedette-produkterne for Vedette-mærkets synlighed over for distributørerne.

57

(58)  På grundlag af oplysningerne fra de franske myndigheder er det Kommissionens vurdering, at det er lidet sandsynligt, at det pessimistiske scenarie vil indtræffe. De franske myndigheder baserer sig her på erfaringerne med Vedette-mikrobølgeovnene. Men ifølge det oplyste var FagorBrandt ikke længere konkurrencedygtig inden for dette produkt (hvilket var årsagen til, at man besluttede at indstille egenproduktionen af det), og dette marked var præget af hård konkurrence fra producenter i lavomkostningslande. Den antagelse, de franske myndigheder har baseret sig på, nemlig at den nedgang i salget af mikrobølgeovne, der kunne konstateres i de to år, udelukkende skyldtes beslutningen om at standse markedsføringen af Vedette-mikrobølgeovne, forekommer derfor at være en ekstrem antagelse.

58

(59)  Brev fra de franske myndigheder af 15. februar 2008.

59

(60)  I sin beslutning af 26. april 2006 om statsstøtte, som Frankrig påtænker at gennemføre til fordel for Euromoteurs (EUT L 307 af 7.11.2006, s. 213), fandt Kommissionen, at den omstændighed, at der i forretningsplanen ikke var taget hensyn til tilbagebetalingen af en uforenelig støtte, virksomheden havde modtaget, bestyrkede den konklusion, at planen ikke åbnede mulighed for en genoprettelse af virksomhedens langsigtede rentabilitet.

60

(61)  Som tidligere nævnt blev omstruktureringsplanen påbegyndt i 2004, og størsteparten af omstruktureringsforanstaltningerne er allerede iværksat.

61

(62)  Kommissionens beslutning af 16. december 2003 om Frankrigs støtteordning for overtagelse af kriseramte virksomheder, EUT L 108 af 16.4.2004, s. 38.

62

---

| 18.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/24

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 19. december 2012

om statsstøtte SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) Ordning vedrørende fritagelse for kommunal ejendomsskat for ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder til specifikke formål gennemført af Italien

(meddelt under nummer C(2012) 9461)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2013/284/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1) og under henvisning til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | I 2006 modtog Kommissionen en række klager hovedsagelig vedrørende to ordninger, en om fritagelse for kommunal ejendomsskat og en anden om nedsættelse af selskabsskatten. Mere specifikt omfattede de to ordninger:






  a) | undtagelse fra den kommunale ejendomsskat (»imposta comunale sugli immobili«, i det følgende benævnt »ICI«) for ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder og udelukkende i forbindelse med aktiviteter vedrørende socialt hjælpearbejde, velfærd, sundhed, kultur, uddannelse, fritid, logi, sport og religion (artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504 af 30. december 1992) |
| --- | --- | --- |

(1)

I 2006 modtog Kommissionen en række klager hovedsagelig vedrørende to ordninger, en om fritagelse for kommunal ejendomsskat og en anden om nedsættelse af selskabsskatten. Mere specifikt omfattede de to ordninger:

a)

undtagelse fra den kommunale ejendomsskat (»imposta comunale sugli immobili«, i det følgende benævnt »ICI«) for ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder og udelukkende i forbindelse med aktiviteter vedrørende socialt hjælpearbejde, velfærd, sundhed, kultur, uddannelse, fritid, logi, sport og religion (artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504 af 30. december 1992)

| b) | en 50 % nedsættelse af selskabsskatten for enheder, der er anført i artikel 6 i det præsidentielle dekret nr. 601 af 29. september 1973 – primært sociale organisationer, almennyttige uddannelses- og forskningsinstitutioner og velgørende undervisningsinstitutioner (bl.a. kirkelige institutioner). Denne bestemmelse omfatter også sociale boligenheder og kulturfonde og -sammenslutninger. |
| --- | --- |

b)

en 50 % nedsættelse af selskabsskatten for enheder, der er anført i artikel 6 i det præsidentielle dekret nr. 601 af 29. september 1973 – primært sociale organisationer, almennyttige uddannelses- og forskningsinstitutioner og velgørende undervisningsinstitutioner (bl.a. kirkelige institutioner). Denne bestemmelse omfatter også sociale boligenheder og kulturfonde og -sammenslutninger.

| (2) | Som følge af de klager, der indkom over ovenstående ICI-fritagelse, sendte Kommissionen de italienske myndigheder en indledende anmodning om oplysninger den 5. maj 2006. På baggrund af de oplysninger, Italien fremsendte den 6. juni 2006, og efter ikrafttrædelsen af visse ændringer af ICI-lovgivningen meddelte Kommissionen ved brev til klagerne af 8. august 2006, at der efter en foreløbig analyse ikke var grundlag for at fortsætte undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af de klager, der indkom over ovenstående ICI-fritagelse, sendte Kommissionen de italienske myndigheder en indledende anmodning om oplysninger den 5. maj 2006. På baggrund af de oplysninger, Italien fremsendte den 6. juni 2006, og efter ikrafttrædelsen af visse ændringer af ICI-lovgivningen meddelte Kommissionen ved brev til klagerne af 8. august 2006, at der efter en foreløbig analyse ikke var grundlag for at fortsætte undersøgelsen.

| (3) | Ved brev af 24. oktober 2006 påpegede klagerne imidlertid igen, at ICI-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder var i modstrid med traktatens artikel 107, stk. 1. Ved brev af 14. november 2006 meddelte Kommissionen dem, at der på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke var nogen grund til yderligere undersøgelse af ICI-fritagelsen. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 24. oktober 2006 påpegede klagerne imidlertid igen, at ICI-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder var i modstrid med traktatens artikel 107, stk. 1. Ved brev af 14. november 2006 meddelte Kommissionen dem, at der på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke var nogen grund til yderligere undersøgelse af ICI-fritagelsen.

| (4) | I januar og september 2007 modtog Kommissionen yderligere breve fra klagerne over ICI-fritagelsen. I deres brev af 12. september 2007 gjorde de Kommissionen opmærksom på artikel 149 i loven om indkomstskat (»Testo Unico delle Imposte sui Redditi«, i det følgende benævnt »TUIR«), der var godkendt ved præsidentielt dekret nr. 917 af 22. december 1986. Efter deres mening gav den pågældende artikel kun kirkelige institutioner og amatørsportsklubber en fordelagtig skattemæssig behandling. |
| --- | --- |

(4)

I januar og september 2007 modtog Kommissionen yderligere breve fra klagerne over ICI-fritagelsen. I deres brev af 12. september 2007 gjorde de Kommissionen opmærksom på artikel 149 i loven om indkomstskat (»Testo Unico delle Imposte sui Redditi«, i det følgende benævnt »TUIR«), der var godkendt ved præsidentielt dekret nr. 917 af 22. december 1986. Efter deres mening gav den pågældende artikel kun kirkelige institutioner og amatørsportsklubber en fordelagtig skattemæssig behandling.

| (5) | Den 5. november 2007 opfordrede Kommissionen de italienske myndigheder og klagerne til at fremkomme med yderligere oplysninger om alle de bestemmelser, der ifølge klagerne skulle give præferencer. De italienske myndigheder fremlagde den ønskede information ved breve af 3. december 2007 og 30. april 2008. Klagerne fremlage supplerende oplysninger ved brev af 21. maj 2008. |
| --- | --- |

(5)

Den 5. november 2007 opfordrede Kommissionen de italienske myndigheder og klagerne til at fremkomme med yderligere oplysninger om alle de bestemmelser, der ifølge klagerne skulle give præferencer. De italienske myndigheder fremlagde den ønskede information ved breve af 3. december 2007 og 30. april 2008. Klagerne fremlage supplerende oplysninger ved brev af 21. maj 2008.

| (6) | Den 20. oktober 2008 sendte klagerne en åbningsskrivelse (traktatens artikel 265), hvori de bad Kommissionen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og træffe en formel afgørelse vedrørende deres klager. |
| --- | --- |

(6)

Den 20. oktober 2008 sendte klagerne en åbningsskrivelse (traktatens artikel 265), hvori de bad Kommissionen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og træffe en formel afgørelse vedrørende deres klager.

| (7) | Den 24. november 2008 sendte Kommissionen de italienske myndigheder endnu en anmodning om oplysninger, som disse svarede på ved brev af 8. december 2008. |
| --- | --- |

(7)

Den 24. november 2008 sendte Kommissionen de italienske myndigheder endnu en anmodning om oplysninger, som disse svarede på ved brev af 8. december 2008.

| (8) | Ved brev af 19. december 2008 meddelte Kommissionen klagerne, at den på baggrund af en foreløbig analyse ikke fandt, at foranstaltningerne kunne anses for at udgøre statsstøtte, og at der derfor ikke var behov for at fortsætte undersøgelsen. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 19. december 2008 meddelte Kommissionen klagerne, at den på baggrund af en foreløbig analyse ikke fandt, at foranstaltningerne kunne anses for at udgøre statsstøtte, og at der derfor ikke var behov for at fortsætte undersøgelsen.

| (9) | Den 26. januar 2009 udstedte det italienske finansministerium »Circolare 2/DF« (i det følgende benævnt »cirkulæret«) for at præcisere anvendelsesområdet for ICI-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder. Den 2. marts 2009 skrev klagerne til Kommissionen og udtrykte deres utilfredshed med den gældende lovgivning og kritiserede cirkulæret. |
| --- | --- |

(9)

Den 26. januar 2009 udstedte det italienske finansministerium »Circolare 2/DF« (i det følgende benævnt »cirkulæret«) for at præcisere anvendelsesområdet for ICI-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder. Den 2. marts 2009 skrev klagerne til Kommissionen og udtrykte deres utilfredshed med den gældende lovgivning og kritiserede cirkulæret.

| (10) | Ved e-mail af 11. januar 2010 bad klagerne igen Kommissionen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i lyset af cirkulærets indhold. Efter at have noteret sig cirkulæret sendte Kommissionen et brev til klagerne den 15. februar 2010 og bekræftede argumentationen i deres brev af 19. december 2008. |
| --- | --- |

(10)

Ved e-mail af 11. januar 2010 bad klagerne igen Kommissionen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i lyset af cirkulærets indhold. Efter at have noteret sig cirkulæret sendte Kommissionen et brev til klagerne den 15. februar 2010 og bekræftede argumentationen i deres brev af 19. december 2008.

| (11) | Den 26. april 2010 indbragte to klagere hver især et annullationssøgsmål for Retten mod Kommissionens brev af 15. februar 2010 (2). På sagsøgernes anmodning afsagde Retten den 18. november 2010 kendelse om, at sagen skulle slettes af registret (3). |
| --- | --- |

(11)

Den 26. april 2010 indbragte to klagere hver især et annullationssøgsmål for Retten mod Kommissionens brev af 15. februar 2010 (2). På sagsøgernes anmodning afsagde Retten den 18. november 2010 kendelse om, at sagen skulle slettes af registret (3).

| (12) | Ved afgørelse af 12. oktober 2010 (i det følgende benævnt »afgørelsen om at indlede proceduren«) indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende fritagelsen for den kommunale ejendomsskat, som indrømmes ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder til specifikke formål og i henhold til artikel 149, stk. 4, i TUIR (4). Den 21. december 2010 blev afgørelsen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med opfordring til interesserede parter om at fremsætte deres bemærkninger (5). |
| --- | --- |

(12)

Ved afgørelse af 12. oktober 2010 (i det følgende benævnt »afgørelsen om at indlede proceduren«) indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende fritagelsen for den kommunale ejendomsskat, som indrømmes ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder til specifikke formål og i henhold til artikel 149, stk. 4, i TUIR (4). Den 21. december 2010 blev afgørelsen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med opfordring til interesserede parter om at fremsætte deres bemærkninger (5).

| (13) | Ved brev af 10. november 2010 bad de italienske myndigheder Kommissionen om kopier af de breve, der var sendt til klagerne mellem 2006 og 2010. Disse blev sendt til Italien den 2. december 2010. |
| --- | --- |

(13)

Ved brev af 10. november 2010 bad de italienske myndigheder Kommissionen om kopier af de breve, der var sendt til klagerne mellem 2006 og 2010. Disse blev sendt til Italien den 2. december 2010.

| (14) | Mellem 21. januar og 4. april 2011 modtog Kommissionen bemærkninger til afgørelsen om at indlede proceduren fra 80 interesserede parter, der er anført i bilag 1 til denne afgørelse. |
| --- | --- |

(14)

Mellem 21. januar og 4. april 2011 modtog Kommissionen bemærkninger til afgørelsen om at indlede proceduren fra 80 interesserede parter, der er anført i bilag 1 til denne afgørelse.

| (15) | Ved brev af 2. marts 2011 modtog Kommissionen Italiens bemærkninger til afgørelsen om at indlede proceduren. Kommissionen fremsendte herefter tredjeparternes bemærkninger til de italienske myndigheder, der fremlagde deres reaktioner den 10. juni 2011. |
| --- | --- |

(15)

Ved brev af 2. marts 2011 modtog Kommissionen Italiens bemærkninger til afgørelsen om at indlede proceduren. Kommissionen fremsendte herefter tredjeparternes bemærkninger til de italienske myndigheder, der fremlagde deres reaktioner den 10. juni 2011.

| (16) | Den 19. juli 2011 blev der afholdt et teknisk møde mellem de italienske myndigheder og Kommissionen. |
| --- | --- |

(16)

Den 19. juli 2011 blev der afholdt et teknisk møde mellem de italienske myndigheder og Kommissionen.

| (17) | Ved brev af 15. februar 2012 meddelte Italien Kommissionen, at man havde til hensigt at vedtage ny lovgivning om den kommunale ejendomsskat, og anførte, at ICI var blevet erstattet af »Imposta Municipale Propria« (i det følgende benævnt »IMU«) pr. 1. januar 2012. |
| --- | --- |

(17)

Ved brev af 15. februar 2012 meddelte Italien Kommissionen, at man havde til hensigt at vedtage ny lovgivning om den kommunale ejendomsskat, og anførte, at ICI var blevet erstattet af »Imposta Municipale Propria« (i det følgende benævnt »IMU«) pr. 1. januar 2012.

| (18) | Efter Italiens vedtagelse af lov nr. 27 af 24. marts 2012, der omfattede nye bestemmelser om IMU-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder, som udøver specifikke aktiviteter, men overlod definitionen af en række aspekter til fremtidig gennemførelseslovgivning, sendte Kommissionen de italienske myndigheder en anmodning om oplysninger den 16. maj 2012. |
| --- | --- |

(18)

Efter Italiens vedtagelse af lov nr. 27 af 24. marts 2012, der omfattede nye bestemmelser om IMU-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder, som udøver specifikke aktiviteter, men overlod definitionen af en række aspekter til fremtidig gennemførelseslovgivning, sendte Kommissionen de italienske myndigheder en anmodning om oplysninger den 16. maj 2012.

| (19) | Den 27. juni 2012 modtog Kommissionen supplerende oplysninger fra klagerne sammen med bemærkninger til den nye IMU-lovgivning. Den 6. juli 2012 blev disse bemærkninger fremsendt til Italien med henblik på kommentarer. |
| --- | --- |

(19)

Den 27. juni 2012 modtog Kommissionen supplerende oplysninger fra klagerne sammen med bemærkninger til den nye IMU-lovgivning. Den 6. juli 2012 blev disse bemærkninger fremsendt til Italien med henblik på kommentarer.

| (20) | Ved brev af 5. september 2012 fremlagde Italien de ønskede oplysninger for Kommissionen og også sine bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger, der var fremsendt til Italien den 6. juli 2012. |
| --- | --- |

(20)

Ved brev af 5. september 2012 fremlagde Italien de ønskede oplysninger for Kommissionen og også sine bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger, der var fremsendt til Italien den 6. juli 2012.

| (21) | Efterfølgende sendte de italienske myndigheder ved brev af 21. november 2012 Kommissionen en kopi af IMU-gennemførelsesbekendtgørelsen, der var blevet vedtaget den 19. november 2012. |
| --- | --- |

(21)

Efterfølgende sendte de italienske myndigheder ved brev af 21. november 2012 Kommissionen en kopi af IMU-gennemførelsesbekendtgørelsen, der var blevet vedtaget den 19. november 2012.

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

2.1.   Kommunal ejendomsskattefritagelse for ikke-kommercielle enheder

| (22) | I 1992 indførte de italienske myndigheder en kommunal ejendomsskat (ICI). Som fastsat i lovdekret nr. 504 af 30. december 1992 skulle alle fysiske og juridiske personer, der ejede fast ejendom (som følge af ejerskab, brugsret, benyttelse, besiddelse eller leje), betale skatten. Skatten skulle betales af både valutaindlændinge og valutaudlændinge, uanset hvordan ejendommen blev benyttet, og den blev beregnet på grundlag af matrikelværdien. |
| --- | --- |

(22)

I 1992 indførte de italienske myndigheder en kommunal ejendomsskat (ICI). Som fastsat i lovdekret nr. 504 af 30. december 1992 skulle alle fysiske og juridiske personer, der ejede fast ejendom (som følge af ejerskab, brugsret, benyttelse, besiddelse eller leje), betale skatten. Skatten skulle betales af både valutaindlændinge og valutaudlændinge, uanset hvordan ejendommen blev benyttet, og den blev beregnet på grundlag af matrikelværdien.

| (23) | Ifølge artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 var ejendomme, der af ikke-kommercielle enheder udelukkende benyttedes til aktiviteter vedrørende socialt hjælpearbejde, velfærd, sundhed, uddannelse, logi samt kultur, fritid, sport og religion, fritaget for ICI. |
| --- | --- |

(23)

Ifølge artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 var ejendomme, der af ikke-kommercielle enheder udelukkende benyttedes til aktiviteter vedrørende socialt hjælpearbejde, velfærd, sundhed, uddannelse, logi samt kultur, fritid, sport og religion, fritaget for ICI.

| (24) | Ifølge artikel 7, stk. 2, litra a), i lovdekret nr. 203 af 30. september 2005 (6) var fritagelsen i henhold til artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 gældende for de her anførte aktiviteter, selv om de var af kommerciel art. Ifølge artikel 39 i lovdekret nr. 223 af 4. juli 2006 (7) gjaldt denne fritagelse kun, hvis de pågældende aktiviteter ikke udelukkende var af kommerciel art. |
| --- | --- |

(24)

Ifølge artikel 7, stk. 2, litra a), i lovdekret nr. 203 af 30. september 2005 (6) var fritagelsen i henhold til artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 gældende for de her anførte aktiviteter, selv om de var af kommerciel art. Ifølge artikel 39 i lovdekret nr. 223 af 4. juli 2006 (7) gjaldt denne fritagelse kun, hvis de pågældende aktiviteter ikke udelukkende var af kommerciel art.

| (25) | De italienske myndigheder forklarede, at den kommunale ejendomsskattefritagelse i henhold til artikel 7, stk. 1, litra i), kun var gældende, hvis to kumulative betingelser var opfyldt:






  i. | ejendommen skulle benyttes af ikke-kommercielle enheder (8). Loven definerer ikke-kommercielle enheder som offentlige og private enheder, der ikke er selskaber, og hvis aktiviteter ikke udelukkende eller primært er kommercielle |
| --- | --- | --- |

(25)

De italienske myndigheder forklarede, at den kommunale ejendomsskattefritagelse i henhold til artikel 7, stk. 1, litra i), kun var gældende, hvis to kumulative betingelser var opfyldt:

i.

ejendommen skulle benyttes af ikke-kommercielle enheder (8). Loven definerer ikke-kommercielle enheder som offentlige og private enheder, der ikke er selskaber, og hvis aktiviteter ikke udelukkende eller primært er kommercielle

| ii. | ejendommen skal udelukkende benyttes til udøvelse af de aktiviteter, der er anført i artikel 7, stk. 1, litra i). |
| --- | --- |

ii.

ejendommen skal udelukkende benyttes til udøvelse af de aktiviteter, der er anført i artikel 7, stk. 1, litra i).

| (26) | I cirkulære 2/DF af 26. januar 2009 præciserede de italienske myndigheder, hvilke enheder der kunne anses for at være ikke-kommercielle, og hvad der skulle karakterisere de aktiviteter, disse enheder udøvede, for at de kunne være berettigede til fritagelsen. |
| --- | --- |

(26)

I cirkulære 2/DF af 26. januar 2009 præciserede de italienske myndigheder, hvilke enheder der kunne anses for at være ikke-kommercielle, og hvad der skulle karakterisere de aktiviteter, disse enheder udøvede, for at de kunne være berettigede til fritagelsen.

| (27) | Det hed i cirkulæret, at ikke-kommercielle enheder kunne være både offentlige og private. Specifikt blev følgende enheder anset for at være offentlige ikke-kommercielle enheder: staten, regioner, provinser, kommuner, handelskamre, sundhedsleverandører, offentlige organer oprettet udelukkende med henblik på socialt hjælpearbejde, velfærd og sundhed, ikke-økonomiske offentlige enheder, velfærds- og bistandsorganisationer, universiteter og forskningsinstitutter samt særlige offentlige serviceorganer (de tidligere »IPAB«). Cirkulæret indeholder følgende eksempler på private ikke-kommercielle organer i cirkulæret: foreninger, stiftelser, komitéer, ngo'er, amatørsportsklubber, frivillige serviceorganisationer, organer, der skattemæssigt er klassificeret som almennyttige organisationer (»ONLUS«), samt kirkelige institutioner, der tilhører den katolske kirke og andre religiøse trossamfund. |
| --- | --- |

(27)

Det hed i cirkulæret, at ikke-kommercielle enheder kunne være både offentlige og private. Specifikt blev følgende enheder anset for at være offentlige ikke-kommercielle enheder: staten, regioner, provinser, kommuner, handelskamre, sundhedsleverandører, offentlige organer oprettet udelukkende med henblik på socialt hjælpearbejde, velfærd og sundhed, ikke-økonomiske offentlige enheder, velfærds- og bistandsorganisationer, universiteter og forskningsinstitutter samt særlige offentlige serviceorganer (de tidligere »IPAB«). Cirkulæret indeholder følgende eksempler på private ikke-kommercielle organer i cirkulæret: foreninger, stiftelser, komitéer, ngo'er, amatørsportsklubber, frivillige serviceorganisationer, organer, der skattemæssigt er klassificeret som almennyttige organisationer (»ONLUS«), samt kirkelige institutioner, der tilhører den katolske kirke og andre religiøse trossamfund.

| (28) | Det præciseredes også i cirkulæret, at aktiviteter, der blev udøvet i den ICI-fritagne ejendom, ikke skulle være tilgængelige på markedet (9) – dvs. de skulle gennemføres for at opfylde sociale behov, som ikke altid blev opfyldt af offentlige strukturer eller private kommercielle aktører. |
| --- | --- |

(28)

Det præciseredes også i cirkulæret, at aktiviteter, der blev udøvet i den ICI-fritagne ejendom, ikke skulle være tilgængelige på markedet (9) – dvs. de skulle gennemføres for at opfylde sociale behov, som ikke altid blev opfyldt af offentlige strukturer eller private kommercielle aktører.

| (29) | Cirkulæret indeholdt en række kriterier for hver af de i artikel 7, stk. 1, litra i), anførte aktiviteter, der hjalp til at fastslå, hvornår hver enkelt skulle anses for ikke udelukkende at være af kommerciel art (10). |
| --- | --- |

(29)

Cirkulæret indeholdt en række kriterier for hver af de i artikel 7, stk. 1, litra i), anførte aktiviteter, der hjalp til at fastslå, hvornår hver enkelt skulle anses for ikke udelukkende at være af kommerciel art (10).

| (30) | ICI blev erstattet af IMU pr. 1. januar 2012. Bestemmelserne om kommunal ejendomsskat for ikke-kommercielle enheder blev også ændret i løbet af 2012, som det forklares i afsnit 5. |
| --- | --- |

(30)

ICI blev erstattet af IMU pr. 1. januar 2012. Bestemmelserne om kommunal ejendomsskat for ikke-kommercielle enheder blev også ændret i løbet af 2012, som det forklares i afsnit 5.

2.2.   Artikel 149 i loven om indkomstskat

| (31) | Artikel 149 står under afsnit II, kapitel III i indkomstskatteloven (TUIR). Afsnit II indeholder bestemmelserne om selskabsskat og kapitel III skattebestemmelserne for ikke-kommercielle enheder såsom bestemmelserne for beregning af skattegrundlaget og for skattesatser (11). I artikel 149 er anført, hvilke betingelser der kan udløse tabet af en enheds »ikke-kommercielle status«. |
| --- | --- |

(31)

Artikel 149 står under afsnit II, kapitel III i indkomstskatteloven (TUIR). Afsnit II indeholder bestemmelserne om selskabsskat og kapitel III skattebestemmelserne for ikke-kommercielle enheder såsom bestemmelserne for beregning af skattegrundlaget og for skattesatser (11). I artikel 149 er anført, hvilke betingelser der kan udløse tabet af en enheds »ikke-kommercielle status«.

| (32) | Især hedder det i artikel 149, stk. 1, i TUIR, at en ikke-kommerciel organisation vil miste sin status, hvis den gennemfører primært kommercielle aktiviteter i en hel skatteperiode. |
| --- | --- |

(32)

Især hedder det i artikel 149, stk. 1, i TUIR, at en ikke-kommerciel organisation vil miste sin status, hvis den gennemfører primært kommercielle aktiviteter i en hel skatteperiode.

| (33) | I artikel 149, stk. 2, i TUIR defineres en enheds »kommercielle status« således, at der genereres en større indkomst fra kommercielle aktiviteter end fra en institutionel indkomst, og at faste aktiver i forbindelse med kommercielle aktiviteter har en højere værdi end andre aktiviteter (12). De pågældende enheders juridiske form har ingen indflydelse på, om de mister deres »ikke-kommercielle status«. |
| --- | --- |

(33)

I artikel 149, stk. 2, i TUIR defineres en enheds »kommercielle status« således, at der genereres en større indkomst fra kommercielle aktiviteter end fra en institutionel indkomst, og at faste aktiver i forbindelse med kommercielle aktiviteter har en højere værdi end andre aktiviteter (12). De pågældende enheders juridiske form har ingen indflydelse på, om de mister deres »ikke-kommercielle status«.

| (34) | Det fastsættes i artikel 149, stk. 4, i TUIR, at ovennævnte bestemmelser (dvs. artikel 149, stk. 1 og 2, i TUIR) ikke gælder for kirkelige institutioner, der har fået indrømmet civilretlig status, eller for amatørsportsklubber. |
| --- | --- |

(34)

Det fastsættes i artikel 149, stk. 4, i TUIR, at ovennævnte bestemmelser (dvs. artikel 149, stk. 1 og 2, i TUIR) ikke gælder for kirkelige institutioner, der har fået indrømmet civilretlig status, eller for amatørsportsklubber.

3.   GRUNDLAG FOR AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (35) | Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den kommunale ejendomsskattefritagelse (ICI-fritagelse) for ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder til specifikke formål, fordi den tilsyneladende kunne betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Kommissionen indledte ligeledes den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende artikel 149, stk. 4, i TUIR, ifølge hvilken bestemmelserne om tab af ikke-kommerciel status ikke gælder for kirkelige institutioner og amatørsportsklubber. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den kommunale ejendomsskattefritagelse (ICI-fritagelse) for ejendomme, der benyttes af ikke-kommercielle enheder til specifikke formål, fordi den tilsyneladende kunne betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Kommissionen indledte ligeledes den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende artikel 149, stk. 4, i TUIR, ifølge hvilken bestemmelserne om tab af ikke-kommerciel status ikke gælder for kirkelige institutioner og amatørsportsklubber.

| (36) | For at vurdere, om de omhandlede foranstaltninger var selektive, jf. gældende retspraksis (13), afdækkede Kommissionen først referenceskattesystemet for hver foranstaltning og så herefter på, om foranstaltningen afveg fra dette system og i givet fald, om den var begrundet i skattesystemets karakter og opbygning. |
| --- | --- |

(36)

For at vurdere, om de omhandlede foranstaltninger var selektive, jf. gældende retspraksis (13), afdækkede Kommissionen først referenceskattesystemet for hver foranstaltning og så herefter på, om foranstaltningen afveg fra dette system og i givet fald, om den var begrundet i skattesystemets karakter og opbygning.

| (37) | Med hensyn til ICI-fritagelsen konkluderede Kommissionen, at referencesystemet til vurdering af den pågældende foranstaltning var ICI selv. Ved at indrømme en fritagelse til ikke-kommercielle enheder, der benytter deres ejendom til bestemte aktiviteter, hvoraf nogle anses for at være økonomiske, afveg foranstaltningen fra referencesystemet (ifølge hvilket enhver juridisk person, som ejer fast ejendom, skal betale den tilhørende ejendomsskat, uanset hvad ejendommen benyttes til). Kun at indrømme fritagelse til ikke-kommercielle enheder, der udøver særlige aktiviteter med en vis social værdi, blev ikke anset for begrundet i det italienske kommunale ejendomsskattesystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

(37)

Med hensyn til ICI-fritagelsen konkluderede Kommissionen, at referencesystemet til vurdering af den pågældende foranstaltning var ICI selv. Ved at indrømme en fritagelse til ikke-kommercielle enheder, der benytter deres ejendom til bestemte aktiviteter, hvoraf nogle anses for at være økonomiske, afveg foranstaltningen fra referencesystemet (ifølge hvilket enhver juridisk person, som ejer fast ejendom, skal betale den tilhørende ejendomsskat, uanset hvad ejendommen benyttes til). Kun at indrømme fritagelse til ikke-kommercielle enheder, der udøver særlige aktiviteter med en vis social værdi, blev ikke anset for begrundet i det italienske kommunale ejendomsskattesystems karakter og opbygning.

| (38) | Med hensyn til artikel 149, stk. 4, i TUIR identificerede Kommissionen indkomstskat som referencesystemet. Kommissionen konkluderede, at foranstaltningen ved første øjekast var selektiv, eftersom den tilsyneladende gav – dog ikke kun kirkelige institutioner og amatørsportsklubber – mulighed for at fastholde deres ikke-kommercielle status, selv om de ikke længere blev betragtet som ikke-kommercielle enheder. En sådan foranstaltning kunne ikke begrundes i de underliggende principper for det italienske skattesystem. |
| --- | --- |

(38)

Med hensyn til artikel 149, stk. 4, i TUIR identificerede Kommissionen indkomstskat som referencesystemet. Kommissionen konkluderede, at foranstaltningen ved første øjekast var selektiv, eftersom den tilsyneladende gav – dog ikke kun kirkelige institutioner og amatørsportsklubber – mulighed for at fastholde deres ikke-kommercielle status, selv om de ikke længere blev betragtet som ikke-kommercielle enheder. En sådan foranstaltning kunne ikke begrundes i de underliggende principper for det italienske skattesystem.

| (39) | De italienske myndigheder havde ikke fremlagt information, der viste, at de pågældende foranstaltninger opfyldte betingelserne i retspraksis fra Altmark-sagen (14). Da alle de øvrige kriterier i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, så ud til at være opfyldt, indebar foranstaltningerne tilsyneladende statsstøtte. |
| --- | --- |

(39)

De italienske myndigheder havde ikke fremlagt information, der viste, at de pågældende foranstaltninger opfyldte betingelserne i retspraksis fra Altmark-sagen (14). Da alle de øvrige kriterier i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, så ud til at være opfyldt, indebar foranstaltningerne tilsyneladende statsstøtte.

| (40) | Med hensyn til forenelighed fandt traktatens artikel 107, stk. 2, tilsyneladende ikke anvendelse på foranstaltningerne. Endvidere så ingen af undtagelserne, jf. artikel 107, stk. 3, ud til at finde anvendelse med undtagelse af artikel 107, stk. 3, litra d), om fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven. Kommissionen fandt, at ICI-fritagelsen kunne have været anvendt på specifikke aktiviteter udøvet af ikke-kommercielle enheder, som udelukkende udøvede aktiviteter vedrørende uddannelse, kultur og fritid. Endelig udelukkede Kommissionen ikke muligheden for, at visse aktiviteter kunne klassificeres som tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse i overensstemmelse med traktatens artikel 106, stk. 2. De italienske myndigheder havde imidlertid ikke fremlagt oplysninger, der gjorde det muligt at vurdere de omhandlede foranstaltningers forenelighed med det indre marked. |
| --- | --- |

(40)

Med hensyn til forenelighed fandt traktatens artikel 107, stk. 2, tilsyneladende ikke anvendelse på foranstaltningerne. Endvidere så ingen af undtagelserne, jf. artikel 107, stk. 3, ud til at finde anvendelse med undtagelse af artikel 107, stk. 3, litra d), om fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven. Kommissionen fandt, at ICI-fritagelsen kunne have været anvendt på specifikke aktiviteter udøvet af ikke-kommercielle enheder, som udelukkende udøvede aktiviteter vedrørende uddannelse, kultur og fritid. Endelig udelukkede Kommissionen ikke muligheden for, at visse aktiviteter kunne klassificeres som tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse i overensstemmelse med traktatens artikel 106, stk. 2. De italienske myndigheder havde imidlertid ikke fremlagt oplysninger, der gjorde det muligt at vurdere de omhandlede foranstaltningers forenelighed med det indre marked.

| (41) | Som følge heraf tvivlede Kommissionen på, om foranstaltningerne var forenelige med det indre marked, og besluttede i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (15) at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordrede Italien og andre interesserede parter til at fremsende deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(41)

Som følge heraf tvivlede Kommissionen på, om foranstaltningerne var forenelige med det indre marked, og besluttede i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (15) at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordrede Italien og andre interesserede parter til at fremsende deres bemærkninger.

| (42) | Efter Kommissionens mening kunne både ICI-fritagelsen og artikel 149, stk. 4, i TUIR betegnes som ny støtte. ICI, der blev opkrævet på årsbasis, var faktisk blevet indført i 1992, og den pågældende skattefritagelse var ikke blevet anmeldt eller på anden vis godkendt af Kommissionen. Fritagelsen gjaldt for en lang række aktiviteter, der ikke var lukket for konkurrence, da ICI blev indført. Derfor måtte enhver afvigelse fra de normale bestemmelser for denne skatteordning betragtes som ny støtte, eftersom kravene i traktatens artikel 107, stk. 1, tilsyneladende var opfyldt. Ligeledes var artikel 149 i TUIR (16) blevet indført i 1998, og den var ikke blevet anmeldt eller på anden vis godkendt af Kommissionen. Af den grund bør undtagelsen i henhold til denne foranstaltning betegnes som ny støtte, eftersom kravene i traktatens artikel 107, stk. 1, tilsyneladende var opfyldt. |
| --- | --- |

(42)

Efter Kommissionens mening kunne både ICI-fritagelsen og artikel 149, stk. 4, i TUIR betegnes som ny støtte. ICI, der blev opkrævet på årsbasis, var faktisk blevet indført i 1992, og den pågældende skattefritagelse var ikke blevet anmeldt eller på anden vis godkendt af Kommissionen. Fritagelsen gjaldt for en lang række aktiviteter, der ikke var lukket for konkurrence, da ICI blev indført. Derfor måtte enhver afvigelse fra de normale bestemmelser for denne skatteordning betragtes som ny støtte, eftersom kravene i traktatens artikel 107, stk. 1, tilsyneladende var opfyldt. Ligeledes var artikel 149 i TUIR (16) blevet indført i 1998, og den var ikke blevet anmeldt eller på anden vis godkendt af Kommissionen. Af den grund bør undtagelsen i henhold til denne foranstaltning betegnes som ny støtte, eftersom kravene i traktatens artikel 107, stk. 1, tilsyneladende var opfyldt.

4.   BEMÆRKNINGER FRA DE ITALIENSKE MYNDIGHEDER OG DE INTERESSEREDE TREDJEPARTER

| (43) | I medfør af artikel 20, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 og som svar på opfordringen i Den Europæiske Unions Tidende (17) modtog Kommissionen bemærkninger fra de italienske myndigheder og fra 80 interesserede tredjeparter. |
| --- | --- |

(43)

I medfør af artikel 20, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 og som svar på opfordringen i Den Europæiske Unions Tidende (17) modtog Kommissionen bemærkninger fra de italienske myndigheder og fra 80 interesserede tredjeparter.

| (44) | Sammenfattende mener de italienske myndigheder, at de enheder, der var omfattet af ICI-fritagelsen, ikke var »virksomheder« i EU-lovgivningens forstand. Under alle omstændigheder havde de aktiviteter, de pågældende enheder udøvede, en vigtig offentlig og social funktion. Således var det i overensstemmelse med skattesystemets karakter og logik at fastsætte en differentieret beskatning af rent økonomiske aktiviteter på den ene side og social bistand, velgørenhed, solidaritet og religiøse aktiviteter på den anden. De italienske myndigheder anfægtede også klassificeringen af ICI-foranstaltningen som ny støtte. Ifølge myndighederne burde foranstaltningen vurderes i lyset af den kontinuitet, den sikrede med tidligere ejendomsskatter (som allerede var gældende før ikrafttrædelsen af EØF-traktaten). På grundlag af de afslagsskrivelser, der var sendt til klagerne, burde foranstaltningen endvidere anses for at være godkendt af Kommissionen. I hvert fald havde Kommissionen skabt en berettiget forventning hos modtagerne af foranstaltningen i kraft af et svar på en skriftlig parlamentarisk forespørgsel, og også fordi den havde informeret klagerne om sin foreløbige indstilling, som de italienske myndigheder også var blevet underrettet uformelt om. |
| --- | --- |

(44)

Sammenfattende mener de italienske myndigheder, at de enheder, der var omfattet af ICI-fritagelsen, ikke var »virksomheder« i EU-lovgivningens forstand. Under alle omstændigheder havde de aktiviteter, de pågældende enheder udøvede, en vigtig offentlig og social funktion. Således var det i overensstemmelse med skattesystemets karakter og logik at fastsætte en differentieret beskatning af rent økonomiske aktiviteter på den ene side og social bistand, velgørenhed, solidaritet og religiøse aktiviteter på den anden. De italienske myndigheder anfægtede også klassificeringen af ICI-foranstaltningen som ny støtte. Ifølge myndighederne burde foranstaltningen vurderes i lyset af den kontinuitet, den sikrede med tidligere ejendomsskatter (som allerede var gældende før ikrafttrædelsen af EØF-traktaten). På grundlag af de afslagsskrivelser, der var sendt til klagerne, burde foranstaltningen endvidere anses for at være godkendt af Kommissionen. I hvert fald havde Kommissionen skabt en berettiget forventning hos modtagerne af foranstaltningen i kraft af et svar på en skriftlig parlamentarisk forespørgsel, og også fordi den havde informeret klagerne om sin foreløbige indstilling, som de italienske myndigheder også var blevet underrettet uformelt om.

| (45) | Med hensyn til artikel 149, stk. 4, i TUIR hævder de italienske myndigheder, at kirkelige institutioner og amatørsportsklubber kan miste deres ikke-kommercielle status, i modsætning til hvad ordlyden måtte antyde. I så fald ville de pågældende enheder ikke længere nyde skattefritagelse. |
| --- | --- |

(45)

Med hensyn til artikel 149, stk. 4, i TUIR hævder de italienske myndigheder, at kirkelige institutioner og amatørsportsklubber kan miste deres ikke-kommercielle status, i modsætning til hvad ordlyden måtte antyde. I så fald ville de pågældende enheder ikke længere nyde skattefritagelse.

| (46) | Af de 80 interesserede parter deler de 78 (i det følgende benævnt »de 78 interesserede parter«) de italienske myndigheders synspunkter, mens to tredjeparter (i det følgende benævnt »de to interesserede parter«, eller »klagerne«) blandt de oprindelige klagere mener, at både ICI og artikel 149, stk. 4, i TUIR udgør ulovlige statsstøtteforanstaltninger, der er uforenelige med det indre marked. De 78 interesserede parters argumenter vil derfor blive præsenteret sammen med de italienske myndigheders indstilling, mens klagernes argumenter vil blive behandlet separat. |
| --- | --- |

(46)

Af de 80 interesserede parter deler de 78 (i det følgende benævnt »de 78 interesserede parter«) de italienske myndigheders synspunkter, mens to tredjeparter (i det følgende benævnt »de to interesserede parter«, eller »klagerne«) blandt de oprindelige klagere mener, at både ICI og artikel 149, stk. 4, i TUIR udgør ulovlige statsstøtteforanstaltninger, der er uforenelige med det indre marked. De 78 interesserede parters argumenter vil derfor blive præsenteret sammen med de italienske myndigheders indstilling, mens klagernes argumenter vil blive behandlet separat.

4.1.   Bemærkninger fra de italienske myndigheder og de 78 interesserede parter

4.1.1.   ICI: de specifikke aktiviteter, der udøves af ikke-kommercielle enheder, kan ikke anses for at være økonomiske aktiviteter

| (47) | De italienske myndigheder og de 78 interesserede parter hævder, at de specifikke aktiviteter, der udøves af ikke-kommercielle enheder, som er omfattet af ICI-fritagelsen, ikke kan anses for at være økonomiske aktiviteter. De hævder, at disse aktiviteter – som primært er målrettet meget specifikke modtagerkategorier – ikke udgør et tilbud om varer eller tjenesteydelser på markedet og således ikke er i konkurrence med aktiviteter, der udøves af kommercielle virksomheder. Derfor kan disse ikke-kommercielle enheder, der er aktive i sektorer af offentlig interesse, ikke betragtes som virksomheder, hvilket er en forudsætning for anvendelse af artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(47)

De italienske myndigheder og de 78 interesserede parter hævder, at de specifikke aktiviteter, der udøves af ikke-kommercielle enheder, som er omfattet af ICI-fritagelsen, ikke kan anses for at være økonomiske aktiviteter. De hævder, at disse aktiviteter – som primært er målrettet meget specifikke modtagerkategorier – ikke udgør et tilbud om varer eller tjenesteydelser på markedet og således ikke er i konkurrence med aktiviteter, der udøves af kommercielle virksomheder. Derfor kan disse ikke-kommercielle enheder, der er aktive i sektorer af offentlig interesse, ikke betragtes som virksomheder, hvilket er en forudsætning for anvendelse af artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (48) | Ifølge de italienske myndigheder og nogle af de 78 interesserede parter har disse aktiviteter i de fleste tilfælde specifikke kendetegn. F.eks. udøves de i almen interesse eller med henblik på solidaritet enten gratis eller til nedsat pris. I betragtning af de pågældende ikke-kommercielle enheders specifikke karakteristiske træk og særlige formål er det ikke muligt at klassificere dem som virksomheder. |
| --- | --- |

(48)

Ifølge de italienske myndigheder og nogle af de 78 interesserede parter har disse aktiviteter i de fleste tilfælde specifikke kendetegn. F.eks. udøves de i almen interesse eller med henblik på solidaritet enten gratis eller til nedsat pris. I betragtning af de pågældende ikke-kommercielle enheders specifikke karakteristiske træk og særlige formål er det ikke muligt at klassificere dem som virksomheder.

4.1.2.   ICI: foranstaltningen er begrundet i det italienske skattesystems logik

| (49) | De italienske myndigheder og de 78 interesserede parter mener, at ICI-fritagelsen ikke udgør en afvigelse fra det generelle skattesystem, men blot er en udmøntning af de vejledende principper for systemet. |
| --- | --- |

(49)

De italienske myndigheder og de 78 interesserede parter mener, at ICI-fritagelsen ikke udgør en afvigelse fra det generelle skattesystem, men blot er en udmøntning af de vejledende principper for systemet.

| (50) | De fastholder, at det hænger sammen med det italienske skattesystems logik at have differentieret skattemæssig behandling for økonomiske og profitsøgende aktiviteter på den ene side og for bistand, velgørenhed samt religiøse og lignende aktiviteter, der gennemføres af enheder med særlige formål, på den anden (18). Sidstnævnte aktiviteter er baseret på solidaritetsprincippet, som er grundlæggende for både national ret og EU-ret. Ved at differentiere på den måde ønskede lovgiver blot at tage hensyn til, at enheder, der udøver ovennævnte almennyttige aktiviteter med en høj social værdi, har en forskellig retlig og faktuel situation. |
| --- | --- |

(50)

De fastholder, at det hænger sammen med det italienske skattesystems logik at have differentieret skattemæssig behandling for økonomiske og profitsøgende aktiviteter på den ene side og for bistand, velgørenhed samt religiøse og lignende aktiviteter, der gennemføres af enheder med særlige formål, på den anden (18). Sidstnævnte aktiviteter er baseret på solidaritetsprincippet, som er grundlæggende for både national ret og EU-ret. Ved at differentiere på den måde ønskede lovgiver blot at tage hensyn til, at enheder, der udøver ovennævnte almennyttige aktiviteter med en høj social værdi, har en forskellig retlig og faktuel situation.

| (51) | Desuden er det op til medlemsstaten at definere, hvilke aktiviteter der er almennyttige. Medlemsstatens eneste begrænsning er, at den differentierede skattemæssige behandling skal være sammenhængende, dvs. den skal være i overensstemmelse med skattesystemets logik som helhed, og der skal også oprettes et tilstrækkeligt kontrolsystem. Begge betingelser er opfyldt i sagen om den omhandlede ICI-fritagelse. |
| --- | --- |

(51)

Desuden er det op til medlemsstaten at definere, hvilke aktiviteter der er almennyttige. Medlemsstatens eneste begrænsning er, at den differentierede skattemæssige behandling skal være sammenhængende, dvs. den skal være i overensstemmelse med skattesystemets logik som helhed, og der skal også oprettes et tilstrækkeligt kontrolsystem. Begge betingelser er opfyldt i sagen om den omhandlede ICI-fritagelse.

| (52) | Rationalet bag ICI-fritagelsen er baseret på artikel 2 og 3 i den italienske forfatning, der kræver politisk, økonomisk og social solidaritet med borgerne, og artikel 38, som fastslår retten til social velfærd for mennesker uden de nødvendige subsistensmidler. Det skal også bemærkes, at ikke-kommercielle enheder bistår staten med at løse særlige sociale opgaver. Staten har altid anerkendt disse enheders særlige rolle, da den er klar over, at det ville være umuligt for staten alene at sørge for tjenesteydelser inden for velfærd, sundhed, kultur, uddannelse og sport. |
| --- | --- |

(52)

Rationalet bag ICI-fritagelsen er baseret på artikel 2 og 3 i den italienske forfatning, der kræver politisk, økonomisk og social solidaritet med borgerne, og artikel 38, som fastslår retten til social velfærd for mennesker uden de nødvendige subsistensmidler. Det skal også bemærkes, at ikke-kommercielle enheder bistår staten med at løse særlige sociale opgaver. Staten har altid anerkendt disse enheders særlige rolle, da den er klar over, at det ville være umuligt for staten alene at sørge for tjenesteydelser inden for velfærd, sundhed, kultur, uddannelse og sport.

| (53) | De italienske myndigheder gentog, at de to kumulative betingelser, jf. pkt. (25) (subjektivt og objektivt krav) som anført i cirkulæret skulle være opfyldt for at være berettiget til ICI-fritagelsen. |
| --- | --- |

(53)

De italienske myndigheder gentog, at de to kumulative betingelser, jf. pkt. (25) (subjektivt og objektivt krav) som anført i cirkulæret skulle være opfyldt for at være berettiget til ICI-fritagelsen.

| (54) | Vedrørende det subjektive krav (dvs. at der er tale om en ikke-kommerciel enhed) og mere specifikt religiøse institutioner understregede de italienske myndigheder, at kategorien af ikke-kommercielle enheder omfatter kirkelige institutioner med civilretlig status under enten den katolske kirke eller andre religiøse trossamfund (19). |
| --- | --- |

(54)

Vedrørende det subjektive krav (dvs. at der er tale om en ikke-kommerciel enhed) og mere specifikt religiøse institutioner understregede de italienske myndigheder, at kategorien af ikke-kommercielle enheder omfatter kirkelige institutioner med civilretlig status under enten den katolske kirke eller andre religiøse trossamfund (19).

| (55) | Med hensyn til det objektive krav (dvs. udøvelse af en af de i lovgivningen anførte aktiviteter) påpegede de italienske myndigheder, at den italienske kassationsret gentagne gange havde fastslået, at det med henblik på at indrømme ICI-fritagelsen er væsentligt at se på den aktivitet, der faktisk udøves i ejendommen. Dvs. at kontrollere, at denne aktivitet, selv om den står på listen over fritagne aktiviteter, ikke rent faktisk udøves på et kommercielt grundlag (20). Som den øverste forvaltningsdomstol (21) endvidere allerede har fastslået, betyder fritagelsens restriktive karakter, at skattefritagelsen ikke kan bevilges hele ejendommen, hvis kun en del af ejendommen (selv om det er den største del) benyttes til et af de i loven tilladte formål. |
| --- | --- |

(55)

Med hensyn til det objektive krav (dvs. udøvelse af en af de i lovgivningen anførte aktiviteter) påpegede de italienske myndigheder, at den italienske kassationsret gentagne gange havde fastslået, at det med henblik på at indrømme ICI-fritagelsen er væsentligt at se på den aktivitet, der faktisk udøves i ejendommen. Dvs. at kontrollere, at denne aktivitet, selv om den står på listen over fritagne aktiviteter, ikke rent faktisk udøves på et kommercielt grundlag (20). Som den øverste forvaltningsdomstol (21) endvidere allerede har fastslået, betyder fritagelsens restriktive karakter, at skattefritagelsen ikke kan bevilges hele ejendommen, hvis kun en del af ejendommen (selv om det er den største del) benyttes til et af de i loven tilladte formål.

