# Euroopa Liidu L 25/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 25 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik31. jaanuar 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 25

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik31. jaanuar 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe jõustumise kohta | 1 |
| | * | Komisjoni avaldus Ameerika Ühendriikide ja ELi vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe (raamleping) kohta | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/156, 17. jaanuar 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Foin de Crau (KPN)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/157, 30. jaanuar 2017, millega pikendatakse toimeaine tiabendasooli heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/158, 30. jaanuar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2017/159, 19. detsember 2016, millega rakendatakse Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühenduse (Europêche) vahel 21. mail 2012 sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist (
  1
  ) | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe jõustumise kohta

1

*

Komisjoni avaldus Ameerika Ühendriikide ja ELi vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe (raamleping) kohta

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/156, 17. jaanuar 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Foin de Crau (KPN)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/157, 30. jaanuar 2017, millega pikendatakse toimeaine tiabendasooli heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/158, 30. jaanuar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2017/159, 19. detsember 2016, millega rakendatakse Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühenduse (Europêche) vahel 21. mail 2012 sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist (
  1
  )

1

12

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 12. septembri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/1969 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) parandused ( ELT L 307, 15.11.2016 ) | 36 |
| | * | Ühise põllumajanduskomitee 16. novembri 2016. aasta otsuse nr 1/2016 (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 10. lisa muutmise kohta [2017/51]) parandus ( ELT L 7, 12.1.2017 ) | 36 |

Parandused

*

Komisjoni 12. septembri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/1969 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) parandused ( ELT L 307, 15.11.2016 )

( ELT L 307, 15.11.2016 )

36

*

Ühise põllumajanduskomitee 16. novembri 2016. aasta otsuse nr 1/2016 (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 10. lisa muutmise kohta [2017/51]) parandus ( ELT L 7, 12.1.2017 )

( ELT L 7, 12.1.2017 )

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 31.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/1

---

Teave Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe jõustumise kohta

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkulepe, (1) mis allkirjastati 2. juunil 2016, jõustub 1. veebruaril 2017 kooskõlas kõnealuse kokkuleppe artikli 29 lõikega 1.

1

---

(1)  
  ELT L 336, 10.12.2016, lk 3.

1

---

| 31.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/2

---

Komisjoni avaldus Ameerika Ühendriikide ja ELi vahelise süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega seotud isikuandmete kaitse kokkuleppe („raamleping“) kohta

Komisjon tuletab meelde, et andmekaitset käsitlev raamleping ei kujuta endast õiguslikku alust isikuandmete edastamiseks ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil (vt lepingu artikli 1 lõige 3). Lepingu eesmärk on pigem sätestada asjakohased kaitsemeetmed direktiivi 2016/680 artikli 37 lõike 1 tähenduses kooskõlas andmete edastamise õigusliku alusega ja vastavalt lepingu artiklis 5 sätestatud tingimustele. Lepingus ei sätestata mingil juhul andmete edastamise üldist luba. Lisaks jäetakse lepinguga riiklikele andmekaitseasutustele õigus täita täies mahus neile ELi õigusega antud järelevalvevolitusi seoses lepingu kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste edastamistega.