4.1.3.   Klassificering af foranstaltningen som eksisterende støtte

| (56) | Ifølge de italienske myndigheder repræsenterer ICI den logiske lovgivningsmæssige progression fra de tidligere ejendomsskatter – som den danner den formelle og materielle kontinuitet med. Fritagelse af ejendom, der benyttes til særlige aktiviteter med en høj social værdi, har altid været et centralt element i al ejendomslovgivning siden 1931, længe før ikrafttrædelsen af EØF-traktaten. |
| --- | --- |

(56)

Ifølge de italienske myndigheder repræsenterer ICI den logiske lovgivningsmæssige progression fra de tidligere ejendomsskatter – som den danner den formelle og materielle kontinuitet med. Fritagelse af ejendom, der benyttes til særlige aktiviteter med en høj social værdi, har altid været et centralt element i al ejendomslovgivning siden 1931, længe før ikrafttrædelsen af EØF-traktaten.

| (57) | De italienske myndigheder og de 78 interesserede parter finder også, at ICI-fritagelsen skal godkendes af Kommissionen på grundlag af de afslagsskrivelser, der blev sendt til klagerne, og som Italien blev underrettet om. |
| --- | --- |

(57)

De italienske myndigheder og de 78 interesserede parter finder også, at ICI-fritagelsen skal godkendes af Kommissionen på grundlag af de afslagsskrivelser, der blev sendt til klagerne, og som Italien blev underrettet om.

| (58) | Af disse årsager bør ICI-fritagelsen – hvis den anses for at være støtte – betragtes som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(58)

Af disse årsager bør ICI-fritagelsen – hvis den anses for at være støtte – betragtes som eksisterende støtte.

4.1.4.   Forenelighed

| (59) | De italienske myndigheder besluttede ikke at fremsende bemærkninger til foranstaltningernes mulige forenelighed i medfør af traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, eller om deres mulige klassificering som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, jf. artikel 106, stk. 2, og retspraksis fra Altmark-sagen. |
| --- | --- |

(59)

De italienske myndigheder besluttede ikke at fremsende bemærkninger til foranstaltningernes mulige forenelighed i medfør af traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, eller om deres mulige klassificering som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, jf. artikel 106, stk. 2, og retspraksis fra Altmark-sagen.

| (60) | Nogle af de 78 interesserede parter fastholder, at ICI-fritagelsen er forenelig med traktatens artikel 106, stk. 2, og 107, stk. 3, litra c), da foranstaltningen er nødvendig for at udøve socialt nyttige aktiviteter baseret på solidaritetsprincippet. Endvidere fordrejer fritagelsen ikke i væsentlig grad konkurrencevilkårene og har ikke nogen nævneværdig virkning på samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(60)

Nogle af de 78 interesserede parter fastholder, at ICI-fritagelsen er forenelig med traktatens artikel 106, stk. 2, og 107, stk. 3, litra c), da foranstaltningen er nødvendig for at udøve socialt nyttige aktiviteter baseret på solidaritetsprincippet. Endvidere fordrejer fritagelsen ikke i væsentlig grad konkurrencevilkårene og har ikke nogen nævneværdig virkning på samhandelen mellem medlemsstaterne.

4.1.5.   Berettiget forventning

| (61) | De italienske myndigheder hævder, at Kommissionens svar til klagerne vedrørende ICI-fritagelsen, som Italien fik en uformel underretning om, havde skabt en berettiget forventning hos ikke-kommercielle enheder om, at ICI-fritagelsen var forenelig med EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(61)

De italienske myndigheder hævder, at Kommissionens svar til klagerne vedrørende ICI-fritagelsen, som Italien fik en uformel underretning om, havde skabt en berettiget forventning hos ikke-kommercielle enheder om, at ICI-fritagelsen var forenelig med EU-lovgivningen.

| (62) | De fastholder også, at Kommissionens svar på en skriftlig parlamentarisk forespørgsel i 2009 om den skattemæssige behandling af ikke-kommercielle enheder havde givet anledning til en berettiget forventning (22). |
| --- | --- |

(62)

De fastholder også, at Kommissionens svar på en skriftlig parlamentarisk forespørgsel i 2009 om den skattemæssige behandling af ikke-kommercielle enheder havde givet anledning til en berettiget forventning (22).

| (63) | Dette ville indebære, at Kommissionen – hvis den mente, at foranstaltningen var ulovlig og uforenelig støtte uden at acceptere den som eksisterende støtte – ikke skulle kræve støtten tilbagebetalt i medfør af artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(63)

Dette ville indebære, at Kommissionen – hvis den mente, at foranstaltningen var ulovlig og uforenelig støtte uden at acceptere den som eksisterende støtte – ikke skulle kræve støtten tilbagebetalt i medfør af artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999.

| (64) | Ifølge nogle tredjeparter burde der under ingen omstændigheder stilles krav om tilbagesøgning med hensyn til artikel 149, stk. 4, i TUIR, da det ville blive meget vanskeligt og byrdefuldt for de nationale myndigheder at sætte tal på den hypotetiske gevinst. |
| --- | --- |

(64)

Ifølge nogle tredjeparter burde der under ingen omstændigheder stilles krav om tilbagesøgning med hensyn til artikel 149, stk. 4, i TUIR, da det ville blive meget vanskeligt og byrdefuldt for de nationale myndigheder at sætte tal på den hypotetiske gevinst.

4.1.6.   Artikel 149 i TUIR

| (65) | I deres bemærkninger gav de italienske myndigheder en detaljeret beskrivelse af de specifikke beskatningsregler, der gælder for ikke-kommercielle enheder, herunder kirkelige institutioner og amatørsportsklubber. De italienske myndigheder understreger, at artikel 149, stk. 2, i TUIR indeholder en ikke-udtømmende liste over parametre, der kan tages i betragtning (23) med henblik på at klassificere en enhed som en kommerciel organisation. Selv om en eller flere af disse betingelser er opfyldt, mister den ikke-kommercielle enhed ikke automatisk sin ikke-kommercielle status (eftersom disse parametre ikke kan betragtes som lovformodninger). Den kendsgerning, at disse krav er opfyldt, viser blot, at de aktiviteter, enheden udøver, potentielt er af primært kommerciel art. |
| --- | --- |

(65)

I deres bemærkninger gav de italienske myndigheder en detaljeret beskrivelse af de specifikke beskatningsregler, der gælder for ikke-kommercielle enheder, herunder kirkelige institutioner og amatørsportsklubber. De italienske myndigheder understreger, at artikel 149, stk. 2, i TUIR indeholder en ikke-udtømmende liste over parametre, der kan tages i betragtning (23) med henblik på at klassificere en enhed som en kommerciel organisation. Selv om en eller flere af disse betingelser er opfyldt, mister den ikke-kommercielle enhed ikke automatisk sin ikke-kommercielle status (eftersom disse parametre ikke kan betragtes som lovformodninger). Den kendsgerning, at disse krav er opfyldt, viser blot, at de aktiviteter, enheden udøver, potentielt er af primært kommerciel art.

| (66) | Som anført i indkomstkontorets cirkulære nr. 124/E af 12. maj 1998 kan kirkelige institutioner med civilretlig status kun betragtes som ikke-kommercielle enheder, hvis det eneste eller primære formål med deres aktiviteter er af ikke-kommerciel art. |
| --- | --- |

(66)

Som anført i indkomstkontorets cirkulære nr. 124/E af 12. maj 1998 kan kirkelige institutioner med civilretlig status kun betragtes som ikke-kommercielle enheder, hvis det eneste eller primære formål med deres aktiviteter er af ikke-kommerciel art.

| (67) | Derfor udelukker artikel 149, stk. 4, i TUIR ifølge Italien blot anvendelsen af de specifikke tids- og forretningsparametre, der er opstillet i artikel 149, stk. 1 og 2 (24). Artikel 149, stk. 4, i TUIR udelukker ikke muligheden for, at kirkelige institutioner mister deres ikke-kommercielle status. Under alle omstændigheder indebærer denne foranstaltning ifølge nogle af de 78 interesserede parter ikke en overførsel af offentlige ressourcer og indrømmer ingen fordel. |
| --- | --- |

(67)

Derfor udelukker artikel 149, stk. 4, i TUIR ifølge Italien blot anvendelsen af de specifikke tids- og forretningsparametre, der er opstillet i artikel 149, stk. 1 og 2 (24). Artikel 149, stk. 4, i TUIR udelukker ikke muligheden for, at kirkelige institutioner mister deres ikke-kommercielle status. Under alle omstændigheder indebærer denne foranstaltning ifølge nogle af de 78 interesserede parter ikke en overførsel af offentlige ressourcer og indrømmer ingen fordel.

| (68) | De italienske myndigheder forklarede, at foranstaltningen har til formål at bevare det eneansvar CONI (Italiens nationale olympiske komité) har for amatørsportsklubber, og som indenrigsministeriet har for at indrømme og tilbagekalde civilretlig status i forbindelse med kirkelige institutioner (25). Såfremt skattemyndighederne under en skattekontrol af de pågældende institutioner fastslår, at de udøver primært kommercielle aktiviteter, vil de dog omgående underrette indenrigsministeriet eller CONI. Skattemyndighederne vil derefter kræve tilbagebetaling af beskatningsdifferencen fra den berørte institution. |
| --- | --- |

(68)

De italienske myndigheder forklarede, at foranstaltningen har til formål at bevare det eneansvar CONI (Italiens nationale olympiske komité) har for amatørsportsklubber, og som indenrigsministeriet har for at indrømme og tilbagekalde civilretlig status i forbindelse med kirkelige institutioner (25). Såfremt skattemyndighederne under en skattekontrol af de pågældende institutioner fastslår, at de udøver primært kommercielle aktiviteter, vil de dog omgående underrette indenrigsministeriet eller CONI. Skattemyndighederne vil derefter kræve tilbagebetaling af beskatningsdifferencen fra den berørte institution.

| (69) | De italienske myndigheder bekræftede, at der blev foretaget kontroller af både kirkelige institutioner og amatørsportsklubber. Med hensyn til kirkelige institutioner foretog indenrigsministeriet også de kontroller, det har ansvaret for, men konstaterede ikke nogen form for misbrug. |
| --- | --- |

(69)

De italienske myndigheder bekræftede, at der blev foretaget kontroller af både kirkelige institutioner og amatørsportsklubber. Med hensyn til kirkelige institutioner foretog indenrigsministeriet også de kontroller, det har ansvaret for, men konstaterede ikke nogen form for misbrug.

4.2.   Bemærkninger fra de to interesserede parter

| (70) | I deres bemærkninger henviser de to interesserede parter (26) til alle de dokumenter og bemærkninger, de allerede havde indsendt til Kommissionen under den administrative sagsbehandling forud for afgørelsen om at indlede proceduren. Ifølge parterne beviser disse dokumenter, at kirkelige institutioner rent faktisk udøver økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(70)

I deres bemærkninger henviser de to interesserede parter (26) til alle de dokumenter og bemærkninger, de allerede havde indsendt til Kommissionen under den administrative sagsbehandling forud for afgørelsen om at indlede proceduren. Ifølge parterne beviser disse dokumenter, at kirkelige institutioner rent faktisk udøver økonomiske aktiviteter.

| (71) | Med hensyn til ICI-fritagelsen påpeger de to parter, at den anfægtede foranstaltning blev indført af Italien i 2005. Efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 203/2005 gjaldt ICI-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder, der udøvede de i lovgivningen anførte aktiviteter, selv om de var af kommerciel art (27). Efter ændringer i ICI-loven i 2006 blev ICI-fritagelsen gældende for de samme aktiviteter, forudsat at de ikke udelukkende var kommercielle (28). Ændringerne fra 2006 fjernede dog ikke den pågældende foranstaltnings karakter af statsstøtte. |
| --- | --- |

(71)

Med hensyn til ICI-fritagelsen påpeger de to parter, at den anfægtede foranstaltning blev indført af Italien i 2005. Efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 203/2005 gjaldt ICI-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder, der udøvede de i lovgivningen anførte aktiviteter, selv om de var af kommerciel art (27). Efter ændringer i ICI-loven i 2006 blev ICI-fritagelsen gældende for de samme aktiviteter, forudsat at de ikke udelukkende var kommercielle (28). Ændringerne fra 2006 fjernede dog ikke den pågældende foranstaltnings karakter af statsstøtte.

| (72) | I kraft af cirkulæret fik enheder, der egentlig skulle betragtes som virksomheder, en selektiv fordel. I mange tilfælde afhang muligheden for, at aktiviteter, der var beskrevet i cirkulæret, blev fritaget for ICI, udelukkende af, at enheden ikke havde nogen fortjeneste. På grundlag af principperne i EU's retspraksis er det forhold, at en enhed ikke er profitsøgende, imidlertid irrelevant for anvendelsen af statsstøttereglerne. Derfor løste cirkulæret ikke statsstøtteproblemerne i forbindelse med ICI-fritagelsen, eftersom denne fritagelse fortsat var gældende for ikke-kommercielle enheder, der udøvede en økonomisk aktivitet, men ikke for enheder, der udøvede den samme aktivitet, men var profitsøgende. |
| --- | --- |

(72)

I kraft af cirkulæret fik enheder, der egentlig skulle betragtes som virksomheder, en selektiv fordel. I mange tilfælde afhang muligheden for, at aktiviteter, der var beskrevet i cirkulæret, blev fritaget for ICI, udelukkende af, at enheden ikke havde nogen fortjeneste. På grundlag af principperne i EU's retspraksis er det forhold, at en enhed ikke er profitsøgende, imidlertid irrelevant for anvendelsen af statsstøttereglerne. Derfor løste cirkulæret ikke statsstøtteproblemerne i forbindelse med ICI-fritagelsen, eftersom denne fritagelse fortsat var gældende for ikke-kommercielle enheder, der udøvede en økonomisk aktivitet, men ikke for enheder, der udøvede den samme aktivitet, men var profitsøgende.

| (73) | Ifølge klagerne var det under alle omstændigheder praktisk taget umuligt at få specifikke data om ejendomme tilhørende de pågældende enheder, hovedsageligt fordi der ikke var krav om, at disse enheder angav den ejendom, der var fritaget for ICI. |
| --- | --- |

(73)

Ifølge klagerne var det under alle omstændigheder praktisk taget umuligt at få specifikke data om ejendomme tilhørende de pågældende enheder, hovedsageligt fordi der ikke var krav om, at disse enheder angav den ejendom, der var fritaget for ICI.

| (74) | Med hensyn til artikel 149, stk. 4, i TUIR finder klagerne, at det ikke er muligt for kirkelige institutioner at miste deres ikke-kommercielle status. |
| --- | --- |

(74)

Med hensyn til artikel 149, stk. 4, i TUIR finder klagerne, at det ikke er muligt for kirkelige institutioner at miste deres ikke-kommercielle status.

| (75) | For så vidt angår ICI-fritagelsen og artikel 149, stk. 4, i TUIR er klagerne enige i Kommissionens foreløbige konklusioner om tilstedeværelsen af statsmidler og tilstedeværelsen af en fordel, og det gælder også med hensyn til selektivitet, konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen. |
| --- | --- |

(75)

For så vidt angår ICI-fritagelsen og artikel 149, stk. 4, i TUIR er klagerne enige i Kommissionens foreløbige konklusioner om tilstedeværelsen af statsmidler og tilstedeværelsen af en fordel, og det gælder også med hensyn til selektivitet, konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen.

| (76) | Med hensyn til den omtvistede foranstaltnings forenelighed er klagerne enige i Kommissionens foreløbige konklusion om, at traktatens artikel 107, stk. 2, og 107, stk. 3, litra a), b) og c), ikke finder anvendelse. De er dog uenige i muligheden for at anvende undtagelsen i henhold til artikel 107, stk. 3, litra d), på visse enheder, der udelukkende udøver aktiviteter vedrørende uddannelse, kultur og fritid. Klagerne mener også, at betingelserne i retspraksis fra Altmark-sagen ikke er opfyldt i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(76)

Med hensyn til den omtvistede foranstaltnings forenelighed er klagerne enige i Kommissionens foreløbige konklusion om, at traktatens artikel 107, stk. 2, og 107, stk. 3, litra a), b) og c), ikke finder anvendelse. De er dog uenige i muligheden for at anvende undtagelsen i henhold til artikel 107, stk. 3, litra d), på visse enheder, der udelukkende udøver aktiviteter vedrørende uddannelse, kultur og fritid. Klagerne mener også, at betingelserne i retspraksis fra Altmark-sagen ikke er opfyldt i den foreliggende sag.

4.3.   De italienske myndigheders bemærkninger til kommentarerne fra tredjeparterne

| (77) | De italienske myndigheder sendte deres bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger ved brev af 10. juni 2011. |
| --- | --- |

(77)

De italienske myndigheder sendte deres bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger ved brev af 10. juni 2011.

| (78) | For det første – selv om det antages, at visse aktiviteter, der udøves af ikke-kommercielle enheder, som er omfattet af fritagelsen, faktisk kan betegnes som økonomiske aktiviteter, skal Kommissionen stadig bevise, at den indrømmede fordel er selektiv, og at den ikke er begrundet i det italienske skattesystems logik. |
| --- | --- |

(78)

For det første – selv om det antages, at visse aktiviteter, der udøves af ikke-kommercielle enheder, som er omfattet af fritagelsen, faktisk kan betegnes som økonomiske aktiviteter, skal Kommissionen stadig bevise, at den indrømmede fordel er selektiv, og at den ikke er begrundet i det italienske skattesystems logik.

| (79) | For det andet – vedrørende de generelle bemærkninger, der er fremsat til cirkulæret, mener de italienske myndigheder, at Kommissionen skal undersøge en foranstaltning, der omfatter en skattefritagelse. Det betyder, at den skal vurdere de fortolkningskriterier i lovgivningen, der anføres af de nationale myndigheder, og også tilstedeværelsen af et tilstrækkeligt kontrolsystem. |
| --- | --- |

(79)

For det andet – vedrørende de generelle bemærkninger, der er fremsat til cirkulæret, mener de italienske myndigheder, at Kommissionen skal undersøge en foranstaltning, der omfatter en skattefritagelse. Det betyder, at den skal vurdere de fortolkningskriterier i lovgivningen, der anføres af de nationale myndigheder, og også tilstedeværelsen af et tilstrækkeligt kontrolsystem.

| (80) | Især med hensyn til de påståede vanskeligheder med at indsamle data om ejendom tilhørende ikke-kommercielle enheder, som klagerne henviser til, understreger de italienske myndigheder, at kravet om at fremsende ICI-angivelsen blev ophævet i 2006. De italienske myndigheder påpeger også, at både matrikelsystemet og databaserne om fast ejendom i øjeblikket er ved at blive omorganiseret. |
| --- | --- |

(80)

Især med hensyn til de påståede vanskeligheder med at indsamle data om ejendom tilhørende ikke-kommercielle enheder, som klagerne henviser til, understreger de italienske myndigheder, at kravet om at fremsende ICI-angivelsen blev ophævet i 2006. De italienske myndigheder påpeger også, at både matrikelsystemet og databaserne om fast ejendom i øjeblikket er ved at blive omorganiseret.

| (81) | Som klagerne også erkender, bemærker de italienske myndigheder, at artikel 149, stk. 4, i TUIR hverken er en selvstændig bestemmelse eller en bestemmelse med et materielt anvendelsesområde, men derimod en processuel bestemmelse, der udelukkende er relevant til kontrolformål. |
| --- | --- |

(81)

Som klagerne også erkender, bemærker de italienske myndigheder, at artikel 149, stk. 4, i TUIR hverken er en selvstændig bestemmelse eller en bestemmelse med et materielt anvendelsesområde, men derimod en processuel bestemmelse, der udelukkende er relevant til kontrolformål.

5.   DEN NYE LOVGIVNING OM KOMMUNAL EJENDOMSSKAT

5.1.   Beskrivelse af den nye kommunale ejendomsskat: IMU

| (82) | Som led i den såkaldte reform af den fiskale føderalisme blev det i henhold til lovdekret nr. 23 af 14. marts 2011 besluttet, at IMU skulle erstatte ICI pr. 1. januar 2014. Ved lovdekret nr. 201 af 6. december 2011, stadfæstet som lov nr. 214 af 22. december 2011, besluttede Italien at fremskynde indførelsen af IMU til 2012. |
| --- | --- |

(82)

Som led i den såkaldte reform af den fiskale føderalisme blev det i henhold til lovdekret nr. 23 af 14. marts 2011 besluttet, at IMU skulle erstatte ICI pr. 1. januar 2014. Ved lovdekret nr. 201 af 6. december 2011, stadfæstet som lov nr. 214 af 22. december 2011, besluttede Italien at fremskynde indførelsen af IMU til 2012.

| (83) | Alle ejere af fast ejendom skal betale IMU. Beskatningsgrundlaget beregnes ud fra ejendommens værdi, som bestemmes ved at tage den indkomst, ejendommen antages at afkaste (»matrikelindkomst«), og anvende kriterierne i artikel 5 i ICI-dekretet (lovdekret nr. 504/92) sammen med kriterierne i lovdekret nr. 201/2011. Multiplikatorer, som varierer efter ejendommens matrikelkategori, anvendes på den værdi, der fastsættes i overensstemmelse med ovennævnte kriterier. Standardsatsen for IMU er 0,76 %. |
| --- | --- |

(83)

Alle ejere af fast ejendom skal betale IMU. Beskatningsgrundlaget beregnes ud fra ejendommens værdi, som bestemmes ved at tage den indkomst, ejendommen antages at afkaste (»matrikelindkomst«), og anvende kriterierne i artikel 5 i ICI-dekretet (lovdekret nr. 504/92) sammen med kriterierne i lovdekret nr. 201/2011. Multiplikatorer, som varierer efter ejendommens matrikelkategori, anvendes på den værdi, der fastsættes i overensstemmelse med ovennævnte kriterier. Standardsatsen for IMU er 0,76 %.

| (84) | Matrikelsystemet er derfor af afgørende betydning for ejendomsskatterne. Den relevante minimumsenhed til matrikelformål kan være en bygning eller en del af en bygning eller en række bygninger eller et område, forudsat at de er selvstændige med hensyn til funktion og indkomst. Det italienske matrikelsystem, som skal revideres, omfatter seks ejendomskategorier. Gruppe A omfatter ejendom til boligformål og lignende. Gruppe B omfatter ejendom, der benyttes til kollektive formål såsom universiteter, hospitaler, offentlige kontorer, skoler. Gruppe C omfatter ejendom, der benyttes til kommercielle formål som forretninger, varehuse og bygninger samt lokaler til sport. Gruppe D omfatter ejendomme til særlige formål såsom hoteller, teatre, hospitaler og bygninger samt lokaler, der benyttes til sport. Gruppe E omfatter ejendomme til særlige formål som tjenesteydelser i forbindelse med vej-, jernbane-, sø- og lufttransport, toldbroer, fyrtårne, bygninger til gudstjenester. Gruppe F omfatter ejendomme registreret i fiktive kategorier. |
| --- | --- |

(84)

Matrikelsystemet er derfor af afgørende betydning for ejendomsskatterne. Den relevante minimumsenhed til matrikelformål kan være en bygning eller en del af en bygning eller en række bygninger eller et område, forudsat at de er selvstændige med hensyn til funktion og indkomst. Det italienske matrikelsystem, som skal revideres, omfatter seks ejendomskategorier. Gruppe A omfatter ejendom til boligformål og lignende. Gruppe B omfatter ejendom, der benyttes til kollektive formål såsom universiteter, hospitaler, offentlige kontorer, skoler. Gruppe C omfatter ejendom, der benyttes til kommercielle formål som forretninger, varehuse og bygninger samt lokaler til sport. Gruppe D omfatter ejendomme til særlige formål såsom hoteller, teatre, hospitaler og bygninger samt lokaler, der benyttes til sport. Gruppe E omfatter ejendomme til særlige formål som tjenesteydelser i forbindelse med vej-, jernbane-, sø- og lufttransport, toldbroer, fyrtårne, bygninger til gudstjenester. Gruppe F omfatter ejendomme registreret i fiktive kategorier.

| (85) | Med specifik reference til den nye IMU indførtes med artikel 91a, i lovdekret nr. 1 af 24. januar 2012 stadfæstet som lov nr. 27 af 24. marts 2012 en række ændringer i beskatningen af fast ejendom tilhørende ikke-kommercielle enheder, der udøver bestemte aktiviteter. Især ophævede den nye lov ændringen fra 2006, der havde udvidet anvendelsesområdet for ICI-fritagelsen til at omfatte ejendomme, som husede bestemte aktiviteter, der »ikke udelukkende var af kommerciel art« (29) (stk. 4), og specificerede yderligere, at IMU-fritagelsen var begrænset til lovfæstede aktiviteter (30), som udøves af ikke-kommercielle enheder på et ikke-kommercielt grundlag (stk. 1). Lovdekret nr. 1/2012 indførte også specifikke bestemmelser for at muliggøre en pro rata-betaling af IMU i tilfælde, hvor den samme ejendom benyttes til både kommercielle og ikke-kommercielle aktiviteter. Især hedder det i artikel 91a, stk. 2, at hvis en ejendom benyttes til både kommercielle og ikke-kommercielle aktiviteter, vil fritagelsen fra 1. januar 2013 kun gælde den andel af ejendommen, hvor der udøves ikke-kommercielle aktiviteter, hvis det er muligt at identificere, hvilken andel af ejendommen som udelukkende benyttes til disse aktiviteter. I tilfælde, hvor det ikke er muligt at identificere disse selvstændige dele af ejendommen, vil fritagelsen fra 1. januar 2013 gælde pro rata for den ikke-kommercielle anvendelse af ejendommen, som det er fastsat i en særlig erklæring (artikel 91a, stk. 3). Lovdekret nr. 1/2012 overlod en række aspekter til behandling i en fremtidig gennemførelsesbekendtgørelse, som skal indføres af økonomi- og finansministeren. Disse aspekter omfattede betingelser og vilkår for fremsendelse af angivelsen, relevante oplysninger til identificering af den forholdsmæssige anvendelse og – efter ændringerne, der blev indført med lovdekret nr. 174/2012 (31) – generelle og specifikke betingelser for, at en aktivitet kan betegnes som en aktivitet, der udøves på et ikke-kommercielt grundlag. |
| --- | --- |

(85)

Med specifik reference til den nye IMU indførtes med artikel 91a, i lovdekret nr. 1 af 24. januar 2012 stadfæstet som lov nr. 27 af 24. marts 2012 en række ændringer i beskatningen af fast ejendom tilhørende ikke-kommercielle enheder, der udøver bestemte aktiviteter. Især ophævede den nye lov ændringen fra 2006, der havde udvidet anvendelsesområdet for ICI-fritagelsen til at omfatte ejendomme, som husede bestemte aktiviteter, der »ikke udelukkende var af kommerciel art« (29) (stk. 4), og specificerede yderligere, at IMU-fritagelsen var begrænset til lovfæstede aktiviteter (30), som udøves af ikke-kommercielle enheder på et ikke-kommercielt grundlag (stk. 1). Lovdekret nr. 1/2012 indførte også specifikke bestemmelser for at muliggøre en pro rata-betaling af IMU i tilfælde, hvor den samme ejendom benyttes til både kommercielle og ikke-kommercielle aktiviteter. Især hedder det i artikel 91a, stk. 2, at hvis en ejendom benyttes til både kommercielle og ikke-kommercielle aktiviteter, vil fritagelsen fra 1. januar 2013 kun gælde den andel af ejendommen, hvor der udøves ikke-kommercielle aktiviteter, hvis det er muligt at identificere, hvilken andel af ejendommen som udelukkende benyttes til disse aktiviteter. I tilfælde, hvor det ikke er muligt at identificere disse selvstændige dele af ejendommen, vil fritagelsen fra 1. januar 2013 gælde pro rata for den ikke-kommercielle anvendelse af ejendommen, som det er fastsat i en særlig erklæring (artikel 91a, stk. 3). Lovdekret nr. 1/2012 overlod en række aspekter til behandling i en fremtidig gennemførelsesbekendtgørelse, som skal indføres af økonomi- og finansministeren. Disse aspekter omfattede betingelser og vilkår for fremsendelse af angivelsen, relevante oplysninger til identificering af den forholdsmæssige anvendelse og – efter ændringerne, der blev indført med lovdekret nr. 174/2012 (31) – generelle og specifikke betingelser for, at en aktivitet kan betegnes som en aktivitet, der udøves på et ikke-kommercielt grundlag.

| (86) | Efter at have accepteret den positive udtalelse og bemærkningerne fra den øverste forvaltningsdomstol (32) indførte økonomi- og finansministeren ved dekret nr. 200 af 19. november 2012 IMU-gennemførelsesbekendtgørelsen (i det følgende benævn »bekendtgørelsen«) (33). Heri fastsættes det, hvornår de specifikke aktiviteter, der er omfattet af IMU-fritagelsen som defineret i selve bekendtgørelsen, skal betragtes som udøvet på et ikke-kommercielt grundlag. For det første skal aktiviteterne som et generelt krav være uden gevinst for øje. I overensstemmelse med EU-lovgivningen må de endvidere på grund af deres karakter ikke konkurrere med andre markedsoperatører, der er profitsøgende, og de skal overholde solidaritets- og subsidiaritetsprincipperne (34). Ud over det skal to sæt kriterier samtidig være opfyldt for ikke-kommercielle enheder (subjektive krav) og for de specifikke aktiviteter, der udøves af disse enheder (objektive krav). Vedrørende de subjektive krav indeholder bekendtgørelsen de generelle betingelser, ikke-kommercielle enheder skal opfylde for at blive berettigede til IMU-fritagelsen (35). Især fastsættes det i bekendtgørelsen, at den ikke-kommercielle enheds vedtægter skal indeholde et generelt forbud mod udlodning af nogen form for fortjeneste, driftsoverskud, midler og reserver. Herudover skal enhver fortjeneste udelukkende geninvesteres i aktiviteter, der bidrager til institutionens formål om social solidaritet. Hvis den ikke-kommercielle enhed opløses, skal dens aktiver tildeles en anden ikke-kommerciel enhed, der udøver en lignende aktivitet. For så vidt angår de objektive krav (36) er der defineret specifikke karakteristika for de forskellige aktivitetstyper, som er defineret i artikel 1 (37). For velfærds- og sundhedsaktiviteter skal der opfyldes to alternative krav: a) modtageren er godkendt af staten og har indgået en kontrakt eller aftale med de offentlige myndigheder. Aktiviteterne er en del af eller supplerer det offentlige system, og tjenesteydelserne stilles til rådighed for brugerne gratis eller mod et beløb, som kun er et bidrag til omkostningerne ved forsyningspligtydelserne, b) hvis enheden ikke er godkendt og ikke har indgået en kontrakt eller aftale, leveres tjenesteydelserne gratis eller mod et symbolsk gebyr, som under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende konkurrencebaserede aktiviteter i samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at det ikke står i forhold til tjenesteydelsens faktiske omkostninger. For uddannelsesaktiviteter skal der opfyldes tre kumulative betingelser: a) aktiviteten skal ligge på linje med offentlig uddannelse, og skolen skal anvende en ikke-diskriminerende optagelsespolitik, b) skolen skal også acceptere elever med handicap, anvende kollektive overenskomster, have strukturer, der opfylder de gældende standarder, og offentliggøre sine regnskaber, c) aktiviteten skal enten leveres gratis eller mod et symbolsk gebyr, der kun dækker en brøkdel af de faktiske omkostninger til tjenesteydelsen, idet der også tages hensyn til, at det ikke står i forhold til tjenesteydelsens faktiske omkostninger. For tjenesteydelser vedrørende logi og aktiviteter i forbindelse med kultur, fritid og sport skal modtageren levere tjenesteydelserne gratis eller mod et symbolsk gebyr, der under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende aktiviteter i samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at det ikke står i forhold til tjenesteydelsens faktiske omkostninger. |
| --- | --- |

(86)

Efter at have accepteret den positive udtalelse og bemærkningerne fra den øverste forvaltningsdomstol (32) indførte økonomi- og finansministeren ved dekret nr. 200 af 19. november 2012 IMU-gennemførelsesbekendtgørelsen (i det følgende benævn »bekendtgørelsen«) (33). Heri fastsættes det, hvornår de specifikke aktiviteter, der er omfattet af IMU-fritagelsen som defineret i selve bekendtgørelsen, skal betragtes som udøvet på et ikke-kommercielt grundlag. For det første skal aktiviteterne som et generelt krav være uden gevinst for øje. I overensstemmelse med EU-lovgivningen må de endvidere på grund af deres karakter ikke konkurrere med andre markedsoperatører, der er profitsøgende, og de skal overholde solidaritets- og subsidiaritetsprincipperne (34). Ud over det skal to sæt kriterier samtidig være opfyldt for ikke-kommercielle enheder (subjektive krav) og for de specifikke aktiviteter, der udøves af disse enheder (objektive krav). Vedrørende de subjektive krav indeholder bekendtgørelsen de generelle betingelser, ikke-kommercielle enheder skal opfylde for at blive berettigede til IMU-fritagelsen (35). Især fastsættes det i bekendtgørelsen, at den ikke-kommercielle enheds vedtægter skal indeholde et generelt forbud mod udlodning af nogen form for fortjeneste, driftsoverskud, midler og reserver. Herudover skal enhver fortjeneste udelukkende geninvesteres i aktiviteter, der bidrager til institutionens formål om social solidaritet. Hvis den ikke-kommercielle enhed opløses, skal dens aktiver tildeles en anden ikke-kommerciel enhed, der udøver en lignende aktivitet. For så vidt angår de objektive krav (36) er der defineret specifikke karakteristika for de forskellige aktivitetstyper, som er defineret i artikel 1 (37). For velfærds- og sundhedsaktiviteter skal der opfyldes to alternative krav: a) modtageren er godkendt af staten og har indgået en kontrakt eller aftale med de offentlige myndigheder. Aktiviteterne er en del af eller supplerer det offentlige system, og tjenesteydelserne stilles til rådighed for brugerne gratis eller mod et beløb, som kun er et bidrag til omkostningerne ved forsyningspligtydelserne, b) hvis enheden ikke er godkendt og ikke har indgået en kontrakt eller aftale, leveres tjenesteydelserne gratis eller mod et symbolsk gebyr, som under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende konkurrencebaserede aktiviteter i samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at det ikke står i forhold til tjenesteydelsens faktiske omkostninger. For uddannelsesaktiviteter skal der opfyldes tre kumulative betingelser: a) aktiviteten skal ligge på linje med offentlig uddannelse, og skolen skal anvende en ikke-diskriminerende optagelsespolitik, b) skolen skal også acceptere elever med handicap, anvende kollektive overenskomster, have strukturer, der opfylder de gældende standarder, og offentliggøre sine regnskaber, c) aktiviteten skal enten leveres gratis eller mod et symbolsk gebyr, der kun dækker en brøkdel af de faktiske omkostninger til tjenesteydelsen, idet der også tages hensyn til, at det ikke står i forhold til tjenesteydelsens faktiske omkostninger. For tjenesteydelser vedrørende logi og aktiviteter i forbindelse med kultur, fritid og sport skal modtageren levere tjenesteydelserne gratis eller mod et symbolsk gebyr, der under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende aktiviteter i samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at det ikke står i forhold til tjenesteydelsens faktiske omkostninger.

5.2.   Bemærkninger fra de to interesserede parter til IMU-loven

| (87) | Ifølge de to parter afviger artikel 91a, stk. 2 og 3, i lovdekret nr. 1/2012 fra de almindelige bestemmelser om ejendomsbeskatning. |
| --- | --- |

(87)

Ifølge de to parter afviger artikel 91a, stk. 2 og 3, i lovdekret nr. 1/2012 fra de almindelige bestemmelser om ejendomsbeskatning.

| (88) | For det første kommenterer de to klagere artikel 91a, stk. 2, ifølge hvilken IMU-fritagelsen – såfremt ejendommen har blandet anvendelse – kun gælder for den del af ejendommen, hvor der udøves ikke-kommercielle aktiviteter, når det er muligt at identificere den del, som udelukkende benyttes til disse aktiviteter. Med hensyn til den anden del af ejendommen, som er selvstændig med hensyn til funktion og indkomst, finder artikel 2, stk. 41, 42 og 44, i lovdekret nr. 262 af 24. november 2006 anvendelse. Disse bestemmelser regulerer den procedure, der er gældende for ejendomme i matrikelgruppe E, hvis matrikelindkomst skal omklassificeres og opskrives. Ifølge denne lov kan ejendomme klassificeret under gruppe E (ejendomme til særlige formål) (38) nemlig ikke omfatte bygninger eller dele af bygninger med kommerciel eller industriel anvendelse, eller som benyttes til forskellige formål, hvis de er selvstændige med hensyn til funktion eller indkomst. |
| --- | --- |

(88)

For det første kommenterer de to klagere artikel 91a, stk. 2, ifølge hvilken IMU-fritagelsen – såfremt ejendommen har blandet anvendelse – kun gælder for den del af ejendommen, hvor der udøves ikke-kommercielle aktiviteter, når det er muligt at identificere den del, som udelukkende benyttes til disse aktiviteter. Med hensyn til den anden del af ejendommen, som er selvstændig med hensyn til funktion og indkomst, finder artikel 2, stk. 41, 42 og 44, i lovdekret nr. 262 af 24. november 2006 anvendelse. Disse bestemmelser regulerer den procedure, der er gældende for ejendomme i matrikelgruppe E, hvis matrikelindkomst skal omklassificeres og opskrives. Ifølge denne lov kan ejendomme klassificeret under gruppe E (ejendomme til særlige formål) (38) nemlig ikke omfatte bygninger eller dele af bygninger med kommerciel eller industriel anvendelse, eller som benyttes til forskellige formål, hvis de er selvstændige med hensyn til funktion eller indkomst.

| (89) | De to interesserede parter hævder, at henvisningen til lovdekret nr. 262/2006 i artikel 91a, stk. 2, bør læses som en generel henvisning til proceduren for omklassificering af matriklen. Hvis proceduren i henhold til lovdekret nr. 262/2006 kun skulle gælde for ejendomme under matrikelgruppe E, ville kravet om at »opdele« ejendommen med blandet anvendelse ifølge de to parter kun finde anvendelse på et meget begrænset antal bygninger, nemlig bygninger i kategorierne E7 og E9. |
| --- | --- |

(89)

De to interesserede parter hævder, at henvisningen til lovdekret nr. 262/2006 i artikel 91a, stk. 2, bør læses som en generel henvisning til proceduren for omklassificering af matriklen. Hvis proceduren i henhold til lovdekret nr. 262/2006 kun skulle gælde for ejendomme under matrikelgruppe E, ville kravet om at »opdele« ejendommen med blandet anvendelse ifølge de to parter kun finde anvendelse på et meget begrænset antal bygninger, nemlig bygninger i kategorierne E7 og E9.

| (90) | De to parter hævder også, at bibestemmelsen i henhold til artikel 91a, stk. 3, kan skabe unddragelsesproblemer, og den nye lov ville give de offentlige myndigheder for stor skønsmæssig beføjelse. Endvidere vil de nye bestemmelser først gælde fra den 1. januar 2013, og derfor bør Kommissionen under alle omstændigheder kræve tilbagebetaling af den støtte, der er bevilget ulovligt i henhold til ICI-fritagelsen fra 2006 til 2012. |
| --- | --- |

(90)

De to parter hævder også, at bibestemmelsen i henhold til artikel 91a, stk. 3, kan skabe unddragelsesproblemer, og den nye lov ville give de offentlige myndigheder for stor skønsmæssig beføjelse. Endvidere vil de nye bestemmelser først gælde fra den 1. januar 2013, og derfor bør Kommissionen under alle omstændigheder kræve tilbagebetaling af den støtte, der er bevilget ulovligt i henhold til ICI-fritagelsen fra 2006 til 2012.

5.3.   Bemærkninger fra de italienske myndigheder til bemærkningerne fra de to interesserede parter

| (91) | De italienske myndigheder forklarede, at henvisningen til artikel 2, stk. 41, 42 og 44, i lovdekret nr. 262/2006 indeholdt i artikel 91a, stk. 2, skal betragtes som en generel henvisning til den type procedure, der skal følges ved opdeling af en ejendom med blandet anvendelse. Denne procedure gælder uanset matrikelkategori. |
| --- | --- |

(91)

De italienske myndigheder forklarede, at henvisningen til artikel 2, stk. 41, 42 og 44, i lovdekret nr. 262/2006 indeholdt i artikel 91a, stk. 2, skal betragtes som en generel henvisning til den type procedure, der skal følges ved opdeling af en ejendom med blandet anvendelse. Denne procedure gælder uanset matrikelkategori.

| (92) | Italien forklarede også, at det italienske skattesystem generelt er baseret på, at skatteyderne er forpligtede til at indsende en skatteangivelse, og at det er en meget almindelig lovgivningspraksis at overlade reguleringen af særlige aspekter til gennemførelseslovgivningen. Da der med den lov, som blev vedtaget i marts 2012, endvidere indføres et nyt system til angivelse af ejendom benyttet af ikke-kommercielle enheder, var det nødvendigt at udsætte ikrafttrædelsen af det nye system for disse enheder. |
| --- | --- |

(92)

Italien forklarede også, at det italienske skattesystem generelt er baseret på, at skatteyderne er forpligtede til at indsende en skatteangivelse, og at det er en meget almindelig lovgivningspraksis at overlade reguleringen af særlige aspekter til gennemførelseslovgivningen. Da der med den lov, som blev vedtaget i marts 2012, endvidere indføres et nyt system til angivelse af ejendom benyttet af ikke-kommercielle enheder, var det nødvendigt at udsætte ikrafttrædelsen af det nye system for disse enheder.

| (93) | Med hensyn til tilbagebetaling anførte de italienske myndigheder, at det ikke er muligt med tilbagevirkende kraft at identificere, hvilke ejendomme tilhørende ikke-kommercielle enheder der ikke udelukkende blev benyttet til kommercielle aktiviteter (og som derfor var omfattet af ICI-fritagelsen). Matrikeldata indeholder nemlig ingen oplysninger om, hvilken type aktivitet der udøves i en ejendom (39). Det er heller ikke muligt af andre skattedatabaser at se, hvilke ejendomme der blev benyttet af ikke-kommercielle enheder til institutionelle aktiviteter udøvet på et ikke udelukkende kommercielt grundlag. |
| --- | --- |

(93)

Med hensyn til tilbagebetaling anførte de italienske myndigheder, at det ikke er muligt med tilbagevirkende kraft at identificere, hvilke ejendomme tilhørende ikke-kommercielle enheder der ikke udelukkende blev benyttet til kommercielle aktiviteter (og som derfor var omfattet af ICI-fritagelsen). Matrikeldata indeholder nemlig ingen oplysninger om, hvilken type aktivitet der udøves i en ejendom (39). Det er heller ikke muligt af andre skattedatabaser at se, hvilke ejendomme der blev benyttet af ikke-kommercielle enheder til institutionelle aktiviteter udøvet på et ikke udelukkende kommercielt grundlag.

6.   VURDERING

| (94) | Med henblik på at fastslå, om en foranstaltning udgør støtte, skal Kommissionen vurdere, om den omtvistede foranstaltning opfylder alle betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. Det hedder i denne bestemmelse, at: »Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« På linje med denne bestemmelse vil Kommissionen undersøge, om foranstaltningen: i) finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler, ii) giver en selektiv fordel, iii) påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(94)

Med henblik på at fastslå, om en foranstaltning udgør støtte, skal Kommissionen vurdere, om den omtvistede foranstaltning opfylder alle betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. Det hedder i denne bestemmelse, at: »Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« På linje med denne bestemmelse vil Kommissionen undersøge, om foranstaltningen: i) finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler, ii) giver en selektiv fordel, iii) påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen.

| (95) | Først skal Kommissionen vurdere, om i hvert fald nogle af de berørte ikke-kommercielle enheder faktisk er virksomheder i forhold til EU-konkurrenceretten. |
| --- | --- |

(95)

Først skal Kommissionen vurdere, om i hvert fald nogle af de berørte ikke-kommercielle enheder faktisk er virksomheder i forhold til EU-konkurrenceretten.

6.1.   Klassificering af ikke-kommercielle enheder som virksomheder

| (96) | I afgørelsen om at indlede proceduren bemærkede Kommissionen, at de ikke-kommercielle enheder, der var berørt af de pågældende foranstaltninger, i hvert fald delvist udøvede økonomiske aktiviteter og derfor var klassificeret som virksomheder på grundlag af de pågældende aktiviteter. |
| --- | --- |

(96)

I afgørelsen om at indlede proceduren bemærkede Kommissionen, at de ikke-kommercielle enheder, der var berørt af de pågældende foranstaltninger, i hvert fald delvist udøvede økonomiske aktiviteter og derfor var klassificeret som virksomheder på grundlag af de pågældende aktiviteter.

| (97) | De italienske myndigheder og de 78 interesserede parter hævder, at de specifikke aktiviteter, der udøves af ikke-kommercielle enheder, ikke kan anses for at være økonomiske aktiviteter. Især mener de i forbindelse med ICI-foranstaltningen, at aktiviteter som bistand til unge vanskeligt stillede mødre eller forvaltning af en bygning i bjergene, hvor børn fra et sogn kan komme på sommerferie, ikke udgør en økonomisk aktivitet. Disse aktiviteter – som er målrettet veldefinerede modtagerkategorier – omfatter ikke ikke-kommercielle enheders levering af varer eller tjenesteydelser på markedet og er ikke i konkurrence med de aktiviteter, der udøves af kommercielle virksomheder. Derfor bør disse ikke-kommercielle enheder, der arbejder for almenvellet, ikke betragtes som virksomheder, hvilket er forudsætningen for anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1. Ifølge de italienske myndigheder og nogle af de 78 interesserede parter er der desuden i mange tilfælde ikke noget egentligt marked for sådanne aktiviteter. Næsten alle disse aktiviteter har også specifikke kendetegn, der kan opsummeres som følger:






  a) | de leveres gratis eller til nedsat gebyr/pris |
| --- | --- | --- |

(97)

De italienske myndigheder og de 78 interesserede parter hævder, at de specifikke aktiviteter, der udøves af ikke-kommercielle enheder, ikke kan anses for at være økonomiske aktiviteter. Især mener de i forbindelse med ICI-foranstaltningen, at aktiviteter som bistand til unge vanskeligt stillede mødre eller forvaltning af en bygning i bjergene, hvor børn fra et sogn kan komme på sommerferie, ikke udgør en økonomisk aktivitet. Disse aktiviteter – som er målrettet veldefinerede modtagerkategorier – omfatter ikke ikke-kommercielle enheders levering af varer eller tjenesteydelser på markedet og er ikke i konkurrence med de aktiviteter, der udøves af kommercielle virksomheder. Derfor bør disse ikke-kommercielle enheder, der arbejder for almenvellet, ikke betragtes som virksomheder, hvilket er forudsætningen for anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 1. Ifølge de italienske myndigheder og nogle af de 78 interesserede parter er der desuden i mange tilfælde ikke noget egentligt marked for sådanne aktiviteter. Næsten alle disse aktiviteter har også specifikke kendetegn, der kan opsummeres som følger:

a)

de leveres gratis eller til nedsat gebyr/pris

| b) | de ydes med det formål at vise solidaritet og være til gavn for samfundet, hvilket ligger uden for kommercielle virksomheders virkefelt |
| --- | --- |

b)

de ydes med det formål at vise solidaritet og være til gavn for samfundet, hvilket ligger uden for kommercielle virksomheders virkefelt

| c) | de har nedsat skatteevne sammenlignet med kommercielle virksomheder, som fungerer efter markedsprincipper |
| --- | --- |

c)

de har nedsat skatteevne sammenlignet med kommercielle virksomheder, som fungerer efter markedsprincipper

| d) | de genererer underskud eller lav indkomst, og et eventuelt overskud skal geninvesteres i overensstemmelse med enhedens formål. |
| --- | --- |

d)

de genererer underskud eller lav indkomst, og et eventuelt overskud skal geninvesteres i overensstemmelse med enhedens formål.

| (98) | På baggrund af de pågældende ikke-kommercielle enheders kendetegn og særlige formål er det ikke muligt at betragte disse enheder som virksomheder. |
| --- | --- |

(98)

På baggrund af de pågældende ikke-kommercielle enheders kendetegn og særlige formål er det ikke muligt at betragte disse enheder som virksomheder.

| (99) | Kommissionen bemærker, at begrebet virksomhed ifølge fast retspraksis dækker enhver enhed, der er involveret i en økonomisk aktivitet, uanset dens juridiske status og finansieringsmåde (40). Derfor afhænger klassificeringen af en bestemt enhed fuldstændigt af arten af dens aktiviteter. Dette generelle princip har to vigtige konsekvenser, som beskrives nedenfor. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen bemærker, at begrebet virksomhed ifølge fast retspraksis dækker enhver enhed, der er involveret i en økonomisk aktivitet, uanset dens juridiske status og finansieringsmåde (40). Derfor afhænger klassificeringen af en bestemt enhed fuldstændigt af arten af dens aktiviteter. Dette generelle princip har to vigtige konsekvenser, som beskrives nedenfor.

| (100) | For det første er statussen som enhed i henhold til en specifik national lov uvæsentlig. Det betyder, at enhedens juridiske og organisatoriske form er irrelevant. Derfor kan selv en enhed, der i henhold til national ret er klassificeret som forening eller en sportsklub, alligevel blive betragtet som en virksomhed i henhold til artikel 107, stk. 1. Det eneste relevante kriterium er, om den pågældende enhed udøver en økonomisk aktivitet eller ej. |
| --- | --- |

(100)

For det første er statussen som enhed i henhold til en specifik national lov uvæsentlig. Det betyder, at enhedens juridiske og organisatoriske form er irrelevant. Derfor kan selv en enhed, der i henhold til national ret er klassificeret som forening eller en sportsklub, alligevel blive betragtet som en virksomhed i henhold til artikel 107, stk. 1. Det eneste relevante kriterium er, om den pågældende enhed udøver en økonomisk aktivitet eller ej.

| (101) | For det andet afhænger anvendelsen af statsstøttereglerne ikke af, om enheden er oprettet for at skabe overskud, eftersom almennyttige enheder også kan tilbyde varer og tjenesteydelser på markedet (41). |
| --- | --- |

(101)

For det andet afhænger anvendelsen af statsstøttereglerne ikke af, om enheden er oprettet for at skabe overskud, eftersom almennyttige enheder også kan tilbyde varer og tjenesteydelser på markedet (41).

| (102) | For det tredje sker klassificeringen af en enhed som virksomhed altid i forhold til en bestemt aktivitet. En enhed, der udøver både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, betragtes kun som en virksomhed med hensyn til den førstnævnte aktivitetstype. |
| --- | --- |

(102)

For det tredje sker klassificeringen af en enhed som virksomhed altid i forhold til en bestemt aktivitet. En enhed, der udøver både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, betragtes kun som en virksomhed med hensyn til den førstnævnte aktivitetstype.

| (103) | En økonomisk aktivitet er enhver aktivitet, der består i at levere varer og tjenesteydelser på markedet. I den forbindelse mener Kommissionen, at de i punkt (97) nævnte kendetegn og aspekter, som Italien og de 78 interesserede parter har anført, og som selv efter deres eget udsagn ikke er til stede i alle tilfælde, ikke i sig selv kan udelukke, at de involverede aktiviteter kan være af økonomisk karakter. |
| --- | --- |

(103)

En økonomisk aktivitet er enhver aktivitet, der består i at levere varer og tjenesteydelser på markedet. I den forbindelse mener Kommissionen, at de i punkt (97) nævnte kendetegn og aspekter, som Italien og de 78 interesserede parter har anført, og som selv efter deres eget udsagn ikke er til stede i alle tilfælde, ikke i sig selv kan udelukke, at de involverede aktiviteter kan være af økonomisk karakter.

| (104) | Ifølge artikel 7, stk. 2, litra a), i lovdekret nr. 203/2005 som ændret ved lovdekret nr. 223/2006 (nu ophævet) kunne aktiviteterne i artikel 7, stk. 1, litra i), i ICI-loven som allerede forklaret være af kommerciel karakter, forudsat at de ikke udelukkende var af kommerciel karakter. Cirkulæret af 29. januar 2009 indeholdt en række kriterier for hver af de i artikel 7, stk. 1, litra i), anførte aktiviteter med henblik på at fastslå, hvornår hver enkelt skulle anses for ikke udelukkende at være af kommerciel art. Hvis betingelserne i cirkulæret var opfyldt, var de ikke-kommercielle enheder fritaget fra ICI, selv når de aktiviteter, de udøvede, også omfattede økonomiske aspekter. Som allerede anført i afgørelsen om at indlede proceduren var hovedkravet i sundhedssektoren nemlig, at de ikke-kommercielle enheder havde indgået en aftale eller kontrakt med de offentlige myndigheder. Det er klart, at denne betingelse ikke i sig selv udelukker, at de berørte aktiviteter kan være af økonomisk karakter. På samme måde vedrørende uddannelse, hvor skolen skulle overholde undervisningsstandarder, være tilgængelig for elever med handicap, anvende kollektive overenskomster og en ikke-diskriminerende optagelsespolitik samt geninvestere overskud i uddannelsesaktiviteten. Igen udelukker disse krav ikke, at uddannelsesaktiviteter, der gennemføres på denne måde, kan være af økonomisk karakter. Biografer skulle vise film af kulturel interesse eller med et kvalitetscertifikat eller film for børn. For indlogeringstjenester var kravet, at de ikke skulle være åbne for den brede offentlighed, men for forud definerede kategorier, og at tjenesten ikke blev ydet året rundt. Tjenesteleverandøren skulle også anvende væsentligt lavere priser end markedspriserne, og strukturen måtte ikke fungere som et normalt hotel. Endnu engang udelukker disse betingelser ikke, at de berørte aktiviteter kan være af økonomisk karakter. |
| --- | --- |

(104)

Ifølge artikel 7, stk. 2, litra a), i lovdekret nr. 203/2005 som ændret ved lovdekret nr. 223/2006 (nu ophævet) kunne aktiviteterne i artikel 7, stk. 1, litra i), i ICI-loven som allerede forklaret være af kommerciel karakter, forudsat at de ikke udelukkende var af kommerciel karakter. Cirkulæret af 29. januar 2009 indeholdt en række kriterier for hver af de i artikel 7, stk. 1, litra i), anførte aktiviteter med henblik på at fastslå, hvornår hver enkelt skulle anses for ikke udelukkende at være af kommerciel art. Hvis betingelserne i cirkulæret var opfyldt, var de ikke-kommercielle enheder fritaget fra ICI, selv når de aktiviteter, de udøvede, også omfattede økonomiske aspekter. Som allerede anført i afgørelsen om at indlede proceduren var hovedkravet i sundhedssektoren nemlig, at de ikke-kommercielle enheder havde indgået en aftale eller kontrakt med de offentlige myndigheder. Det er klart, at denne betingelse ikke i sig selv udelukker, at de berørte aktiviteter kan være af økonomisk karakter. På samme måde vedrørende uddannelse, hvor skolen skulle overholde undervisningsstandarder, være tilgængelig for elever med handicap, anvende kollektive overenskomster og en ikke-diskriminerende optagelsespolitik samt geninvestere overskud i uddannelsesaktiviteten. Igen udelukker disse krav ikke, at uddannelsesaktiviteter, der gennemføres på denne måde, kan være af økonomisk karakter. Biografer skulle vise film af kulturel interesse eller med et kvalitetscertifikat eller film for børn. For indlogeringstjenester var kravet, at de ikke skulle være åbne for den brede offentlighed, men for forud definerede kategorier, og at tjenesten ikke blev ydet året rundt. Tjenesteleverandøren skulle også anvende væsentligt lavere priser end markedspriserne, og strukturen måtte ikke fungere som et normalt hotel. Endnu engang udelukker disse betingelser ikke, at de berørte aktiviteter kan være af økonomisk karakter.

| (105) | Kommissionen bemærker også, at selv om aktiviteterne i de fleste tilfælde udøves af hensyn til almenvellet, udelukker dette element ikke i sig selv, at sådanne aktiviteter kan være af økonomisk karakter. Selv om en aktivitet har socialt sigte, er det alene under alle omstændigheder ikke nok til at udelukke den fra at blive klassificeret som en økonomisk aktivitet. Endvidere kan ikke-kommercielle enheder faktisk have en reduceret skatteevne, men det betyder ikke, at der ikke foregår en økonomisk aktivitet. Denne faktor er ikke relevant for en ejendomsskat, der er baseret på besiddelse af ejendom, og tager ikke hensyn til andre elementer af skatteevnen. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen bemærker også, at selv om aktiviteterne i de fleste tilfælde udøves af hensyn til almenvellet, udelukker dette element ikke i sig selv, at sådanne aktiviteter kan være af økonomisk karakter. Selv om en aktivitet har socialt sigte, er det alene under alle omstændigheder ikke nok til at udelukke den fra at blive klassificeret som en økonomisk aktivitet. Endvidere kan ikke-kommercielle enheder faktisk have en reduceret skatteevne, men det betyder ikke, at der ikke foregår en økonomisk aktivitet. Denne faktor er ikke relevant for en ejendomsskat, der er baseret på besiddelse af ejendom, og tager ikke hensyn til andre elementer af skatteevnen.

| (106) | På baggrund af ovenstående, og eftersom loven fra 2005 også selv åbnede mulighed for ICI-fritagelsen for aktiviteter af kommerciel karakter, og da kriterierne i cirkulæret og de oplysninger, Italien har fremlagt, ikke er tilstrækkelige til at udelukke de udøvede aktiviteters økonomiske karakter, finder Kommissionen, at de omtvistede ikke-kommercielle enheder skal klassificeres som virksomheder for så vidt angår de pågældende aktiviteter. Det samme gælder for de ikke-kommercielle enheder, jf. artikel 149, stk. 4, i TUIR, der rent faktisk har lov til at udøve økonomiske aktiviteter. Sidstnævnte konklusion anfægtes ikke af de italienske myndigheder. |
| --- | --- |

(106)

På baggrund af ovenstående, og eftersom loven fra 2005 også selv åbnede mulighed for ICI-fritagelsen for aktiviteter af kommerciel karakter, og da kriterierne i cirkulæret og de oplysninger, Italien har fremlagt, ikke er tilstrækkelige til at udelukke de udøvede aktiviteters økonomiske karakter, finder Kommissionen, at de omtvistede ikke-kommercielle enheder skal klassificeres som virksomheder for så vidt angår de pågældende aktiviteter. Det samme gælder for de ikke-kommercielle enheder, jf. artikel 149, stk. 4, i TUIR, der rent faktisk har lov til at udøve økonomiske aktiviteter. Sidstnævnte konklusion anfægtes ikke af de italienske myndigheder.

| (107) | I overensstemmelse med Domstolens retspraksis (42) mener Kommissionen under alle omstændigheder ikke, at det med henblik på at klassificere en ordning som statsstøtte er nødvendigt at påvise, at al individuel støtte, der er bevilget under ordningen, kan betragtes som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. For at konkludere, at en ordning indeholder støtteelementer, jf. artikel 107, stk. 1, er det tilstrækkeligt, at der opstår situationer under dens gennemførelse, som udgør støtte. Tilsvarende er det i forbindelse med denne afgørelse derfor ikke nødvendigt at se på arten af alle de individuelle aktiviteter, der er anført i artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92. Som allerede nævnt i pkt. (104) har Kommissionen fastslået, at nogle af de enkelte anvendelser af den anfægtede støtteordning involverede virksomheder. |
| --- | --- |

(107)

I overensstemmelse med Domstolens retspraksis (42) mener Kommissionen under alle omstændigheder ikke, at det med henblik på at klassificere en ordning som statsstøtte er nødvendigt at påvise, at al individuel støtte, der er bevilget under ordningen, kan betragtes som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. For at konkludere, at en ordning indeholder støtteelementer, jf. artikel 107, stk. 1, er det tilstrækkeligt, at der opstår situationer under dens gennemførelse, som udgør støtte. Tilsvarende er det i forbindelse med denne afgørelse derfor ikke nødvendigt at se på arten af alle de individuelle aktiviteter, der er anført i artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92. Som allerede nævnt i pkt. (104) har Kommissionen fastslået, at nogle af de enkelte anvendelser af den anfægtede støtteordning involverede virksomheder.

| (108) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at der ikke er grund til at afvige fra indstillingen i afgørelsen om at indlede proceduren, dvs. at den pågældende ordning også omfatter økonomiske aktiviteter. De specifikke træk ved i hvert fald nogle af aktiviteterne er af en sådan art, at Kommissionen kan klassificere dem som økonomiske aktiviteter. De pågældende modtagere af støtten kan udøve økonomiske aktiviteter, og det er derfor muligt at klassificere dem som virksomheder for så vidt angår de aktiviteter. |
| --- | --- |

(108)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at der ikke er grund til at afvige fra indstillingen i afgørelsen om at indlede proceduren, dvs. at den pågældende ordning også omfatter økonomiske aktiviteter. De specifikke træk ved i hvert fald nogle af aktiviteterne er af en sådan art, at Kommissionen kan klassificere dem som økonomiske aktiviteter. De pågældende modtagere af støtten kan udøve økonomiske aktiviteter, og det er derfor muligt at klassificere dem som virksomheder for så vidt angår de aktiviteter.

6.2.   ICI-fritagelsen

| (109) | I dette afsnit vil Kommissionen undersøge, om ICI-fritagelsen, som blev indrømmet ikke-kommercielle enheder i medfør af artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 i den version, der var gældende før ændringerne ved lovdekret nr. 1/2012, blev finansieret af staten eller ved hjælp af statsmidler, gav en selektiv fordel og ydermere var begrundet i det italienske skattesystems logik samt om den påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

(109)

I dette afsnit vil Kommissionen undersøge, om ICI-fritagelsen, som blev indrømmet ikke-kommercielle enheder i medfør af artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 i den version, der var gældende før ændringerne ved lovdekret nr. 1/2012, blev finansieret af staten eller ved hjælp af statsmidler, gav en selektiv fordel og ydermere var begrundet i det italienske skattesystems logik samt om den påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencevilkårene.

6.2.1.   Statsmidler

| (110) | Foranstaltningen involverede anvendelse af statsmidler og indebar afkald på en skatteindtægt på et beløb svarende til den reducerede skattepligt. |
| --- | --- |

(110)

Foranstaltningen involverede anvendelse af statsmidler og indebar afkald på en skatteindtægt på et beløb svarende til den reducerede skattepligt.

| (111) | En mistet skatteindtægt er det samme som forbrug af statsmidler i form af finansudgifter. Ved at tillade enheder, der kan klassificeres som virksomheder, at reducere deres skattebyrde gennem fritagelser gav de italienske myndigheder afkald på en indtægt, de ville have været berettigede til, hvis der ikke havde været nogen skattefritagelse. |
| --- | --- |

(111)

En mistet skatteindtægt er det samme som forbrug af statsmidler i form af finansudgifter. Ved at tillade enheder, der kan klassificeres som virksomheder, at reducere deres skattebyrde gennem fritagelser gav de italienske myndigheder afkald på en indtægt, de ville have været berettigede til, hvis der ikke havde været nogen skattefritagelse.

| (112) | Af disse årsager finder Kommissionen, at den omhandlede foranstaltning forårsagede et tab af statsmidler, eftersom den indebar en skattefritagelse. |
| --- | --- |

(112)

Af disse årsager finder Kommissionen, at den omhandlede foranstaltning forårsagede et tab af statsmidler, eftersom den indebar en skattefritagelse.

6.2.2.   Fordel

| (113) | Ifølge retspraksis omfatter begrebet støtte ikke blot positive ydelser, men ligeledes indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget (43). |
| --- | --- |

(113)

Ifølge retspraksis omfatter begrebet støtte ikke blot positive ydelser, men ligeledes indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget (43).

| (114) | Da ICI-skattefritagelsen mindskede de byrder, der normalt er indeholdt i driftsomkostningerne for en virksomhed, som ejer fast ejendom i Italien, gav det derfor de berørte enheder en økonomisk fordel sammenlignet med andre virksomheder, der ikke havde ret til disse skattefordele. |
| --- | --- |

(114)

Da ICI-skattefritagelsen mindskede de byrder, der normalt er indeholdt i driftsomkostningerne for en virksomhed, som ejer fast ejendom i Italien, gav det derfor de berørte enheder en økonomisk fordel sammenlignet med andre virksomheder, der ikke havde ret til disse skattefordele.

6.2.3.   Selektivitet

| (115) | For at udgøre statsstøtte skal en foranstaltning være selektiv (44) i den forstand, at den skal begunstige bestemte virksomheder eller produktion af bestemte varer. Ifølge fast retspraksis (45) er det normalt en forudsætning for, at en national skatteforanstaltning kan betegnes som »selektiv«, at det først identificeres og undersøges, hvad der er den almindelige eller »normale« skatteordning i den pågældende medlemsstat. Derefter skal den eventuelt selektive karakter af den fordel, der indrømmes ved den pågældende skatteforanstaltning, fastslås i forhold til denne almindelige eller »normale« skatteordning. Det skal ske ved at vise, at foranstaltningen afviger fra den almindelige ordning, for så vidt som den indfører differentiering mellem økonomiske aktører, der i forhold til det formål, der forfølges med skattesystemet, befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation. Hvis der er tale om en sådan afvigelse, er det for det tredje nødvendigt at undersøge, om den er et resultat af karakteren eller opbygningen af det skattesystem, den indgår i, og således kan begrundes i skattesystemets karakter eller opbygning. I den forbindelse påhviler det medlemsstaten vise, at den differentierede skattebehandling er direkte udledt af de grundlæggende og vejledende principper i dens skattesystem (46). |
| --- | --- |

(115)

For at udgøre statsstøtte skal en foranstaltning være selektiv (44) i den forstand, at den skal begunstige bestemte virksomheder eller produktion af bestemte varer. Ifølge fast retspraksis (45) er det normalt en forudsætning for, at en national skatteforanstaltning kan betegnes som »selektiv«, at det først identificeres og undersøges, hvad der er den almindelige eller »normale« skatteordning i den pågældende medlemsstat. Derefter skal den eventuelt selektive karakter af den fordel, der indrømmes ved den pågældende skatteforanstaltning, fastslås i forhold til denne almindelige eller »normale« skatteordning. Det skal ske ved at vise, at foranstaltningen afviger fra den almindelige ordning, for så vidt som den indfører differentiering mellem økonomiske aktører, der i forhold til det formål, der forfølges med skattesystemet, befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation. Hvis der er tale om en sådan afvigelse, er det for det tredje nødvendigt at undersøge, om den er et resultat af karakteren eller opbygningen af det skattesystem, den indgår i, og således kan begrundes i skattesystemets karakter eller opbygning. I den forbindelse påhviler det medlemsstaten vise, at den differentierede skattebehandling er direkte udledt af de grundlæggende og vejledende principper i dens skattesystem (46).

a)   Referencesystem

| (116) | ICI var en selvstændig skat, der skulle betales årligt til kommunerne. I sin afgørelsen om at indlede proceduren konkluderede Kommissionen, at referencesystemet til vurdering af ICI-fritagelsen skulle være den kommunale ejendomsskat selv. Hverken Italien eller nogen af de øvrige interesserede parter anfægtede denne konklusion. |
| --- | --- |

(116)

ICI var en selvstændig skat, der skulle betales årligt til kommunerne. I sin afgørelsen om at indlede proceduren konkluderede Kommissionen, at referencesystemet til vurdering af ICI-fritagelsen skulle være den kommunale ejendomsskat selv. Hverken Italien eller nogen af de øvrige interesserede parter anfægtede denne konklusion.

| (117) | Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke er grund til at revidere holdningen i afgørelsen om at indlede proceduren, dvs. at referencesystemet er ICI selv. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke er grund til at revidere holdningen i afgørelsen om at indlede proceduren, dvs. at referencesystemet er ICI selv.

b)   Afvigelse fra referencesystemet

| (118) | I henhold til ICI-lovgivningen var alle juridiske personer, der ejede fast ejendom, uanset hvad den blev benyttet til, forpligtede til at betale ICI (47). Det var anført i artikel 7, hvilke kategorier af ejendomme der var fritaget for denne skat. |
| --- | --- |

(118)

I henhold til ICI-lovgivningen var alle juridiske personer, der ejede fast ejendom, uanset hvad den blev benyttet til, forpligtede til at betale ICI (47). Det var anført i artikel 7, hvilke kategorier af ejendomme der var fritaget for denne skat.

| (119) | Kommissionen bemærker, at artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 afveg fra referencesystemet, hvorefter enhver, der ejede fast ejendom, skulle betale ICI-skat uanset hvordan ejendommen blev benyttet. Som påvist ovenfor kunne de omhandlede ikke-kommercielle enheder udøve aktiviteter af kommerciel art som enhver anden virksomhed, der udøvede lignende økonomiske aktiviteter. I lyset af formålet med ICI-skattesystemet – dvs. kommunernes beskatning af besiddelse af ejendom – var ikke-kommercielle enheder derfor i en sammenlignelig faktisk og retlig situation i forhold til ICI-pligtige virksomheder. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen bemærker, at artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 afveg fra referencesystemet, hvorefter enhver, der ejede fast ejendom, skulle betale ICI-skat uanset hvordan ejendommen blev benyttet. Som påvist ovenfor kunne de omhandlede ikke-kommercielle enheder udøve aktiviteter af kommerciel art som enhver anden virksomhed, der udøvede lignende økonomiske aktiviteter. I lyset af formålet med ICI-skattesystemet – dvs. kommunernes beskatning af besiddelse af ejendom – var ikke-kommercielle enheder derfor i en sammenlignelig faktisk og retlig situation i forhold til ICI-pligtige virksomheder.

| (120) | Ifølge betingelserne i cirkulæret var f.eks. biografer, der blev drevet af ikke-kommercielle enheder på et ikke udelukkende kommercielt grundlag, berettigede til ICI-fritagelsen. Disse tjenesteydelser, som udbydes på markedet på et struktureret grundlag og mod betaling, udgør ikke desto mindre økonomiske aktiviteter. Det er ubestridt, at i tilfælde, hvor de i artikel 7, stk. 1, litra i), anførte aktiviteter, blev udøvet af ikke-kommercielle enheder, drog disse enheder fordel af ICI-fritagelsen for ejendom, hvor de pågældende aktiviteter blev udøvet, forudsat at cirkulærets minimumskrav blev opfyldt. Kommercielle enheder nød ikke samme skattefritagelse, selv om de udøvede de samme aktiviteter og opfyldte cirkulærets betingelser vedrørende filmenes art. |
| --- | --- |

(120)

Ifølge betingelserne i cirkulæret var f.eks. biografer, der blev drevet af ikke-kommercielle enheder på et ikke udelukkende kommercielt grundlag, berettigede til ICI-fritagelsen. Disse tjenesteydelser, som udbydes på markedet på et struktureret grundlag og mod betaling, udgør ikke desto mindre økonomiske aktiviteter. Det er ubestridt, at i tilfælde, hvor de i artikel 7, stk. 1, litra i), anførte aktiviteter, blev udøvet af ikke-kommercielle enheder, drog disse enheder fordel af ICI-fritagelsen for ejendom, hvor de pågældende aktiviteter blev udøvet, forudsat at cirkulærets minimumskrav blev opfyldt. Kommercielle enheder nød ikke samme skattefritagelse, selv om de udøvede de samme aktiviteter og opfyldte cirkulærets betingelser vedrørende filmenes art.

| (121) | Kommissionen konkluderer derfor, at ICI-fritagelsen, jf. 1, litra i), i den version, der var gældende før ændringerne indført ved lovdekret nr. 1/2012, afveg fra referencesystemet og udgjorde en selektiv foranstaltning, jf. retspraksis. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen konkluderer derfor, at ICI-fritagelsen, jf. 1, litra i), i den version, der var gældende før ændringerne indført ved lovdekret nr. 1/2012, afveg fra referencesystemet og udgjorde en selektiv foranstaltning, jf. retspraksis.

c)   Begrundelse ud fra skattesystemets karakter eller opbygning

| (122) | Da Kommissionen finder, at den omtvistede skattefritagelse er selektiv, skal den i overensstemmelse med Domstolens retspraksis fastslå, om denne fritagelse er begrundet i karakteren og opbygningen af det skattesystem, den indgår i. En foranstaltning, der afviger fra anvendelsen af det generelle skattesystem, kan være begrundet i skattesystemets karakter og opbygning, hvis den berørte medlemsstat kan godtgøre, at foranstaltningen er en direkte følge af de grundlæggende eller ledende principper i dens skattesystem. |
| --- | --- |

(122)

Da Kommissionen finder, at den omtvistede skattefritagelse er selektiv, skal den i overensstemmelse med Domstolens retspraksis fastslå, om denne fritagelse er begrundet i karakteren og opbygningen af det skattesystem, den indgår i. En foranstaltning, der afviger fra anvendelsen af det generelle skattesystem, kan være begrundet i skattesystemets karakter og opbygning, hvis den berørte medlemsstat kan godtgøre, at foranstaltningen er en direkte følge af de grundlæggende eller ledende principper i dens skattesystem.

| (123) | De italienske myndigheder mener med støtte fra de 78 interesserede parter, at ICI-fritagelsen er en udmøntning af de ledende principper for det italienske skattesystem. Ifølge dem er en differentieret behandling af aktiviteter, der har en høj social værdi og leveres af hensyn til almenvellet, i overensstemmelse med skattesystemets logik. Disse aktiviteter er inspireret af solidaritetsprincippet, som er et grundlæggende princip i både indenlandsk ret og EU-ret. Endvidere har de berørte ikke-kommercielle enheder specifikke sociale funktioner til fælles med staten. Rationalet bag ICI-fritagelsen er baseret på artikel 2 og 3 i den italienske forfatning, der kræver politisk, økonomisk og social solidaritet med borgerne, og artikel 38, som fastslår retten til social velfærd for mennesker uden de nødvendige subsistensmidler. |
| --- | --- |

(123)

De italienske myndigheder mener med støtte fra de 78 interesserede parter, at ICI-fritagelsen er en udmøntning af de ledende principper for det italienske skattesystem. Ifølge dem er en differentieret behandling af aktiviteter, der har en høj social værdi og leveres af hensyn til almenvellet, i overensstemmelse med skattesystemets logik. Disse aktiviteter er inspireret af solidaritetsprincippet, som er et grundlæggende princip i både indenlandsk ret og EU-ret. Endvidere har de berørte ikke-kommercielle enheder specifikke sociale funktioner til fælles med staten. Rationalet bag ICI-fritagelsen er baseret på artikel 2 og 3 i den italienske forfatning, der kræver politisk, økonomisk og social solidaritet med borgerne, og artikel 38, som fastslår retten til social velfærd for mennesker uden de nødvendige subsistensmidler.

| (124) | I den henseende finder Kommissionen, at de italienske myndigheder ikke har godtgjort, at den omtvistede foranstaltning er en direkte følge af de grundlæggende eller ledende principper i det italienske skattesystem. De artikler i den italienske forfatning, Italien påberåber sig, omhandler faktisk ikke noget ledende princip i det italienske skattesystem, men blot generelle principper for social solidaritet. |
| --- | --- |

(124)

I den henseende finder Kommissionen, at de italienske myndigheder ikke har godtgjort, at den omtvistede foranstaltning er en direkte følge af de grundlæggende eller ledende principper i det italienske skattesystem. De artikler i den italienske forfatning, Italien påberåber sig, omhandler faktisk ikke noget ledende princip i det italienske skattesystem, men blot generelle principper for social solidaritet.

| (125) | For det andet bemærker Kommissionen, at det formål, der forfølges af de statslige foranstaltninger, ikke er tilstrækkeligt til at udelukke foranstaltningerne fra betegnelsen »støtte«, jf. traktatens artikel 107 (48). Som Domstolen også mange gange har fastslået, skelner artikel 107, stk. 1, i TEUF ikke mellem årsagerne til eller formålene med statsstøtte, men definerer dem i forhold til deres virkninger (49). På baggrund af ovenstående bemærker Kommissionen yderligere, at det at have et socialt formål og udøve aktiviteter af almen interesse ikke er tilstrækkeligt til at udelukke den omtvistede foranstaltning fra at blive betegnet som statsstøtte. |
| --- | --- |

(125)

For det andet bemærker Kommissionen, at det formål, der forfølges af de statslige foranstaltninger, ikke er tilstrækkeligt til at udelukke foranstaltningerne fra betegnelsen »støtte«, jf. traktatens artikel 107 (48). Som Domstolen også mange gange har fastslået, skelner artikel 107, stk. 1, i TEUF ikke mellem årsagerne til eller formålene med statsstøtte, men definerer dem i forhold til deres virkninger (49). På baggrund af ovenstående bemærker Kommissionen yderligere, at det at have et socialt formål og udøve aktiviteter af almen interesse ikke er tilstrækkeligt til at udelukke den omtvistede foranstaltning fra at blive betegnet som statsstøtte.

| (126) | For det tredje bemærker Kommissionen også, at en foranstaltning, der skaber en undtagelse fra anvendelsen af et generelt skattesystem som nævnt kan være berettiget, hvis den er en direkte følge af de grundlæggende eller ledende principper i (reference)skattesystemet, i dette tilfælde ICI. Som anført i pkt. 26 i meddelelsen fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (50) skal der i den forbindelse sondres mellem dels de målsætninger, der søges opfyldt med et særligt skattesystem, og som ligger uden for selve systemet – navnlig sociale eller regionale målsætninger – dels de iboende målsætninger i selve skattesystemet. Derfor kan skattelempelser, som følger af et formål, der ikke har noget at gøre med det skattesystem, som de indgår i, ikke fritages fra kravene efter traktatens artikel 107, stk. 1 (51). Det pågældende skattesystems primære eksistensberettigelse er at indsamle indtægter til finansiering af statens udgifter (52) ved at beskatte besiddelse af fast ejendom. Kommissionen mener derfor, at de sociale formål, der forfølges af enheder, som henhører under ICI-fritagelsens anvendelsesområde, ikke har noget at gøre med ICI-skatteordningens logik og derfor ikke kan påberåbes til umiddelbart at begrunde foranstaltningens selektivitet. |
| --- | --- |

(126)

For det tredje bemærker Kommissionen også, at en foranstaltning, der skaber en undtagelse fra anvendelsen af et generelt skattesystem som nævnt kan være berettiget, hvis den er en direkte følge af de grundlæggende eller ledende principper i (reference)skattesystemet, i dette tilfælde ICI. Som anført i pkt. 26 i meddelelsen fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (50) skal der i den forbindelse sondres mellem dels de målsætninger, der søges opfyldt med et særligt skattesystem, og som ligger uden for selve systemet – navnlig sociale eller regionale målsætninger – dels de iboende målsætninger i selve skattesystemet. Derfor kan skattelempelser, som følger af et formål, der ikke har noget at gøre med det skattesystem, som de indgår i, ikke fritages fra kravene efter traktatens artikel 107, stk. 1 (51). Det pågældende skattesystems primære eksistensberettigelse er at indsamle indtægter til finansiering af statens udgifter (52) ved at beskatte besiddelse af fast ejendom. Kommissionen mener derfor, at de sociale formål, der forfølges af enheder, som henhører under ICI-fritagelsens anvendelsesområde, ikke har noget at gøre med ICI-skatteordningens logik og derfor ikke kan påberåbes til umiddelbart at begrunde foranstaltningens selektivitet.

| (127) | For det fjerde – når det i overensstemmelse med retspraksis (53) skal afgøres, om en foranstaltning kan være begrundet i karakteren eller den almindelige opbygning af det nationale system, den indgår i, er det nødvendigt at fastslå, ikke blot om foranstaltningen hænger sammen med de ledende principper i det skattesystem, der finder anvendelse i den pågældende medlemsstat, men også om den er i overensstemmelse med principperne om sammenhæng og proportionalitet. I betragtning af at den omhandlede foranstaltning imidlertid ikke følger direkte af de grundlæggende principper for referenceskattesystemet, finder Kommissionen det overflødigt at analysere det kontrolsystem, Italien har indført for at sikre overensstemmelse med betingelserne for ICI-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder som beskrevet af de italienske myndigheder. Under alle omstændigheder er den differentierede skattemæssige behandling af ikke-kommercielle enheder, der er indført ved den omhandlede foranstaltning, hverken nødvendig eller passende i forhold til skattesystemets logik. |
| --- | --- |

(127)

For det fjerde – når det i overensstemmelse med retspraksis (53) skal afgøres, om en foranstaltning kan være begrundet i karakteren eller den almindelige opbygning af det nationale system, den indgår i, er det nødvendigt at fastslå, ikke blot om foranstaltningen hænger sammen med de ledende principper i det skattesystem, der finder anvendelse i den pågældende medlemsstat, men også om den er i overensstemmelse med principperne om sammenhæng og proportionalitet. I betragtning af at den omhandlede foranstaltning imidlertid ikke følger direkte af de grundlæggende principper for referenceskattesystemet, finder Kommissionen det overflødigt at analysere det kontrolsystem, Italien har indført for at sikre overensstemmelse med betingelserne for ICI-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder som beskrevet af de italienske myndigheder. Under alle omstændigheder er den differentierede skattemæssige behandling af ikke-kommercielle enheder, der er indført ved den omhandlede foranstaltning, hverken nødvendig eller passende i forhold til skattesystemets logik.

| (128) | På baggrund af pkt. (122) til (127) konkluderer Kommissionen, at den pågældende skatteforanstaltnings selektive karakter ikke er begrundet i skattesystemets logik. Derfor skal den anfægtede foranstaltning betragtes som indrømmelse af en selektiv fordel til ikke-kommercielle enheder, der udøver bestemte aktiviteter. |
| --- | --- |

(128)

På baggrund af pkt. (122) til (127) konkluderer Kommissionen, at den pågældende skatteforanstaltnings selektive karakter ikke er begrundet i skattesystemets logik. Derfor skal den anfægtede foranstaltning betragtes som indrømmelse af en selektiv fordel til ikke-kommercielle enheder, der udøver bestemte aktiviteter.

6.2.4.   Virkninger på samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejning af konkurrencevilkårene

| (129) | Traktatens artikel 107, stk. 1, forbyder støtte, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene. Ifølge Domstolens retspraksis (54) skal Kommissionen for at betegne en national foranstaltning som statsstøtte ikke godtgøre, at den pågældende støtte reelt påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og faktisk fordrejer konkurrencen, men skal alene undersøge, om støtten kan påvirke denne samhandel og fordreje konkurrencen. Det bør også bemærkes, jf. pkt. (107) ovenfor, at det for at beslutte at klassificere en ordning som statsstøtte ikke er nødvendigt at påvise, at alle individuelle støttebeløb, der er bevilget som statsstøtte i henhold til den pågældende ordning, kan betragtes som statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1. Med henblik herpå er det tilstrækkeligt til at konkludere, at en ordning indeholder støtteelementer, jf. artikel 107, stk. 1, at der opstår situationer under dens gennemførelse, som udgør støtte. |
| --- | --- |

(129)

Traktatens artikel 107, stk. 1, forbyder støtte, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene. Ifølge Domstolens retspraksis (54) skal Kommissionen for at betegne en national foranstaltning som statsstøtte ikke godtgøre, at den pågældende støtte reelt påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og faktisk fordrejer konkurrencen, men skal alene undersøge, om støtten kan påvirke denne samhandel og fordreje konkurrencen. Det bør også bemærkes, jf. pkt. (107) ovenfor, at det for at beslutte at klassificere en ordning som statsstøtte ikke er nødvendigt at påvise, at alle individuelle støttebeløb, der er bevilget som statsstøtte i henhold til den pågældende ordning, kan betragtes som statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1. Med henblik herpå er det tilstrækkeligt til at konkludere, at en ordning indeholder støtteelementer, jf. artikel 107, stk. 1, at der opstår situationer under dens gennemførelse, som udgør støtte.

| (130) | Hvad nærmere angår betingelsen om påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne, følger det af retspraksis, at tildeling af støtte fra en medlemsstat i form af en skattelettelse til visse af dens skattesubjekter bør antages at kunne påvirke denne samhandel og dermed opfylde denne betingelse, når de nævnte skattesubjekter driver virksomhed, der er genstand for en sådan samhandel, og når det ikke kan udelukkes, at de konkurrerer med erhvervsdrivende i andre medlemsstater (55). Når den støtte, der indrømmes af en medlemsstat, desuden styrker en virksomheds stilling i forhold til dens konkurrenter i samhandelen inden for EU, må sidstnævnte antages at være påvirket af støtten. Endvidere er det ikke nødvendigt, at den begunstigede virksomhed selv deltager i samhandelen inden for EU. Hvis en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan dens aktivitet på det indenlandske marked opretholdes eller øges som følge heraf, således at virksomheder med hjemsted i andre medlemsstater får forringet deres muligheder for at trænge ind på markedet i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

(130)

Hvad nærmere angår betingelsen om påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne, følger det af retspraksis, at tildeling af støtte fra en medlemsstat i form af en skattelettelse til visse af dens skattesubjekter bør antages at kunne påvirke denne samhandel og dermed opfylde denne betingelse, når de nævnte skattesubjekter driver virksomhed, der er genstand for en sådan samhandel, og når det ikke kan udelukkes, at de konkurrerer med erhvervsdrivende i andre medlemsstater (55). Når den støtte, der indrømmes af en medlemsstat, desuden styrker en virksomheds stilling i forhold til dens konkurrenter i samhandelen inden for EU, må sidstnævnte antages at være påvirket af støtten. Endvidere er det ikke nødvendigt, at den begunstigede virksomhed selv deltager i samhandelen inden for EU. Hvis en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan dens aktivitet på det indenlandske marked opretholdes eller øges som følge heraf, således at virksomheder med hjemsted i andre medlemsstater får forringet deres muligheder for at trænge ind på markedet i den pågældende medlemsstat.

| (131) | Vedrørende betingelsen om fordrejning af konkurrencevilkårene skal det bemærkes, at støtte, der skal frigøre en virksomhed for omkostninger, som den normalt ville skulle bære inden for sin almindelige drift eller sine sædvanlige aktiviteter, i princippet fordrejer konkurrencevilkårene (56). |
| --- | --- |

(131)

Vedrørende betingelsen om fordrejning af konkurrencevilkårene skal det bemærkes, at støtte, der skal frigøre en virksomhed for omkostninger, som den normalt ville skulle bære inden for sin almindelige drift eller sine sædvanlige aktiviteter, i princippet fordrejer konkurrencevilkårene (56).

| (132) | De italienske myndigheder fremlagde ingen bemærkninger i den forbindelse. Nogle af de 78 interesserede tredjeparter finder, at ICI-fritagelsen ikke kan forårsage nogen væsentlig påvirkning af samhandelen eller fordreje konkurrencevilkårene som følge af de begunstigedes specifikke karakter og den måde, hvorpå de udøver de aktiviteter, der giver anledning til fritagelsen. |
| --- | --- |

(132)

De italienske myndigheder fremlagde ingen bemærkninger i den forbindelse. Nogle af de 78 interesserede tredjeparter finder, at ICI-fritagelsen ikke kan forårsage nogen væsentlig påvirkning af samhandelen eller fordreje konkurrencevilkårene som følge af de begunstigedes specifikke karakter og den måde, hvorpå de udøver de aktiviteter, der giver anledning til fritagelsen.

| (133) | Kommissionen kan ikke tilslutte sig de interesserede parters synspunkter om, at den omtvistede fritagelse, der indrømmes ikke-kommercielle enheder, som er aktive på lokalt plan, ikke i nogen væsentlig grad påvirkede samhandelen og fordrejede konkurrencevilkårene. Ifølge fast retspraksis kræver en påvirkning af samhandelen ikke andet, end at det fastslås, at en begunstiget virksomhed er aktiv på et marked, der er åbent for konkurrence (import eller eksport af varer eller tværnational levering af tjenesteydelser) (57). Det er irrelevant, om de påvirkede markeder er lokale, regionale, nationale eller dækker hele EU. Det er nemlig ikke definitionen af de økonomisk og geografisk relevante markeder, som er afgørende, men snarere den potentielle negative påvirkning af samhandelen i EU. Den omstændighed, at en statsstøtte er forholdsvis lille, eller at den støttemodtagende virksomhed er af forholdsvis beskeden størrelse, udelukker ikke på forhånd, at samhandelen mellem medlemsstaterne kan være påvirket (58). For faktisk udelukker hverken det ubetydelige støttebeløb eller de begunstigede virksomheders beskedne størrelse tilstedeværelsen af støtte (59). |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen kan ikke tilslutte sig de interesserede parters synspunkter om, at den omtvistede fritagelse, der indrømmes ikke-kommercielle enheder, som er aktive på lokalt plan, ikke i nogen væsentlig grad påvirkede samhandelen og fordrejede konkurrencevilkårene. Ifølge fast retspraksis kræver en påvirkning af samhandelen ikke andet, end at det fastslås, at en begunstiget virksomhed er aktiv på et marked, der er åbent for konkurrence (import eller eksport af varer eller tværnational levering af tjenesteydelser) (57). Det er irrelevant, om de påvirkede markeder er lokale, regionale, nationale eller dækker hele EU. Det er nemlig ikke definitionen af de økonomisk og geografisk relevante markeder, som er afgørende, men snarere den potentielle negative påvirkning af samhandelen i EU. Den omstændighed, at en statsstøtte er forholdsvis lille, eller at den støttemodtagende virksomhed er af forholdsvis beskeden størrelse, udelukker ikke på forhånd, at samhandelen mellem medlemsstaterne kan være påvirket (58). For faktisk udelukker hverken det ubetydelige støttebeløb eller de begunstigede virksomheders beskedne størrelse tilstedeværelsen af støtte (59).

| (134) | I den foreliggende sag bemærker Kommissionen, at i hvert fald nogle af de sektorer, der er omfattet af ICI-fritagelsen, såsom indlogerings- og sundhedstjenester var og stadig er udsat for konkurrence og samhandel i EU. Under henvisning til den omhandlede foranstaltning finder Kommissionen, at betingelserne i retspraksis er opfyldt, fordi foranstaltningen giver en fordel ved at finansiere de berørte enheders aktiviteter og frigøre enhederne fra omkostninger, de normalt ville have afholdt. Foranstaltningen kan derfor fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(134)

I den foreliggende sag bemærker Kommissionen, at i hvert fald nogle af de sektorer, der er omfattet af ICI-fritagelsen, såsom indlogerings- og sundhedstjenester var og stadig er udsat for konkurrence og samhandel i EU. Under henvisning til den omhandlede foranstaltning finder Kommissionen, at betingelserne i retspraksis er opfyldt, fordi foranstaltningen giver en fordel ved at finansiere de berørte enheders aktiviteter og frigøre enhederne fra omkostninger, de normalt ville have afholdt. Foranstaltningen kan derfor fordreje konkurrencen.

| (135) | Derfor konkluderer Kommissionen, at den omtvistede foranstaltning kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencevilkårene, jf. traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(135)

Derfor konkluderer Kommissionen, at den omtvistede foranstaltning kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencevilkårene, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.

6.2.5.   Konklusion vedrørende kvalificeringen af den anfægtede foranstaltning

| (136) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den anfægtede foranstaltning opfylder alle betingelser, jf. traktatens artikel 107, stk. 1, og således bør betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(136)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den anfægtede foranstaltning opfylder alle betingelser, jf. traktatens artikel 107, stk. 1, og således bør betragtes som statsstøtte.