Komisjon märgib, et kooskõlas Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta resolutsioonis (2013/2188(INI)) esitatud nõudega tagada „tõhusad ja rakendatavad [...] haldus- ja õiguslikud abinõud kõigile ELi kodanikele Ameerika Ühendriikides“ ning „seada ELi kodanike õigused samale alusele Ameerika Ühendriikide kodanike õigustega“ nähakse ELi kodanikele andmekaitset käsitleva raamlepingu artikli 19 lõikega 1 ette õigus õiguskaitsele. Kõnealuse sätte järgimiseks on Ameerika Ühendriikide Kongress juba vastu võtnud õiguskaitsevahendite seaduse. See on lepingu rakendamise seisukohast oluline samm. Läbirääkimiste käigus saadud kinnituste alusel eeldab komisjon, et ELi käsitatakse Ameerika Ühendriikide seaduse kohaselt „hõlmatud riigina“ („covered country“) ja kõiki Ameerika Ühendriikide asutusi, kes töötlevad lepingu kohaldamisalasse kuuluvat teavet, „määratud föderaalasutuse või selle osana“ („designated federal agency or component“), ja et seadusega on hõlmatud kõik lepingu kohaldamisalasse kuuluvad andmeedastused. Komisjon kinnitab, et siia alla kuuluvad ka andmeedastused, mille aluseks on ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheline broneeringuinfo leping ning ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist EList Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames (vt artikli 3 lõige 1 koostoimes lepingu preambuli neljanda lõiguga), ning et vastavate andmekogumite suhtes ei saa kohaldada erandit õiguskaitsevahendite seadusega ette nähtud juurdepääsu õigusest õiguskaitsevahenditele. Komisjon on seisukohal, et ainult selliselt tagatakse lepingu artikli 19 lõike 1 täielik rakendamine, nagu see on ette nähtud lepingu artikli 5 lõigetes 2 ja 3.

Komisjon leiab, et andmekaitset käsitleva raamlepingu artikli 19 lõige 1 kujutab endast lepingu olulist sätet, mida tuleb täiel määral kohaldada eelkõige vajalike määratluste kaudu. Nagu lepingu artikli 23 lõikes 1 sätestatud, pöörab komisjon ühise läbivaatamise käigus erilist tähelepanu lepingu õiguskaitsevahendeid käsitleva artikli 19 tõhusale rakendamisele.

Kuigi lepingu artikli 19 lõikega 1 ette nähtud täiendavad õiguskaitsevahendid ei laiene kolmandate riikide kodanikele, ei piira see juurdepääsu muudele Ameerika Ühendriikide õiguse kohastele olemasolevatele õiguskaitsevahenditele, mis on kättesaadavad kõigile isikutele olenemata nende elukohast või kodakondsusest (vt lepingu artikli 19 lõige 3). Sellised õiguskaitsevahendid on näiteks haldusmenetluse seadus (Administrative Procedure Act), elektroonilise kommunikatsiooni puutumatuse kaitset käsitlev seadus (Electronic Communications Privacy Act) ja teabevabaduse seadus (Freedom of Information Act).

---

MÄÄRUSED

| 31.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/156,

17. jaanuar 2017,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Foin de Crau (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2325/97 (2) (mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1509/2000) (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Foin de Crau“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 2325/97 (2) (mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1509/2000) (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Foin de Crau“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Foin de Crau“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. jaanuar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 24. novembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2325/97, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 322, 25.11.1997, lk 33).

2

(3)  Komisjoni 12. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1509/2000, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisas loetletud mõnede nimetuste spetsifikatsioonide andmeid (EÜT L 174, 13.7.2000, lk 7).

3

(4)  
  ELT C 359, 30.9.2016, lk 12.

4

---

| 31.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/157,

30. jaanuar 2017,

millega pikendatakse toimeaine tiabendasooli heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine tiabendasooli heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 30. juunil 2017. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine tiabendasooli heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 30. juunil 2017.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (3) artikli 4 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus pikendada tiabendasooli kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (4) I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (3) artikli 4 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus pikendada tiabendasooli kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (4) I lisasse.

| (3) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (4) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 28. mail 2013 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamisaruande ning esitas selle 28. mail 2013 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (5) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | 23. oktoobril 2014 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (5) selle kohta, kas võib eeldada, et tiabendasool vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande tiabendasooli kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 20. märtsil 2015. |
| --- | --- |

(6)

23. oktoobril 2014 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (5) selle kohta, kas võib eeldada, et tiabendasool vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande tiabendasooli kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 20. märtsil 2015.

| (7) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. |
| --- | --- |

(7)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks.

| (8) | Seetõttu on asjakohane pikendada tiabendasooli heakskiitu. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu on asjakohane pikendada tiabendasooli heakskiitu.

| (9) | Tiabendasooli heakskiidu pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutustele, mida tiabendasooli sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane fungitsiidina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(9)