6.2.6.   Kvalificering af foranstaltningen som ny støtte

| (137) | I afgørelsen om at indlede proceduren fandt Kommissionen, at ICI-fritagelsen i henhold til artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 udgjorde ny støtte. ICI-skatten, en årlig skat, der betales til kommunerne, blev indført i 1992. Den blev ikke anmeldt til Kommissionen og heller ikke godkendt af Kommissionen. Fritagelsen gjaldt for en lang række aktiviteter, der var åbne for konkurrence på indførelsestidspunktet. |
| --- | --- |

(137)

I afgørelsen om at indlede proceduren fandt Kommissionen, at ICI-fritagelsen i henhold til artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 udgjorde ny støtte. ICI-skatten, en årlig skat, der betales til kommunerne, blev indført i 1992. Den blev ikke anmeldt til Kommissionen og heller ikke godkendt af Kommissionen. Fritagelsen gjaldt for en lang række aktiviteter, der var åbne for konkurrence på indførelsestidspunktet.

| (138) | Italien gør gældende, at Kommissionens holdning i afgørelsen om at indlede proceduren er ukorrekt, og at ICI-fritagelsen – hvis den skulle blive betragtet som støtte, burde kvalificeres som eksisterende støtte. Italien fastholder, at ICI repræsenterer den logiske lovgivningsmæssige progression fra de tidligere ejendomsskatter, som den formelt og materielt er en videreførelse af. Fritagelse af ejendom, der benyttes til særlige aktiviteter med en høj social værdi, har været et centralt element i alle ejendomsskatter, der er indført siden 1931, længe før ikrafttrædelsen af EØF-traktaten. |
| --- | --- |

(138)

Italien gør gældende, at Kommissionens holdning i afgørelsen om at indlede proceduren er ukorrekt, og at ICI-fritagelsen – hvis den skulle blive betragtet som støtte, burde kvalificeres som eksisterende støtte. Italien fastholder, at ICI repræsenterer den logiske lovgivningsmæssige progression fra de tidligere ejendomsskatter, som den formelt og materielt er en videreførelse af. Fritagelse af ejendom, der benyttes til særlige aktiviteter med en høj social værdi, har været et centralt element i alle ejendomsskatter, der er indført siden 1931, længe før ikrafttrædelsen af EØF-traktaten.

| (139) | De italienske myndigheder hævder også, at Kommissionens svar til klagerne vedrørende ICI-fritagelsen, som Italien fik en uformel underretning om, havde skabt en berettiget forventning hos ikke-kommercielle enheder om, at ICI-fritagelsen var forenelig med EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(139)

De italienske myndigheder hævder også, at Kommissionens svar til klagerne vedrørende ICI-fritagelsen, som Italien fik en uformel underretning om, havde skabt en berettiget forventning hos ikke-kommercielle enheder om, at ICI-fritagelsen var forenelig med EU-lovgivningen.

| (140) | Italien fremlagde en detaljeret beskrivelse af de ejendomsskatter, der var gældende før ICI. I 1931 indførte Italien de særlige og generelle forbedringsskatter i fællesakten om kommunale finanser. Efterfølgende blev der i 1963 indført en skat på værdistigningen af byggeområder ved lov nr. 246 af 5. marts 1963. Endelig blev der ved præsidentielt dekret nr. 643 af 26. oktober 1972 indført skat på værdistigning af fast ejendom (den såkaldte INVIM). Værdistigningen af fast ejendom blev taget i betragtning ved beregning af de særlige og generelle forbedringsskatter. På samme måde var 1963-skatten også målrettet kapitalgevinsten af byggeområder. Denne kapitalgevinst blev også beskattet på tidspunktet for overdragelse af skøder til ejendomme i levende live og normalt for hver ti års besiddelse af ejendommen. INVIM, der blev indført i 1972 erstattede både 1931- og 1963-skatterne. I henhold til INVIM-loven var de skattepligtige personer overdrageren mod vederlag eller erhververen vederlagsfrit, og i begge tilfælde forfaldt skatten hvert tiende år. INVIM blev ophævet med indførelsen af ICI. Ifølge Italien viser denne analyse den tætte sammenhæng mellem de forskellige ejendomsskatteinstrumenter, der har været anvendt siden 1931. Italien bemærker også, at der i bestemmelserne om fritagelser for ejendomsskat altid er taget hensyn til, hvilken type aktivitet der blev udøvet af de enheder, som var berettigede til fritagelsen. Det forhold, at antallet af kategorier af fritagne begunstigede er steget i årenes løb, skyldes blot, at antallet af enheder, der udøver aktiviteter af social interesse er vokset. |
| --- | --- |

(140)

Italien fremlagde en detaljeret beskrivelse af de ejendomsskatter, der var gældende før ICI. I 1931 indførte Italien de særlige og generelle forbedringsskatter i fællesakten om kommunale finanser. Efterfølgende blev der i 1963 indført en skat på værdistigningen af byggeområder ved lov nr. 246 af 5. marts 1963. Endelig blev der ved præsidentielt dekret nr. 643 af 26. oktober 1972 indført skat på værdistigning af fast ejendom (den såkaldte INVIM). Værdistigningen af fast ejendom blev taget i betragtning ved beregning af de særlige og generelle forbedringsskatter. På samme måde var 1963-skatten også målrettet kapitalgevinsten af byggeområder. Denne kapitalgevinst blev også beskattet på tidspunktet for overdragelse af skøder til ejendomme i levende live og normalt for hver ti års besiddelse af ejendommen. INVIM, der blev indført i 1972 erstattede både 1931- og 1963-skatterne. I henhold til INVIM-loven var de skattepligtige personer overdrageren mod vederlag eller erhververen vederlagsfrit, og i begge tilfælde forfaldt skatten hvert tiende år. INVIM blev ophævet med indførelsen af ICI. Ifølge Italien viser denne analyse den tætte sammenhæng mellem de forskellige ejendomsskatteinstrumenter, der har været anvendt siden 1931. Italien bemærker også, at der i bestemmelserne om fritagelser for ejendomsskat altid er taget hensyn til, hvilken type aktivitet der blev udøvet af de enheder, som var berettigede til fritagelsen. Det forhold, at antallet af kategorier af fritagne begunstigede er steget i årenes løb, skyldes blot, at antallet af enheder, der udøver aktiviteter af social interesse er vokset.

| (141) | Kommissionen anser ikke de italienske myndigheders argumenter for korrekte. For det første påpeger Kommissionen, at ICI er helt anderledes end de tidligere ejendomsskatter, den træder i stedet for. I hvert fald er der en række væsentlige forskelle mellem ICI og de tidligere ejendomsskatter med hensyn til skattepligtige personer, beskatningsgrundlag og de omstændigheder, der gav anledning til forpligtelsen til at betale disse skatter. Indtil indførelsen af ICI blev ejendomsskatter f.eks. beregnet af kapitalgevinsten af ejendommen, mens ICI blev beregnet på grundlag af ejendommens matrikelværdi. Mens INVIM desuden skulle betales af overdrageren mod vederlag eller erhververen vederlagsfrit, skulle ICI betales af alle fysiske eller juridiske personer, der ejede fast ejendom. Endelig blev INVIM normalt betalt hvert tiende år, mens ICI skulle betales hvert år. I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at de ændringer, der er indført i tidens løb og især med ICI-loven, påvirker selve indholdet af den oprindelige ordning og ikke kan adskilles fra den, således at denne ordning bliver en ny støtteordning (60). Kommissionen har ingen grund til at revidere den holdning, den gav udtryk for i afgørelsen om at indlede proceduren, og bekræfter, at ICI-fritagelsen udgjorde ny støtte. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen anser ikke de italienske myndigheders argumenter for korrekte. For det første påpeger Kommissionen, at ICI er helt anderledes end de tidligere ejendomsskatter, den træder i stedet for. I hvert fald er der en række væsentlige forskelle mellem ICI og de tidligere ejendomsskatter med hensyn til skattepligtige personer, beskatningsgrundlag og de omstændigheder, der gav anledning til forpligtelsen til at betale disse skatter. Indtil indførelsen af ICI blev ejendomsskatter f.eks. beregnet af kapitalgevinsten af ejendommen, mens ICI blev beregnet på grundlag af ejendommens matrikelværdi. Mens INVIM desuden skulle betales af overdrageren mod vederlag eller erhververen vederlagsfrit, skulle ICI betales af alle fysiske eller juridiske personer, der ejede fast ejendom. Endelig blev INVIM normalt betalt hvert tiende år, mens ICI skulle betales hvert år. I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at de ændringer, der er indført i tidens løb og især med ICI-loven, påvirker selve indholdet af den oprindelige ordning og ikke kan adskilles fra den, således at denne ordning bliver en ny støtteordning (60). Kommissionen har ingen grund til at revidere den holdning, den gav udtryk for i afgørelsen om at indlede proceduren, og bekræfter, at ICI-fritagelsen udgjorde ny støtte.

| (142) | Hvad angår den påståede tilladelse til ICI-foranstaltningen, bemærker Kommissionen, at den pågældende støtte aldrig blev godkendt af hverken Kommissionen eller Rådet. Hvis den var blevet det, ville støtten blive betragtet som eksisterende støtte ifølge artikel 1, litra b, pkt. ii), i forordning (EF) nr. 659/1999. Imidlertid kan brevene med Kommissionens foreløbige vurdering, der blev sendt til klagerne i forbindelse med den administrative sag forud for afgørelsen om at indlede proceduren ikke kan ligestilles med Kommissionens afgørelser. En foranstaltning kan nemlig kun anses for at være eksisterende støtte i henhold til artikel 1, litra b, pkt. ii), såfremt støtten allerede er blevet godkendt ved en udtrykkelig afgørelse fra Kommissionen eller Rådet. Under alle omstændigheder blev brevet, som blev sendt til klagerne den 15. februar 2010, anfægtet af to klagere ved Retten og blev ikke endeligt. Disse retssager blev først trukket tilbage efter afgørelsen om at indlede proceduren. Kommissionen konkluderer i overensstemmelse hermed, at artikel 1, litra b, pkt. ii), i forordning (EF) nr. 659/1999 ikke finder anvendelse, da der ikke foreligger en afgørelse fra Kommissionen eller Rådet. Derfor kan den omhandlede støtte ikke betragtes som eksisterende støtte, men udgør tværtimod ny støtte. |
| --- | --- |

(142)

Hvad angår den påståede tilladelse til ICI-foranstaltningen, bemærker Kommissionen, at den pågældende støtte aldrig blev godkendt af hverken Kommissionen eller Rådet. Hvis den var blevet det, ville støtten blive betragtet som eksisterende støtte ifølge artikel 1, litra b, pkt. ii), i forordning (EF) nr. 659/1999. Imidlertid kan brevene med Kommissionens foreløbige vurdering, der blev sendt til klagerne i forbindelse med den administrative sag forud for afgørelsen om at indlede proceduren ikke kan ligestilles med Kommissionens afgørelser. En foranstaltning kan nemlig kun anses for at være eksisterende støtte i henhold til artikel 1, litra b, pkt. ii), såfremt støtten allerede er blevet godkendt ved en udtrykkelig afgørelse fra Kommissionen eller Rådet. Under alle omstændigheder blev brevet, som blev sendt til klagerne den 15. februar 2010, anfægtet af to klagere ved Retten og blev ikke endeligt. Disse retssager blev først trukket tilbage efter afgørelsen om at indlede proceduren. Kommissionen konkluderer i overensstemmelse hermed, at artikel 1, litra b, pkt. ii), i forordning (EF) nr. 659/1999 ikke finder anvendelse, da der ikke foreligger en afgørelse fra Kommissionen eller Rådet. Derfor kan den omhandlede støtte ikke betragtes som eksisterende støtte, men udgør tværtimod ny støtte.

6.2.7.   Forenelighed

| (143) | I afgørelsen om at indlede proceduren mente Kommissionen ikke, at den pågældende støtteordning kunne henføres under nogen af undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, og at de italienske myndigheder havde påvist, at støtten kunne erklæres for forenelig efter traktatens artikel 106, stk. 2. |
| --- | --- |

(143)

I afgørelsen om at indlede proceduren mente Kommissionen ikke, at den pågældende støtteordning kunne henføres under nogen af undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, og at de italienske myndigheder havde påvist, at støtten kunne erklæres for forenelig efter traktatens artikel 106, stk. 2.

| (144) | I løbet af proceduren fremkom de italienske myndigheder ikke med noget argument for, at undtagelserne i artikel 107, stk. 2 og 3, og i artikel 106, stk. 2, kan finde anvendelse på den omtvistede ordning. Nogle af de 78 interesserede parter mente, at ordningen var forenelig i henhold til artikel 106, stk. 2, og artikel 107, stk. 3, litra c). Efter deres mening var fritagelsen nødvendig for aktiviteter, der blev udøvet i offentlighedens interesse på grundlag af solidaritetsprincippet. De to klagere mener ikke, at nogen af undtagelserne i traktaten finder anvendelse. |
| --- | --- |

(144)

I løbet af proceduren fremkom de italienske myndigheder ikke med noget argument for, at undtagelserne i artikel 107, stk. 2 og 3, og i artikel 106, stk. 2, kan finde anvendelse på den omtvistede ordning. Nogle af de 78 interesserede parter mente, at ordningen var forenelig i henhold til artikel 106, stk. 2, og artikel 107, stk. 3, litra c). Efter deres mening var fritagelsen nødvendig for aktiviteter, der blev udøvet i offentlighedens interesse på grundlag af solidaritetsprincippet. De to klagere mener ikke, at nogen af undtagelserne i traktaten finder anvendelse.

| (145) | Kommissionen er af den opfattelse, at undtagelserne i artikel 107, stk. 2, vedrørende støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, samt støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder ikke finder anvendelse i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen er af den opfattelse, at undtagelserne i artikel 107, stk. 2, vedrørende støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, samt støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder ikke finder anvendelse i dette tilfælde.

| (146) | Det samme gælder for undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), om godkendelse af støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, samt i de områder, der er nævnt i artikel 349, under hensyn til deres strukturelle, økonomiske og sociale situation. Den pågældende foranstaltning kan heller ikke betragtes som støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i Italiens økonomi, jf. artikel 107, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

(146)

Det samme gælder for undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), om godkendelse af støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, samt i de områder, der er nævnt i artikel 349, under hensyn til deres strukturelle, økonomiske og sociale situation. Den pågældende foranstaltning kan heller ikke betragtes som støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i Italiens økonomi, jf. artikel 107, stk. 3, litra b).

| (147) | Ifølge artikel 107, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene betragtes som forenelig, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen modtog dog ingen faktuelle oplysninger, der gjorde den i stand til at vurdere, om skattefritagelsen i henhold til den pågældende foranstaltning vedrørte specifikke investeringer eller projekter, der var berettigede til at modtage støtte i henhold til EU-bestemmelser og -retningslinjer eller på anden vis var direkte forenelige med artikel 107, stk. 3, litra c). Derfor kan Kommissionen ikke tilslutte sig tredjeparternes holdning om, at foranstaltningen, jf. artikel 107, stk. 3, litra c), er forenelig under henvisning til behovet for at tillade ikke-kommercielle enheder at udøve aktiviteter med en høj social funktion baseret på solidaritetsprincippet. Især på baggrund af fordelens karakter, som blot er knyttet til størrelsen af skattepligten for besiddelse af fast ejendom, er det ikke muligt at fastslå, at det er nødvendigt og forholdsmæssigt at opfylde et formål af fælles interesse i hvert enkelt tilfælde. Derfor finder Kommissionen ikke, at den omhandlede foranstaltning kan betragtes som forenelig under nogen af retningslinjerne på basis af artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(147)

Ifølge artikel 107, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene betragtes som forenelig, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen modtog dog ingen faktuelle oplysninger, der gjorde den i stand til at vurdere, om skattefritagelsen i henhold til den pågældende foranstaltning vedrørte specifikke investeringer eller projekter, der var berettigede til at modtage støtte i henhold til EU-bestemmelser og -retningslinjer eller på anden vis var direkte forenelige med artikel 107, stk. 3, litra c). Derfor kan Kommissionen ikke tilslutte sig tredjeparternes holdning om, at foranstaltningen, jf. artikel 107, stk. 3, litra c), er forenelig under henvisning til behovet for at tillade ikke-kommercielle enheder at udøve aktiviteter med en høj social funktion baseret på solidaritetsprincippet. Især på baggrund af fordelens karakter, som blot er knyttet til størrelsen af skattepligten for besiddelse af fast ejendom, er det ikke muligt at fastslå, at det er nødvendigt og forholdsmæssigt at opfylde et formål af fælles interesse i hvert enkelt tilfælde. Derfor finder Kommissionen ikke, at den omhandlede foranstaltning kan betragtes som forenelig under nogen af retningslinjerne på basis af artikel 107, stk. 3, litra c).

| (148) | Det fastsættes i artikel 107, stk. 3, litra d), at støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser, kan betragtes som forenelig med det indre marked. I afgørelsen om at indlede proceduren anførte Kommissionen, at det i tilfælde af visse enheder såsom ikke-kommercielle enheder, der udelukkende udøvede aktiviteter vedrørende uddannelse, kultur og fritid, ikke var muligt på forhånd at udelukke, at deres formål var fremme af kultur og bevarelse af kulturarven, og at de som følge heraf kunne komme ind under artikel 107, stk. 3, litra d). Dog gav hverken Italien eller nogen af de interesserede parter Kommissionen oplysninger, der kunne have påvist, at den omtvistede foranstaltning var forenelig for bestemte enheder i medfør af artikel 107, stk. 3, litra d) (61). I den forbindelse gør selve fordelens karakter det også umuligt at mene, at støtten er nødvendig og står i et rimeligt forhold til formålet i hvert enkelt tilfælde. |
| --- | --- |

(148)

Det fastsættes i artikel 107, stk. 3, litra d), at støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser, kan betragtes som forenelig med det indre marked. I afgørelsen om at indlede proceduren anførte Kommissionen, at det i tilfælde af visse enheder såsom ikke-kommercielle enheder, der udelukkende udøvede aktiviteter vedrørende uddannelse, kultur og fritid, ikke var muligt på forhånd at udelukke, at deres formål var fremme af kultur og bevarelse af kulturarven, og at de som følge heraf kunne komme ind under artikel 107, stk. 3, litra d). Dog gav hverken Italien eller nogen af de interesserede parter Kommissionen oplysninger, der kunne have påvist, at den omtvistede foranstaltning var forenelig for bestemte enheder i medfør af artikel 107, stk. 3, litra d) (61). I den forbindelse gør selve fordelens karakter det også umuligt at mene, at støtten er nødvendig og står i et rimeligt forhold til formålet i hvert enkelt tilfælde.

| (149) | Endelig udelukkede Kommissionen ikke i sin afgørelse om at indlede proceduren, at nogle af aktiviteterne, der var omfattet af den pågældende foranstaltning, i henhold til italiensk ret kunne klassificeres som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i overensstemmelse med traktatens artikel 106, stk. 2, og retspraksis fra Altmark-sagen. Nogle af de interesserede parter fandt, at Kommissionen skulle vurdere foranstaltningen i henhold til artikel 106, stk. 2, men fremlagde ikke relevante oplysninger til analysen. De to parter mener, at foranstaltningen ikke opfylder kriterierne i retspraksis fra Altmark-sagen. Da hverken Italien eller de interesserede parter imidlertid fremkom med oplysninger, så Kommissionen kunne vurdere foranstaltningen i forhold til artikel 106, stk. 2, konkluderer Kommissionen, at det ikke er muligt at fastslå, om nogen af de omtvistede aktiviteter kunne betegnes som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i henhold til den artikel. Endnu en gang er det ikke muligt at fastslå, om støtten i hvert enkelt tilfælde er nødvendig og står i et rimeligt forhold til dækningen af de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser eller ved leveringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(149)

Endelig udelukkede Kommissionen ikke i sin afgørelse om at indlede proceduren, at nogle af aktiviteterne, der var omfattet af den pågældende foranstaltning, i henhold til italiensk ret kunne klassificeres som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i overensstemmelse med traktatens artikel 106, stk. 2, og retspraksis fra Altmark-sagen. Nogle af de interesserede parter fandt, at Kommissionen skulle vurdere foranstaltningen i henhold til artikel 106, stk. 2, men fremlagde ikke relevante oplysninger til analysen. De to parter mener, at foranstaltningen ikke opfylder kriterierne i retspraksis fra Altmark-sagen. Da hverken Italien eller de interesserede parter imidlertid fremkom med oplysninger, så Kommissionen kunne vurdere foranstaltningen i forhold til artikel 106, stk. 2, konkluderer Kommissionen, at det ikke er muligt at fastslå, om nogen af de omtvistede aktiviteter kunne betegnes som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i henhold til den artikel. Endnu en gang er det ikke muligt at fastslå, om støtten i hvert enkelt tilfælde er nødvendig og står i et rimeligt forhold til dækningen af de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser eller ved leveringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse.

| (150) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den pågældende støtteordning er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(150)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den pågældende støtteordning er uforenelig med det indre marked.

6.3.   Artikel 149, stk. 4, i TUIR

| (151) | I afgørelsen om at indlede proceduren anførte Kommissionen, at den omhandlede foranstaltning tilsyneladende udgjorde statsstøtte. I det følgende afsnit vil Kommissionen undersøge, om artikel 149, stk. 4, i TUIR udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(151)

I afgørelsen om at indlede proceduren anførte Kommissionen, at den omhandlede foranstaltning tilsyneladende udgjorde statsstøtte. I det følgende afsnit vil Kommissionen undersøge, om artikel 149, stk. 4, i TUIR udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1.

| (152) | De italienske myndigheder forklarede, at artikel 149, stk. 2, i TUIR indeholder en ikke-udtømmende liste over parametre, der kan tages i betragtning (62) med henblik på at vurdere en enheds kommercielle karakter. Skulle en eller flere af disse betingelser være opfyldt, betyder det ikke, at enheden automatisk mister sin ikke-kommercielle status (eftersom disse parametre ikke kan betragtes som lovformodninger), men giver i stedet et fingerpeg om den potentielt kommercielle karakter af den aktivitet, enheden udøver. Med hensyn til kirkelige institutioner med civilretlig status fremhævede Italien, at det i indkomstkontorets cirkulære nr. 124/E af 12. maj 1998 var forklaret, at kirkelige institutioner kun kan blive omfattet af den skattemæssige behandling, der gælder for ikke-kommercielle enheder, hvis udøvelse af kommercielle aktiviteter ikke er deres primære formål. Under alle omstændigheder skal kirkelige institutioner med civilretlig status prioritere institutionelle aktiviteter af primært idealistisk observans. Derfor udelukker artikel 149, stk. 4, i TUIR blot anvendelsen af de specifikke tids- og forretningsparametre i henhold til artikel 149, stk. 1 og 2, på kirkelige institutioner og amatørsportsklubber, men udelukker ikke, at disse enheder kan miste deres ikke-kommercielle status. |
| --- | --- |

(152)

De italienske myndigheder forklarede, at artikel 149, stk. 2, i TUIR indeholder en ikke-udtømmende liste over parametre, der kan tages i betragtning (62) med henblik på at vurdere en enheds kommercielle karakter. Skulle en eller flere af disse betingelser være opfyldt, betyder det ikke, at enheden automatisk mister sin ikke-kommercielle status (eftersom disse parametre ikke kan betragtes som lovformodninger), men giver i stedet et fingerpeg om den potentielt kommercielle karakter af den aktivitet, enheden udøver. Med hensyn til kirkelige institutioner med civilretlig status fremhævede Italien, at det i indkomstkontorets cirkulære nr. 124/E af 12. maj 1998 var forklaret, at kirkelige institutioner kun kan blive omfattet af den skattemæssige behandling, der gælder for ikke-kommercielle enheder, hvis udøvelse af kommercielle aktiviteter ikke er deres primære formål. Under alle omstændigheder skal kirkelige institutioner med civilretlig status prioritere institutionelle aktiviteter af primært idealistisk observans. Derfor udelukker artikel 149, stk. 4, i TUIR blot anvendelsen af de specifikke tids- og forretningsparametre i henhold til artikel 149, stk. 1 og 2, på kirkelige institutioner og amatørsportsklubber, men udelukker ikke, at disse enheder kan miste deres ikke-kommercielle status.

| (153) | De italienske myndigheder understregede, at foranstaltningen har til formål at bevare den enekompetence, CONI (Italiens nationale olympiske komité) har for amatørsportsklubber, og som indenrigsministeriet har for kirkelige institutioner. |
| --- | --- |

(153)

De italienske myndigheder understregede, at foranstaltningen har til formål at bevare den enekompetence, CONI (Italiens nationale olympiske komité) har for amatørsportsklubber, og som indenrigsministeriet har for kirkelige institutioner.

| (154) | Navnlig hvad kirkelige institutioner angår, regulerer lov nr. 222 af 20. maj 1985 om gennemførelse af internationale aftaler mellem Italien og Den Hellige Stol bl.a. de beføjelser, der er tildelt indenrigsministeriet. Italien understregede, at indenrigsministeriet har enekompetence for både anerkendelse af kirkelige institutioners civilretlige status og tilbagekaldelse af denne status (63). Artikel 149, stk. 4, i TUIR bekræfter derfor denne enekompetence ved at forhindre, at skattemyndighederne implicit tilbagekalder kirkelige institutioners civilretlige status. Hvis indenrigsministeriet tilbagekaldte en kirkelig institutions civilretlige status, ville den miste sin status af ikke-kommerciel enhed og ville ikke længere være omfattet af den beskatningsordning, der gælder for ikke-kommercielle enheder. Ifølge præsidentielt dekret nr. 361/2000 kontrollerer indenrigsministeriet gennem »Prefetti« også, at kirkelige institutioner fortsat opfylder kravene til opretholdelse af deres civilretlige status. |
| --- | --- |

(154)

Navnlig hvad kirkelige institutioner angår, regulerer lov nr. 222 af 20. maj 1985 om gennemførelse af internationale aftaler mellem Italien og Den Hellige Stol bl.a. de beføjelser, der er tildelt indenrigsministeriet. Italien understregede, at indenrigsministeriet har enekompetence for både anerkendelse af kirkelige institutioners civilretlige status og tilbagekaldelse af denne status (63). Artikel 149, stk. 4, i TUIR bekræfter derfor denne enekompetence ved at forhindre, at skattemyndighederne implicit tilbagekalder kirkelige institutioners civilretlige status. Hvis indenrigsministeriet tilbagekaldte en kirkelig institutions civilretlige status, ville den miste sin status af ikke-kommerciel enhed og ville ikke længere være omfattet af den beskatningsordning, der gælder for ikke-kommercielle enheder. Ifølge præsidentielt dekret nr. 361/2000 kontrollerer indenrigsministeriet gennem »Prefetti« også, at kirkelige institutioner fortsat opfylder kravene til opretholdelse af deres civilretlige status.

| (155) | Vedrørende amatørsportsklubber bekræftede Italien, at CONI er den eneste enhed, der kan kontrollere, at klubberne faktisk udøver sportsaktivieter. De italienske myndigheder præciserede også, at amatørsportsklubber kan miste deres ikke-kommercielle status, hvis CONI konkluderer, at de ikke udøver amatørsportsaktiviteter. Amatørsportsklubber skal videregive deres skatteoplysninger ved hjælp af den særlige EAS-formular (64). Udøver amatørsportsklubber ingen kommercielle aktiviteter, skal de dog ikke indsende denne formular. På baggrund af ovenstående har de italienske myndigheder indført de relevante instrumenter til at kontrollere de aktiviteter, der gennemføres af amatørsportsklubber – også fra et skattemæssigt synspunkt. |
| --- | --- |

(155)

Vedrørende amatørsportsklubber bekræftede Italien, at CONI er den eneste enhed, der kan kontrollere, at klubberne faktisk udøver sportsaktivieter. De italienske myndigheder præciserede også, at amatørsportsklubber kan miste deres ikke-kommercielle status, hvis CONI konkluderer, at de ikke udøver amatørsportsaktiviteter. Amatørsportsklubber skal videregive deres skatteoplysninger ved hjælp af den særlige EAS-formular (64). Udøver amatørsportsklubber ingen kommercielle aktiviteter, skal de dog ikke indsende denne formular. På baggrund af ovenstående har de italienske myndigheder indført de relevante instrumenter til at kontrollere de aktiviteter, der gennemføres af amatørsportsklubber – også fra et skattemæssigt synspunkt.

| (156) | Italien forklarede også, at hvis skattemyndighederne konstaterer, at kirkelige institutioner og amatørsportsklubber udøver primært kommercielle aktiviteter, underretter de omgående indenrigsministeriet eller CONI. Indenrigsministeriet og CONI foretager deres egne kontroller ifølge de lovfæstede beføjelser, de har fået tildelt. Sideløbende hermed sørger skattemyndighederne for, at den ikke-kommercielle enheds skatteangivelse korrigeres og foranstalter tilbagesøgning af beskatningsforskellen. |
| --- | --- |

(156)

Italien forklarede også, at hvis skattemyndighederne konstaterer, at kirkelige institutioner og amatørsportsklubber udøver primært kommercielle aktiviteter, underretter de omgående indenrigsministeriet eller CONI. Indenrigsministeriet og CONI foretager deres egne kontroller ifølge de lovfæstede beføjelser, de har fået tildelt. Sideløbende hermed sørger skattemyndighederne for, at den ikke-kommercielle enheds skatteangivelse korrigeres og foranstalter tilbagesøgning af beskatningsforskellen.

| (157) | De italienske myndigheder bekræftede, at skattekontrollen af de ikke-kommercielle enheder faktisk blev foretaget (65). I den forbindelse udstedte skatteindkomstkontoret for nylig særlige operationelle instruktioner til regionalkontorerne vedrørende ikke-kommercielle enheder (66). Med hensyn til kirkelige institutioner foretog indenrigsministeriet også en række kontroller af disse enheder på eget initiativ, men har aldrig konstateret noget tilfælde af misbrug. |
| --- | --- |

(157)

De italienske myndigheder bekræftede, at skattekontrollen af de ikke-kommercielle enheder faktisk blev foretaget (65). I den forbindelse udstedte skatteindkomstkontoret for nylig særlige operationelle instruktioner til regionalkontorerne vedrørende ikke-kommercielle enheder (66). Med hensyn til kirkelige institutioner foretog indenrigsministeriet også en række kontroller af disse enheder på eget initiativ, men har aldrig konstateret noget tilfælde af misbrug.

| (158) | På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at der findes retsinstrumenter til at sikre, at misbrug af kirkelige institutioner og amatørsportsklubbers ikke-kommercielle status faktisk forebygges eller bekæmpes. De italienske myndigheder har også godtgjort, at de kompetente myndigheder faktisk udøver deres kontrolbeføjelser, og at både kirkelige institutioner og amatørsportsklubber kan miste deres ikke-kommercielle status, hvis de udøver primært økonomiske aktiviteter. Derfor kan kirkelige institutioner og amatørsportsklubber miste deres ret til den skattemæssige behandling, der indrømmes ikke-kommercielle enheder generelt. Der foreligger som følge heraf ikke et system med »evig ikke-kommerciel status« som påstået af klagerne. Alene den kendsgerning, at der gælder specifikke procedurer for kontrol af de pågældende kirkelige institutioner med civilretlig status og amatørsportsklubber, indebærer ikke en fordel. |
| --- | --- |

(158)

På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at der findes retsinstrumenter til at sikre, at misbrug af kirkelige institutioner og amatørsportsklubbers ikke-kommercielle status faktisk forebygges eller bekæmpes. De italienske myndigheder har også godtgjort, at de kompetente myndigheder faktisk udøver deres kontrolbeføjelser, og at både kirkelige institutioner og amatørsportsklubber kan miste deres ikke-kommercielle status, hvis de udøver primært økonomiske aktiviteter. Derfor kan kirkelige institutioner og amatørsportsklubber miste deres ret til den skattemæssige behandling, der indrømmes ikke-kommercielle enheder generelt. Der foreligger som følge heraf ikke et system med »evig ikke-kommerciel status« som påstået af klagerne. Alene den kendsgerning, at der gælder specifikke procedurer for kontrol af de pågældende kirkelige institutioner med civilretlig status og amatørsportsklubber, indebærer ikke en fordel.

| (159) | Kommissionen konkluderer derfor, at artikel 149, stk. 4, i TUIR ikke giver kirkelige institutioner eller amatørsportsklubber en selektiv fordel. Hermed udgør foranstaltningen ikke statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen konkluderer derfor, at artikel 149, stk. 4, i TUIR ikke giver kirkelige institutioner eller amatørsportsklubber en selektiv fordel. Hermed udgør foranstaltningen ikke statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.

6.4.   IMU-fritagelsen

| (160) | Efter indførelsen af IMU – den nye kommunale ejendomsskat, der erstattede ICI – accepterede Kommissionen på anmodning af de italienske myndigheder og i lyset af klagernes bemærkninger til den nye lov at undersøge, om den nye IMU-fritagelse vedrørende ikke-kommercielle enheder, der udøver specifikke aktiviteter, er i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Kommissionen vil i overensstemmelse hermed vurdere, om IMU-fritagelsen udgør statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(160)

Efter indførelsen af IMU – den nye kommunale ejendomsskat, der erstattede ICI – accepterede Kommissionen på anmodning af de italienske myndigheder og i lyset af klagernes bemærkninger til den nye lov at undersøge, om den nye IMU-fritagelse vedrørende ikke-kommercielle enheder, der udøver specifikke aktiviteter, er i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Kommissionen vil i overensstemmelse hermed vurdere, om IMU-fritagelsen udgør statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1.

| (161) | Kommissionen bemærker, at fritagelsen, jf. artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 – fra datoen for ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 1/2012 stadfæstet som lov nr. 27/2012 – kun gælder for ejendom ejet af ikke-kommercielle enheder, hvis de anførte aktiviteter udøves på ikke-kommerciel basis. Bestemmelserne vedrørende »blandet anvendelse« af bygninger gælder fra 1. januar 2013, både i tilfælde, hvor dele af bygningerne er selvstændige med hensyn til funktion og indkomst, og hvor det er nødvendigt at have en angivelse fra de berørte enheder. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen bemærker, at fritagelsen, jf. artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 – fra datoen for ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 1/2012 stadfæstet som lov nr. 27/2012 – kun gælder for ejendom ejet af ikke-kommercielle enheder, hvis de anførte aktiviteter udøves på ikke-kommerciel basis. Bestemmelserne vedrørende »blandet anvendelse« af bygninger gælder fra 1. januar 2013, både i tilfælde, hvor dele af bygningerne er selvstændige med hensyn til funktion og indkomst, og hvor det er nødvendigt at have en angivelse fra de berørte enheder.

| (162) | Kommissionen finder, at de nye bestemmelser præciserer, at fritagelsen kun kan garanteres, såfremt der ikke udøves kommercielle aktiviteter. Derfor vil de blandede situationer, som ICI-lovgivningen havde skabt, og hvor kommercielle aktiviteter blev udøvet i nogle bygninger, der havde ret til skattefritagelse, ikke længere være mulige. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen finder, at de nye bestemmelser præciserer, at fritagelsen kun kan garanteres, såfremt der ikke udøves kommercielle aktiviteter. Derfor vil de blandede situationer, som ICI-lovgivningen havde skabt, og hvor kommercielle aktiviteter blev udøvet i nogle bygninger, der havde ret til skattefritagelse, ikke længere være mulige.

| (163) | Generelt afhænger fortolkningen af begrebet økonomisk aktivitet bl.a. af de specifikke omstændigheder, den måde, hvorpå aktiviteten tilrettelægges af staten, og den sammenhæng den indgår i. Med henblik på at fastslå, at en aktivitet er af ikke-kommerciel karakter i medfør af EU's retspraksis, er det nødvendigt at undersøge aktivitetens karakter og formål samt bestemmelserne for den. Det forhold, at nogle aktiviteter kan betegnes som »sociale«, er ikke i sig selv tilstrækkeligt til at udelukke deres økonomiske karakter. Dog har Domstolen også anerkendt, at visse aktiviteter med en rent social funktion kan betragtes som ikke-økonomiske, især i sektorer, der er tæt knyttet til statens grundlæggende opgaver og ansvar. |
| --- | --- |

(163)

Generelt afhænger fortolkningen af begrebet økonomisk aktivitet bl.a. af de specifikke omstændigheder, den måde, hvorpå aktiviteten tilrettelægges af staten, og den sammenhæng den indgår i. Med henblik på at fastslå, at en aktivitet er af ikke-kommerciel karakter i medfør af EU's retspraksis, er det nødvendigt at undersøge aktivitetens karakter og formål samt bestemmelserne for den. Det forhold, at nogle aktiviteter kan betegnes som »sociale«, er ikke i sig selv tilstrækkeligt til at udelukke deres økonomiske karakter. Dog har Domstolen også anerkendt, at visse aktiviteter med en rent social funktion kan betragtes som ikke-økonomiske, især i sektorer, der er tæt knyttet til statens grundlæggende opgaver og ansvar.

| (164) | Ikke desto mindre finder Kommissionen det væsentligt med hensyn til IMU først at fastslå, om de i den italienske lovgivning opstillede kriterier for at udelukke den kommercielle karakter af aktiviteter, som er berettigede til IMU-fritagelse, er i overensstemmelse med begrebet ikke-økonomisk aktivitet i henhold til EU-retten. |
| --- | --- |

(164)

Ikke desto mindre finder Kommissionen det væsentligt med hensyn til IMU først at fastslå, om de i den italienske lovgivning opstillede kriterier for at udelukke den kommercielle karakter af aktiviteter, som er berettigede til IMU-fritagelse, er i overensstemmelse med begrebet ikke-økonomisk aktivitet i henhold til EU-retten.

| (165) | I den forbindelse og som illustreret ovenfor i pkt. (82) ff. godkendte de italienske myndigheder for nylig gennemførelseslovgivningen, jf. artikel 91a, stk. 3, i lovdekret nr. 1/2012. Bekendtgørelsen fra ministeriet for økonomiske anliggender og finans af 19. november 2012 fastsætter de generelle og specifikke krav, der skal opfyldes, når aktiviteterne, der er anført i artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 udøves på et ikke-kommercielt grundlag. |
| --- | --- |

(165)

I den forbindelse og som illustreret ovenfor i pkt. (82) ff. godkendte de italienske myndigheder for nylig gennemførelseslovgivningen, jf. artikel 91a, stk. 3, i lovdekret nr. 1/2012. Bekendtgørelsen fra ministeriet for økonomiske anliggender og finans af 19. november 2012 fastsætter de generelle og specifikke krav, der skal opfyldes, når aktiviteterne, der er anført i artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 udøves på et ikke-kommercielt grundlag.

| (166) | For det første defineres begrebet »ikke-kommercielt grundlag« i artikel 1, stk. 1, litra p), i den ministerielle bekendtgørelse af 19. november 2012. De institutionelle aktiviteter anses for at blive udøvet på et ikke-kommercielt grundlag, når de: a) er almennyttige, b) i overensstemmelse med EU-retlige principper i kraft af deres karakter ikke konkurrerer med andre markedsoperatører, som er profitsøgende, og c) virkeliggør solidaritets- og subsidiaritetsprincipperne. I den forbindelse er kravet under b) en vigtig beskyttelsesforanstaltning, for ved at henvise udtrykkeligt til EU-retten sikres det generelt, at aktiviteten ikke konkurrerer med andre profitsøgende markedsoperatører, hvilket er et væsentligt kendetegn ved ikke-økonomiske aktiviteter (67). |
| --- | --- |

(166)

For det første defineres begrebet »ikke-kommercielt grundlag« i artikel 1, stk. 1, litra p), i den ministerielle bekendtgørelse af 19. november 2012. De institutionelle aktiviteter anses for at blive udøvet på et ikke-kommercielt grundlag, når de: a) er almennyttige, b) i overensstemmelse med EU-retlige principper i kraft af deres karakter ikke konkurrerer med andre markedsoperatører, som er profitsøgende, og c) virkeliggør solidaritets- og subsidiaritetsprincipperne. I den forbindelse er kravet under b) en vigtig beskyttelsesforanstaltning, for ved at henvise udtrykkeligt til EU-retten sikres det generelt, at aktiviteten ikke konkurrerer med andre profitsøgende markedsoperatører, hvilket er et væsentligt kendetegn ved ikke-økonomiske aktiviteter (67).

| (167) | For det andet definerer artikel 3 i bekendtgørelsen de generelle subjektive krav, som skal være indeholdt i ikke-kommercielle enheders vedtægter, så deres aktiviteter udøves på et ikke-kommercielt grundlag. Kriterierne er som følger: a) forbud mod, også indirekte, at distribuere eventuel fortjeneste, driftsoverskud, midler, reserver eller kapital i enhedens levetid, medmindre det pålægges ved lov eller er til fordel for enheder, der tilhører samme struktur og udøver samme aktivitet, b) eventuel fortjeneste og overskud skal udelukkende geninvesteres i udviklingsaktiviteter, som bidrager til det institutionelle mål om social solidaritet, og c) hvis den ikke-kommercielle enhed opløses, skal dens aktiver tildeles en anden ikke-kommerciel enhed, som udøver en lignende aktivitet, medmindre andet følger af lovgivningen. |
| --- | --- |

(167)

For det andet definerer artikel 3 i bekendtgørelsen de generelle subjektive krav, som skal være indeholdt i ikke-kommercielle enheders vedtægter, så deres aktiviteter udøves på et ikke-kommercielt grundlag. Kriterierne er som følger: a) forbud mod, også indirekte, at distribuere eventuel fortjeneste, driftsoverskud, midler, reserver eller kapital i enhedens levetid, medmindre det pålægges ved lov eller er til fordel for enheder, der tilhører samme struktur og udøver samme aktivitet, b) eventuel fortjeneste og overskud skal udelukkende geninvesteres i udviklingsaktiviteter, som bidrager til det institutionelle mål om social solidaritet, og c) hvis den ikke-kommercielle enhed opløses, skal dens aktiver tildeles en anden ikke-kommerciel enhed, som udøver en lignende aktivitet, medmindre andet følger af lovgivningen.

| (168) | For det tredje identificeres der supplerende objektive krav i bekendtgørelsens artikel 4, som skal opfyldes sammen med betingelserne i artikel 1 og 3, for at de i artikel 7, stk. 1, litra i), i ICI-loven anførte aktiviteter kan anses for at blive udøvet på et ikke-kommercielt grundlag. |
| --- | --- |

(168)

For det tredje identificeres der supplerende objektive krav i bekendtgørelsens artikel 4, som skal opfyldes sammen med betingelserne i artikel 1 og 3, for at de i artikel 7, stk. 1, litra i), i ICI-loven anførte aktiviteter kan anses for at blive udøvet på et ikke-kommercielt grundlag.

| (169) | Især i forbindelse med aktiviteter vedrørende velfærd og sundhed hedder det i bekendtgørelsen, at disse udøves på et ikke-kommercielt grundlag, hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt: a) aktiviteterne er godkendt af staten og udøves i henhold til en kontrakt eller aftale med staten, regionerne eller lokale myndigheder, og de er en del af eller supplerer det offentlige nationale sundhedssystem og leverer tjenesteydelser til brugerne gratis eller mod et beløb, som kun er et bidrag til omkostningerne ved forsyningspligtydelserne, b) hvis aktiviteterne ikke er godkendt og udøves i henhold til en kontrakt eller aftale, skal de leveres gratis eller mod et symbolsk beløb, der under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende konkurrencebaserede aktiviteter i det samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at der ikke er nogen forbindelse med tjenesteydelsens faktiske omkostninger. |
| --- | --- |

(169)

Især i forbindelse med aktiviteter vedrørende velfærd og sundhed hedder det i bekendtgørelsen, at disse udøves på et ikke-kommercielt grundlag, hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt: a) aktiviteterne er godkendt af staten og udøves i henhold til en kontrakt eller aftale med staten, regionerne eller lokale myndigheder, og de er en del af eller supplerer det offentlige nationale sundhedssystem og leverer tjenesteydelser til brugerne gratis eller mod et beløb, som kun er et bidrag til omkostningerne ved forsyningspligtydelserne, b) hvis aktiviteterne ikke er godkendt og udøves i henhold til en kontrakt eller aftale, skal de leveres gratis eller mod et symbolsk beløb, der under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende konkurrencebaserede aktiviteter i det samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at der ikke er nogen forbindelse med tjenesteydelsens faktiske omkostninger.

| (170) | Under henvisning til den første betingelse bemærker Kommissionen, at de berørte enheder for at blive omfattet af fritagelsen skal være en integreret del af den nationale sundhedstjeneste, som giver universel dækning og bygger på solidaritetsprincippet, hvilket de italienske myndigheder også har forklaret. Under denne ordning finansieres offentlige hospitaler direkte af socialsikringsbidrag og andre statsmidler. Hospitalerne yder deres tjenester gratis på grundlag af universel dækning eller mod et lavt gebyr, der kun dækker en lille brøkdel af de faktiske omkostninger ved tjenesteydelsen. Ikke-kommercielle enheder, der hører under samme kategori og opfylder de samme betingelser, anses også for at være en integreret del af det nationale sundhedssystem (68). På baggrund af de særlige træk ved denne sag og i overensstemmelse med principperne i EU's retspraksis (69), og da det nationale italienske system omfatter en ordning med universel dækning, konkluderer Kommissionen, at de berørte enheder, som udøver ovennævnte aktiviteter og opfylder alle lovfæstede krav, ikke betragtes som virksomheder. |
| --- | --- |

(170)

Under henvisning til den første betingelse bemærker Kommissionen, at de berørte enheder for at blive omfattet af fritagelsen skal være en integreret del af den nationale sundhedstjeneste, som giver universel dækning og bygger på solidaritetsprincippet, hvilket de italienske myndigheder også har forklaret. Under denne ordning finansieres offentlige hospitaler direkte af socialsikringsbidrag og andre statsmidler. Hospitalerne yder deres tjenester gratis på grundlag af universel dækning eller mod et lavt gebyr, der kun dækker en lille brøkdel af de faktiske omkostninger ved tjenesteydelsen. Ikke-kommercielle enheder, der hører under samme kategori og opfylder de samme betingelser, anses også for at være en integreret del af det nationale sundhedssystem (68). På baggrund af de særlige træk ved denne sag og i overensstemmelse med principperne i EU's retspraksis (69), og da det nationale italienske system omfatter en ordning med universel dækning, konkluderer Kommissionen, at de berørte enheder, som udøver ovennævnte aktiviteter og opfylder alle lovfæstede krav, ikke betragtes som virksomheder.

| (171) | Vedrørende den anden betingelse hedder det i bekendtgørelsen, at aktiviteterne skal udøves enten gratis eller mod et symbolsk gebyr. Tjenesteydelser, der leveres gratis, udgør normalt ikke en økonomisk aktivitet. Især er dette tilfældet, hvis tjenesteydelserne ikke udbydes i konkurrence med andre markedsoperatører, jf. artikel 1 i bekendtgørelsen. Det samme gælder tjenesteydelser, der leveres mod en symbolsk betaling. I den forbindelse er det vigtigt at bemærke, at det i bekendtgørelsen fastsættes, at gebyret – hvis det skal betragtes som symbolsk – ikke må stå i forhold til omkostningerne ved tjenesteydelsen. Det hedder også i bekendtgørelsen, at den fastsatte grænse på halvdelen af gennemsnitsprisen for tilsvarende konkurrencebaserede aktiviteter i samme geografiske område kun kan anvendes til at udelukke berettigelse til fritagelsen (som angivet ved ordene »under alle omstændigheder«). Det indebærer dog ikke, at tjenesteydere, der tager en pris under den grænse, er berettigede til fritagelsen. Da bistands- og sundhedsaktiviteter også opfylder de generelle og subjektive krav, som er anført i bekendtgørelsens artikel 1 og 3, konkluderer Kommissionen, at sådanne aktiviteter, der udøves i overensstemmelse med principperne i den aktuelle lovgivning, derfor ikke udgør økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(171)

Vedrørende den anden betingelse hedder det i bekendtgørelsen, at aktiviteterne skal udøves enten gratis eller mod et symbolsk gebyr. Tjenesteydelser, der leveres gratis, udgør normalt ikke en økonomisk aktivitet. Især er dette tilfældet, hvis tjenesteydelserne ikke udbydes i konkurrence med andre markedsoperatører, jf. artikel 1 i bekendtgørelsen. Det samme gælder tjenesteydelser, der leveres mod en symbolsk betaling. I den forbindelse er det vigtigt at bemærke, at det i bekendtgørelsen fastsættes, at gebyret – hvis det skal betragtes som symbolsk – ikke må stå i forhold til omkostningerne ved tjenesteydelsen. Det hedder også i bekendtgørelsen, at den fastsatte grænse på halvdelen af gennemsnitsprisen for tilsvarende konkurrencebaserede aktiviteter i samme geografiske område kun kan anvendes til at udelukke berettigelse til fritagelsen (som angivet ved ordene »under alle omstændigheder«). Det indebærer dog ikke, at tjenesteydere, der tager en pris under den grænse, er berettigede til fritagelsen. Da bistands- og sundhedsaktiviteter også opfylder de generelle og subjektive krav, som er anført i bekendtgørelsens artikel 1 og 3, konkluderer Kommissionen, at sådanne aktiviteter, der udøves i overensstemmelse med principperne i den aktuelle lovgivning, derfor ikke udgør økonomiske aktiviteter.

| (172) | Uddannelsesaktiviteter anses for at blive udøvet på et ikke-kommercielt grundlag, hvis en række specifikke betingelser er opfyldt. Især skal aktiviteten være på linje med offentlig uddannelse, og skolen skal følge en ikke-diskriminerende optagelsespolitik. Skolen skal også acceptere elever med handicap, anvende kollektive overenskomster, have strukturer, der opfylder gældende standarder og offentliggøre sine regnskaber. Endvidere skal aktiviteten ydes gratis eller mod et symbolsk gebyr, der kun dækker en brøkdel af de faktiske udgifter til tjenesteydelsen, idet der også tages hensyn til, at der ikke er nogen forbindelse med den. I den forbindelse gør Kommissionen opmærksom på, at undervisning i visse institutioner, der er en del af det offentlige uddannelsessystem, og som helt eller hovedsagelig finansieres af offentlige midler, ifølge retspraksis (70) ikke udgør en økonomisk aktivitet. Den ikke-økonomiske karakter af offentlig uddannelse berøres i princippet ikke af, at elever eller deres forældre undertiden skal betale afgifter eller skolepenge som bidrag til udgifterne til driften af skolen, forudsat at det finansielle bidrag kun dækker en brøkdel af de faktiske omkostninger ved tjenesteydelsen og derfor ikke kan betragtes som vederlag for den leverede ydelse. Som Kommissionen også erkender i sin meddelelse om anvendelsen af Den Europæiske Unions statsstøtteregler på kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (71), dækker disse principper børnehaver, private og offentlige grundskoler, faglig uddannelse, sekundær undervisning på universiteter og udbud af undervisning på universiteter. På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at det symbolske gebyr, der er anført i bekendtgørelsen, og som kun udgør en brøkdel af de faktiske omkostninger ved tjenesteydelsen, ikke kan betragtes som vederlag for de leverede tjenesteydelser. I betragtning af de generelle og subjektive krav i bekendtgørelsens artikel 1 og 3 sammen med de særlige objektive krav i artikel 4 finder Kommissionen derfor ikke under disse særlige omstændigheder, at den uddannelsestjeneste, der leveres af de berørte enheder, kan betragtes som en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(172)

Uddannelsesaktiviteter anses for at blive udøvet på et ikke-kommercielt grundlag, hvis en række specifikke betingelser er opfyldt. Især skal aktiviteten være på linje med offentlig uddannelse, og skolen skal følge en ikke-diskriminerende optagelsespolitik. Skolen skal også acceptere elever med handicap, anvende kollektive overenskomster, have strukturer, der opfylder gældende standarder og offentliggøre sine regnskaber. Endvidere skal aktiviteten ydes gratis eller mod et symbolsk gebyr, der kun dækker en brøkdel af de faktiske udgifter til tjenesteydelsen, idet der også tages hensyn til, at der ikke er nogen forbindelse med den. I den forbindelse gør Kommissionen opmærksom på, at undervisning i visse institutioner, der er en del af det offentlige uddannelsessystem, og som helt eller hovedsagelig finansieres af offentlige midler, ifølge retspraksis (70) ikke udgør en økonomisk aktivitet. Den ikke-økonomiske karakter af offentlig uddannelse berøres i princippet ikke af, at elever eller deres forældre undertiden skal betale afgifter eller skolepenge som bidrag til udgifterne til driften af skolen, forudsat at det finansielle bidrag kun dækker en brøkdel af de faktiske omkostninger ved tjenesteydelsen og derfor ikke kan betragtes som vederlag for den leverede ydelse. Som Kommissionen også erkender i sin meddelelse om anvendelsen af Den Europæiske Unions statsstøtteregler på kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (71), dækker disse principper børnehaver, private og offentlige grundskoler, faglig uddannelse, sekundær undervisning på universiteter og udbud af undervisning på universiteter. På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at det symbolske gebyr, der er anført i bekendtgørelsen, og som kun udgør en brøkdel af de faktiske omkostninger ved tjenesteydelsen, ikke kan betragtes som vederlag for de leverede tjenesteydelser. I betragtning af de generelle og subjektive krav i bekendtgørelsens artikel 1 og 3 sammen med de særlige objektive krav i artikel 4 finder Kommissionen derfor ikke under disse særlige omstændigheder, at den uddannelsestjeneste, der leveres af de berørte enheder, kan betragtes som en økonomisk aktivitet.

| (173) | For tjenesteydelser vedrørende logi og aktiviteter i forbindelse med kultur, fritid og sport skal de ifølge artikel 4 i bekendtgørelsen leveres gratis eller mod et symbolsk gebyr, der under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende konkurrencebaserede aktiviteter i samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at det ikke må stå i forhold til tjenesteydelsens faktiske omkostninger. Dette krav er identisk med den anden betingelse, der er fastsat for bistands- og sundhedsaktiviteter, som gennemgås i ovenstående pkt. (171), og derfor gælder de samme overvejelser. Hvis tjenesteydelserne leveres gratis, udgør de principielt ikke en økonomisk aktivitet. Det samme gælder, hvis de leveres mod et symbolsk gebyr. I den forbindelse er det vigtigt at bemærke, at det i bekendtgørelsen fastsættes, at gebyret – hvis det skal betragtes som symbolsk – ikke må stå i forhold til omkostningerne ved tjenesteydelsen. Det bestemmes også, at den fastsatte grænse på halvdelen af gennemsnitsprisen for tilsvarende konkurrencebaserede aktiviteter i samme geografiske område kun må anvendes til at udelukke berettigelse til fritagelsen (som angivet ved ordene »under alle omstændigheder«). Det indebærer dog ikke, at tjenesteydere, der tager en pris under den grænse, er berettigede til fritagelsen. |
| --- | --- |

(173)

For tjenesteydelser vedrørende logi og aktiviteter i forbindelse med kultur, fritid og sport skal de ifølge artikel 4 i bekendtgørelsen leveres gratis eller mod et symbolsk gebyr, der under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende konkurrencebaserede aktiviteter i samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at det ikke må stå i forhold til tjenesteydelsens faktiske omkostninger. Dette krav er identisk med den anden betingelse, der er fastsat for bistands- og sundhedsaktiviteter, som gennemgås i ovenstående pkt. (171), og derfor gælder de samme overvejelser. Hvis tjenesteydelserne leveres gratis, udgør de principielt ikke en økonomisk aktivitet. Det samme gælder, hvis de leveres mod et symbolsk gebyr. I den forbindelse er det vigtigt at bemærke, at det i bekendtgørelsen fastsættes, at gebyret – hvis det skal betragtes som symbolsk – ikke må stå i forhold til omkostningerne ved tjenesteydelsen. Det bestemmes også, at den fastsatte grænse på halvdelen af gennemsnitsprisen for tilsvarende konkurrencebaserede aktiviteter i samme geografiske område kun må anvendes til at udelukke berettigelse til fritagelsen (som angivet ved ordene »under alle omstændigheder«). Det indebærer dog ikke, at tjenesteydere, der tager en pris under den grænse, er berettigede til fritagelsen.

| (174) | I tilfælde af tjenesteydelser vedrørende logi og sportsaktiviteter bemærker Kommissionen de yderligere krav, der er baseret på definitionerne af disse aktiviteter i bekendtgørelsens artikel 1, stk. 1, litra j) og m). For tjenesteydelser vedrørende logi begrænser bekendtgørelsen fritagelsen til tjenesteydelser, der leveres af ikke-kommercielle enheder, og som kun er tilgængelige for visse personkategorier og ikke er åbne uden afbrydelse. Især vedrørende »modtagelsesstrukturer af social art« står der i bekendtgørelsen, at aktiviteterne skal være målrettet mennesker med midlertidige eller permanente særlige behov eller mennesker, der er dårligt stillede på grund af fysiske, psykologiske, økonomiske, sociale eller familiemæssige forhold. Enheden må kun forlange betaling af et symbolsk gebyr, der under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende aktiviteter, som udøves af kommercielle enheder i samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at det ikke står i forhold til de faktiske omkostninger ved tjenesteydelsen. Det præciseres under alle omstændigheder også i bekendtgørelsen, at fritagelsen ikke finder anvendelse på aktiviteter, der udøves på hoteller eller lignende foretagender som defineret i artikel 9 i lovdekret nr. 79 af 23. maj 2011 (72). Fritagelsen er derfor udelukket for aktiviteter, der udøves på f.eks. hoteller, moteller og bed-and-breakfast-virksomheder. Da de ikke-kommercielle enheder, som udbyder indlogering i den foreliggende sag, skal opfylde de generelle, subjektive og objektive krav i artikel 1, 3 og 4 i bekendtgørelsen, finder Kommissionen på baggrund af den foreliggende sags særlige karakter ikke, at disse aktiviteter udgør en økonomisk aktivitet, jf. EU-retten, idet de opfylder ovenstående betingelser. |
| --- | --- |

(174)

I tilfælde af tjenesteydelser vedrørende logi og sportsaktiviteter bemærker Kommissionen de yderligere krav, der er baseret på definitionerne af disse aktiviteter i bekendtgørelsens artikel 1, stk. 1, litra j) og m). For tjenesteydelser vedrørende logi begrænser bekendtgørelsen fritagelsen til tjenesteydelser, der leveres af ikke-kommercielle enheder, og som kun er tilgængelige for visse personkategorier og ikke er åbne uden afbrydelse. Især vedrørende »modtagelsesstrukturer af social art« står der i bekendtgørelsen, at aktiviteterne skal være målrettet mennesker med midlertidige eller permanente særlige behov eller mennesker, der er dårligt stillede på grund af fysiske, psykologiske, økonomiske, sociale eller familiemæssige forhold. Enheden må kun forlange betaling af et symbolsk gebyr, der under alle omstændigheder ikke må overstige halvdelen af gennemsnitsprisen for lignende aktiviteter, som udøves af kommercielle enheder i samme geografiske område, idet der også tages hensyn til, at det ikke står i forhold til de faktiske omkostninger ved tjenesteydelsen. Det præciseres under alle omstændigheder også i bekendtgørelsen, at fritagelsen ikke finder anvendelse på aktiviteter, der udøves på hoteller eller lignende foretagender som defineret i artikel 9 i lovdekret nr. 79 af 23. maj 2011 (72). Fritagelsen er derfor udelukket for aktiviteter, der udøves på f.eks. hoteller, moteller og bed-and-breakfast-virksomheder. Da de ikke-kommercielle enheder, som udbyder indlogering i den foreliggende sag, skal opfylde de generelle, subjektive og objektive krav i artikel 1, 3 og 4 i bekendtgørelsen, finder Kommissionen på baggrund af den foreliggende sags særlige karakter ikke, at disse aktiviteter udgør en økonomisk aktivitet, jf. EU-retten, idet de opfylder ovenstående betingelser.

| (175) | I betragtning af denne sags særlige omstændigheder og eftersom de ikke-kommercielle enheder, som tilbyder tjenesteydelser vedrørende logi samt kultur-, fritids- og sportsaktiviteter, også skal opfylde kravene i bekendtgørelsens artikel 1 og 3, konkluderer Kommissionen, at disse aktiviteter, der udøves som beskrevet i loven, ikke kan betragtes som økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(175)

I betragtning af denne sags særlige omstændigheder og eftersom de ikke-kommercielle enheder, som tilbyder tjenesteydelser vedrørende logi samt kultur-, fritids- og sportsaktiviteter, også skal opfylde kravene i bekendtgørelsens artikel 1 og 3, konkluderer Kommissionen, at disse aktiviteter, der udøves som beskrevet i loven, ikke kan betragtes som økonomiske aktiviteter.

| (176) | På grundlag af de oplysninger, der er fremlagt af de italienske myndigheder, og i lyset af den foreliggende sags særlige karakter konkluderer Kommissionen derfor, at de i de foregående punkter analyserede aktiviteter, som udøves af ikke-kommercielle enheder i fuld overensstemmelse med de generelle, subjektive og objektive kriterier, jf. bekendtgørelsens artikel 1, 3 og 4, ikke er af økonomisk karakter. Derfor optræder de berørte ikke-kommercielle enheder, når de udøver de pågældende aktiviteter i fuld overensstemmelse med betingelserne i den italienske lovgivning, ikke som virksomheder, jf. EU-retten. Da traktatens artikel 107, stk. 1, kun finder anvendelse på virksomheder, følger det, at foranstaltningen i den foreliggende sag ikke henhører under den artikels anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(176)

På grundlag af de oplysninger, der er fremlagt af de italienske myndigheder, og i lyset af den foreliggende sags særlige karakter konkluderer Kommissionen derfor, at de i de foregående punkter analyserede aktiviteter, som udøves af ikke-kommercielle enheder i fuld overensstemmelse med de generelle, subjektive og objektive kriterier, jf. bekendtgørelsens artikel 1, 3 og 4, ikke er af økonomisk karakter. Derfor optræder de berørte ikke-kommercielle enheder, når de udøver de pågældende aktiviteter i fuld overensstemmelse med betingelserne i den italienske lovgivning, ikke som virksomheder, jf. EU-retten. Da traktatens artikel 107, stk. 1, kun finder anvendelse på virksomheder, følger det, at foranstaltningen i den foreliggende sag ikke henhører under den artikels anvendelsesområde.

| (177) | Endelig bemærker Kommissionen, at det i sagen om blandet anvendelse af en bygning fra 1. januar 2013 er muligt i henhold til italiensk lovgivning at beregne den forholdsmæssige kommercielle anvendelse af ejendommen og kun pålægge økonomiske aktiviteter IMU. Kommissionen understreger i den forbindelse, at hvis en enhed udøver både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, udgør den delvise fritagelse, der gælder for enheden for den del af ejendommen, som benyttes til ikke-økonomiske aktiviteter, ikke en fordel for enheden, når den udøver en økonomisk aktivitet som virksomhed. Derfor udgør foranstaltningen heller ikke i den situation statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(177)

Endelig bemærker Kommissionen, at det i sagen om blandet anvendelse af en bygning fra 1. januar 2013 er muligt i henhold til italiensk lovgivning at beregne den forholdsmæssige kommercielle anvendelse af ejendommen og kun pålægge økonomiske aktiviteter IMU. Kommissionen understreger i den forbindelse, at hvis en enhed udøver både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, udgør den delvise fritagelse, der gælder for enheden for den del af ejendommen, som benyttes til ikke-økonomiske aktiviteter, ikke en fordel for enheden, når den udøver en økonomisk aktivitet som virksomhed. Derfor udgør foranstaltningen heller ikke i den situation statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.

6.5.   Tilbagesøgning

| (178) | Ifølge traktaten og Domstolens faste retspraksis har Kommissionen, når den finder, at en støtte er uforenelig med det indre marked, kompetence til at beslutte, at den berørte stat skal ophæve eller ændre støtten (73). Det fremgår ligeledes af Domstolens faste praksis, at en stats forpligtelse til at ophæve støtte, som Kommissionen anser for at være uforenelig med det indre marked, har til formål at genoprette den oprindelige situation (74). I den forbindelse har Domstolen fastslået, at formålet er opfyldt, så snart støttemodtageren har tilbagebetalt det bevilgede beløb og dermed har mistet den fordel, der var opnået i forhold til konkurrenterne på markedet, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte genoprettes (75). |
| --- | --- |

(178)

Ifølge traktaten og Domstolens faste retspraksis har Kommissionen, når den finder, at en støtte er uforenelig med det indre marked, kompetence til at beslutte, at den berørte stat skal ophæve eller ændre støtten (73). Det fremgår ligeledes af Domstolens faste praksis, at en stats forpligtelse til at ophæve støtte, som Kommissionen anser for at være uforenelig med det indre marked, har til formål at genoprette den oprindelige situation (74). I den forbindelse har Domstolen fastslået, at formålet er opfyldt, så snart støttemodtageren har tilbagebetalt det bevilgede beløb og dermed har mistet den fordel, der var opnået i forhold til konkurrenterne på markedet, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte genoprettes (75).

| (179) | Ifølge den retspraksis er det fastsat i artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 (76), at »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«. |
| --- | --- |

(179)

Ifølge den retspraksis er det fastsat i artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 (76), at »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«.

| (180) | Så når ICI-fritagelsen betragtes som ulovlig og uforenelig støtte, skal den i princippet kræves tilbagebetalt for at genoprette situationen på markedet fra tiden før ydelsen af støtte. |
| --- | --- |

(180)

Så når ICI-fritagelsen betragtes som ulovlig og uforenelig støtte, skal den i princippet kræves tilbagebetalt for at genoprette situationen på markedet fra tiden før ydelsen af støtte.

| (181) | Dog begrænser forordning (EF) nr. 659/99 mulighederne for at kræve tilbagebetaling. F.eks. fastsættes det i artikel 14, stk. 1, at »Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen« såsom beskyttelsen af berettiget forventning. Domstolen har også anerkendt en undtagelse fra en medlemsstats forpligtelse til at gennemføre en tilbagesøgningsafgørelse rettet til den, nemlig særlige omstændigheder, der gør det absolut umuligt for medlemsstaten at gennemføre afgørelsen korrekt (77). |
| --- | --- |

(181)

Dog begrænser forordning (EF) nr. 659/99 mulighederne for at kræve tilbagebetaling. F.eks. fastsættes det i artikel 14, stk. 1, at »Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen« såsom beskyttelsen af berettiget forventning. Domstolen har også anerkendt en undtagelse fra en medlemsstats forpligtelse til at gennemføre en tilbagesøgningsafgørelse rettet til den, nemlig særlige omstændigheder, der gør det absolut umuligt for medlemsstaten at gennemføre afgørelsen korrekt (77).

| (182) | Da disse undtagelser blev gjort gældende af de italienske myndigheder i forbindelse med den formelle undersøgelse, skal Kommissionen undersøge, om de finder anvendelse i den foreliggende sag for at fastslå, om tilbagesøgning er påkrævet. |
| --- | --- |

(182)

Da disse undtagelser blev gjort gældende af de italienske myndigheder i forbindelse med den formelle undersøgelse, skal Kommissionen undersøge, om de finder anvendelse i den foreliggende sag for at fastslå, om tilbagesøgning er påkrævet.

6.5.1.   Berettiget forventning

| (183) | Det er gennem Domstolens retspraksis og Kommissionens egen beslutningspraksis fastslået, at et krav om tilbagebetaling af støtte vil være en overtrædelse af et generelt EU-retligt princip, hvis Kommissionens handlinger har skabt en berettiget forventning om, at støtten er bevilget i overensstemmelse med EU-retten, hos den, der begunstiges af en foranstaltning. |
| --- | --- |

(183)

Det er gennem Domstolens retspraksis og Kommissionens egen beslutningspraksis fastslået, at et krav om tilbagebetaling af støtte vil være en overtrædelse af et generelt EU-retligt princip, hvis Kommissionens handlinger har skabt en berettiget forventning om, at støtten er bevilget i overensstemmelse med EU-retten, hos den, der begunstiges af en foranstaltning.

| (184) | Domstolen har gentagne gange fastslået, at retten til at påberåbe sig princippet om beskyttelse af den berettigede forventning gælder enhver privatperson med begrundede forventninger, som en fællesskabsinstitution har givet anledning til. Dog kan ingen påberåbe sig berettiget forventning, såfremt administrationen ikke har afgivet præcise løfter (78). |
| --- | --- |

(184)

Domstolen har gentagne gange fastslået, at retten til at påberåbe sig princippet om beskyttelse af den berettigede forventning gælder enhver privatperson med begrundede forventninger, som en fællesskabsinstitution har givet anledning til. Dog kan ingen påberåbe sig berettiget forventning, såfremt administrationen ikke har afgivet præcise løfter (78).

| (185) | I den foreliggende sag har de italienske myndigheder og de 78 interesserede parter især påberåbt sig den berettigede forventning på grundlag af Kommissionens svar på en skriftlig parlamentarisk forespørgsel i 2009 (79). I sit svar erklærede Kommissionen, at den havde foretaget en foreløbig vurdering og havde fundet, at der ikke var grund til at gå videre, eftersom ICI-skatteordningen tilsyneladende ikke ville give kirkelige institutioner en konkurrencemæssig fortrinsstilling. |
| --- | --- |

(185)

I den foreliggende sag har de italienske myndigheder og de 78 interesserede parter især påberåbt sig den berettigede forventning på grundlag af Kommissionens svar på en skriftlig parlamentarisk forespørgsel i 2009 (79). I sit svar erklærede Kommissionen, at den havde foretaget en foreløbig vurdering og havde fundet, at der ikke var grund til at gå videre, eftersom ICI-skatteordningen tilsyneladende ikke ville give kirkelige institutioner en konkurrencemæssig fortrinsstilling.

| (186) | Kommissionen fastholder, at dette svar af følgende årsager ikke gav anledning til nogen berettiget forventning: |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen fastholder, at dette svar af følgende årsager ikke gav anledning til nogen berettiget forventning:

| (187) | For det første var Kommissionens udsagn blot resultatet af en »foreløbig vurdering«, og Kommissionen sagde ikke, at den havde truffet en afgørelse, men kun at den fandt, at der ikke var grund til at gå videre. For det andet anførte Kommissionen forsøgsvis, at ICI-fritagelsen tilsyneladende ikke ville give kirkelige institutioner en fordel. For det tredje vedrørte forespørgsel og svar kun kirkelige institutioner, som er en underkategori af ikke-kommercielle enheder, der er berørt af ICI-fritagelsen. |
| --- | --- |

(187)

For det første var Kommissionens udsagn blot resultatet af en »foreløbig vurdering«, og Kommissionen sagde ikke, at den havde truffet en afgørelse, men kun at den fandt, at der ikke var grund til at gå videre. For det andet anførte Kommissionen forsøgsvis, at ICI-fritagelsen tilsyneladende ikke ville give kirkelige institutioner en fordel. For det tredje vedrørte forespørgsel og svar kun kirkelige institutioner, som er en underkategori af ikke-kommercielle enheder, der er berørt af ICI-fritagelsen.

| (188) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen ikke, at den gav nogen specifikke, ubetingede og konsistente løfter af en sådan art, at de, der begunstiges af den omtvistede foranstaltning, kunne have begrundede forventninger om, at ordningen var lovlig i den forstand, at den ikke henhørte under anvendelsesområdet for statsstøttebestemmelserne, og at en eventuel fordel heraf følgelig ikke kunne være genstand for en tilbagesøgningssag. Afslutningsvis finder Kommissionen ikke, at den afgav nogen præcis og ubetinget erklæring om, at den pågældende ICI-fritagelse ikke skulle betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(188)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen ikke, at den gav nogen specifikke, ubetingede og konsistente løfter af en sådan art, at de, der begunstiges af den omtvistede foranstaltning, kunne have begrundede forventninger om, at ordningen var lovlig i den forstand, at den ikke henhørte under anvendelsesområdet for statsstøttebestemmelserne, og at en eventuel fordel heraf følgelig ikke kunne være genstand for en tilbagesøgningssag. Afslutningsvis finder Kommissionen ikke, at den afgav nogen præcis og ubetinget erklæring om, at den pågældende ICI-fritagelse ikke skulle betragtes som statsstøtte.

| (189) | Italien har også hævdet, at Kommissionens svar til klagerne vedrørende ICI-fritagelsen, som Italien fik en uformel underretning om, havde skabt en berettiget forventning hos ikke-kommercielle enheder om, at ICI-fritagelsen var forenelig med EU-lovgivningen. Kommissionen er ikke enig i Italiens synspunkter. De skrivelser med en foreløbig vurdering, Kommissionen sendte klagerne, og som medlemsstaten uofficielt blev underrettet om, udgør ikke Kommissionens endelige stillingtagen. Selv om Kommissionens afgørelser offentliggøres og udgives i EU-Tidende, er dette ikke tilfældet med en administrativ procedure, hvor Kommissionen – på grundlag af de foreliggende oplysninger – ikke nærer alvorlige tvivl om de undersøgte foranstaltningers forenelighed. Endvidere blev brevet, som blev sendt til klagerne den 15. februar 2010, anfægtet af to klagere ved Retten og blev ikke endeligt. Disse retssager blev først trukket tilbage efter afgørelsen om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(189)

Italien har også hævdet, at Kommissionens svar til klagerne vedrørende ICI-fritagelsen, som Italien fik en uformel underretning om, havde skabt en berettiget forventning hos ikke-kommercielle enheder om, at ICI-fritagelsen var forenelig med EU-lovgivningen. Kommissionen er ikke enig i Italiens synspunkter. De skrivelser med en foreløbig vurdering, Kommissionen sendte klagerne, og som medlemsstaten uofficielt blev underrettet om, udgør ikke Kommissionens endelige stillingtagen. Selv om Kommissionens afgørelser offentliggøres og udgives i EU-Tidende, er dette ikke tilfældet med en administrativ procedure, hvor Kommissionen – på grundlag af de foreliggende oplysninger – ikke nærer alvorlige tvivl om de undersøgte foranstaltningers forenelighed. Endvidere blev brevet, som blev sendt til klagerne den 15. februar 2010, anfægtet af to klagere ved Retten og blev ikke endeligt. Disse retssager blev først trukket tilbage efter afgørelsen om at indlede proceduren.

| (190) | Kommissionen konkluderer derfor, at Italien og de 78 interesserede parter i den foreliggende sag ikke fik noget løfte af en EU-institution, der kan begrunde en berettiget forventning og dermed forhindre Kommissionen i at kræve tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen konkluderer derfor, at Italien og de 78 interesserede parter i den foreliggende sag ikke fik noget løfte af en EU-institution, der kan begrunde en berettiget forventning og dermed forhindre Kommissionen i at kræve tilbagebetaling.

6.5.2.   Særlige omstændigheder: tilbagesøgning absolut umulig

| (191) | I henhold til traktatens artikel 288 er den medlemsstat, tilbagesøgningsafgørelsen er rettet til, forpligtet til at gennemføre afgørelsen. Som ovenfor nævnt er der én undtagelse til denne forpligtelse, nemlig hvis medlemsstaten godtgør, at der foreligger særlige omstændigheder, som vil gøre det absolut umuligt for medlemsstaten at gennemføre afgørelsen korrekt. |
| --- | --- |

(191)

I henhold til traktatens artikel 288 er den medlemsstat, tilbagesøgningsafgørelsen er rettet til, forpligtet til at gennemføre afgørelsen. Som ovenfor nævnt er der én undtagelse til denne forpligtelse, nemlig hvis medlemsstaten godtgør, at der foreligger særlige omstændigheder, som vil gøre det absolut umuligt for medlemsstaten at gennemføre afgørelsen korrekt.

| (192) | Medlemsstater gør normalt dette argument gældende i forbindelse med drøftelser med Kommissionen efter vedtagelse af afgørelsen (80). I denne sag hævdede Italien dog allerede før afgørelsens vedtagelse, at der ikke skulle stilles krav om tilbagesøgning, fordi det ville være absolut umuligt at gennemføre det. Eftersom Italien rejste dette spørgsmål i forbindelse med den formelle undersøgelse, og ingen ifølge et generelt retsprincip kan forpligtes til at gøre det umulige, finder Kommissionen det nødvendigt at behandle spørgsmålet i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(192)

Medlemsstater gør normalt dette argument gældende i forbindelse med drøftelser med Kommissionen efter vedtagelse af afgørelsen (80). I denne sag hævdede Italien dog allerede før afgørelsens vedtagelse, at der ikke skulle stilles krav om tilbagesøgning, fordi det ville være absolut umuligt at gennemføre det. Eftersom Italien rejste dette spørgsmål i forbindelse med den formelle undersøgelse, og ingen ifølge et generelt retsprincip kan forpligtes til at gøre det umulige, finder Kommissionen det nødvendigt at behandle spørgsmålet i denne afgørelse.

| (193) | Det skal først erindres, at Domstolen til stadighed har fortolket begrebet »absolut umulighed« meget strengt. Betingelsen om, at det skal være absolut umuligt at gennemføre afgørelsen om tilbagesøgning, er ikke opfyldt, når medlemsstaterne udelukkende har underrettet Kommissionen om de retlige, politiske eller praktiske vanskeligheder, som gennemførelsen af afgørelsen indebærer (81). Det eneste tilfælde, hvor »absolut umulighed« kan accepteres, er, når tilbagesøgning fra starten ville være objektivt og absolut umulig (82). |
| --- | --- |

(193)

Det skal først erindres, at Domstolen til stadighed har fortolket begrebet »absolut umulighed« meget strengt. Betingelsen om, at det skal være absolut umuligt at gennemføre afgørelsen om tilbagesøgning, er ikke opfyldt, når medlemsstaterne udelukkende har underrettet Kommissionen om de retlige, politiske eller praktiske vanskeligheder, som gennemførelsen af afgørelsen indebærer (81). Det eneste tilfælde, hvor »absolut umulighed« kan accepteres, er, når tilbagesøgning fra starten ville være objektivt og absolut umulig (82).

| (194) | I den foreliggende sag har de italienske myndigheder fremført, at det ville blive absolut umuligt at definere, hvilken ejendom tilhørende ikke-kommercielle enheder der blev benyttet til aktiviteter, som ikke var af udelukkende kommerciel karakter, og indhente de nødvendige oplysninger for at bestemme, hvilket skattebeløb der skulle have været betalt. |
| --- | --- |

(194)

I den foreliggende sag har de italienske myndigheder fremført, at det ville blive absolut umuligt at definere, hvilken ejendom tilhørende ikke-kommercielle enheder der blev benyttet til aktiviteter, som ikke var af udelukkende kommerciel karakter, og indhente de nødvendige oplysninger for at bestemme, hvilket skattebeløb der skulle have været betalt.

| (195) | De italienske myndigheder forklarede, at det på grund af den måde, hvorpå matrikelregistret er opbygget, er umuligt efterfølgende at ekstrapolere data fra matrikeldatabaserne vedrørende ejendomme tilhørende ikke-kommercielle enheder, der blev benyttet til aktiviteter af ikke udelukkende kommerciel karakter af den type, som er anført i ICI-fritagelsen. Det er ikke muligt ud fra oplysningerne i matrikelregistret at spore, hvilke aktiviteter der udøves i ejendommen. Med andre ord er det ikke på grundlag af dataene i matrikelregistret muligt at finde ud af, om en enhed udøvede kommercielle eller ikke-kommercielle aktiviteter i given ejendom. Hver enkelt ejendom (herunder dele af ejendomme med en separat klassificering) registreres nemlig kun i matrikelregistret på grundlag af sine objektive karakteristika, som omfatter fysiske og strukturelle elementer i forbindelse med ejendommens anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(195)

De italienske myndigheder forklarede, at det på grund af den måde, hvorpå matrikelregistret er opbygget, er umuligt efterfølgende at ekstrapolere data fra matrikeldatabaserne vedrørende ejendomme tilhørende ikke-kommercielle enheder, der blev benyttet til aktiviteter af ikke udelukkende kommerciel karakter af den type, som er anført i ICI-fritagelsen. Det er ikke muligt ud fra oplysningerne i matrikelregistret at spore, hvilke aktiviteter der udøves i ejendommen. Med andre ord er det ikke på grundlag af dataene i matrikelregistret muligt at finde ud af, om en enhed udøvede kommercielle eller ikke-kommercielle aktiviteter i given ejendom. Hver enkelt ejendom (herunder dele af ejendomme med en separat klassificering) registreres nemlig kun i matrikelregistret på grundlag af sine objektive karakteristika, som omfatter fysiske og strukturelle elementer i forbindelse med ejendommens anvendelsesformål.

| (196) | Med hensyn til skattedatabaser og især registre over skatteangivelser fra ikke-kommercielle enheder forklarede Italien, at det af dem kun var muligt at identificere den ejendom, der udelukkende blev benyttet på ikke-kommerciel basis. I så fald skal bygninger, der genererer indkomst, anføres i standardskatteangivelsen under afsnit RB vedrørende indtægter fra bygningen, mens afsnit RS om blandede omkostninger og indtægter, ikke skal udfyldes. Omvendt hvis en ikke-kommerciel enhed ejer ejendom, hvor der også udøves kommercielle aktiviteter, skal både afsnit RB og RS udfyldes. Hvis der er anført mere end én bygning under afsnit RB, er det dog ikke muligt at identificere, i hvilken ejendom, aktiviteten, der skabte den i skatteangivelsen anførte indtægt, blev udøvet. Under alle omstændigheder bør det bemærkes, at afsnit RS i standardformularen omfatter samlede omkostnings- og indtægtsdata vedrørende varer og tjenesteydelser, der benyttes til både kommercielle og ikke-kommercielle formål (varer og tjenesteydelser, der anvendes vilkårligt til kommercielle og andre aktiviteter). Selv om der er anført en enkelt bygning under afsnit RB, er det imidlertid på grund af den måde, hvorpå matrikelsystemet er opbygget, ikke muligt at få en opdeling baseret på kommerciel/ikke-kommerciel anvendelse af en bygning, og derfor er det ikke muligt at afdække, hvilken del af bygningen der blev benyttet til den økonomiske aktivitet, som skabte den i skatteangivelsen anførte indtægt. |
| --- | --- |

(196)

Med hensyn til skattedatabaser og især registre over skatteangivelser fra ikke-kommercielle enheder forklarede Italien, at det af dem kun var muligt at identificere den ejendom, der udelukkende blev benyttet på ikke-kommerciel basis. I så fald skal bygninger, der genererer indkomst, anføres i standardskatteangivelsen under afsnit RB vedrørende indtægter fra bygningen, mens afsnit RS om blandede omkostninger og indtægter, ikke skal udfyldes. Omvendt hvis en ikke-kommerciel enhed ejer ejendom, hvor der også udøves kommercielle aktiviteter, skal både afsnit RB og RS udfyldes. Hvis der er anført mere end én bygning under afsnit RB, er det dog ikke muligt at identificere, i hvilken ejendom, aktiviteten, der skabte den i skatteangivelsen anførte indtægt, blev udøvet. Under alle omstændigheder bør det bemærkes, at afsnit RS i standardformularen omfatter samlede omkostnings- og indtægtsdata vedrørende varer og tjenesteydelser, der benyttes til både kommercielle og ikke-kommercielle formål (varer og tjenesteydelser, der anvendes vilkårligt til kommercielle og andre aktiviteter). Selv om der er anført en enkelt bygning under afsnit RB, er det imidlertid på grund af den måde, hvorpå matrikelsystemet er opbygget, ikke muligt at få en opdeling baseret på kommerciel/ikke-kommerciel anvendelse af en bygning, og derfor er det ikke muligt at afdække, hvilken del af bygningen der blev benyttet til den økonomiske aktivitet, som skabte den i skatteangivelsen anførte indtægt.

| (197) | Følgelig finder Kommissionen, at de italienske myndigheder har godtgjort, at modtagerne af støtten ikke kan identificeres, og at selve støtten ikke kan beregnes objektivt, da der mangler tilgængelige data. Grundlæggende er det ikke muligt ud fra skatte- og matrikeldatabaserne at identificere ejendomme tilhørende ikke-kommercielle enheder, som ikke udelukkende blev benyttet til kommercielle aktiviteter af den type, der er anført i bestemmelserne om ICI-fritagelsen. Derfor er det ikke muligt at få de oplysninger, der er nødvendige til at beregne det skattebeløb, som skal tilbagesøges. Det ville derfor være objektivt og absolut umuligt at håndhæve et eventuelt tilbagesøgningspåbud. |
| --- | --- |

(197)

Følgelig finder Kommissionen, at de italienske myndigheder har godtgjort, at modtagerne af støtten ikke kan identificeres, og at selve støtten ikke kan beregnes objektivt, da der mangler tilgængelige data. Grundlæggende er det ikke muligt ud fra skatte- og matrikeldatabaserne at identificere ejendomme tilhørende ikke-kommercielle enheder, som ikke udelukkende blev benyttet til kommercielle aktiviteter af den type, der er anført i bestemmelserne om ICI-fritagelsen. Derfor er det ikke muligt at få de oplysninger, der er nødvendige til at beregne det skattebeløb, som skal tilbagesøges. Det ville derfor være objektivt og absolut umuligt at håndhæve et eventuelt tilbagesøgningspåbud.

| (198) | Kommissionen konkluderer, at det på baggrund af denne sags specifikke karakter ville være absolut umuligt for Italien at tilbagesøge en støtte, der eventuelt er ydet ulovligt i henhold til bestemmelserne om ICI-fritagelsen. Der bør derfor ikke kræves tilbagesøgning af støtten som følge af den ulovlige og uforenelige fritagelse for den kommunale ejendomsskat. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen konkluderer, at det på baggrund af denne sags specifikke karakter ville være absolut umuligt for Italien at tilbagesøge en støtte, der eventuelt er ydet ulovligt i henhold til bestemmelserne om ICI-fritagelsen. Der bør derfor ikke kræves tilbagesøgning af støtten som følge af den ulovlige og uforenelige fritagelse for den kommunale ejendomsskat.

7.   KONKLUSION

| (199) | Kommissionen finder, at Italien ulovligt har gennemført fritagelsen for den kommunale ejendomsskat i henhold til artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen finder, at Italien ulovligt har gennemført fritagelsen for den kommunale ejendomsskat i henhold til artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3.

| (200) | Da der ikke kan identificeres noget grundlag for forenelighed for den pågældende ordning, erklæres den for uforenelig med det indre marked. På baggrund af de særlige omstændigheder, Italien har gjort gældende, bør tilbagesøgningen af støtten dog ikke anordnes, da Italien har godtgjort, at det ville være absolut umuligt at håndhæve den. |
| --- | --- |

(200)

Da der ikke kan identificeres noget grundlag for forenelighed for den pågældende ordning, erklæres den for uforenelig med det indre marked. På baggrund af de særlige omstændigheder, Italien har gjort gældende, bør tilbagesøgningen af støtten dog ikke anordnes, da Italien har godtgjort, at det ville være absolut umuligt at håndhæve den.

| (201) | Kommissionen finder, at artikel 149, stk. 4, i TUIR ikke udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen finder, at artikel 149, stk. 4, i TUIR ikke udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1.

| (202) | Endelig finder Kommissionen under henvisning til den særlige karakter af IMU-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder, som udelukkende udøver specifikke ikke-kommercielle aktiviteter i overensstemmelse med betingelserne i den italienske lovgivning, at disse aktiviteter ikke kan betragtes som økonomiske aktiviteter, jf. statsstøttebestemmelserne, og at foranstaltningen derfor ikke henhører under anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1 — |
| --- | --- |

(202)

Endelig finder Kommissionen under henvisning til den særlige karakter af IMU-fritagelsen for ikke-kommercielle enheder, som udelukkende udøver specifikke ikke-kommercielle aktiviteter i overensstemmelse med betingelserne i den italienske lovgivning, at disse aktiviteter ikke kan betragtes som økonomiske aktiviteter, jf. statsstøttebestemmelserne, og at foranstaltningen derfor ikke henhører under anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1 —

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Statsstøtten i form af ICI-fritagelsen, der ydes ikke-kommercielle virksomheder, som i ejendommen udelukkende udøver de artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 anførte aktiviteter, og som Italien har iværksat under overtrædelse af traktatens artikel 108, stk. 3, er uforenelig med det indre marked.

Artikel 2

Artikel 149, stk. 4, i TUIR udgør ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1.

Artikel 3

IMU-fritagelsen, der indrømmes ikke-kommercielle enheder, som i ejendommen udelukkende udøver de i artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 anførte aktiviteter, udgør ikke statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2012.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 348 af 21.12.2010, s. 17.

1

(2)  Se sagerne T-192/10, Ferracci mod Kommissionen (EUT C 179 af 3.7.2010, s. 45) og T-193/10, Scuola Elementare Maria Montessori mod Kommissionen (EUT C 179 af 3.7.2010, s. 46).

2

(3)  EUT C 30 af 29.1.2011, s. 57.

3

(4)  I afgørelsen om at indlede proceduren konkluderede Kommissionen, at nedsættelsen af selskabsskatten med 50 % i henhold til artikel 6 i det præsidentielle dekret nr. 601/73 kunne indebære eksisterende støtte (pkt. 18), og anførte, at den ville behandle denne foranstaltning i en særskilt procedure vedrørende eksisterende støtte, som efterfølgende blev indledt i februar 2011. De i artikel 6 i dekret nr. 601/73 anførte enheder er følgende: a) socialforsorgsinstitutter og -organisationer, gensidige understøttelsesforeninger, hospitaler, velgørenheds- og hjælpeorganisationer, b) undervisningsinstitutioner samt uddannelses- og forskningsinstitutioner, som arbejder i almen interesse og uden gevinst for øje, videnskabelige selskaber, akademier, historiske, litterære og videnskabelige stiftelser og foreninger, forsøgs- og forskningssammenslutninger og -fonde, der udelukkende forfølger kulturelle formål, c) institutioner, hvis formål er ligestillet med velgørenheds- og uddannelsesformål i henhold til lov samt c a) almennyttige boligselskaber og foreninger herunder.

4

(5)  Se fodnote 1.

5

(6)  Stadfæstet som lov nr. 248 af 2. december 2005.

6

(7)  Stadfæstet som lov nr. 248 af 4. august 2006.

7

(8)  Artikel 7, stk. 1, litra i), i lovdekret nr. 504/92 henviser specifikt til de enheder, der er defineret i artikel 87, stk. 1, litra c), [nu artikel 73] i præsidentielt dekret nr. 917/86. Definitionen af ikke-kommercielle enheder er indeholdt i denne senere bestemmelse.

8

(9)  Se cirkulæret pkt. 5.

9

(10)  Som allerede nævnt i afgørelsen om at indlede proceduren kræver cirkulæret f.eks. inden for områderne sundhedsmæssige og sociale aktiviteter en aftale med de offentlige myndigheder. Med hensyn til uddannelse kræver cirkulæret tilsyneladende overensstemmelse med de obligatoriske grundlæggende principper, hvis tjenesten skal anses for at være på linje med det offentlige system, og det kræver også, at driftsoverskud geninvesteres i selve uddannelsesaktiviteten. Med hensyn til biografer kræver cirkulæret, at operatører begrænser sig til særlige markedssegmenter (film af kulturel interesse, film, der har fået udstedt et kvalitetscertifikat, børnefilm), hvis de ønsker at blive omfattet af skattefritagelsen. Det samme gælder indlogeringstjenester generelt, som skal tage lavere priser end markedsprisen og ikke må drives som almindelige hoteller.

10

(11)  Se artikel 143 ff. i TUIR. Generelt består ikke-kommercielle enheders samlede indkomst af ejendoms- og kapitalindkomst og andre indtægtskilder (artikel 143 i TUIR). Forudsat at bestemte betingelser er opfyldt, kan ikke-kommercielle enheder vælge forenklede systemer til at fastslå indkomsten (artikel 145 i TUIR).

11

(12)  Følgende faktorer kan anvendes til vurderingsformål i medfør af artikel 149, stk. 2, i TUIR: flere faste nettoaktiver i forbindelse med forretningsaktiviteter end andre aktiviteter, større indtjening fra kommercielle aktiviteter end fra den »normale værdi« af indkøb eller tjenesteydelser i forbindelse med institutionelle tjenesteydelser, større indtægt fra kommercielle aktiviteter end indkomst fra institutionelle aktiviteter (såsom bidrag, tilskud, donationer og medlemstilskud).

12

(13)  Se bl.a. sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 56 og sag C-487/06 P, British Aggregates, Sml. 2008 I, s. 10505, præmis 81-83.

13

(14)  Sag C-280/00, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg, Sml. 2003 I, s. 7747.

14

(15)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

15

(16)  Tidligere artikel 111, litra a), i TUIR.

16

(17)  Se fodnote 1.

17

(18)  Endvidere er de pågældende enheder hovedsageligt aktive i begrænsede geografiske områder (på lokalt plan), og aktiviteterne er målrettet bestemte kategorier af brugere/modtagere.

18

(19)  I henhold til italiensk lov anses religiøse formål for alle religioner, der er godkendt af staten, herunder den katolske kirke, i skattemæssig henseende for at være velgørende og uddannelsesmæssige formål.

19

(20)  Se domme nr. 20776 af 26. oktober 2005, 23703 af 15. november 2007, 5485 af 29. februar 2008 og 19731 af 17. september 2010. Se også dom nr. 8495 af 9. april 2010.

20

(21)  Se udtalelse nr. 266 af 18. juni 1996.

21

(22)  Skriftlig forespørgsel E-177/2009 (EUT C 189 af 13.7.2010).

22

(23)  Se fodnote 12.

23

(24)  Se pkt. (31) ff.

24

(25)  Dette sikrer også overensstemmelse med de internationale aftaler om kirkelige institutioner, der er indgået mellem Italien og Den Hellige Stol.

25

(26)  Af de oprindelige klagere fremsendte kun Pietro Ferracci og Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l. bemærkninger til afgørelsen om at indlede proceduren.

26

(27)  Lovdekret nr. 203/2005 stadfæstet som lov nr. 248 af 2. december 2005.

27

(28)  Lovdekret nr. 223/2006 stadfæstet som lov nr. 248 af 4. august 2006.

28

(29)  Artikel 7, stk. 2, litra a), i lovdekret nr. 203/2005, artikel 91a, stk. 4, i lovdekret nr. 1/2012.

29

(30)  Se artikel 13, stk. 13, i lovdekret nr. 201/2011 og også artikel 9, stk. 8, i lovdekret nr. 23/2011, der henviser til artikel 7, stk. 1, litra i), i ICI-loven. Se beskrivelsen af artikel 7, stk. 1, litra i), i ICI-loven i pkt. 23.

30

(31)  Se artikel 9, stk. 6, i lovdekret nr. 174 af 10. oktober 2012, der med ændringer blev stadfæstet til lov nr. 213 af 7. december 2012 (Italiens statstidende, Gazzetta ufficiale, nr. 286 af 7. december 2012).

31

(32)  Se udtalelse nr. 4802/2012 udsendt den 13. november 2012 (sag nr. 10380/2012).

32

(33)  Dekret nr. 200 af 19. november 2012 offentliggjort i Italiens statstidende, Gazzetta ufficiale, nr. 274 af 23. november 2012.

33

(34)  Se artikel 1, stk. 1, litra p), i økonomi- og finansministerens bekendtgørelse af 19. november 2012.

34

(35)  Se artikel 3 i økonomi- og finansministerens bekendtgørelse af 19. november 2012.

35

(36)  Artikel 4 i økonomi- og finansministerens bekendtgørelse af 19. november 2012.

36

(37)  Yderligere krav findes i definitionerne i bekendtgørelsens artikel 1. Især med hensyn til tjenesteydelser vedrørende logi hedder det i bekendtgørelsens artikel 1, stk. 1, litra j), at kun visse kategorier af personer vil få adgang, og at åbningsperioderne ikke må være kontinuerlige. Mere specifikt vedrørende »modtagelsesstrukturer af social art« står der i bekendtgørelsen, at tjenesteydelserne skal være målrettet mennesker med midlertidige eller permanente særlige behov eller mennesker, der er dårligt stillede på grund af fysiske, psykologiske, økonomiske, sociale eller familiemæssige forhold. Under alle omstændigheder er fritagelsen udelukket for aktiviteter, der udøves på hoteller eller lignende foretagender som defineret i artikel 9 i lovdekret nr. 79 af 23. maj 2011. For sportsaktiviteter fastsættes det i artikel 1, stk. 1, litra m), at de berørte enheder skal være almennyttige sportsforeninger, der er tilknyttet nationale sportsforbund eller sportsfremmeenheder i henhold til artikel 90 i lov nr. 289/2002.

37

(38)  Se pkt. (84).

38

(39)  Se også cirkulære nr. 4/2006 af 16. maj 2006 om Agenzia del Territorio.

39

(40)  Se bl.a. sag C-41/90, Höfner, Sml. 1991 I, s. 1979, præmis 21, sag C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, Sml. 2006 I, s. 289, præmis 107 ff.

40

(41)  Forenede sager 209/78 til 215/78 og 218/78, Van Landewyck, Sml. 1980, s. 3125, præmis 21, sag C-244/94, FFSA m.fl., Sml. 1995 I, s. 4013, sag C-49/07, MOTOE, Sml. 2008 I, s. 4863, præmis 27 og 28.

41

(42)  Se sag C-471/09 P til C-473/09 P Diputación Foral de Álava m.fl. mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort i Samlingen, præmis 98, se også forenede sager C-71/09 P, C-73/09 P og C-76/09 P Comitato »Venezia vuole vivere« mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort i Sml., præmis 130, og den deri anførte retspraksis.

42

(43)  Sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Sml. 2001 I, s. 8365, præmis 38.

43

(44)  Se sag C-66/02, Italien mod Kommissionen, Sml. 2005 I, s. 10901, præmis 94.

44

(45)  Se bl.a. sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 56, forenede sager C-78/08 til C-80/08, Paint Graphos, endnu ikke offentliggjort, præmis 49.

45

(46)  Se sag C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH og Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Sml. 2001 I, s. 8365, præmis 42.

46

(47)  Artikel 1 og 3 i lovdekret nr. 504/92.

47

(48)  Forenede sager C-78/08 til C-80/08 Paint Graphos, præmis 67, se også sag C-487/06, British Aggregates mod Kommissionen, Sml. 2008 I, s. 10505, præmis 84 og den deri anførte retspraksis.

48

(49)  Sag C-487/06, British Aggregates mod Kommissionen, Sml. 2008 I, s. 10505, præmis 85.

49

(50)  EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3.

50

(51)  Forenede sager C-78/08 til C-80/08 Paint Graphos, præmis 70.

51

(52)  Se pkt. 26 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne.

52

(53)  Forenede sager C-78/08 til C-80/08 Paint Graphos, præmis 73 ff.

53

(54)  Sag C-372/97, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 3679, præmis 44, sag C-148/04, Unicredito Italiano, Sml. 2005 I, s. 11137, præmis 54, sag C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, Sml. 2006 I, s. 289, præmis 140, forenede sager C-78/08 til C-80/08, Paint Graphos, endnu ikke offentliggjort, præmis 78, sag T-303/10, Wam Industriale Spa mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort, præmis 25 ff.

54

(55)  Se sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, præmis 91 og sag C-172/03, Heiser, Sml. 2005 I, s. 1627, præmis 35, sag C-494/06 P, Kommissionen mod Wam, Sml. 2009 I, s. 3639, præmis 51.

55

(56)  Se sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 2000 I, s. 6857, præmis 30, og Heiser, præmis 55.

56

(57)  Se sag T-298/97, Alzetta, Sml. 2000 II, s. 2319, præmis 93 ff.

57

(58)  Se sag C-142/87, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1990 I, s. 959, »Tubemeuse«, præmis 43, forenede sager C-278/92 til C-280/92, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 4103, præmis 42, og sag C-280/00, Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg, Sml. 2003 I, s. 7747, præmis 81.

58

(59)  Sag T-171/02, Sardegna mod Kommissionen, Sml. 2005 II, s. 2123, præmis 86 ff., sag C-113/00, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 7601, præmis 30, sag T-288/97, Friuli Venezia Giulia mod Kommissionen, Sml. 2001 II, s. 1169, præmis 44 og 46.

59

(60)  Forenede sager T-195/01 og T-207/01, Government of Gibraltar mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 2309, præmis 111.

60

(61)  I deres bemærkninger til tredjeparternes bemærkninger hævdede de italienske myndigheder, at traktatens artikel 107, stk. 3, litra d), teoretisk set kunne finde anvendelse, men kun på visse af de i artikel 7, stk. 1, litra i), anførte aktiviteter. Dog blev der ikke fremsat yderligere argumenter herfor.

61

(62)  Se fodnote 12.

62

(63)  Se især med hensyn til tilbagekaldelse artikel 19 i lov nr. 222 af 20. maj 1985.

63

(64)  Se artikel 30 i lov nr. 185 af 29. november 2008. Se også skatteindkomstkontorets cirkulære nr. 12/E af 9. april 2009 og afgørelsen fra indkomstskattekontorets direktør af 2. september 2009.

64

(65)  I 2010 og 2011 foretog Italien 2 030 kontroller af ikke-kommercielle enheder og udsendte 5 086 efteropkrævninger.

65

(66)  Se skatteindkomstkontorets cirkulære nr. 20/E af 16. april 2010.

66

(67)  Sag C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, Sml. 2006 I, s. 289, præmis 121-123.

67

(68)  Se navnlig artikel 1, stk. 18, i lovdekret nr. 502 af 30. december 1992.

68

(69)  Se sag T-319/99, FENIN mod Kommissionen, Sml. 2003 II, s. 357, præmis 39, bekræftet ved sag C-205/03 P, FENIN mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 6295, forenede sager C-264/01, C-306/01, C-354/01 og C-355/01, AOK Bundesverband m.fl., Sml. 2004 I, s. 2493, præmis 45-55, se også sag T-137/10, CBI mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort.

69

(70)  Sag 263/86, Humbel og Edel, Sml. 1988, s. 5365, præmis 17 og 18, sag C-109/92, Wirth, Sml. 1993 I, s. 6447, præmis 15 og 16, sag C-76/05, Schwarz, Sml. 2007 I, s. 6849, præmis 39. Se også EFTA-Domstolens dom af 21. februar 2008 i sag E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund mod EFTA-Tilsynsmyndigheden, præmis 80-83.

70

(71)  EUT C 8 af 11.1.2012, s. 4.

71

(72)  Lovdekret nr. 79 af 23. maj 2011 - Codice della normativa statale in tema di ordinamento e mercato del turismo, a norma dell'articolo 14 della legge 28 novembre 2005, No 246, nonché attuazione della direttiva 2008/122/CE, relativa ai contratti di multiproprietà, contratti relativi ai prodotti per le vacanze di lungo termine, contratti di rivendita e di scambio- (Italiens statstidende, Gazzetta ufficiale, nr. 129 af 6.6.2011 – Supplemento ordinario nr. 139). Ifølge artikel 9 i dette lovdekret er følgende defineret som hoteller og lignende strukturer: a) hoteller, b) moteller, c) ferielandsbyer, d) hotellejligheder, e) pensionater, f) residenshoteller, der holder åbent i sæsonen, g) bed-and-breakfast-virksomheder, h) helsefarme, i) alle andre turistindlogeringsstrukturer med de samme træk som en eller flere af ovenstående kategorier.

72

della normativa statale in tema di ordinamento e mercato del turismo, a norma dell'articolo 14 della legge 28 novembre 2005, No 246, nonché attuazione della direttiva 2008/122/CE, relativa ai contratti di multiproprietà, contratti relativi ai prodotti per le vacanze di lungo termine, contratti di rivendita e di scambio

(73)  Sag C-70/72, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1973, s. 813, præmis 13.

73

(74)  Forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 4103, præmis 75.

74

Spanien mod Kommissionen

(75)  Sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 3671, præmis 64-65.

75

(76)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

76

(77)  Meddelelse fra Kommissionen – Mod en effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutninger, som pålægger en medlemsstat at tilbagesøge ulovlig og uforenelig statsstøtte, EUT C 272 af 15.11.2007, s. 4, præmis 18.

77

(78)  Sag C-182/03 og C-217/03, Belgien og Forum 187 ASBL mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 5479, præmis 147.

78

Belgien og Forum 187 ASBL

(79)  Skriftlig forespørgsel E-177/2009 (EUT C 189 af 13.7.2010).

79

(80)  Sag C-214/07, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 2008 I, s. 8357, præmis 13 og 22.

80

(81)  Sag C-404/00, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2003 I, s. 6695, præmis 47.

81

(82)  Sag C-75/97, Belgien mod Kommissionen (»Maribel I«), Sml. 1999 I, s. 3671, præmis 86, sag C-214/07, Kommissionen mod Frankrig, Sml. 2008 I, s. 8357, præmis 13, 22 og 48.

82

---

BILAG 1

LISTE OVER DE INTERESSEREDE TREDJEPARTER, DER FREMSENDTE BEMÆRKNINGER TIL AFGØRELSEN OM AT INDLEDE PROCEDUREN

Navn/Adresse

| 1. | Santa Maria Annunciata in Chiesa Rossa, Via Neera 24, Milano, Italien |
| --- | --- |

1.

Santa Maria Annunciata in Chiesa Rossa, Via Neera 24, Milano, Italien

| 2. | Fondazione Pro-Familia, Piazza Fontana 2, Milano, Italien |
| --- | --- |

2.

Fondazione Pro-Familia, Piazza Fontana 2, Milano, Italien

| 3. | Pietro Farracci, San Cesareo, Italien |
| --- | --- |

3.

Pietro Farracci, San Cesareo, Italien

| 4. | Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l., Rom, Italien |
| --- | --- |

4.

Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l., Rom, Italien

| 5. | Parrocchia S. Luca Evangelista, Via Negarville 14, Torino, Italien |
| --- | --- |

5.

Parrocchia S. Luca Evangelista, Via Negarville 14, Torino, Italien

| 6. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Principe Napoli 3, Tortorici (Messina), Italien |
| --- | --- |

6.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Principe Napoli 3, Tortorici (Messina), Italien

| 7. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Libertà 30, Caronia (Messina), Italien |
| --- | --- |

7.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Libertà 30, Caronia (Messina), Italien

| 8. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Matrice, S. Stefano di Camastra (Messina), Italien |
| --- | --- |

8.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Matrice, S. Stefano di Camastra (Messina), Italien

| 9. | Parrocchia S. Orsola, Contrada S. Orsola, S. Angelo di Brolo (Messina), Italien |
| --- | --- |

9.

Parrocchia S. Orsola, Contrada S. Orsola, S. Angelo di Brolo (Messina), Italien

| 10. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Frazione Galbato, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

10.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Frazione Galbato, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 11. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Corso Matteotti 51, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

11.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Corso Matteotti 51, Patti (Messina), Italien

| 12. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Italien |
| --- | --- |

12.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Italien

| 13. | Istituto Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Italien |
| --- | --- |

13.

Istituto Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Italien

| 14. | Parrocchia Santi Nicolò e Giacomo, Discesa Sepolcri, Capizzi (Messina), Italien |
| --- | --- |

14.

Parrocchia Santi Nicolò e Giacomo, Discesa Sepolcri, Capizzi (Messina), Italien

| 15. | Istituto Diocesano Sostentamento Clero, Via Cattedrale 7, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

15.

Istituto Diocesano Sostentamento Clero, Via Cattedrale 7, Patti (Messina), Italien

| 16. | Parrocchia Madonna del Buon Consiglio e S. Barbara, Con. Cresta, Naso (Messina), Italien |
| --- | --- |

16.

Parrocchia Madonna del Buon Consiglio e S. Barbara, Con. Cresta, Naso (Messina), Italien

| 17. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Frazione Marina, Marina di Caronia (Messina), Italien |
| --- | --- |

17.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Frazione Marina, Marina di Caronia (Messina), Italien

| 18. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Battisti, Militello Rosmarino (Messina), Italien |
| --- | --- |

18.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Battisti, Militello Rosmarino (Messina), Italien

| 19. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Monte di Pietà 131, Cesarò (Messina), Italien |
| --- | --- |

19.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Monte di Pietà 131, Cesarò (Messina), Italien

| 20. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza S. Pantaleone, Alcara Li Fusi (Messina), Italien |
| --- | --- |

20.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza S. Pantaleone, Alcara Li Fusi (Messina), Italien

| 21. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Oberdan 6, Castell'Umberto (Messina), Italien |
| --- | --- |

21.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Oberdan 6, Castell'Umberto (Messina), Italien

| 22. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza Duomo, Tortorici (Messina), Italien |
| --- | --- |

22.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza Duomo, Tortorici (Messina), Italien

| 23. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Roma 33, Mirto (Messina), Italien |
| --- | --- |

23.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Roma 33, Mirto (Messina), Italien

| 24. | Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Contrada Scala, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

24.

Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Contrada Scala, Patti (Messina), Italien

| 25. | Parrocchia Maria SS. Della Scala, Contrada Sceti, Tortorici (Messina), Italien |
| --- | --- |

25.

Parrocchia Maria SS. Della Scala, Contrada Sceti, Tortorici (Messina), Italien

| 26. | Parrocchia Maria SS. Della Visitazione, Contrada Casale, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

26.

Parrocchia Maria SS. Della Visitazione, Contrada Casale, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 27. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Campanile 3, Montagnareale (Messina), Italien |
| --- | --- |

27.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Campanile 3, Montagnareale (Messina), Italien

| 28. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Cappellini 2, Castel di Lucio (Messina), Italien |
| --- | --- |

28.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Cappellini 2, Castel di Lucio (Messina), Italien

| 29. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Piazza Regina Adelasia 1, Frazzanò (Messina), Italien |
| --- | --- |

29.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Piazza Regina Adelasia 1, Frazzanò (Messina), Italien

| 30. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Contrada Sfaranda, Castell'Umberto (Messina), Italien |
| --- | --- |

30.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Contrada Sfaranda, Castell'Umberto (Messina), Italien

| 31. | Parrocchia Maria SS. Di Lourdes, Frazione Gliaca, Piraino (Messina), Italien |
| --- | --- |

31.

Parrocchia Maria SS. Di Lourdes, Frazione Gliaca, Piraino (Messina), Italien

| 32. | Parrocchia S. Giuseppe, Contrada Malvicino, Capo d'Orlando (Messina), Italien |
| --- | --- |

32.

Parrocchia S. Giuseppe, Contrada Malvicino, Capo d'Orlando (Messina), Italien

| 33. | Parrocchia s. Maria del Carmelo, Piazza Duomo 20, S. Agata Militello (Messina), Italien |
| --- | --- |

33.

Parrocchia s. Maria del Carmelo, Piazza Duomo 20, S. Agata Militello (Messina), Italien

| 34. | Parrocchia S. Maria di Gesù, Via Giovanni XXIII 43, Raccuja (Messina), Italien |
| --- | --- |

34.

Parrocchia S. Maria di Gesù, Via Giovanni XXIII 43, Raccuja (Messina), Italien

| 35. | Parrocchia S. Maria Maddalena, Contrada Maddalena, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

35.

Parrocchia S. Maria Maddalena, Contrada Maddalena, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 36. | Parrocchia S. Maria, Via S. Maria, San Angelo di Brolo (Messina), Italien |
| --- | --- |

36.

Parrocchia S. Maria, Via S. Maria, San Angelo di Brolo (Messina), Italien

| 37. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via San Michele 5, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

37.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via San Michele 5, Patti (Messina), Italien

| 38. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Roma, Sinagra (Messina), Italien |
| --- | --- |

38.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Roma, Sinagra (Messina), Italien

| 39. | Parrocchia S. Antonio, Via Forno Basso, Capo d'Orlando (Messina), Italien |
| --- | --- |

39.

Parrocchia S. Antonio, Via Forno Basso, Capo d'Orlando (Messina), Italien

| 40. | Parrocchia S. Caterina, Frazione Marina, Marina di Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

40.

Parrocchia S. Caterina, Frazione Marina, Marina di Patti (Messina), Italien

| 41. | Parrocchia Cattedrale S. Bartolomeo, Via Cattedrale, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

41.

Parrocchia Cattedrale S. Bartolomeo, Via Cattedrale, Patti (Messina), Italien

| 42. | Parrocchia Maria SS. Addolorata, Contrada Torre, Tortorici (Messina), Italien |
| --- | --- |

42.

Parrocchia Maria SS. Addolorata, Contrada Torre, Tortorici (Messina), Italien

| 43. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Risorgimento, San Marco d'Alunzio (Messina), Italien |
| --- | --- |

43.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Risorgimento, San Marco d'Alunzio (Messina), Italien

| 44. | Parrocchia Immacolata Concezione, Frazione Landro, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

44.

Parrocchia Immacolata Concezione, Frazione Landro, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 45. | Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Mazzini 11, Tusa (Messina), Italien |
| --- | --- |

45.

Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Mazzini 11, Tusa (Messina), Italien

| 46. | Parrocchia Maria SS Assunta, Frazione Torremuzza, Motta d'Affermo (Messina), Italien |
| --- | --- |

46.

Parrocchia Maria SS Assunta, Frazione Torremuzza, Motta d'Affermo (Messina), Italien

| 47. | Parrocchia Maria SS Assunta, Salita Madre Chiesa, Ficarra (Messina), Italien |
| --- | --- |

47.

Parrocchia Maria SS Assunta, Salita Madre Chiesa, Ficarra (Messina), Italien

| 48. | Parrocchia Maria SS. Della Catena, Via Madonna d. Catena 10, Castel di Tusa (Messina), Italien |
| --- | --- |

48.

Parrocchia Maria SS. Della Catena, Via Madonna d. Catena 10, Castel di Tusa (Messina), Italien

| 49. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via N. Donna 2, Pettineo (Messina), Italien |
| --- | --- |

49.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via N. Donna 2, Pettineo (Messina), Italien

| 50. | Parrocchia Ognissanti, Frazione Mongiove, Mongiove di Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

50.

Parrocchia Ognissanti, Frazione Mongiove, Mongiove di Patti (Messina), Italien

| 51. | Parrocchia S. Anna, Via Umberto 155, Floresta (Messina), Italien |
| --- | --- |

51.

Parrocchia S. Anna, Via Umberto 155, Floresta (Messina), Italien

| 52. | Parrocchia S. Caterina, Vico S. Caterina 2, Mistretta (Messina), Italien |
| --- | --- |

52.

Parrocchia S. Caterina, Vico S. Caterina 2, Mistretta (Messina), Italien

| 53. | Parrocchia S. Giorgio Martire, Frazione S. Giorgio, San Giorgio di Gioiosa M. (Messina), Italien |
| --- | --- |

53.

Parrocchia S. Giorgio Martire, Frazione S. Giorgio, San Giorgio di Gioiosa M. (Messina), Italien

| 54. | Parrocchia S. Giovanni Battista, Frazione Martini, Sinagra (Messina), Italien |
| --- | --- |

54.

Parrocchia S. Giovanni Battista, Frazione Martini, Sinagra (Messina), Italien

| 55. | Parrocchia S. Lucia, Via G. Rossini, S. Agata Militello (Messina), Italien |
| --- | --- |

55.

Parrocchia S. Lucia, Via G. Rossini, S. Agata Militello (Messina), Italien

| 56. | Parrocchia S. Maria delle Grazie, Via Normanni, S. Fratello (Messina), Italien |
| --- | --- |

56.

Parrocchia S. Maria delle Grazie, Via Normanni, S. Fratello (Messina), Italien

| 57. | Parrocchia S. Maria, Piazzetta Matrice 8, Piraino (Messina), Italien |
| --- | --- |

57.

Parrocchia S. Maria, Piazzetta Matrice 8, Piraino (Messina), Italien

| 58. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Piazza Chiesa Madre, Librizzi (Messina), Italien |
| --- | --- |

58.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Piazza Chiesa Madre, Librizzi (Messina), Italien

| 59. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Umberto I, Longi (Messina), Italien |
| --- | --- |

59.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Umberto I, Longi (Messina), Italien

| 60. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza S. Nicola, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

60.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza S. Nicola, Patti (Messina), Italien

| 61. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Ruggero Settimo 10, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

61.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Ruggero Settimo 10, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 62. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via S. Nicolò, S. Fratello (Messina), Italien |
| --- | --- |

62.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via S. Nicolò, S. Fratello (Messina), Italien

| 63. | Parrocchia Santa Maria e San Pancrazio, Via Gorgone, S. Piero Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

63.

Parrocchia Santa Maria e San Pancrazio, Via Gorgone, S. Piero Patti (Messina), Italien

| 64. | Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Convento, S. Fratello (Messina), Italien |
| --- | --- |

64.

Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Convento, S. Fratello (Messina), Italien

| 65. | Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Via Provinciale 7, Caprileone (Messina), Italien |
| --- | --- |

65.

Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Via Provinciale 7, Caprileone (Messina), Italien

| 66. | Parrocchia Maria SS Assunta, Via Monachelle 10, Caprileone (Messina), Italien |
| --- | --- |

66.

Parrocchia Maria SS Assunta, Via Monachelle 10, Caprileone (Messina), Italien

| 67. | Parrocchia Maria SS del Tindari, Via Nazionale, Caprileone (Messina), Italien |
| --- | --- |

67.

Parrocchia Maria SS del Tindari, Via Nazionale, Caprileone (Messina), Italien

| 68. | Parrocchia S. Febronia, Contrada Case Nuove, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

68.

Parrocchia S. Febronia, Contrada Case Nuove, Patti (Messina), Italien

| 69. | Parrocchia Maria SS. della Stella, Contrada S. Maria Lo Piano, S. Angelo di Brolo (Messina), Italien |
| --- | --- |

69.

Parrocchia Maria SS. della Stella, Contrada S. Maria Lo Piano, S. Angelo di Brolo (Messina), Italien

| 70. | Parrocchia S. Erasmo, Piazza del Popolo, Reitano (Messina), Italien |
| --- | --- |

70.

Parrocchia S. Erasmo, Piazza del Popolo, Reitano (Messina), Italien

| 71. | Parrocchia Maria SS. della Catena, Via Roma, Naso (Messina), Italien |
| --- | --- |

71.

Parrocchia Maria SS. della Catena, Via Roma, Naso (Messina), Italien

| 72. | Parrocchia S. Benedetto il Moro, Piazza Libertà, Acquedolci (Messina), Italien |
| --- | --- |

72.

Parrocchia S. Benedetto il Moro, Piazza Libertà, Acquedolci (Messina), Italien

| 73. | Parrocchia S. Giuseppe, Frazione Tindari, Tindari (Messina), Italien |
| --- | --- |

73.

Parrocchia S. Giuseppe, Frazione Tindari, Tindari (Messina), Italien

| 74. | Parrocchia Santi Filippo e Giacomo, Via D. Oliveri 2, Naso (Messina), Italien |
| --- | --- |

74.

Parrocchia Santi Filippo e Giacomo, Via D. Oliveri 2, Naso (Messina), Italien

| 75. | Parrocchia SS. Salvatore, Via Cavour 7, Naso (Messina), Italien |
| --- | --- |

75.

Parrocchia SS. Salvatore, Via Cavour 7, Naso (Messina), Italien

| 76. | Santuario Maria SS del Tindari, Via Mons. Pullano, Tindari (Messina), Italien |
| --- | --- |

76.

Santuario Maria SS del Tindari, Via Mons. Pullano, Tindari (Messina), Italien

| 77. | Parrocchia S. Maria Assunta, Via Roma, Galati Mamertino (Messina), Italien |
| --- | --- |

77.

Parrocchia S. Maria Assunta, Via Roma, Galati Mamertino (Messina), Italien

| 78. | Fondazione Opera Immacolata Concezione O.N.L.U.S., Padova, Italien |
| --- | --- |

78.

Fondazione Opera Immacolata Concezione O.N.L.U.S., Padova, Italien

| 79. | Parrocchia San Giuseppe, Piazza Dante 11, Oliveri (Messina), Italien |
| --- | --- |

79.

Parrocchia San Giuseppe, Piazza Dante 11, Oliveri (Messina), Italien

| 80. | Parrocchia S. Leonardo, Frazione San Leonardo, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

80.

Parrocchia S. Leonardo, Frazione San Leonardo, Gioiosa Marea (Messina), Italien

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 18.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/55

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 53 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L3 for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 13 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 28. oktober 2011

Supplement 14 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændringer af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignaler |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

11.

| 12. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

12.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj i klasse L3 for så vidt angår monteringen af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 53 |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Udformning af godkendelsesmærket |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Lygteflade, referenceakse og -centrum samt vinkler for geometrisk synlighed |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Synlighed af rødt lys fremad og synlighed af hvidt lys bagud |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Kontrol med produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Forklaring af "horisontalt fald", "krængningsvinkel" og vinklen "δ". |
| --- | --- |

Bilag 6 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ anvendes på køretøjer i klasse L3
   (1) for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | "godkendelse af et køretøj": godkendelse af en køretøjstype med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler |
| --- | --- |

2.1.

"godkendelse af et køretøj": godkendelse af en køretøjstype med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler

| 2.2. | "køretøjstype": en klasse køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:






  2.2.1. | køretøjets dimensioner og ydre form |
| --- | --- | --- |

2.2.

"køretøjstype": en klasse køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

2.2.1.

køretøjets dimensioner og ydre form

| 2.2.2. | lygternes/lyssignalernes antal og placering |
| --- | --- |

2.2.2.

lygternes/lyssignalernes antal og placering

| 2.2.3. | følgende betragtes ikke som "andre køretøjstyper":






  2.2.3.1. | køretøjer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.2.1. og 2.2.2. ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal og placering og geometriske synlighedsvinkler af lygter og lyssignaler, som foreskrives for den pågældende køretøjstype, samt |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

følgende betragtes ikke som "andre køretøjstyper":

2.2.3.1.

køretøjer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.2.1. og 2.2.2. ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal og placering og geometriske synlighedsvinkler af lygter og lyssignaler, som foreskrives for den pågældende køretøjstype, samt

| 2.2.3.2. | køretøjer, hvorpå lygter, som er godkendt i henhold til et af de regulativer, som er vedføjet overenskomsten af 1958, eller lygter, der er tilladt i det land, hvor køretøjerne er registreret, er monteret eller mangler, hvor deres montering er fakultativ. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

køretøjer, hvorpå lygter, som er godkendt i henhold til et af de regulativer, som er vedføjet overenskomsten af 1958, eller lygter, der er tilladt i det land, hvor køretøjerne er registreret, er monteret eller mangler, hvor deres montering er fakultativ.

| 2.3. | "tværplan": et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

2.3.

"tværplan": et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen

| 2.4. | "ulastet køretøj": et køretøj uden fører, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, og værktøj, der normalt medføres |
| --- | --- |

2.4.

"ulastet køretøj": et køretøj uden fører, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, og værktøj, der normalt medføres

| 2.5. | "lygte": en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter
  2.5.1.   "tilsvarende lygter": lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er registreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ
  2.5.2.   "uafhængige lygter": anordninger med særskilte lysflader, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse
  2.5.3.   "sammenbyggede lygter": anordninger med særskilte lysflader og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus
  2.5.4.   "kombinerede lygter": anordninger med særskilte lysflader, men fælles lyskilde og fælles lygtehus
  2.5.5.   "lygter, som er indbygget i hinanden": anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader og fælles lygtehus
  2.5.6.   "fjernlyslygte": en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet
  2.5.7.   "nærlyslygte": en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller andre trafikanter unødigt
  2.5.7.1.   "hovednærlysstråle": den nærlysstråle, der fremkommer uden bidrag fra en infrarød (IR) lysafgiver og/eller ekstra lyskilder til kurvelys
  2.5.8.   "retningsviserblinklygte": en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre;
  en retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. 97
  2.5.9.   "stoplygte": en lygte, der har til formål at advare andre trafikanter bag køretøjet om, at dens fører betjener driftsbremsen
  2.5.10.   "bagnummerpladebelysningsanordning": en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer
  2.5.11.   "positionslygte": en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra
  2.5.12.   "baglygte": en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra
  2.5.13.   "refleksanordning": en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren;
  reflekterende nummerplader er ikke en refleksanordning i den i dette regulativ anvendte forstand
  2.5.14.   "havariblink": alle køretøjets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at vise, at køretøjet udgør en midlertidig særlig fare for andre trafikanter
  2.5.15.   "tågeforlygte": en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i tåge, snevejr og regnvejr eller i tilfælde af støvskyer
  2.5.16.   "tågebaglygte": en lygte, der skal gøre køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge
  2.5.17.   "kørelyslygte": en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel i dagslys |
| --- | --- |

2.5.

"lygte": en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter

2.5.1.   "tilsvarende lygter": lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er registreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ

2.5.2.   "uafhængige lygter": anordninger med særskilte lysflader, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse

2.5.3.   "sammenbyggede lygter": anordninger med særskilte lysflader og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus

2.5.4.   "kombinerede lygter": anordninger med særskilte lysflader, men fælles lyskilde og fælles lygtehus

2.5.5.   "lygter, som er indbygget i hinanden": anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader og fælles lygtehus

2.5.6.   "fjernlyslygte": en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet

2.5.7.   "nærlyslygte": en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller andre trafikanter unødigt

2.5.7.1.   "hovednærlysstråle": den nærlysstråle, der fremkommer uden bidrag fra en infrarød (IR) lysafgiver og/eller ekstra lyskilder til kurvelys

2.5.8.   "retningsviserblinklygte": en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre;

en retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. 97

2.5.9.   "stoplygte": en lygte, der har til formål at advare andre trafikanter bag køretøjet om, at dens fører betjener driftsbremsen

2.5.10.   "bagnummerpladebelysningsanordning": en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer

2.5.11.   "positionslygte": en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra

2.5.12.   "baglygte": en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra

2.5.13.   "refleksanordning": en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren;

reflekterende nummerplader er ikke en refleksanordning i den i dette regulativ anvendte forstand

2.5.14.   "havariblink": alle køretøjets retningsviserblinklygter i samtidig funktion for at vise, at køretøjet udgør en midlertidig særlig fare for andre trafikanter

2.5.15.   "tågeforlygte": en lygte, der skal forbedre belysningen af vejen i tåge, snevejr og regnvejr eller i tilfælde af støvskyer

2.5.16.   "tågebaglygte": en lygte, der skal gøre køretøjet mere synligt bagfra i tæt tåge

2.5.17.   "kørelyslygte": en fremadrettet lygte, der skal gøre køretøjet lettere synligt under kørsel i dagslys

| 2.6. | "lysemitterende flade" på en "belysningsanordning", en "lyssignalanordning" eller en refleksanordning: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3 |
| --- | --- |

2.6.

"lysemitterende flade" på en "belysningsanordning", en "lyssignalanordning" eller en refleksanordning: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3

| 2.7. | "lysflade" (se bilag 3)
  2.7.1.   "en belysningsanordnings lysflade" (punkt 2.5.6., 2.5.7. og 2.5.15.): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog "projektionsglassets" projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.7.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning.
  Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.
  I tilfælde, hvor en kombination af en forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, og ekstra lygteenheder eller lyskilder, der er konstrueret til at frembringe kurvelys, drives sammen, skal de enkelte lysflader tilsammen udgør lysfladen
  2.7.2.   "lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade" (punkt 2.5.8.-2.5.9., 2.5.11., 2.5.12., 2.5.14. og 2.5.16.): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter
  2.7.3.   "refleksanordningers lysflade" (punkt 2.5.13): refleksanordningens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer |
| --- | --- |

2.7.

"lysflade" (se bilag 3)

2.7.1.   "en belysningsanordnings lysflade" (punkt 2.5.6., 2.5.7. og 2.5.15.): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog "projektionsglassets" projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.7.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning.

Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen.

I tilfælde, hvor en kombination af en forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, og ekstra lygteenheder eller lyskilder, der er konstrueret til at frembringe kurvelys, drives sammen, skal de enkelte lysflader tilsammen udgør lysfladen

2.7.2.   "lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade" (punkt 2.5.8.-2.5.9., 2.5.11., 2.5.12., 2.5.14. og 2.5.16.): lygtens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter

2.7.3.   "refleksanordningers lysflade" (punkt 2.5.13): refleksanordningens projektion vinkelret på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer

| 2.8. | "synlig overflade": i en bestemt iagttagelsesretning — efter fabrikantens eller dennes bemyndigede repræsentants valg —
  enten projektionen af grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside (a-b)
  eller projektionen af den lysemitterende flade (c-d)
  vinkelret på et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3) |
| --- | --- |

2.8.

"synlig overflade": i en bestemt iagttagelsesretning — efter fabrikantens eller dennes bemyndigede repræsentants valg —

enten projektionen af grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside (a-b)

eller projektionen af den lysemitterende flade (c-d)

vinkelret på et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3)

| 2.9. | "referenceakse": lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0°, V = 0°) for vinkler for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet |
| --- | --- |

2.9.

"referenceakse": lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0°, V = 0°) for vinkler for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet

| 2.10. | "referencecentrum": skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten |
| --- | --- |

2.10.

"referencecentrum": skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten

| 2.11. | "vinkler for geometrisk synlighed": de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
  Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt.
  Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret |
| --- | --- |

2.11.

"vinkler for geometrisk synlighed": de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.

Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt.

Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret

| 2.12. | "yderste kant": på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:






  2.12.1. | førerspejle |
| --- | --- | --- |

2.12.

"yderste kant": på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet følgende fremspring lades ude af betragtning:

2.12.1.

førerspejle

| 2.12.2. | retningsviserblinklygter |
| --- | --- |

2.12.2.

retningsviserblinklygter

| 2.12.3. | positionslygte, baglygter og refleksanordninger. |
| --- | --- |

2.12.3.

positionslygte, baglygter og refleksanordninger.

| 2.13. | "total bredde": afstanden mellem de to i punkt 2.12 definerede lodrette planer |
| --- | --- |

2.13.

"total bredde": afstanden mellem de to i punkt 2.12 definerede lodrette planer

| 2.14. | "enkeltlygte":






  a) | en anordning eller del af en anordning, som har én lys- eller lyssignaleringsfunktion, én eller flere lyskilder og én synlig overflade i referenceaksens retning, som kan være en kontinuerlig overflade eller sammensat af to eller flere særskilte dele, eller |
| --- | --- | --- |

2.14.

"enkeltlygte":

a)

en anordning eller del af en anordning, som har én lys- eller lyssignaleringsfunktion, én eller flere lyskilder og én synlig overflade i referenceaksens retning, som kan være en kontinuerlig overflade eller sammensat af to eller flere særskilte dele, eller

| b) | en samling af to uafhængige lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, begge godkendt som type D lygter, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade projiceret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives |
| --- | --- |

b)

en samling af to uafhængige lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, begge godkendt som type D lygter, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade projiceret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives

| 2.15. | "afstanden mellem to lygter", som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets forskrifter, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt |
| --- | --- |

2.15.

"afstanden mellem to lygter", som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets forskrifter, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt

| 2.16. | "funktionskontrol": et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke |
| --- | --- |

2.16.

"funktionskontrol": et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke

| 2.17. | "tilslutningskontrol": et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, men ikke, om den fungerer korrekt |
| --- | --- |

2.17.

"tilslutningskontrol": et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, men ikke, om den fungerer korrekt

| 2.18. | "fakultativ ekstralygte": en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg |
| --- | --- |

2.18.

"fakultativ ekstralygte": en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg

| 2.19. | "jorden": den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret |
| --- | --- |

2.19.

"jorden": den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret

| 2.20. | "anordning": et eller flere sammenhængende elementer, der opfylder en eller flere funktioner |
| --- | --- |

2.20.

"anordning": et eller flere sammenhængende elementer, der opfylder en eller flere funktioner

| 2.21. | "farven af det lys, som anordningen afgiver": definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ |
| --- | --- |

2.21.

"farven af det lys, som anordningen afgiver": definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ

| 2.22. | "totalmasse": den teknisk tilladte totalmasse som angivet af fabrikanten |
| --- | --- |

2.22.

"totalmasse": den teknisk tilladte totalmasse som angivet af fabrikanten

| 2.23. | "lastet": belastet til den i punkt 2.22. definerede totalmasse |
| --- | --- |

2.23.

"lastet": belastet til den i punkt 2.22. definerede totalmasse

| 2.24. | "horisontalt fald": vinklen mellem lysets aftegning, når motorcyklen er stillet som specificeret i punkt 5.4, og lysets aftegning, når motorcyklen krænger (se tegningen i bilag 6) |
| --- | --- |

2.24.

"horisontalt fald": vinklen mellem lysets aftegning, når motorcyklen er stillet som specificeret i punkt 5.4, og lysets aftegning, når motorcyklen krænger (se tegningen i bilag 6)

| 2.25. | "system til indstilling af horisontalt fald (horizontal inclination adjustment system — HIAS)": en anordning, der tilpasser forlygtens horisontale fald til nul |
| --- | --- |

2.25.

"system til indstilling af horisontalt fald (horizontal inclination adjustment system — HIAS)": en anordning, der tilpasser forlygtens horisontale fald til nul

| 2.26. | "krængningsvinkel": den vinkel, der dannes med motorcyklens lodrette længdeplan, når motorcyklen drejes omkring sin længdeakse (se tegningen i bilag 6) |
| --- | --- |

2.26.

"krængningsvinkel": den vinkel, der dannes med motorcyklens lodrette længdeplan, når motorcyklen drejes omkring sin længdeakse (se tegningen i bilag 6)

| 2.27. | "HIAS-signal": ethvert styresignal, ethvert ekstra styreinput til systemet eller et styreoutput fra systemet til motorcyklen |
| --- | --- |

2.27.

"HIAS-signal": ethvert styresignal, ethvert ekstra styreinput til systemet eller et styreoutput fra systemet til motorcyklen

| 2.28. | "HIAS-signalgenerator": en anordning, der kan frembringe et eller flere af HIAS-signalerne til systemprøvning |
| --- | --- |

2.28.

"HIAS-signalgenerator": en anordning, der kan frembringe et eller flere af HIAS-signalerne til systemprøvning

| 2.29. | "HIAS-prøvningsvinkel": den vinkel δ, der dannes af forlygtens afskæringslinje og linjen HH (når der er tale om en asymmetrisk lys, anvendes den vandrette del af afskæringslinjen) (se tegningen i bilag 6) |
| --- | --- |

2.29.

"HIAS-prøvningsvinkel": den vinkel δ, der dannes af forlygtens afskæringslinje og linjen HH (når der er tale om en asymmetrisk lys, anvendes den vandrette del af afskæringslinjen) (se tegningen i bilag 6)

| 2.30. | "kurvelys": en lygtefunktion, der giver en forbedret belysning i kurver |
| --- | --- |

2.30.

"kurvelys": en lygtefunktion, der giver en forbedret belysning i kurver

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2. | Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:






  3.2.1. | en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2.1. til 2.2.3. ovenfor foreskrevne punkter; den behørigt identificerede køretøjstype skal angives |
| --- | --- | --- |

3.2.

Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

3.2.1.

en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2.1. til 2.2.3. ovenfor foreskrevne punkter; den behørigt identificerede køretøjstype skal angives

| 3.2.2. | en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (komponent, typegodkendelsesmærke, fabrikantens navn osv.), og listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning "eller tilsvarende anordninger" |
| --- | --- |

3.2.2.

en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (komponent, typegodkendelsesmærke, fabrikantens navn osv.), og listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning "eller tilsvarende anordninger"

| 3.2.3. | en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet samt |
| --- | --- |

3.2.3.

en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet samt

| 3.2.4. | tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.7.1 definerede lysflade, den i punkt 2.6 definerede lysemitterende flade, den i punkt 2.9 definerede referenceakse og det i punkt 2.10 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter; disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (punkt 2.5.2010) |
| --- | --- |

3.2.4.

tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.7.1 definerede lysflade, den i punkt 2.6 definerede lysemitterende flade, den i punkt 2.9 definerede referenceakse og det i punkt 2.10 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter; disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (punkt 2.5.2010)

| 3.2.5. | ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.8). |
| --- | --- |

3.2.5.

ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.8).

| 3.3. | Til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2. ovenfor, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt. |
| --- | --- |

3.3.

Til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2. ovenfor, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype. |
| --- | --- |

4.1.

Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype.

| 4.2. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01 for regulativet, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt.
  Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste. |
| --- | --- |

4.2.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01 for regulativet, svarende til ændringsserie 01) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt.

Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2 ovenfor omhandlede liste.

| 4.3. | Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.4. | Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:






  4.4.1. | en cirkel, der omslutter bogstavet "E", efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)/ |
| --- | --- | --- |

4.4.

Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

4.4.1.

en cirkel, der omslutter bogstavet "E", efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)/

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet "R", en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet "R", en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.5. | Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

| 4.8. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets sammensætning. |
| --- | --- |

4.8.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets sammensætning.

5.   GENERELLE FORSKRIFTER

5.1.   Lygter og lyssignalanordninger skal være monteret på en sådan måde, at de under normale brugsforhold og til trods for de vibrationer, som de kan blive udsat for, bevarer de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ, og således at køretøjet kan opfylde forskrifterne i dette regulativ.

Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket.

5.2.   Lygter til belysning skal være monteret således, at korrekt indstilling af deres retning let kan foretages.

5.3.   For alle lyssignaler skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed. En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning. Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.

5.4.   Såfremt der ikke foreligger særlige anvisninger, skal lygternes højde- og retningsindstilling kontrolleres, mens køretøjet ulastet er anbragt på en plan og vandret overflade, idet køretøjets midterplan i længderetningen er lodret, og styret befinder sig i en stilling svarende til ligeudkørsel. Dæktrykket skal være det af fabrikanten foreskrevne til de særlige forhold for lastning, som foreskrives i dette regulativ.

5.5.   Foreligger der ikke særlige anvisninger:

| 5.5.1. | monteres enkeltlygter/lyssignaler således, at deres referencecentrum ligger i køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

5.5.1.

monteres enkeltlygter/lyssignaler således, at deres referencecentrum ligger i køretøjets midterplan i længderetningen.

| 5.5.2. | Lygter, der udgør lygtepar og har samme funktion skal:






  5.5.2.1. | være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

Lygter, der udgør lygtepar og har samme funktion skal:

5.5.2.1.

være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen

| 5.5.2.2. | være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

5.5.2.2.

være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen

| 5.5.2.3. | opfylde samme forskrifter med hensyn til farve samt |
| --- | --- |

5.5.2.3.

opfylde samme forskrifter med hensyn til farve samt

| 5.5.2.4. | have identiske nominelle fotometriske specifikationer og |
| --- | --- |

5.5.2.4.

have identiske nominelle fotometriske specifikationer og

| 5.5.2.5. | tændes og slukkes samtidigt. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

tændes og slukkes samtidigt.

5.6.   Sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

| 5.6.1. | Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.






  5.6.1.1. | De fotometriske og kolometriske forskrifter for lygten skal være opfyldt, når alle andre funktioner, som lygten er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med, er OFF (slukket).
  Når en positionslygte eller en baglygte er gensidigt indbygget med en eller flere andre funktioner, som kan aktiveres sammen med den, skal farveforskrifterne for disse andre funktioner være opfyldt, når de gensidigt indbyggede funktioner og positionslygten og baglygten er ON (tændt). |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.

5.6.1.1.

De fotometriske og kolometriske forskrifter for lygten skal være opfyldt, når alle andre funktioner, som lygten er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med, er OFF (slukket).

Når en positionslygte eller en baglygte er gensidigt indbygget med en eller flere andre funktioner, som kan aktiveres sammen med den, skal farveforskrifterne for disse andre funktioner være opfyldt, når de gensidigt indbyggede funktioner og positionslygten og baglygten er ON (tændt).

| 5.6.1.2. | Stoplygter og retningsviserblinklygter må ikke være gensidigt indbygget. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

Stoplygter og retningsviserblinklygter må ikke være gensidigt indbygget.

| 5.6.1.3. | Hvis stoplygter og retningsviserblinklygter er sammenbyggede, må ingen horisontal eller vertikal ret linje, der går igennem projektionen af disse funktioners synlige overflade på et plan vinkelret på referenceaksen, imidlertid skære mere end to grænselinjer til tilstødende områder med anden farve. |
| --- | --- |

5.6.1.3.

Hvis stoplygter og retningsviserblinklygter er sammenbyggede, må ingen horisontal eller vertikal ret linje, der går igennem projektionen af disse funktioners synlige overflade på et plan vinkelret på referenceaksen, imidlertid skære mere end to grænselinjer til tilstødende områder med anden farve.

| 5.6.2. | Hvis en enkeltlygtes synlige overflade er sammensat af to eller flere særskilte dele, skal den opfylde følgende forskrifter:






  5.6.2.1. | Enten skal det samlede område af projektionen af en særskilt del på et plan, der tangerer det gennemskinnelige materiales udvendige overflade og er vinkelret på referenceaksen mindst dække 60 % af det mindste rektangel, hvormed den nævnte projektion kan omskrives, eller afstanden mellem to tilstødende/tangentielle særskilte dele må ikke være mere end 15 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen. |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

Hvis en enkeltlygtes synlige overflade er sammensat af to eller flere særskilte dele, skal den opfylde følgende forskrifter:

5.6.2.1.

Enten skal det samlede område af projektionen af en særskilt del på et plan, der tangerer det gennemskinnelige materiales udvendige overflade og er vinkelret på referenceaksen mindst dække 60 % af det mindste rektangel, hvormed den nævnte projektion kan omskrives, eller afstanden mellem to tilstødende/tangentielle særskilte dele må ikke være mere end 15 mm, når den måles vinkelret på referenceaksen.

5.7.   Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt. Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.

Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

Når der refereres til afstanden mellem lygterne, bestemmes placeringen i bredden, ud fra de inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning.

Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

5.8.   Medmindre der foreligger særlige anvisninger, må blinklygter kun benyttes til retningsviserlygter og havariblink.

5.9.   Intet rødt lys må være synligt fremad, og intet hvidt lys må være synligt bagud. Opfyldelsen af dette krav kontrolleres som følger (se tegningen i bilag 4):

| 5.9.1. | Synlighed af rødt lys fremad: en rød lygte må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran det forreste punkt på køretøjet. |
| --- | --- |

5.9.1.

Synlighed af rødt lys fremad: en rød lygte må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran det forreste punkt på køretøjet.

| 5.9.2. | Synlighed af hvidt lys bagud: en hvid lygte må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m foran det forreste punkt på køretøjet. |
| --- | --- |

5.9.2.

Synlighed af hvidt lys bagud: en hvid lygte må ikke være direkte synlig for en iagttager, der bevæger sig inden for zone 2 i et tværplan 25 m foran det forreste punkt på køretøjet.

| 5.9.3. | Set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer:






  5.9.3.1. | i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

Set fra iagttagerens synsvinkel afgrænses zone 1 og 2 således i de forskellige planer:

5.9.3.1.

i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden

| 5.9.3.2. | i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan. |
| --- | --- |

5.9.3.2.

i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.

5.10.   De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygten, eller hvis positionslygte ikke findes, nærlys, baglygte og bageste nummerpladebelysning kun kan tændes eller slukket samlet, medmindre andet er specificeret.

5.11.   Medmindre der foreligger særlige anvisninger, skal de elektriske forbindelser være således udført, at fjernlys, nærlys og tågeforlygte kun kan tændes, hvis de i punkt 5.10 anførte lygter ligeledes er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys med korte intervaller.

| 5.11.1. | Hvis det er installeret kørelyslygte, skal den automatisk være tændt, når motoren er i gang. Hvis forlygten er tændt, må kørelyslygten ikke aktiveres, når motoren er i gang.
  Hvis det ikke er installeret kørelyslygter, skal nærlyslygterne automatisk være tændt, når motoren er i gang. |
| --- | --- |

5.11.1.

Hvis det er installeret kørelyslygte, skal den automatisk være tændt, når motoren er i gang. Hvis forlygten er tændt, må kørelyslygten ikke aktiveres, når motoren er i gang.

Hvis det ikke er installeret kørelyslygter, skal nærlyslygterne automatisk være tændt, når motoren er i gang.

5.12.   Kontrollamper

| 5.12.1. | Hver enkelt kontrollampe skal være let synlig for føreren i dennes normale kørestilling. |
| --- | --- |

5.12.1.

Hver enkelt kontrollampe skal være let synlig for føreren i dennes normale kørestilling.

| 5.12.2. | Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol. |
| --- | --- |

5.12.2.

Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol.

5.13.   Lygternes farver

Farven på de lygter, der omhandles i dette regulativ, skal være som følger:

| Fjernlyslygte | : | hvidt |
| --- | --- | --- |
| Nærlyslygte | : | hvidt |
| Retningsviserblinklygte | : | ravgult |
| Stoplygte | : | rødt |
| Bagnummerpladelygte | : | hvidt |
| Positionslygte | : | hvidt eller gult |
| Baglygte | : | rødt |
| Bageste refleksanordning, ikke-trekantet | : | rødt |
| Siderefleksanordning, ikke-trekantet | : | ravgult fortil
  ravgult eller rødt bagtil |
| Havariblink | : | ravgult |
| Tågeforlygte | : | hvidt eller selektivt gult |
| Tågebaglygte | : | rødt |

Fjernlyslygte

:

hvidt

Nærlyslygte

:

hvidt

Retningsviserblinklygte

:

ravgult

Stoplygte

:

rødt

Bagnummerpladelygte

:

hvidt

Positionslygte

:

hvidt eller gult

Baglygte

:

rødt

Bageste refleksanordning, ikke-trekantet

:

rødt

Siderefleksanordning, ikke-trekantet

:

ravgult fortil

ravgult eller rødt bagtil

Havariblink

:

ravgult

Tågeforlygte

:

hvidt eller selektivt gult

Tågebaglygte

:

rødt

5.14.   Alle køretøjer, der indleveres til godkendelse i henhold til dette regulativ skal være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:

| 5.14.1. | fjernlyslygte (punkt 6.1) |
| --- | --- |

5.14.1.

fjernlyslygte (punkt 6.1)

| 5.14.2. | nærlyslygte (punkt 6.2) |
| --- | --- |

5.14.2.

nærlyslygte (punkt 6.2)

| 5.14.3. | retningsviserblinklygter (punkt 6.3) |
| --- | --- |

5.14.3.

retningsviserblinklygter (punkt 6.3)

| 5.14.4. | stoplygte (punkt 6.4) |
| --- | --- |

5.14.4.

stoplygte (punkt 6.4)

| 5.14.5. | bagnummerpladebelysninsanordning (punkt 6.5.) |
| --- | --- |

5.14.5.

bagnummerpladebelysninsanordning (punkt 6.5.)

| 5.14.6. | positionslygte (punkt 6.6) |
| --- | --- |

5.14.6.

positionslygte (punkt 6.6)

| 5.14.7. | baglygte (punkt 6.7) |
| --- | --- |

5.14.7.

baglygte (punkt 6.7)

| 5.14.8. | refleksanordning bagtil, ikke trekantet (punkt 6.8) |
| --- | --- |

5.14.8.

refleksanordning bagtil, ikke trekantet (punkt 6.8)

| 5.14.9. | siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.12). |
| --- | --- |

5.14.9.

siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.12).

5.15.   Køretøjet kan desuden være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:

| 5.15.1. | havariblink (punkt 6.9) |
| --- | --- |

5.15.1.

havariblink (punkt 6.9)

| 5.15.2. | tågelygter






  5.15.2.1. | tågeforlygte (punkt 6.10.) |
| --- | --- | --- |

5.15.2.

tågelygter

5.15.2.1.

tågeforlygte (punkt 6.10.)

| 5.15.2.2. | tågebaglygte (punkt 6.11.) |
| --- | --- |

5.15.2.2.

tågebaglygte (punkt 6.11.)

| 5.15.3. | kørelyslygte (punkt 6.13). |
| --- | --- |

5.15.3.

kørelyslygte (punkt 6.13).

5.16.   Montering af de lygter og lyssignalanordninger, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, skal udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i punkt 6 i dette regulativ.

5.17.   Montering af en lygte eller en lyssignalanordning ud over dem, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, er forbudt i forbindelse med typegodkendelsen.

5.18.   Lygter og lyssignaler, som er godkendt til firhjulede motorkøretøjer i klasse M1 og N1, jf. punkt 5.14 og 5.15, er også tilladt til motorcykler.

6.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

6.1.   FJERNLYSLYGTE

6.1.1.   Antal:

6.1.1.1.   For motorcykler med et cylindervolumen ≤ 125 cm3

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | klasse B, C, D eller E i regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

klasse B, C, D eller E i regulativ nr. 113

| b) | regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

regulativ nr. 112

| c) | regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

regulativ nr. 1

| d) | regulativ nr. 8 |
| --- | --- |

d)

regulativ nr. 8

| e) | regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

e)

regulativ nr. 20

| f) | regulativ nr. 57 |
| --- | --- |

f)

regulativ nr. 57

| g) | regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

g)

regulativ nr. 72

| h) | regulativ nr. 98. |
| --- | --- |

h)

regulativ nr. 98.

6.1.1.2.   For motorcykler med et cylindervolumen > 125 cm3

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | klasse B, D eller E i regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

klasse B, D eller E i regulativ nr. 113

| b) | regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

regulativ nr. 112

| c) | regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

regulativ nr. 1

| d) | regulativ nr. 8 |
| --- | --- |

d)

regulativ nr. 8

| e) | regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

e)

regulativ nr. 20

| f) | regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

f)

regulativ nr. 72

| g) | regulativ nr. 98. |
| --- | --- |

g)

regulativ nr. 98.

To af godkendt type i overensstemmelse med:

| h) | Klasse C i regulativ nr. 113. |
| --- | --- |

h)

Klasse C i regulativ nr. 113.

6.1.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.1.3.   Placering

6.1.3.1.   I bredden

| 6.1.3.1.1. | En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: Er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: Er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.1.3.1.2. | En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig hovednærlyslygte eller en primær hovednærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig hovednærlyslygte eller en primær hovednærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.1.3.1.3. | To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.1.3.2.   I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.

6.1.3.3.   Under alle omstændigheder må afstanden fra kanten af lysfladen for en uafhængig fjernlyslygte til kanten for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ikke overstige 200 mm. Afstanden mellem kanten af lysfladen for en hvilken som helst kørelyslygte og jorden skal være fra 500 mm til 1 300 mm.

6.1.3.4.   Har køretøjet to nærlyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.

6.1.4.   Geometrisk synlighed

Lysfladens synlighed, herunder dens synlighed i uoplyste områder i den pågældende iagttagelsesretning, skal sikres inden for et kegleformet rum afgrænset af frembringere, som udgår fra lysfladens omkreds og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.

6.1.5.   Retning

6.1.5.1.   Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.1.5.2.   Et system til indstilling af horisontalt fald (HIAS) kan installeres for fjernlyset.

6.1.6.   Elektriske forbindelser

Nærlyset kan forblive tændt sammen med fjernlyset.

6.1.7.   Kontrolanordninger

6.1.7.1.   Tilslutningskontrolanordning.

Obligatorisk, ikke-blinkende, blå signallampe.

6.1.7.2.   Kontrolanordning for "HIAS-svigt"

Obligatorisk, blinkende ravgul kontrollampe, som kan kombineres med indikatoren som omhandlet i punkt 6.2.8.2. Den skal aktiveres, når som helst der detekteres et svigt med hensyn til HIAS-signaler. Den skal forblive aktiveret, så længe svigtet er til stede.

6.1.8.   Andre forskrifter

6.1.8.1.   Den samlede maksimale lysstyrke for fjernlyslygter, der kan tændes samtidig, må ikke være over 430 000 cd, hvilket svarer til en referenceværdi på 100 (godkendelsesværdi).

6.1.8.2.   I tilfælde af HIAS-svigt for fjernlyset skal det uden brug af specialværktøj være muligt at:

| a) | deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger, samt |
| --- | --- |

a)

deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger, samt

| b) | genindstille fjernlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS. |
| --- | --- |

b)

genindstille fjernlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS.

Fabrikanten giver en detaljeret beskrivelse af proceduren for nulstilling af HIAS.

Alternativt kan fabrikanten vælge at installere et automatisk system, der enten opfylder begge de ovenfor specificerede opgaver eller nulstiller HIAS. I dette tilfælde skal fabrikanten til prøvelaboratoriet levere en beskrivelse af det automatiske system og, indtil der er udviklet harmoniserede krav til kontrol, vise, hvordan det kan kontrolleres, at det automatiske system fungerer som beskrevet.

6.2.   NÆRLYSLYGTE

6.2.1.   Antal:

6.2.1.1.   For motorcykler med et cylindervolumen ≤ 125 cm3

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | klasse B, C, D eller E i regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

klasse B, C, D eller E i regulativ nr. 113

| b) | regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

regulativ nr. 112

| c) | regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

regulativ nr. 1

| d) | regulativ nr. 8 |
| --- | --- |

d)

regulativ nr. 8

| e) | regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

e)

regulativ nr. 20

| f) | regulativ nr. 57 |
| --- | --- |

f)

regulativ nr. 57

| g) | regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

g)

regulativ nr. 72

| h) | regulativ nr. 98. |
| --- | --- |

h)

regulativ nr. 98.

6.2.1.2.   For motorcykler med et cylindervolumen > 125 cm3

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | klasse B, D eller E i regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

klasse B, D eller E i regulativ nr. 113

| b) | regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

regulativ nr. 112

| c) | regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

regulativ nr. 1

| d) | regulativ nr. 8 |
| --- | --- |

d)

regulativ nr. 8

| e) | regulativ nr. 20 |
| --- | --- |

e)

regulativ nr. 20

| f) | regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

f)

regulativ nr. 72

| g) | regulativ nr. 98. |
| --- | --- |

g)

regulativ nr. 98.

To af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | Klasse C i regulativ nr. 113. |
| --- | --- |

a)

Klasse C i regulativ nr. 113.

6.2.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.2.3.   Placering

6.2.3.1.   I bredden

| 6.2.3.1.1. | En uafhængig nærlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal referencecentrum for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

En uafhængig nærlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal referencecentrum for den lygte, som frembringer hovednærlyset, ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.2.3.1.2. | En forlygte, som frembringer hovednærlyset, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.2.

En forlygte, som frembringer hovednærlyset, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.2.3.1.3. | To nærlysforlygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3.

To nærlysforlygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.2.3.1.4. | Hvis der er installeret en ekstra lygteenhed/ekstra lygteenheder, som frembringer kurvelys, typegodkendt i henhold til regulativ nr. 113, skal de monteres på følgende betingelser: | Et eller flere par ekstra lygteenheder installeres på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- | --- |

6.2.3.1.4.

Hvis der er installeret en ekstra lygteenhed/ekstra lygteenheder, som frembringer kurvelys, typegodkendt i henhold til regulativ nr. 113, skal de monteres på følgende betingelser:

Et eller flere par ekstra lygteenheder installeres på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| | Hvis der er tale om en enkelt ekstra lygteenhed, skal dens referencecenter skal være sammenfaldende med køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

Hvis der er tale om en enkelt ekstra lygteenhed, skal dens referencecenter skal være sammenfaldende med køretøjets midterplan i længderetningen.

6.2.3.2.   Højde: mindst 500 mm, højst 1 200 mm over jorden.

6.2.3.3.   I længderetningen: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.

6.2.3.4.   Har køretøjet to forlygter, der frembringer hovednærlysstrålen, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.

6.2.4.   Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.11 beskrevne vinkler α og β:

| α | = | 15° opefter og 10° nedefter |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte |
| β | = | 45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar. |

α

=

15° opefter og 10° nedefter

β

=

45° til venstre og til højre for en enkeltlygte

β

=

45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.

Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygten må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.

6.2.5.   Retning

6.2.5.1.   Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.2.5.2.   Faldet i det vertikale plan for den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, skal være mellem – 0,5 % og – 2,5 %, medmindre en anordning til justering udefra er påmonteret.

6.2.5.3.   For den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen med en lyskilde med en objektiv lysstrøm på over 2 000 lumen, skal det vertikale fald være mellem – 0,5 % og – 2,5 %. Et lygteindstillingssystem kan anvendes til at opfylde kravene i dette punkt, men dets funktion skal være automatisk (3).

6.2.5.4.   Kravet i punkt 6.2.5.3. prøves på køretøjet under følgende betingelser:

Betingelse A (fører alene):

En masse på 75 kg ± 1 kg til simulering af føreren anbringes på køretøjet på en sådan måde, at de akseltryk, der er angivet af fabrikanten for denne belastning, reproduceres.

Det vertikale fald (indledende indstillings) for den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, indstilles efter fabrikantens anvisninger, på mellem – 1,0 og – 1,5%.

Betingelse B (fuldt lastet motorcykel):

Masser til simulering af den tilladte totalmasse som angivet af fabrikanten anbringes på køretøjet på en sådan måde, at de akseltryk, der er angivet af fabrikanten for denne belastning, reproduceres.

Inden måling rokkes køretøjet 3 gange op og ned og bevæges derefter frem og tilbage mindst en fuldstændig hjulomdrejning.

6.2.5.5.   Et system til indstilling af horisontal hældning (HIAS) kan installeres for nærlyset. HIAS må ikke regulere det horisontale fald med mere end køretøjets krængningsvinkel.

6.2.5.6.   Kravet i punkt 6.2.5.5. afprøves under følgende betingelser:

Prøvekøretøjet anbringes således, at det er som angivet i punkt 5.4. Køretøjet hældes, og HIAS-prøvningsvinklen måles.

Køretøjet skal prøves under følgende to betingelser:

| a) | Den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre) |
| --- | --- |

a)

Den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre)

| b) | Halvdelen af den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre). |
| --- | --- |

b)

Halvdelen af den maksimale horisontale faldvinkel som angivet af fabrikanten (til venstre og til højre).

Når køretøjet føres tilbage til positionen som specificeret i punkt 5.4, skal HIAS-prøvningsvinklen hurtigt vende tilbage til nul.

Styret kan fastgøres i positionen ligeud, så det ikke flyttes, mens køretøjet hældes.

Ved prøvningen aktiveres HIAS ved hjælp af en HIAS-signalgenerator.

Systemet anses for at opfylde forskrifterne i punkt 6.2.5.5., hvis alle målte HIAS-prøvningsvinkler ikke er mindre end nul. Dette kan påvises af fabrikanten ved andre metoder, som accepteres af den myndighed, der er ansvarlig for typegodkendelse.

6.2.5.7.   Supplerende lyskilde(r) eller ekstra lygteenhed(er) må kun aktiveres sammen med hovednærlyset til at frembringe kurvelys. Den belysning, der leveres af kurvelys må ikke strække sig ud over det vandrette plan, som er parallelt med jorden og indeholder referenceaksen for den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, for alle krængningsvinkler som anført af fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.

6.2.5.8.   Der prøves for kravet i punkt 6.2.5.7. som følger:

Prøvekøretøjet anbringes som angivet i punkt 5.4.

Krængningsvinklerne måles på begge sider af køretøjet under hver tilstand, hvori kurvelys aktiveres. De krængningsvinkler, der skal måles, er krængningsvinklerne som angivet af fabrikanten i forbindelse med typegodkendelsen af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.

Styret kan fastgøres i positionen ligeud, så det ikke flyttes, mens køretøjet hældes.

Ved prøvningen kan kurvelys aktiveres ved hjælp af en signalgenerator som angivet af fabrikanten.

Systemet anses for at opfylde kravene i punkt 6.2.5.7., hvis alle målte krængningsvinkler på begge sider af køretøjet, er større end eller lig med de minimale krængningsvinkler, der er angivet i oplysningsskemaet for typegodkendelse af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.

Overensstemmelse med punkt 6.2.5.7. kan påvises af fabrikanten ved andre metoder, som accepteres af den myndighed, der er ansvarlig for typegodkendelse.

6.2.6.   Elektriske forbindelser

Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke fjernlyslygten(erne) samtidigt.

Nærlyslygter med en lyskilde, der er godkendt i henhold til regulativ nr. 99, skal forblive tændt, når fjernlyset er tændt.

6.2.6.1.   Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der anvendes til at frembringe kurvelys, skal tilsluttes således, at de ikke kan aktiveres, uden at forlygten(erne), som frembringer hovednærlysstrålen, også er aktiveret.

Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der anvendes til at frembringe kurvelys på hver side af køretøjet, må kun udløses automatisk, når krængningsvinklen(erne) er større end eller lig med den minimale krængningsvinkel/de minimale krængningsvinkler som angivet i oplysningsskemaet for typegodkendelse af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.

Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder må imidlertid ikke aktiveres, når krængningsvinklen er mindre end 3°.

Den supplerende lyskilde/de supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder skal slukkes, når krængningsvinklen/-erne er mindre end den mindste krængningsvinkel/de mindste krængningsvinkler i oplysningsskemaet for typegodkendelsen af anordningen i henhold til regulativ nr. 113.

6.2.7.   Kontrolanordninger

6.2.7.1.   Tilslutningskontrolanordning.

Fakultativ, grøn, ikke-blinkende kontrollampe.

6.2.7.2.   Kontrolanordning for "HIAS-svigt"

Obligatorisk, blinkende, ravgul kontrollampe, som kan kombineres med indikatoren som omhandlet i punkt 6.1.8.2. Den skal aktiveres, når som helst der detekteres et svigt med hensyn til HIAS-signaler. Den skal forblive aktiveret, så længe svigtet er til stede.

6.2.7.3.   I tilfælde af svigt i betjeningssystemet skal supplerende lyskilder eller ekstra lygteenheder, der producerer kurvelys, automatisk afbrydes.

6.2.8.   Andre forskrifter

I tilfælde HIAS-svigt for nærlyset skal det uden brug af specialværktøj være muligt at:

| a) | deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger, samt |
| --- | --- |

a)

deaktivere HIAS, indtil det er blevet nulstillet efter fabrikantens anvisninger, samt

| b) | genindstille nærlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS. |
| --- | --- |

b)

genindstille nærlyset, så dets vandrette og lodrette retning er den samme, som hvis det ikke var udstyret med en HIAS.

Fabrikanten giver en detaljeret beskrivelse af proceduren for nulstilling af HIAS.

Alternativt kan fabrikanten vælge at installere et automatisk system, der enten opfylder begge de ovenfor specificerede opgaver eller nulstiller HIAS. I dette tilfælde skal fabrikanten til prøvelaboratoriet levere en beskrivelse af det automatiske system og, indtil der er udviklet harmoniserede krav til kontrol, påvise, hvordan det kan kontrolleres, at det automatiske system fungerer som beskrevet.

6.3.   RETNINGSVISERBLINKLYGTER

6.3.1.   Antal

To i hver side.

6.3.2.   Konfiguration

To blinklygter fortil (kategori 1, specificeret i regulativ nr. 6, eller kategori 11, specificeret i regulativ nr. 50).

To blinklygter bagtil (kategori 2, specificeret i regulativ nr. 6, eller kategori 12, specificeret i regulativ nr. 50).

6.3.3.   Placering

| 6.3.3.1. | I bredden: For blinklygter fortil skal følgende krav være opfyldt:






  a) | Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm. |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1.

I bredden: For blinklygter fortil skal følgende krav være opfyldt:

a)

Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm.

| b) | Blinklygterne skal være anbragt uden for det lodrette midterplan, som tangerer de udvendige kanter af lysfladen for fjernlys og/eller nærlys. |
| --- | --- |

b)

Blinklygterne skal være anbragt uden for det lodrette midterplan, som tangerer de udvendige kanter af lysfladen for fjernlys og/eller nærlys.

| c) | Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, som følger:






  Mindste blinklygtelysstyrke (cd) | Mindste afstand (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

c)

Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, som følger:

Mindste blinklygtelysstyrke (cd)

Mindste afstand (mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

For blinklygter bagtil, skal afstanden mellem de indvendige kanter af de to lysflader være mindst 180 mm på betingelse af, at forskrifterne i punkt 2.11 også anvendes, når nummerpladen er monteret.

| 6.3.3.2. | I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.

| 6.3.3.3. | I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde, må ikke overstige 300 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde, må ikke overstige 300 mm.

6.3.4.   Geometrisk synlighed

Vinkler i det vandrette plan: 20° indad og 80° udad.

Lodrette vinkler: 15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.

6.3.5.   Retning

De forreste retningsviserblinklygter kan monteres, så de drejer afhængigt af styrebevægelserne.

6.3.6.   Elektriske forbindelser

Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter på samme side af køretøjet skal tændes og slukkes gennem samme betjeningsanordning.

6.3.7.   Kan ikke være "gensidigt indbygget" med en anden lygte, undtagen ravgul positionslygte.

6.3.8.   Funktionskontrol

Obligatorisk. Den kan bestå af kontrollys eller lydsignal eller begge dele. Kontrollys skal være en eller flere grønne blinkende lamper, som i tilfælde af mangelfuld funktion hos en af retningsviserblinklygterne, slukkes, lyser uden at blinke eller viser et tydeligt frekvensskifte.

6.3.9.   Andre forskrifter

Kendetegnene i nedenstående beskrivelse skal måles uden nogen anden belastning af det elektriske system end den, der kræves til funktionen af motor og lygter. For alle køretøjer gælder det, at:

| 6.3.9.1. | Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 pr. minut. |
| --- | --- |

6.3.9.1.

Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 pr. minut.

| 6.3.9.2. | Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende. |
| --- | --- |

6.3.9.2.

Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.

| 6.3.9.3. | Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund. |
| --- | --- |

6.3.9.3.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

| 6.3.9.4. | I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af en retningsviserblinklygte, skal den anden retningsviserblinklygte/de andre retningsviserblinklygter, som angiver samme retning, lyse konstant eller fortsat blinke; i sidstnævnte tilfælde kan blinkfrekvensen være en anden end den foreskrevne. |
| --- | --- |

6.3.9.4.

I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af en retningsviserblinklygte, skal den anden retningsviserblinklygte/de andre retningsviserblinklygter, som angiver samme retning, lyse konstant eller fortsat blinke; i sidstnævnte tilfælde kan blinkfrekvensen være en anden end den foreskrevne.

6.4.   STOPLYGTE

6.4.1.   Antal

En eller to.

6.4.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.4.3.   Placering

| 6.4.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.4.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.

| 6.4.3.2. | I længden: bag på køretøjet. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

I længden: bag på køretøjet.

6.4.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte.
  45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

45° til venstre og til højre for en enkeltlygte.

45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.

6.4.5.   Retning

Bagudrettet.

6.4.6.   Elektriske forbindelser

Skal tændes ved enhver aktivering af driftsbremsen.

6.4.7.   Kontrolanordning

Kontrolanordning fakultativ; er en sådan kontrolanordning monteret, skal den være en ikke-blinkende advarselslampe, som lyser ved fejl i stoplygternes funktion.

6.4.8.   Andre forskrifter

Ingen.

6.5.   BAGNUMMERPLADEBELYSNINGSANORDNING

6.5.1.   Antal

Én, godkendt som kategori 2-anordning i henhold til regulativ nr. 50. Anordningen kan bestå af flere optiske komponenter, der er konstrueret til at belyse den plads, som er afsat til nummerpladen.

| 6.5.2. | Konfiguration | Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til nummerpladen |
| --- | --- | --- |
| 6.5.3. | Placering |
| 6.5.3.1. | I bredden: |
| 6.5.3.2. | I højden: |
| 6.5.3.3. | I længden: |
| 6.5.4. | Geometrisk synlighed |
| 6.5.5. | Retning |

6.5.2.

Konfiguration

Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til nummerpladen

6.5.3.

Placering

6.5.3.1.

I bredden:

6.5.3.2.

I højden:

6.5.3.3.

I længden:

6.5.4.

Geometrisk synlighed

6.5.5.

Retning

6.5.6.   Kontrolanordning

Fakultativ: Dens funktion udføres af den kontrolindikator, der er foreskrevet for positions- og baglygte.

6.5.7.   Andre forskrifter

Er nummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten eller tågebaglygten, kan dens fotometriske egenskaber ændres, mens stoplygten eller tågebaglygten lyser.

6.6.   POSITIONSLYGTE

6.6.1.   Antal

| En eller to. | hvis farven er hvid |
| --- | --- |
| eller | |
| To (en i hver side) | hvis farven er ravgul. |

En eller to.

hvis farven er hvid

eller

To (en i hver side)

hvis farven er ravgul.

6.6.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.6.3.   Placering

| 6.6.3.1. | I bredden: | en uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- | --- |

6.6.3.1.

I bredden:

en uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen

| | er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen

to positionslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.6.3.2. | I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.6.3.2.

I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.

| 6.6.3.3. | I længden: foran på køretøjet. |
| --- | --- |

6.6.3.3.

I længden: foran på køretøjet.

6.6.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:
  den horisontale vinkel kan være 80o udad og 20o indad for hvert lygtepar. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:

den horisontale vinkel kan være 80o udad og 20o indad for hvert lygtepar.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Vinklen under vandret kan dog nedsættes til 5°, såfremt lygtens højde er mindre end 750 mm.

6.6.5.   Retning

Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.6.6.   Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk. Grøn, ikke-blinkende kontrollampe. Kontrolanordningen kræves ikke, hvis instrumentbelysningen kan tændes eller slukkes sammen med positionslyset.

6.6.7.   Andre forskrifter

Hvis positionslygten er gensidigt indbygget i den forreste retningsviserblinklygte, skal den elektriske forbindelse være sådan indrettet, at positions- og baglygte i samme side som retningsviserblinklygten slukkes, når retningsviserblinklygten blinker.

6.7.   BAGLYGTE

6.7.1.   Antal

En eller to.

6.7.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.7.3.   Placering

| 6.7.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.7.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.

| 6.7.3.2. | I længden: bag på køretøjet. |
| --- | --- |

6.7.3.2.

I længden: bag på køretøjet.

6.7.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:
  den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:

den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.

6.7.5.   Retning

Bagudrettet.

6.7.6.   Tilslutningskontrolanordning

Fakultativ: Denne funktion udføres af den kontrolanordning, der er foreskrevet for positionslygten.

6.7.7.   Andre forskrifter

Hvis en baglygte er gensidigt indbygget med en retningsviserblinklygte, kan den elektriske forbindelse af baglygten i den pågældende side af køretøjet eller den indbyggede del af denne imidlertid være udført således, at den slukkes i hele perioden (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten er aktiveret.

6.8.   BAGUDVENDENDE REFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE

6.8.1.   Antal

En eller to.

6.8.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.8.3.   Placering

I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.

6.8.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 30° til venstre og til højre for en refleksanordning
  30° udefter og 10° indefter for hvert par reflekser. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

30° til venstre og til højre for en refleksanordning

30° udefter og 10° indefter for hvert par reflekser.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygtens højde er mindre end 750 mm.

6.8.5.   Retning

Bagudrettet.

6.9.   HAVARIBLINK

6.9.1.   Havariblink består i, at alle køretøjets retningsviserblinklygter er i funktion samtidig efter forskrifterne i punkt 6.3 ovenfor.

6.9.2.   Elektriske forbindelser

Tilslutning af havariblink skal ske med en særskilt betjeningsanordning, der muliggør strømfødning af alle retningsviserblinklygter samtidigt.

6.9.3.   Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk. Blinkende rød kontrollampe eller, når det drejer sig om særskilte kontrolanordninger, samtidig aktivering af den i punkt 6.3.8 foreskrevne kontrolanordning.

6.9.4.   Andre forskrifter

Blinkfrekvensen skal være 90 ± 30 blink pr. minut.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

6.10.   TÅGEFORLYGTE

6.10.1.   Antal

En eller to.

6.10.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.10.3.   Placering

| 6.10.3.1. | I bredden: For en enkeltlygte skal referencecentret være i køretøjets midterplan i længderetningen; eller kanten af den lysflade, der er nærmest dette plan må ikke være over 250 mm fra dette. |
| --- | --- |

6.10.3.1.

I bredden: For en enkeltlygte skal referencecentret være i køretøjets midterplan i længderetningen; eller kanten af den lysflade, der er nærmest dette plan må ikke være over 250 mm fra dette.

| 6.10.3.2. | I højden: mindst 250 mm over jorden. Ingen del af lysfladen må befinde sig over det højeste punkt på nærlyslygtens lysflade. |
| --- | --- |

6.10.3.2.

I højden: mindst 250 mm over jorden. Ingen del af lysfladen må befinde sig over det højeste punkt på nærlyslygtens lysflade.

| 6.10.3.3. | I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader. |
| --- | --- |

6.10.3.3.

I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis det emitterede lys hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets øvrige reflekterende flader.

6.10.4.   Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.11 beskrevne vinkler α og β:

| α | = | 5° opad og 10° nedad. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte, undtagen for en forskudt lygte, i hvilket tilfælde den indadgående vinkel β = 10°. |
| β | = | 45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar. |

α

=

5° opad og 10° nedad.

β

=

45° til venstre og til højre for en enkeltlygte, undtagen for en forskudt lygte, i hvilket tilfælde den indadgående vinkel β = 10°.

β

=

45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.

6.10.5.   Retning

Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.10.6.   Kan ikke være kombineret med en anden forlygte.

6.10.7.   Tilslutningskontrolanordning

Fakultativ, grøn, ikke-blinkende kontrollampe.

6.10.8.   Andre forskrifter

Ingen.

6.10.9.   Elektriske forbindelser

Det skal være muligt at tænde eller slukke for tågeforlygten(erne) uafhængigt af fjernlys- og/eller nærlyslygten(erne).

6.11.   TÅGEBAGLYGTE

6.11.1.   Antal

En eller to.

6.11.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.11.3.   Placering

| 6.11.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.11.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.

| 6.11.3.2. | I længden bag på køretøjet. |
| --- | --- |

6.11.3.2.

I længden bag på køretøjet.

| 6.11.3.3. | Afstanden mellem lysfladen af tågebaglygten og stoplygten skal være mindst 100 mm. |
| --- | --- |

6.11.3.3.

Afstanden mellem lysfladen af tågebaglygten og stoplygten skal være mindst 100 mm.

6.11.4.   Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.11 beskrevne vinkler α og β:

| α | = | 5° opad og 10° nedad. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 25° til venstre og til højre for en enkeltlygte.
  25° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar. |

α

=

5° opad og 10° nedad.

β

=

25° til venstre og til højre for en enkeltlygte.

25° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar.

6.11.5.   Retning

Bagudrettet.

6.11.6.   Elektriske forbindelser

Disse skal være således udformet, at tågebaglygte kun kan tændes, når en eller flere af følgende lygter er tændt: fjernlyslygte, nærlyslygte og tågeforlygte.

Såfremt en tågeforlygte forefindes, skal tågebaglygten kunne slukkes uafhængigt af tågeforlygten.

Tågebaglygten(lygterne) forbliver tændt, indtil positionslygterne/baglygterne slukkes; derefter skal tågebaglygten(lygterne) være afbrudt, indtil den (de) forsætligt tændes igen.

6.11.7.   Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk. Ravgul, ikke-blinkende kontrollampe.

6.11.8.   Andre forskrifter

Ingen.

6.12.   SIDEREFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE

6.12.1.   Antal pr. side:

En eller to.

6.12.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.12.3.   Placering

| 6.12.3.1. | på siden af køretøjet. |
| --- | --- |

6.12.3.1.

på siden af køretøjet.

| 6.12.3.2. | I højden: mindst 300 mm og højst 900 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.12.3.2.

I højden: mindst 300 mm og højst 900 mm over jorden.

| 6.12.3.3. | I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj. |
| --- | --- |

6.12.3.3.

I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj.

6.12.4.   Geometrisk synlighed

Vandrette β-vinkler = 30° fremad og bagud.

Lodrette α-vinkler = 15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan dog nedsættes til 5°, såfremt reflektoranordningens højde er mindre end 750 mm.

6.12.5.   Retning

Refleksanordningernes referenceakse skal være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og udadrettet. De forreste refleksanordninger kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.13.   KØRELYSLYGTE

6.13.1.   Montering

Fakultativ for motorcykler.

6.13.2.   Antal

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med regulativ nr. 87:

6.13.3.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.13.4.   Placering

6.13.4.1.   I bredden:

| 6.13.4.1.1. | En uafhængig kørelyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal kørelyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne side om side, må kanten af lysfladen ikke være mere end 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.13.4.1.1.

En uafhængig kørelyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal kørelyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne side om side, må kanten af lysfladen ikke være mere end 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.13.4.1.2. | En kørelyslygte, som er indbygget i en anden forlygte (fjernlyslygte eller positionslygte), skal være monteret på en sådan måde, at kanten af den lysende flade ligger højst 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.13.4.1.2.

En kørelyslygte, som er indbygget i en anden forlygte (fjernlyslygte eller positionslygte), skal være monteret på en sådan måde, at kanten af den lysende flade ligger højst 250 mm fra køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.13.4.1.3. | To kørelyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.13.4.1.3.

To kørelyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.13.4.1.4. | Har køretøjet to kørelyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 420 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.1.4.

Har køretøjet to kørelyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 420 mm.

| 6.13.4.1.5. | Den maksimale afstand finder ikke anvendelse, hvis kørelyslygterne:






  a) | er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med en anden forlygte, eller |
| --- | --- | --- |

6.13.4.1.5.

Den maksimale afstand finder ikke anvendelse, hvis kørelyslygterne:

a)

er sammenbygget, kombineret eller gensidigt indbygget med en anden forlygte, eller

| b) | er inden for den vinkelrette projektion af motorcyklens frontale silhuet på køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

b)

er inden for den vinkelrette projektion af motorcyklens frontale silhuet på køretøjets midterplan i længderetningen.

6.13.4.2.   I højden:

Mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.

6.13.4.3.   I længden:

Foran på køretøjet.

6.13.5.   Geometrisk synlighed

Vandret vinkel: 20° udad og 10° indad.

Lodret vinkel: 10° opad og 10° nedad.

6.13.6.   Retning

Fremadrettet. Lygten(erne) kan være drejelig(e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.13.7.   Elektriske forbindelser

6.13.7.1.   Kørelyslygterne skal slukke automatisk, når nær- eller fjernlyslygterne tændes, undtagen når sidstnævnte benyttes til korte advarselsblink.

Baglygten skal være tændt, når kørelyslygten(erne) er tændt. Positionslygten (erne) og bagnummerpladebelysningsanordningen kan tændes enkeltvis eller sammen, når kørelyslygten(erne) er tændt.

6.13.7.2.   Hvis afstanden mellem retningsviserblinklygten fortil og kørelyslygten er lig med eller under 40 mm, kan den elektriske forbindelse af kørelyslygten i den pågældende side af køretøjet være udført således, at

| a) | den slukkes, eller |
| --- | --- |

a)

den slukkes, eller

| b) | dens lysintensitet nedsættes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten fortil er aktiveret. |
| --- | --- |

b)

dens lysintensitet nedsættes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten fortil er aktiveret.

6.13.7.3.   Hvis en retningsviserblinklygte er gensidigt indbygget med en kørelyslygte, skal de elektriske forbindelser til kørelyslygten i den pågældende side af køretøjet være således, at kørelyslygten slukkes i hele den periode (både ON-cyklus og OFF-cyklus), hvor retningsviserblinklygten er aktiveret.

6.13.8.   Kontrolanordning

Tilslutningskontrolanordning, grøn, fakultativ.

6.13.9.   Andre forskrifter

Kørelyssymbolet i ISO 2575: 2004 – Road vehicles. Symboler for betjeningsanordninger, kontrollamper og kontrolanordninger kan bruges til at meddele føreren, at kørelyslygten er tændt.

7.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN ELLER AF MONTERINGEN AF DENS LYGTER OG LYSSIGNALER

| 7.1. | Enhver ændring af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignaler eller af den ovenfor i punkt 3.2.2 nævnte liste skal meddeles den administrative myndighed, der har meddelt typegodkendelse af den pågældende køretøjstype. Denne myndighed kan da enten:






  7.1.1. | anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller |
| --- | --- | --- |

7.1.

Enhver ændring af køretøjstypen eller monteringen af dens lygter og lyssignaler eller af den ovenfor i punkt 3.2.2 nævnte liste skal meddeles den administrative myndighed, der har meddelt typegodkendelse af den pågældende køretøjstype. Denne myndighed kan da enten:

7.1.1.

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller

| 7.1.2. | anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne. |
| --- | --- |

7.1.2.

anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af prøvningerne.

| 7.2. | Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

7.2.

Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

| 7.3. | Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

7.3.

Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 8.1. | Motorcykler, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Motorcykler, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.

| 8.2. | De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

8.2.

De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 8.3. | Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af en sådan efterprøvning er én gang årligt. |
| --- | --- |

8.3.

Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af en sådan efterprøvning er én gang årligt.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1. ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8 foreskrevne kontrol. |
| --- | --- |

9.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1. ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 8 foreskrevne kontrol.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af oplysningsskemaet svarende til modellen i bilag 1. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, skal han straks underrette de øvrige parter i overenskomsten af 1958, som anvender dette regulativ, herom gennem en kopi af oplysningsskemaet svarende til modellen i bilag 1.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en godkendelse ophører fuldstændigt med at producere en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, der har indrømmet godkendelsen herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 11.1. | Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 10 til ændringsserie 01. |
| --- | --- |

11.1.

Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 10 til ændringsserie 01.

| 11.2. | Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 11.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.2.

Fra 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 11.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ.

| 11.3. | Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 11.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. Fra 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 11.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler ikke opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.3.

Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 11.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. Fra 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 11.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler ikke opfylder kravene i supplement 10 til ændringsserie 01 til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.

---

(1)  / Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend 4.

(2)  / Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.

(3)  Indtil 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 10 til ændringsserie 01 kan betjeningen være manuel uden brug af værktøj. I sådanne tilfælde skal fabrikanten i køretøjets instruktionsbog levere instrukser om en sådan manuel indstilling af forlygtens hældning.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 ×297 mm))

Image

Image

---

BILAG 2

GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING

MODEL A

(se punkt 4.4 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en motorcykel, viser, at køretøjstypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 53 som ændret ved ændringsserie 01. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 53.

MODEL B

(se punkt 4.5 i dette regulativ)

Image

Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påført en motorcykel, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 53 og 78 (1)/. Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 53 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 01, og at regulativ nr. 78 allerede omfattede ændringsserie 02.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

LYGTEFLADE, REFERENCEAKSE OG –CENTRUM, OG VINKLER FOR GEOMETRISK SYNLIGHED

Image

LYSFLADE SAMMENLIGNET MED LYSEMITTERENDE FLADE

(Se pkt. 2.9 og 2.8 i dette regulativ)

SKITSE A

Image

| | Lysflade | Lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |
| Kanterne er | a og b | c og d |

Lysflade

Lysemitterende flade

Kanterne er

a og b

c og d

SKITSE B

Image

| | Lysflade | Lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |
| Kanterne er | a og b | c og d |

Lysflade

Lysemitterende flade

Kanterne er

a og b

c og d

---

BILAG 4

SYNLIGHED AF RØDT LYS FREMAD OG SYNLIGHED AF HVIDT LYS BAGUD

(se punkt 5.9 i dette regulativ)

Figur 1

Synlighed af rødt lys fremad

Image

Figur 2

Synlighed af hvidt lys bagud

Image

---

BILAG 5

KONTROL MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   PRØVNINGER

1.1.   Lygternes placering

Placeringen af lygterne som specificeret i punkt 6 skal kontrolleres i overensstemmelse med de almindelige krav i punkt 5 i dette regulativ. De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.

1.2.   Lygternes synlighed

1.2.1.   Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i regulativets punkt 2.11. De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 for montering af lyssignaler.

1.2.2.   Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.9.

1.3.   Indstilling af nærlyslygter

1.3.1.   Oprindelig indstilling af faldet

(Den oprindelige indstilling af nærlysets fald kontrolleres ved afskæringen efter forskrifterne i punkt 6.2.5).

1.4.   Elektriske forbindelser og kontrolanordninger

De elektriske forbindelser kontrolleres ved, at samtlige lygter, der forsynes med strøm fra motorcyklens elektriske system, tændes.

Lygternes og kontrolanordningernes funktion skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 5.10-5.12 og med de særlige forskrifter for den enkelte lygte.

1.5.   Lysstyrke

1.5.1.   Fjernlyslygter

Fjernlyslygternes samlede lysstyrke skal være således, at kravet i afsnit 6.1.9. i dette regulativ er opfyldt.

1.6.   Lygternes montering, antal, farve og eventuelle kategori kontrolleres ved visuel inspektion af lygterne og disses mærkning. Disse skal være således, at forskrifterne i punkt 5.13 og de særlige forskrifter for de enkelte lygter er opfyldt.

---

BILAG 6

FORKLARING AF "HORISONTALT FALD", "KRÆNGNINGSVINKEL" OG VINKLEN "δ"

Figur 3

Image

---

| 18.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/88

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 74 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1 for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 6 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 22. juli 2009

Supplement 7 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 18. november 2012

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Indregistrering af køretøjer |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ændring og udvidelse af godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler |
| --- | --- |

10.

| 11. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

13.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj (knallert) hvad angår monteringen af lygter og lyssignalanordninger i henhold til regulativ nr. 74 |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Lygteflade, referenceakse og -centrum samt vinkler for geometrisk synlighed |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Synlighed af rødt lys fremad og synlighed af hvidt lys bagud |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Kontrol med produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 5 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse L1
   (1) for så vidt angår montering af lygter og lyssignalanordninger.

2.   DEFINITIONER

I denne forordning forstås ved:

| 2.1. | »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler |
| --- | --- |

2.1.

»godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler

| 2.2. | »køretøjstype«: en klasse motordrevne køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:






  2.2.1. | køretøjets dimensioner og ydre form |
| --- | --- | --- |

2.2.

»køretøjstype«: en klasse motordrevne køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

2.2.1.

køretøjets dimensioner og ydre form

| 2.2.2. | lygternes/lyssignalernes antal og placering |
| --- | --- |

2.2.2.

lygternes/lyssignalernes antal og placering

| 2.2.3. | følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«:






  2.2.3.1. | køretøjer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.2.1 og 2.2.2 ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal, placering og geometriske synlighedsvinkler af lygter og lyssignaler, som foreskrives for den pågældende køretøjstype |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

følgende betragtes ikke som »andre køretøjstyper«:

2.2.3.1.

køretøjer, som frembyder forskelle i den i punkt 2.2.1 og 2.2.2 ovenfor nævnte forstand, men som ikke er forskellige for så vidt angår art, antal, placering og geometriske synlighedsvinkler af lygter og lyssignaler, som foreskrives for den pågældende køretøjstype

| 2.2.3.2. | køretøjer, hvorpå lygter, som er godkendt i henhold til et af de regulativer, som er vedføjet overenskomsten af 1958, eller lygter, der er tilladt i det land, hvor køretøjerne er registreret, er monteret eller mangler, hvor deres montering er fakultativ. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

køretøjer, hvorpå lygter, som er godkendt i henhold til et af de regulativer, som er vedføjet overenskomsten af 1958, eller lygter, der er tilladt i det land, hvor køretøjerne er registreret, er monteret eller mangler, hvor deres montering er fakultativ.

| 2.3. | »tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

2.3.

»tværplan«: et lodret plan vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen

| 2.4. | »ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, og værktøj, der normalt medføres |
| --- | --- |

2.4.

»ulastet køretøj«: et køretøj uden fører, passagerer og last, men med fuld brændstoftank, og værktøj, der normalt medføres

| 2.5. | »lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter
  2.5.1.   »tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er indregistreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ
  2.5.2.   »uafhængige lygter«: anordninger med særskilte lysflader, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse
  2.5.3.   »sammenbyggede lygter«: anordninger med særskilte lysflader og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus
  2.5.4.   »kombinerede lygter«: anordninger med særskilte lysflader, men fælles lyskilde og fælles lygtehus
  2.5.5.   »lygter, som er indbygget i hinanden«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader og fælles lygtehus
  2.5.6.   »fjernlyslygte«: en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet
  2.5.7.   »nærlyslygte«: en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller andre trafikanter unødigt
  2.5.8.   »positionslygte »: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra
  2.5.9.   »refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren;
  reflekterende nummerplader er ikke en refleksanordning i den i dette regulativ anvendte forstand
  2.5.10.   »retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre;
  en retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. 97
  2.5.11.   »stoplygte«: en lygte, der har til formål at advare andre trafikanter bag køretøjet om, at dens fører betjener driftsbremsen
  2.5.12.   »baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra
  2.5.13.   »bagnummerpladebelysningsanordning«: en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer |
| --- | --- |

2.5.

»lygte«: en anordning, der har til formål at belyse vejbanen eller at afgive et lyssignal til andre trafikanter. Også nummerpladelygter og refleksanordninger betragtes som lygter

2.5.1.   »tilsvarende lygter«: lygter, der har samme funktion og er tilladt i det land, hvor køretøjet er indregistreret; sådanne lygter kan have andre egenskaber end de lygter, køretøjet er udstyret med ved godkendelsen, forudsat de opfylder forskrifterne i dette regulativ

2.5.2.   »uafhængige lygter«: anordninger med særskilte lysflader, særskilte lyskilder og særskilte lygtehuse

2.5.3.   »sammenbyggede lygter«: anordninger med særskilte lysflader og særskilte lyskilder, men fælles lygtehus

2.5.4.   »kombinerede lygter«: anordninger med særskilte lysflader, men fælles lyskilde og fælles lygtehus

2.5.5.   »lygter, som er indbygget i hinanden«: anordninger med særskilte lyskilder eller med en fælles lyskilde, hvis funktionsbetingelser er forskellige (f.eks. optiske, mekaniske eller elektriske forskelle), helt eller delvis fælles lysflader og fælles lygtehus

2.5.6.   »fjernlyslygte«: en lygte, der belyser en længere vejstrækning foran køretøjet

2.5.7.   »nærlyslygte«: en lygte, der belyser vejstrækningen foran køretøjet uden at blænde eller genere modgående bilister eller andre trafikanter unødigt

2.5.8.   »positionslygte »: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set forfra

2.5.9.   »refleksanordning«: en anordning, der skal angive et køretøjs tilstedeværelse ved at tilbagekaste lyset fra en lyskilde, som ikke er forbundet med køretøjet, men befinder sig i nærheden af iagttageren;

reflekterende nummerplader er ikke en refleksanordning i den i dette regulativ anvendte forstand

2.5.10.   »retningsviserblinklygte«: en lygte, som skal advare andre trafikanter om, at føreren har til hensigt at skifte retning til højre eller venstre;

en retningsviserblinklygte kan også anvendes ifølge bestemmelserne i regulativ nr. 97

2.5.11.   »stoplygte«: en lygte, der har til formål at advare andre trafikanter bag køretøjet om, at dens fører betjener driftsbremsen

2.5.12.   »baglygte«: en lygte, der skal angive køretøjets tilstedeværelse og dets bredde set bagfra

2.5.13.   »bagnummerpladebelysningsanordning«: en anordning, der skal belyse den bageste nummerplades anbringelsessted; den kan bestå af forskellige optiske elementer

| 2.6. | »lysemitterende flade« på en »belysningsanordning«, en »lyssignalanordning« eller en refleksanordning: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3 |
| --- | --- |

2.6.

»lysemitterende flade« på en »belysningsanordning«, en »lyssignalanordning« eller en refleksanordning: hele den udvendige overflade af det gennemskinnelige materiale eller en del af den, som anført på tegningen i fabrikantens ansøgning om typegodkendelse, jf. bilag 3

| 2.7. | »lysflade« (se bilag 3)
  2.7.1.   »en belysningsanordnings lysflade« (punkt 2.5.6 og 2.5.7): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog »projektionsglassets« projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.7.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning
  Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen
  2.7.2.   »lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (punkt 2.5.8, 2.5.10, 2.5.11 og 2.5.12.): lygtens retvinklede projektion på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter
  2.7.3.   »refleksanordningers lysflade« (punkt 2.5.9): refleksanordningens retvinklede projektion på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer |
| --- | --- |

2.7.

»lysflade« (se bilag 3)

2.7.1.   »en belysningsanordnings lysflade« (punkt 2.5.6 og 2.5.7): hele reflektoråbningens projektion vinkelret på et tværplan, for forlygter med ellipsoidisk reflektor dog »projektionsglassets« projektion. Har belysningsanordningen ingen reflektor, benyttes definitionen i punkt 2.7.2. Dækker lygtens lysemitterende flade kun en del af hele reflektoråbningen, tages kun denne dels projektion i betragtning

Nærlyslygters lysflade begrænses af afskæringens synlige spor over lygteglasset. Kan reflektor og lygteglas indstilles i forhold til hinanden, benyttes midterindstillingen

2.7.2.   »lyssignalers, dog ikke refleksanordningers, lysflade« (punkt 2.5.8, 2.5.10, 2.5.11 og 2.5.12.): lygtens retvinklede projektion på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse og berører dens udvendige lysemitterende flade, således at skærmkanterne i dette plan afgrænser projektionen og nedsætter den samlede lysintensitet i referenceaksens retning til 98 %. Til bestemmelse af lysfladens grænser forneden, foroven og til siden benyttes kun skærme med vandrette eller lodrette kanter

2.7.3.   »refleksanordningers lysflade« (punkt 2.5.9): refleksanordningens retvinklede projektion på et plan, som står vinkelret på dens referenceakse, afgrænset af planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system og er parallelle med den nævnte akse. Til bestemmelse af anordningens over-, under- og sidekanter benyttes kun lodrette og vandrette planer

| 2.8. | »synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning — efter anmodning fra fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant — den retvinklede projektion enten af
  grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside (a-b)
  eller af den lysemitterende flade (c-d)
  på et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3) |
| --- | --- |

2.8.

»synlig overflade«: i en bestemt iagttagelsesretning — efter anmodning fra fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant — den retvinklede projektion enten af

grænsen for lysfladens projektion på lygteglassets yderside (a-b)

eller af den lysemitterende flade (c-d)

på et plan, der er vinkelret på iagttagelsesretningen og tangerer lygteglassets yderste punkt (jf. bilag 3)

| 2.9. | »referenceakse«: lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0°, V = 0°) for vinkler for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet |
| --- | --- |

2.9.

»referenceakse«: lygtens særegne akse, der bestemmes af (lygte)fabrikanten og benyttes som retningsreference (H = 0°, V = 0°) for vinkler for fotometriske målinger og lygtens montering på køretøjet

| 2.10. | »referencecentrum«: skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten |
| --- | --- |

2.10.

»referencecentrum«: skæringspunktet mellem referenceaksen og den ydre lysemitterende flade; referencecentret angives af lygtefabrikanten

| 2.11. | »vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.
  Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt
  Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret |
| --- | --- |

2.11.

»vinkler for geometrisk synlighed«: de vinkler, der afgrænser området inden for den mindste rumvinkel, hvori lygtens synlige overflade skal kunne ses. Rumvinklens område bestemmes af de afsnit, den skærer af en kugle med centrum i referencecentret og storcirkel parallelt med jorden. Disse afsnit bestemmes ud fra referenceaksen. De vandrette vinkler β modsvarer længden; de lodrette α bredden. Inden for vinklerne for geometrisk synlighed må der ikke over en uendelig afstand være hindringer for lysets spredning fra alle dele af lygtens synlige overflade. Foretages der målinger i kortere afstand fra lygten, flyttes observationsretningen parallelt for at opnå samme nøjagtighed.

Inden for vinklerne for geometrisk synlighed tages der ikke hensyn til hindringer, som blev påvist, allerede da lygten blev typegodkendt

Er dele af lygtens synlige overflade efter monteringen skjult af andre dele af køretøjet, skal det bevises, at den del af lygten, der ikke er skjult, stadig er i overensstemmelse med de fotometriske værdier, som er en betingelse for, at anordningen kan godkendes som optisk enhed (se dette regulativs bilag 3). Kan den lodrette vinkel for geometrisk synlighed under vandret imidlertid reduceres til 5° (lygten er anbragt mindre end 750 mm over jorden), kan de fotometriske målinger af den monterede optisk enhed reduceres til 5° under vandret

| 2.12. | »yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet førerspejle, retningsviserblinklygter, positions- og baglygter samt refleksanordninger lades ude af betragtning |
| --- | --- |

2.12.

»yderste kant«: på hver side af køretøjet, et plan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som berører sidens yderkant, idet førerspejle, retningsviserblinklygter, positions- og baglygter samt refleksanordninger lades ude af betragtning

| 2.13. | »total bredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.12 definerede lodrette planer |
| --- | --- |

2.13.

»total bredde«: afstanden mellem de to i punkt 2.12 definerede lodrette planer

| 2.14. | »en enkeltlygte«: en anordning eller del af en anordning, som har én funktion og én synlig overflade i referenceaksens retning (jf. punkt 2.8 i dette regulativ) og en eller flere lyskilder
  I forbindelse med montering på et køretøj betyder »enkeltlygte« også en kombination af to uafhængige eller sammenbyggede lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade projekteret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives. Hvis godkendelse er påkrævet, godkendes disse lygter i så fald hver for sig som type »D«-lygter. Denne kombinationsmulighed omfatter ikke kørelyslygter og nærlyslygter |
| --- | --- |

2.14.

»en enkeltlygte«: en anordning eller del af en anordning, som har én funktion og én synlig overflade i referenceaksens retning (jf. punkt 2.8 i dette regulativ) og en eller flere lyskilder

I forbindelse med montering på et køretøj betyder »enkeltlygte« også en kombination af to uafhængige eller sammenbyggede lygter med samme funktion, uanset om de er ens eller ikke, hvis de er monteret således, at lygternes synlige overflade projekteret i referenceaksens retning dækker mindst 60 % af det mindste rektangel, hvormed de nævnte synlige overflader i referenceaksens retning kan omskrives. Hvis godkendelse er påkrævet, godkendes disse lygter i så fald hver for sig som type »D«-lygter. Denne kombinationsmulighed omfatter ikke kørelyslygter og nærlyslygter

| 2.15. | »afstanden mellem to lygter«, som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets forskrifter, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt |
| --- | --- |

2.15.

»afstanden mellem to lygter«, som vender i samme retning: den korteste afstand mellem de to synlige overflader i referenceaksens retning. Er det åbenbart, at afstanden mellem lygterne opfylder regulativets forskrifter, behøver de synlige overfladers kanter ikke at bestemmes nøjagtigt

| 2.16. | »funktionskontrol«: et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke |
| --- | --- |

2.16.

»funktionskontrol«: et lys- eller lydsignal (eller et tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, og om den fungerer korrekt eller ikke

| 2.17. | »tilslutningskontrol«: et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, men ikke, om den fungerer korrekt |
| --- | --- |

2.17.

»tilslutningskontrol«: et lyssignal (eller tilsvarende signal), der viser, at anordningen er tændt, men ikke, om den fungerer korrekt

| 2.18. | »fakultativ ekstralygte«: en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg |
| --- | --- |

2.18.

»fakultativ ekstralygte«: en lygte, som bilfabrikanten kan montere efter eget valg

| 2.19. | »jorden«: den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret |
| --- | --- |

2.19.

»jorden«: den flade, køretøjet står på. Den skal stort set være vandret

| 2.20. | »anordning«: et eller flere sammenhængende elementer, der opfylder en eller flere funktioner |
| --- | --- |

2.20.

»anordning«: et eller flere sammenhængende elementer, der opfylder en eller flere funktioner

| 2.21. | »farven af det lys, som anordningen afgiver«: Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.21.

»farven af det lys, som anordningen afgiver«: Definitionerne på farven af det afgivne lys i regulativ nr. 48 og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse, finder anvendelse i dette regulativ.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant

| 3.2. | Ansøgningen skal vedlægges nedennævnte dokumenter og oplysninger i tre eksemplarer:






  3.2.1. | en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2.1. og 2.2.2. ovenfor foreskrevne punkter; køretøjstypen skal angives |
| --- | --- | --- |

3.2.

Ansøgningen skal vedlægges nedennævnte dokumenter og oplysninger i tre eksemplarer:

3.2.1.

en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 2.2.1. og 2.2.2. ovenfor foreskrevne punkter; køretøjstypen skal angives

| 3.2.2. | en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (nationalt eller internationalt godkendelsesmærke, hvis den er godkendt, fabrikantens navn osv.). Listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger« |
| --- | --- |

3.2.2.

en liste over de anordninger, der ifølge fabrikantens angivelser indgår i belysnings- og lyssignalsystemet. Listen kan omfatte flere typer til hver funktion. Hver type skal være behørigt identificeret (nationalt eller internationalt godkendelsesmærke, hvis den er godkendt, fabrikantens navn osv.). Listen kan desuden med hensyn til hver funktion indeholde den supplerende anmærkning »eller tilsvarende anordninger«

| 3.2.3. | en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet |
| --- | --- |

3.2.3.

en tegning af belysnings- og lyssignaludstyret som helhed med angivelse af de forskellige anordningers placering på køretøjet

| 3.2.4. | tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.7.1 definerede lysflade, den i punkt 2.6 definerede lysemitterende flade, den i punkt 2.9 definerede referenceakse og det i punkt 2.10 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter; disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (punkt 2.5.13) |
| --- | --- |

3.2.4.

tegning(er) af de enkelte lygter, som viser den i punkt 2.7.1 definerede lysflade, den i punkt 2.6 definerede lysemitterende flade, den i punkt 2.9 definerede referenceakse og det i punkt 2.10 definerede referencecentrum, såfremt disse tegninger er nødvendige for at kontrollere belysnings- og lyssignalsystemets overensstemmelse med dette regulativs forskrifter; disse oplysninger er ikke nødvendige for bagnummerpladelygten (punkt 2.5.13)

| 3.2.5. | Ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.8) |
| --- | --- |

3.2.5.

Ansøgningen skal indeholde en erklæring om den metode, der er benyttet til bestemmelse af den synlige overflade (jf. punkt 2.8)

| 3.3. | Til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt. |
| --- | --- |

3.3.

Til den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, indleveres et ulastet køretøj monteret med et komplet sæt belysnings- og lyssignalgivningsudstyr, som foreskrevet i punkt 3.2.2 ovenfor, der er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype. |
| --- | --- |

4.1.

Opfylder den køretøjstype, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til dette regulativ, regulativets forskrifter med hensyn til alle de i listen nævnte anordninger, godkendes den pågældende køretøjstype.

| 4.2. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01 for regulativet, svarende til ændringsserie 01) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2. ovenfor omhandlede liste. |
| --- | --- |

4.2.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01 for regulativet, svarende til ændringsserie 01) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Medmindre andet følger af bestemmelserne i dette regulativs punkt 7, må samme nummer ikke af samme kontraherende part tildeles en anden køretøjstype eller samme køretøjstype, som er blevet indleveret til prøvning med udstyr, der ikke er nævnt i den i punkt 3.2.2. ovenfor omhandlede liste.

| 4.3. | Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om godkendelse, udvidelse af godkendelse eller nægtelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.4. | Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:






  4.4.1. | en cirkel, der omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2) |
| --- | --- | --- |

4.4.

Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

4.4.1.

en cirkel, der omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2)

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.5. | Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

| 4.8. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets sammensætning. |
| --- | --- |

4.8.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets sammensætning.

5.   GENERELLE FORSKRIFTER

5.1.   Lygter og lyssignalanordninger skal være monteret på en sådan måde, at de under normale brugsforhold og til trods for de vibrationer, som de kan blive udsat for, bevarer de egenskaber, som er foreskrevet i dette regulativ, og således at køretøjet kan opfylde forskrifterne i dette regulativ. Navnlig skal enhver utilsigtet fejlindstilling af lygterne være udelukket.

5.2.   Lygter til belysning skal være monteret således, at korrekt indstilling af deres retning let kan foretages.

5.3.   For alle lyssignaler, også dem på sidepanelerne, skal referenceaksen efter lygtens montering på køretøjet være parallel med køretøjets standflade på vejbanen; siderefleksanordningers referenceakse skal desuden være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og for alle andre lyssignalers vedkommende parallel hermed.

En tolerance på ± 3° er tilladt i hver retning.

Har fabrikanten angivet særlige monteringsforskrifter, skal disse tillige iagttages.

5.4.   Såfremt der ikke foreligger særlige anvisninger, skal lygternes højde- og retningsindstilling kontrolleres, mens køretøjet ulastet er anbragt på en plan og vandret overflade, idet køretøjets midterplan i længderetningen er lodret, og styret befinder sig i en stilling svarende til ligeudkørsel.

5.5.   Foreligger der ikke særlige anvisninger:

| 5.5.1. | monteres enkeltlygter/lyssignaler således, at deres referencecentrum ligger i køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

5.5.1.

monteres enkeltlygter/lyssignaler således, at deres referencecentrum ligger i køretøjets midterplan i længderetningen

| 5.5.2. | Lygter i samme lygtepar og med samme funktion skal:






  5.5.2.1. | være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

Lygter i samme lygtepar og med samme funktion skal:

5.5.2.1.

være symmetrisk monteret i forhold til midterplanet i længderetningen

| 5.5.2.2. | være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen |
| --- | --- |

5.5.2.2.

være indbyrdes symmetriske i forhold til køretøjets midterplan i længderetningen

| 5.5.2.3. | opfylde samme forskrifter med hensyn til farve |
| --- | --- |

5.5.2.3.

opfylde samme forskrifter med hensyn til farve

| 5.5.2.4. | have identiske nominelle fotometriske specifikationer og samt |
| --- | --- |

5.5.2.4.

have identiske nominelle fotometriske specifikationer og samt

| 5.5.2.5. | tændes og slukkes samtidigt. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

tændes og slukkes samtidigt.

5.6.   Lygter kan være sammenbyggede, kombinerede eller indbygget i hinanden, forudsat at alle forskrifter for de enkelte lygter med hensyn til farve, placering, retning, geometrisk synlighed og elektriske forbindelser samt eventuelle andre forskrifter er opfyldt.

5.7.   Den største højde over jorden måles fra det højeste punkt af den synlige overflade i referenceaksens retning, og den mindste højde over jorden fra dens laveste punkt. Nærlyslygters mindste højde i forhold til jorden måles fra det nederste punkt i det optiske systems faktiske åbning (f.eks. reflektoren, lygteglasset eller projektionsglasset), uanset om den benyttes.

Er det åbenbart, at (største og mindste) højde over jorden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

Når der refereres til afstanden mellem lygterne, bestemmes placeringen i bredden, ud fra de inderste kanter af den synlige overflade i referenceaksens retning.

Er det åbenbart, at placeringen i bredden opfylder regulativets forskrifter, behøver ingen af fladernes kanter at bestemmes nøjagtigt.

5.8.   Medmindre der foreligger særlige anvisninger, må blinklygter kun benyttes til retningsviserlygter og havariblink.

5.9.   Intet rødt lys må være synligt fremad, og intet hvidt lys må være synligt bagud. Opfyldelsen af dette krav kontrolleres som følger (se tegningen i bilag 4):

| 5.9.1. | Synlighed af rødt lys fremad: en rød lygte må ikke kunne ses direkte af en iagttager placeret inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran køretøjet. |
| --- | --- |

5.9.1.

Synlighed af rødt lys fremad: en rød lygte må ikke kunne ses direkte af en iagttager placeret inden for zone 1 i et tværplan 25 m foran køretøjet.

| 5.9.2. | Synlighed af hvidt lys bagud: en hvid lygte må ikke kunne ses direkte af en iagttager placeret inden for zone 2 af et tværplan 25 m bag køretøjet. |
| --- | --- |

5.9.2.

Synlighed af hvidt lys bagud: en hvid lygte må ikke kunne ses direkte af en iagttager placeret inden for zone 2 af et tværplan 25 m bag køretøjet.

| 5.9.3. | I deres respektive planer er iagttagelseszone 1 og 2 begrænset:






  5.9.3.1. | i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

I deres respektive planer er iagttagelseszone 1 og 2 begrænset:

5.9.3.1.

i højden af to vandrette planer henholdsvis 1 m og 2,2 m over jorden

| 5.9.3.2. | i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan. |
| --- | --- |

5.9.3.2.

i bredden af to lodrette planer, som henholdsvis foran og bag køretøjet danner en vinkel på 15° udad i forhold til dets midterplan i længderetningen og passerer gennem berøringspunktet (eller berøringspunkterne) med de lodrette planer parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, som afgrænser dets totalbredde; er der flere berøringspunkter, svarer det forreste til det forreste plan og det bageste til det bageste plan.

5.10.   De elektriske forbindelser skal være således udført, at positionslygten, eller hvis positionslygte ikke findes, nærlyslygte, baglygte og eventuel bageste nummerpladebelysning kun kan tændes eller slukket samlet, medmindre andet er specificeret.

5.11.   Medmindre der foreligger særlige anvisninger, skal de elektriske forbindelser være således udført, at fjernlys og nærlys kun kan tændes, hvis de i punkt 5.10 anførte lygter ligeledes er tændt. Dette gælder dog ikke fjernlyslygter og nærlyslygter, der benyttes som advarselssignal ved hjælp af korte nær- eller fjernlysblink eller ved skiftevis tænding af nærlys og fjernlys med korte intervaller.

| 5.11.1. | Forlygten skal automatisk være tændt, når motoren kører. |
| --- | --- |

5.11.1.

Forlygten skal automatisk være tændt, når motoren kører.

5.12.   Kontrollamper

| 5.12.1. | Hver enkelt kontrollampe skal være let synlig for føreren i dennes normale kørestilling. |
| --- | --- |

5.12.1.

Hver enkelt kontrollampe skal være let synlig for føreren i dennes normale kørestilling.

| 5.12.2. | Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol. |
| --- | --- |

5.12.2.

Er der i dette regulativ foreskrevet en tilslutningskontrol, kan denne erstattes af en funktionskontrol.

5.13.   Lygternes farver (3)

Farven på de lygter, der omhandles i dette regulativ, skal være som følger:

| fjernlyslygte | : | hvidt |
| --- | --- | --- |
| nærlyslygte | : | hvidt |
| positionslygte | : | hvidt |
| forreste refleksanordning, ikke-trekantet | : | hvidt |
| siderefleksanordning, ikke-trekantet | : | ravgult fortil
  ravgult eller rødt bagtil |
| pedalreflekser | : | ravgult |
| bageste refleksanordning, ikke-trekantet | : | rødt |
| retningsviserblinklygte | : | ravgult |
| stoplygte | : | rødt |
| baglygte | : | rødt |
| bagnummerpladelygte | : | hvidt |

fjernlyslygte

:

hvidt

nærlyslygte

:

hvidt

positionslygte

:

hvidt

forreste refleksanordning, ikke-trekantet

:

hvidt

siderefleksanordning, ikke-trekantet

:

ravgult fortil

ravgult eller rødt bagtil

pedalreflekser

:

ravgult

bageste refleksanordning, ikke-trekantet

:

rødt

retningsviserblinklygte

:

ravgult

stoplygte

:

rødt

baglygte

:

rødt

bagnummerpladelygte

:

hvidt

5.14.   Alle køretøjer, der indleveres til godkendelse i henhold til dette regulativ, skal være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:

| 5.14.1. | nærlyslygte (punkt 6.2) |
| --- | --- |

5.14.1.

nærlyslygte (punkt 6.2)

| 5.14.2. | baglygte (punkt 6.10) |
| --- | --- |

5.14.2.

baglygte (punkt 6.10)

| 5.14.3. | siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.5) |
| --- | --- |

5.14.3.

siderefleksanordninger, ikke trekantede (punkt 6.5)

| 5.14.4. | refleksanordning bagtil, ikke trekantet (punkt 6.7) |
| --- | --- |

5.14.4.

refleksanordning bagtil, ikke trekantet (punkt 6.7)

| 5.14.5. | pedalreflekser (punkt 6.6), kun for knallerter med pedaler |
| --- | --- |

5.14.5.

pedalreflekser (punkt 6.6), kun for knallerter med pedaler

| 5.14.6. | stoplygte (punkt 6.9) |
| --- | --- |

5.14.6.

stoplygte (punkt 6.9)

| 5.14.7. | bagnummerpladebelysningsanordning, hvor bagnummerplade kræves (punkt 6.11). |
| --- | --- |

5.14.7.

bagnummerpladebelysningsanordning, hvor bagnummerplade kræves (punkt 6.11).

5.15.   Køretøjet kan desuden være udstyret med følgende lygter og lyssignalanordninger:

| 5.15.1. | fjernlyslygte (punkt 6.1) |
| --- | --- |

5.15.1.

fjernlyslygte (punkt 6.1)

| 5.15.2. | positionslygte (punkt 6.3) |
| --- | --- |

5.15.2.

positionslygte (punkt 6.3)

| 5.15.3. | refleksanordning fortil, ikke trekantet (punkt 6.4) |
| --- | --- |

5.15.3.

refleksanordning fortil, ikke trekantet (punkt 6.4)

| 5.15.4. | retningsviserblinklygter (punkt 6.8) |
| --- | --- |

5.15.4.

retningsviserblinklygter (punkt 6.8)

5.16.   Montering af de lygter og lyssignalanordninger, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15 ovenfor, skal udføres i overensstemmelse med de relevante forskrifter i punkt 6 i dette regulativ.

5.17.   Montering af andre lygter og lyssignalanordninger end dem, der er nævnt i punkt 5.14 og 5.15, er ikke tilladt med undtagelse af passende belysningsanordning for bagnummerpladen, hvis en sådan findes, og belysning heraf er påkrævet.

5.18.   De i punkt 5.16 og 5.17 nævnte lygter og lyssignaler, som er godkendt til motorcykler, er også tilladt til knallerter.

6.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

6.1.   FJERNLYSLYGTE

6.1.1.   Antal

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | regulativ nr. 113 |
| --- | --- |

a)

regulativ nr. 113

| b) | Klasse A i regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

Klasse A i regulativ nr. 112

| c) | regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

regulativ nr. 1

| d) | regulativ nr. 57 |
| --- | --- |

d)

regulativ nr. 57

| e) | regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

e)

regulativ nr. 72

| f) | regulativ nr. 76. |
| --- | --- |

f)

regulativ nr. 76.

6.1.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.1.3.   Placering

6.1.3.1.   I bredden

| 6.1.3.1.1. | En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

En uafhængig fjernlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.1.3.1.2. | En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig nærlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

En fjernlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig nærlyslygte eller en nærlyslygte, som er indbygget i en positionslygte, ved siden af en fjernlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.1.3.1.3. | To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

To fjernlyslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.1.3.2.   I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.

6.1.3.3.   For en uafhængig fjernlyslygte må afstanden fra kanten af dennes lysflade til nærlyslygtens lysflade højst være 200 mm.

6.1.3.4.   Har køretøjet to fjernlyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.

6.1.4.   Geometrisk synlighed

Lysfladens synlighed, herunder zoner, som ikke forekommer oplyste i den pågældende iagttagelsesretning, skal være sikret inden for et kegleformet rum begrænset af frembringere, der udgår fra hele omkredsen af lysfladen og danner en vinkel på mindst 5° med lygtens referenceakse.

6.1.5.   Retning

Fremadrettet. Lygten(-erne) kan være drejelig(-e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.1.6.   Må ikke »kombineres« med andre lygter.

6.1.7.   Elektriske forbindelser

Nærlyset kan forblive tændt sammen med fjernlyset.

6.1.8.   Tilslutningskontrolanordning

Obligatorisk, ikke blinkende, blå signallampe.

6.2.   NÆRLYSLYGTE

6.2.1.   Antal

En eller to af godkendt type i overensstemmelse med:

| a) | regulativ nr. 113 (4) |
| --- | --- |

a)

regulativ nr. 113 (4)

| b) | klasse A i regulativ nr. 112 |
| --- | --- |

b)

klasse A i regulativ nr. 112

| c) | regulativ nr. 1 |
| --- | --- |

c)

regulativ nr. 1

| d) | regulativ nr. 56 |
| --- | --- |

d)

regulativ nr. 56

| e) | regulativ nr. 57 |
| --- | --- |

e)

regulativ nr. 57

| f) | regulativ nr. 72 |
| --- | --- |

f)

regulativ nr. 72

| g) | regulativ nr. 76 |
| --- | --- |

g)

regulativ nr. 76

| h) | regulativ nr. 82. |
| --- | --- |

h)

regulativ nr. 82.

6.2.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.2.3.   Placering

6.2.3.1.   I bredden

| 6.2.3.1.1. | En uafhængig nærlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal nærlyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

En uafhængig nærlyslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal nærlyslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; er lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.2.3.1.2. | En nærlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en fjernlyslygte, som er indbygget i en positionslygte ved siden af en nærlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.2.

En nærlyslygte, som er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at dens referencecentrum er placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en uafhængig fjernlyslygte eller en fjernlyslygte, som er indbygget i en positionslygte ved siden af en nærlyslygten, skal deres referencecentre være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.2.3.1.3. | To nærlyslygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3.

To nærlyslygter, af hvilke den ene eller begge kan være indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at lygternes referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

6.2.3.2.   Højde: mindst 500 mm, højst 1 200 mm over jorden.

6.2.3.3.   I længden: foran på køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, hvis lyset hverken generer føreren direkte eller indirekte gennem førerspejle og/eller køretøjets reflekterende flader.

6.2.3.4.   Har køretøjet to nærlyslygter, må den indbyrdes afstand mellem disses lysflader højst være 200 mm.

6.2.4.   Geometrisk synlighed

Afgrænses af de i punkt 2.11 beskrevne vinkler α og β:

| α | = | 15° og 10° nedad |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte |
| β | = | 45° udad og 10° indad hvert lygtepar. |

α

=

15° og 10° nedad

β

=

45° til venstre og til højre for en enkeltlygte

β

=

45° udad og 10° indad hvert lygtepar.

Skillevægge eller andet udstyr i nærheden af forlygten må ikke skabe bivirkninger til gene for andre trafikanter.

6.2.5.   Retning

Fremadrettet. lygten(-erne) kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.2.6.   Må ikke »kombineres« med andre lygter.

6.2.7.   Elektriske forbindelser

Den betjeningsanordning, hvormed der skiftes til nærlys, skal slukke fjernlyslygten(-erne) samtidigt.

6.2.8.   Kontrolanordning

Fakultativ tilslutningskontrol, grøn, ikke-blinkende.

6.3.   POSITIONSLYGTE

6.3.1.   Antal

En eller to.

6.3.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.3.3.   Placering

| 6.3.3.1. | I bredden: | En uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske omkring køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1.

I bredden:

En uafhængig positionslygte kan monteres over, under eller ved siden af en anden forlygte: er disse lygter placeret over eller under hinanden, skal positionslygtens referencecentrum ligge i køretøjets midterplan i længderetningen; anbringes lygterne ved siden af hinanden, skal deres referencecentre være symmetriske omkring køretøjets midterplan i længderetningen.

| | Er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

Er en positionslygte og en anden forlygte indbygget i hinanden, skal positionslygtens referencecentrum være placeret i køretøjets midterplan i længderetningen. Hvis der på køretøjet tillige er monteret en anden forlygte ved siden af positionslygten, skal disse to lygters referencecentre dog være symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

To positionslygter, af hvilke den ene eller begge er indbygget i en anden forlygte, skal være monteret på en sådan måde, at deres referencecentre er symmetriske om køretøjets midterplan i længderetningen.

| 6.3.3.2. | I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.

| 6.3.3.3. | I længden: foran på køretøjet. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

I længden: foran på køretøjet.

6.3.4.   Geometrisk synlighed

| lodret vinkel | : | 15° og opad og nedefter |
| --- | --- | --- |

lodret vinkel

:

15° og opad og nedefter

den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis lygterne er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

| vandret vinkel | : | 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte |
| --- | --- | --- |

vandret vinkel

:

80° til venstre og til højre for en enkeltlygte

den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar.

6.3.5.   Retning

Fremadrettet. Lygten(-erne) kan være drejelig(-e), afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.3.6.   Kontrolanordning

Enten en fakultativ tilslutningskontrol, grøn, ikke-blinkende kontrolanordning eller oplysning af instrumenter.

6.3.7.   Andre forskrifter

Ingen.

6.4.   FREMADVENDENDE REFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE

6.4.1.   Antal

En.

6.4.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.4.3.   Placering

I højden: mindst 400 mm og højst 1 200 mm over jorden.

6.4.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 30° til venstre og til højre. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

30° til venstre og til højre.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.4.5.   Retning

Fremadrettet. Refleksanordningen kan være drejelig, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.4.6.   Andre forskrifter

Ingen.

6.5.   SIDEREFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE

6.5.1.   Antal pr. side:

En eller to.

6.5.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.5.3.   Placering

| 6.5.3.1. | på siden af køretøjet. |
| --- | --- |

6.5.3.1.

på siden af køretøjet.

| 6.5.3.2. | I højden: mindst 300 mm og højst 1 000 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.5.3.2.

I højden: mindst 300 mm og højst 1 000 mm over jorden.

| 6.5.3.3. | I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj. |
| --- | --- |

6.5.3.3.

I længden: bør anbringes på en sådan måde, at det under normale forhold ikke kan afskærmes af førers eller passagerers tøj.

6.5.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 30° fremad og bagud. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

30° fremad og bagud.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.5.5.   Retning

Refleksanordningernes referenceakse skal være vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og udadrettet. De forreste refleksanordninger kan være drejelige, afhængigt af køretøjets styrebevægelser.

6.6.   PEDALREFLEKSER

6.6.1.   Antal

Fire refleksanordninger eller refleksgrupper.

6.6.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.6.3.   Andre forskrifter

De ydre kanter af lysfladen for refleksanordningerne skal være forsænket i pedalen.

Refleksanordninger skal være monteret i pedalen på en sådan måde, at de er let synlige både forfra og bagfra. Referenceaksen for sådanne refleksanordninger, hvis form skal være tilpasset pedalen, skal være vinkelret på pedalakslen.

Pedalreflekser monteres kun på pedaler på køretøjer med krank o.l., som kan anvendes som fremdriftsalternativ til motoren.

De monteres ikke på pedaler, der anvendes som betjeningsanordninger for køretøjet, eller som kun anvendes som fodhvilere for fører eller passager.

De skal være synlige forfra og bagfra.

6.7.   BAGUDVENDENDE REFLEKSANORDNINGER, IKKE TREKANTEDE

6.7.1.   Antal

En eller to.

6.7.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.7.3.   Placering

| 6.7.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.7.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 900 mm over jorden.

| 6.7.3.2. | I længden: køretøjets bageste del. |
| --- | --- |

6.7.3.2.

I længden: køretøjets bageste del.

6.7.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 30° til venstre og til højre for en enkelt refleksanordning
  30° udefter og 10° indefter for hvert par refleksanordninger. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

30° til venstre og til højre for en enkelt refleksanordning

30° udefter og 10° indefter for hvert par refleksanordninger.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.7.5.   Retning

Bagudrettet.

6.8.   RETNINGSVISERBLINKLYGTER

6.8.1.   Antal

To i hver side.

6.8.2.   Konfiguration

To blinklygter fortil (kategori 11 (5));

To blinklygter bagtil (kategori 12 (5)).

6.8.3.   Placering

| 6.8.3.1. | I bredden:






  6.8.3.1.1. | For blinklygter fortil, skal følgende krav være opfyldt:






  1) | Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm. |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.3.1.

I bredden:

6.8.3.1.1.

For blinklygter fortil, skal følgende krav være opfyldt:

1)

Afstanden mellem lysfladerne skal være mindst 240 mm.

| 2) | Blinklygterne skal være anbragt uden for de lodrette langsgående planer, som rører yderkanten af forlygtens(-lygternes) lysflade. |
| --- | --- |

2)

Blinklygterne skal være anbragt uden for de lodrette langsgående planer, som rører yderkanten af forlygtens(-lygternes) lysflade.

| 3) | Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, som følger:






  Mindste blinklygtelysstyrke
  (cd) | Mindste afstand
  (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

3)

Der skal være en minimumsafstand mellem lysfladen for blinklygterne og den forlygte, der frembringer hovednærlysstrålen, som følger:

Mindste blinklygtelysstyrke

(cd)

Mindste afstand

(mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

| 6.8.3.1.2. | For blinklygter bagtil skal afstanden mellem de indvendige kanter af de to synlige overflader være mindst 160 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.1.2.

For blinklygter bagtil skal afstanden mellem de indvendige kanter af de to synlige overflader være mindst 160 mm.

| 6.8.3.2. | I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.8.3.2.

I højden: mindst 350 mm og højst 1 200 mm over jorden.

| 6.8.3.3. | I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde må ikke overstige 300 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.3.

I længden: den forreste afstand mellem referencecentrum for blinklygterne bagtil og det tværplan, som udgør den bageste begrænsning af køretøjets samlede længde må ikke overstige 300 mm.

6.8.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 20° indad og 80° udad. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

20° indad og 80° udad.

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.8.5.   Retning

De forreste retningsviserblinklygter kan monteres, så de drejer afhængigt af styrebevægelserne.

6.8.6.   Må ikke »kombineres« med andre lygter.

6.8.7.   Må ikke indbygges sammen med andre lygter/lyssignaler.

6.8.8.   Elektriske forbindelser

Retningsviserblinklygter skal tændes uafhængigt af andre lygter. Alle retningsviserblinklygter på samme side af køretøjet skal tændes og slukkes gennem samme betjeningsanordning.

6.8.9.   Andre forskrifter

Kendetegnene i nedenstående beskrivelse skal måles uden nogen anden belastning af det elektriske system end den, der kræves til funktionen af motor og lygter.

6.8.9.1.   Såfremt retningsviserblinklygternes strømtilførsel er jævnstrøm, skal blinkfrekvensen være 90 ± 30 pr. minut.

| 6.8.9.1.1. | Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende. |
| --- | --- |

6.8.9.1.1.

Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.

| 6.8.9.1.2. | Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.1.2.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

6.8.9.2.   For køretøjer, hvor retningsviserblinklygterne strømfødes med jævnstrøm, og hvor motorhastigheden er på mellem 50 og 100 % af den motorhastighed, der svarer til køretøjets konstruktivt bestemte største hastighed, skal blinkfrekvensen være 90 ± 30 times pr. minut.

| 6.8.9.2.1. | Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende. |
| --- | --- |

6.8.9.2.1.

Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.

| 6.8.9.2.2. | Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.2.2.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

6.8.9.3.   For køretøjer, hvor retningsviserblinklygterne strømfødes med jævnstrøm, og hvor motorhastigheden er på mellem tomgangshastighed som angivet af fabrikanten og 50 % af den motorhastighed, der svarer til køretøjets konstruktivt bestemte største hastighed, skal blinkfrekvensen være 90 + 30 og 90 – 45 times pr. minut.

| 6.8.9.3.1. | Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende. |
| --- | --- |

6.8.9.3.1.

Blinkefunktionen i retningsviserblinklygterne i samme side af køretøjet kan virke synkront eller alternerende.

| 6.8.9.3.2. | Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.3.2.

Højst et sekund efter betjening af retningsviserblinket skal lyset fremkomme, og den første slukning skal forekomme inden for højst halvandet sekund.

6.8.10.   I tilfælde af svigt, bortset fra kortslutning, af en retningsviserblinklygte, skal den anden lyse konstant eller blinke; i sidstnævnte tilfælde skal blinkfrekvensen være forskellig fra den foreskrevne, medmindre køretøjet er udstyret med kontrolanordning.

6.8.11.   Kontrolanordning

Obligatorisk, hvis retningsviserblinklygterne ikke er synlige for føreren: operationel, grøn, blinkende og/eller lydsignal. I tilfælde af fejl i retningsviserblinket skal kontrolanordningen aktiveres, forblive aktiveret eller ændre frekvens.

6.9.   STOPLYGTE

6.9.1.   Antal

En eller to.

6.9.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.9.3.   Placering

| 6.9.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.9.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.

| 6.9.3.2. | I længden: køretøjets bageste del. |
| --- | --- |

6.9.3.2.

I længden: køretøjets bageste del.

6.9.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 45° til venstre og til højre for en enkeltlygte:
  45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar: |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

45° til venstre og til højre for en enkeltlygte:

45° udefter og 10° indefter for hvert lygtepar:

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.9.5.   Retning

Bagudrettet.

6.9.6.   Elektriske forbindelser

Skal tændes ved enhver aktivering af driftsbremsen.

6.9.7.   Andre forskrifter

Stoplygtens lysintensitet skal være markant større end baglygtens.

6.9.8.   Kontrolanordning

Forbudt.

6.10.   BAGLYGTE

6.10.1.   Antal

En eller to.

6.10.2.   Konfiguration

Ingen særlige forskrifter.

6.10.3.   Placering

| 6.10.3.1. | I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden. |
| --- | --- |

6.10.3.1.

I højden: mindst 250 mm og højst 1 500 mm over jorden.

| 6.10.3.2. | I længden bag på køretøjet. |
| --- | --- |

6.10.3.2.

I længden bag på køretøjet.

6.10.4.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:
  den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar: |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under vandret. |

Vandret vinkel

:

80° til venstre og til højre for en enkeltlygte:

den horisontale vinkel kan være 80° udefter og 45° indefter for hvert lygtepar:

Lodret vinkel

:

15° over og under vandret.

Den lodrette vinkel under vandret kan reduceres til 5°, hvis refleksanordningen er anbragt mindre end 750 mm over jorden.

6.10.5.   Retning

Bagudrettet.

6.10.6.   Kontrolanordning

Fakultativ; skal være kombineret med kontrolanordningen for positionslygten.

6.10.7.   Andre forskrifter

Ingen.

6.11.   BAGNUMMERPLADEBELYSNINGSANORDNING

6.11.1.   Antal

En. Anordningen kan bestå af flere optiske komponenter, der er konstrueret til at belyse den plads, som er afsat til nummerpladen.

| 6.11.2. | Konfiguration | Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til |
| --- | --- | --- |
| 6.11.3. | Placering |
| 6.11.3.1. | I bredden: |
| 6.11.3.2. | I højden:nummerpladen |
| 6.11.3.3. | I længden: |
| 6.11.4. | Geometrisk synlighed |
| 6.11.5. | Retning |

6.11.2.

Konfiguration

Således at anordningen belyser den plads, som er afsat til

6.11.3.

Placering

6.11.3.1.

I bredden:

6.11.3.2.

I højden:nummerpladen

6.11.3.3.

I længden:

6.11.4.

Geometrisk synlighed

6.11.5.

Retning

6.11.6.   Kontrolanordning

Fakultativ: Dens funktion udføres af den kontrolindikator, der er foreskrevet for positions- og baglygte.

6.11.7.   Andre forskrifter

Er bagnummerpladelygten kombineret med baglygten, som er indbygget i stoplygten, må dens fotometriske egenskaber ændres, mens stoplygten lyser.

7.   INDREGISTRERING AF KØRETØJER

Intet er til hinder for, at en regering kan kræve eller forbyde kørelygte, jf. punkt 5.15.1, på køretøjer, der er indregistreret på dens område, hvis den underretter De Forenede Nationers generalsekretariat herom på det tidspunkt, hvor den meddeler, at den anvender dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 8.1. | Knallerter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Knallerter, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.

| 8.2. | De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

8.2.

De i bilag 5 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 8.3. | Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang årligt. |
| --- | --- |

8.3.

Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang årligt.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Den godkendelse, der meddeles for så vidt angår køretøjstypen i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke overholdes. |
| --- | --- |

9.1.

Den godkendelse, der meddeles for så vidt angår køretøjstypen i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis ovenstående forskrifter ikke overholdes.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF KØRETØJSTYPEN FOR SÅ VIDT ANGÅR MONTERINGEN AF LYGTER OG LYSSIGNALER

| 10.1. | Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt denne køretøjstype. Den pågældende myndighed kan da enten:






  10.1.1. | anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller |
| --- | --- | --- |

10.1.

Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt denne køretøjstype. Den pågældende myndighed kan da enten:

10.1.1.

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller

| 10.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen. |
| --- | --- |

10.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

| 10.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

10.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i punkt 4.3 ovenfor til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.

| 10.3. | Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.3.

Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en godkendelse fuldstændigt ophører med at producere en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, der har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved benyttelse af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 12.1. | Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01. |
| --- | --- |

12.1.

Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 01.

| 12.2. | Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 12.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen for så vidt angår antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler opfylder kravene i ændringsserie 01 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.2.

Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 12.1 ovenfor, meddeler de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun godkendelse, hvis køretøjstypen for så vidt angår antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler opfylder kravene i ændringsserie 01 til dette regulativ.

| 12.3. | Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 12.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. For køretøjer, der indregistreres første gang mere end 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 12.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler ikke opfylder kravene i ændringsserie 01 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.3.

Foreliggende godkendelser, som er meddelt i henhold til dette regulativ før den i punkt 12.2 ovenfor nævnte dato, er fortsat gyldige. For køretøjer, der indregistreres første gang mere end 84 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen, der er nævnt i punkt 12.1 ovenfor, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse, hvis køretøjstypen med hensyn til antallet af og monteringen af lygter og lyssignaler ikke opfylder kravene i ændringsserie 01 til dette regulativ.

13.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse, skal sendes.

---

(1)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend 4).

(2)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend. 1.

(3)  Måling af kromaticitetskoordinaterne for det lys, som lygterne udsender, indgår ikke i dette regulativ.

(4)  Forlygter i klasse A i henhold til regulativ nr. 113 med LED-moduler: kun på køretøjer med en konstruktivt bestemt største hastighed på 25 km/h.

(5)  Kan erstattes af retningsviserblinklygter i henholdsvis kategori 1 og 2 i regulativ nr. 6.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

MODEL A

(se punkt 4.4 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en knallert, viser, at køretøjstypen hvad angår montering af lygter og lyssignalanordninger er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 74 med godkendelsesnummer 012439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ 74 som ændret ved ændringsserie 01.

MODEL B

(se punkt 4.5 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke påført en knallert viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 74 og regulativ nr. 78. (1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 74 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 01, og at regulativ nr. 78 allerede omfattede ændringsserie 02.

---

(1)  Sidstnævnte er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

LYGTEFLADE, REFERENCEAKSE OG –CENTRUM OG VINKLER FOR GEOMETRISK SYNLIGHED

Image

LYSFLADE SAMMENLIGNET MED LYSEMITTERENDE FLADE

(Se punkt 2.9 og 2.8 i dette regulativ)

SKITSE A

Image

| | Lysflade | Lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |
| Kanterne er | a og b | c og d |

Lysflade

Lysemitterende flade

Kanterne er

a og b

c og d

SKITSE B

Image

| | Lysflade | Lysemitterende flade |
| --- | --- | --- |
| Kanterne er | a og b | c og d |

Lysflade

Lysemitterende flade

Kanterne er

a og b

c og d

---

BILAG 4

SYNLIGHED AF RØDT LYS FREMAD OG SYNLIGHED AF HVIDT LYS BAGUD

(se punkt 5.9 i dette regulativ)

Figur 1

Synlighed af rødt lys fremad

Image

Figur 2

Synlighed af hvidt lys bagud

Image

---

BILAG 5

KONTROL MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   PRØVNINGER

1.1.   Lygternes placering

Placeringen af lygterne som specificeret i punkt 6 skal kontrolleres i overensstemmelse med de almindelige krav i punkt 5 i dette regulativ.

De målte afstande skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte.

1.2.   Lygternes synlighed

| 1.2.1. | Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i regulativets punkt 2.11.
  De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 for montering af lyssignaler. |
| --- | --- |

1.2.1.

Vinklerne for geometrisk synlighed kontrolleres i forhold til forskrifterne i regulativets punkt 2.11.

De målte vinkler skal være i overensstemmelse med de særlige forskrifter for hver enkelt lygte. Dog kan der være en tolerance svarende til den variation på ± 3°, som er tilladt i punkt 5.3 for montering af lyssignaler.

| 1.2.2. | Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.9. |
| --- | --- |

1.2.2.

Synlighed af rødt lys fremad og af hvidt lys bagud kontrolleres efter dette regulativs punkt 5.9.

1.3   Elektriske forbindelser og kontrolanordninger

De elektriske forbindelser kontrolleres ved, at samtlige lygter, der forsynes med strøm fra knallertens elektriske system, tændes. Lygternes og kontrolanordningernes funktion skal være i overensstemmelse med forskrifterne i regulativets punkt 5.10 og med de særlige forskrifter for den enkelte lygte.

1.4.   Lygternes montering, antal, farve og eventuelle kategori kontrolleres ved visuel inspektion af lygterne og disses mærkning.

Disse skal være således, at forskrifterne i punkt 5.13 og de særlige forskrifter for de enkelte lygter er opfyldt.

---