Tiabendasooli heakskiidu pikendamise riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutustel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutustele, mida tiabendasooli sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane fungitsiidina kasutamise piirang kaotada.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt ja koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt ja koostoimes artikli 13 lõikega 4, tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt ja koostoimes artikli 13 lõikega 4, tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (12) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/549 (6) pikendati tiabendasooli heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2017, et pikendamismenetluse saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne seda kuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2017. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/549 (6) pikendati tiabendasooli heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2017, et pikendamismenetluse saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne seda kuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2017.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu uuendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine tiabendasooli heakskiitu pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muudatused

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. jaanuar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

3

(4)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

4

(5)  
  EFSA Journal 2015;12(11):3880. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni 8. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/549, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete bentasooni, butüültsühalofopi, dikvaadi, famoksadooni, flumioksasiini, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), metalaksüül-M'i, pikolinafeeni, prosulfurooni, pümetrosiini, tiabendasooli ja metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 95, 9.4.2016, lk 4).

6

---

I LISA

| Üldnimetus, identifitseerimsinumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiabendasool | 2-(tiasool-4-üül)bensimidasool | ≥ 985 g/kg | 1. aprill 2017 | 31. märts 2032 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse tiabendasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | käitlejate ja kasutajate kaitsele, |

Üldnimetus, identifitseerimsinumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Tiabendasool

2-(tiasool-4-üül)bensimidasool

≥ 985 g/kg

1. aprill 2017

31. märts 2032

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse tiabendasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

käitlejate ja kasutajate kaitsele,

| — | põhjavee kaitsele, |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele,

| — | saagikoristusjärgsest kasutusest saadud heitvee kontrollile. |
| --- | --- |

—

saagikoristusjärgsest kasutusest saadud heitvee kontrollile.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 31. märtsiks 2019 kinnitava teabe seoses OECD kontseptuaalses raamistikus praegu ette nähtud 2. taseme katsetega, millega uuritakse tiabendasooli võimalikku endokriinset toimet.

CASi nr: 148-79-8

CIPACi nr: 323

---

(1)  Täiendavad toimeaine identifitseerimise andmed ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 17 tiabendasooli kohta; |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 17 tiabendasooli kohta;

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne: | Üldnimetus, identifitseerimsinumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (*1) | Heakskiitmine | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „105 | Tiabendasool | 2-(tiasool-4-üül)bensimidasool | ≥ 985 g/kg | 1. aprill 2017 | 31. märts 2032 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse tiabendasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | käitlejate ja kasutajate kaitsele, |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

Üldnimetus, identifitseerimsinumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (*1)

Heakskiitmine

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„105

Tiabendasool

2-(tiasool-4-üül)bensimidasool

≥ 985 g/kg

1. aprill 2017

31. märts 2032

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse tiabendasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

käitlejate ja kasutajate kaitsele,

| — | põhjavee kaitsele, |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele,

| — | saagikoristusjärgsest kasutusest saadud heitvee kontrollile. |
| --- | --- |

—

saagikoristusjärgsest kasutusest saadud heitvee kontrollile.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused hõlmama riski vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 31. märtsiks 2019 kinnitava teabe seoses OECD kontseptuaalses raamistikus praegu ette nähtud 2. taseme katsetega, millega uuritakse tiabendasooli võimalikku endokriinset toimet.“

CASi nr: 148-79-8

CIPACi nr: 323

---

(*1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

| 31.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/158,

30. jaanuar 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. jaanuar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 299,8 |
| MA | 124,9 |
| SN | 268,2 |
| TR | 167,3 |
| ZZ | 215,1 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 200,7 |
| ZZ | 140,0 |
| 0709 91 00 | EG | 159,6 |
| ZZ | 159,6 |
| 0709 93 10 | MA | 270,6 |
| TR | 291,3 |
| ZZ | 281,0 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 47,7 |
| MA | 49,0 |
| TN | 52,8 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 54,4 |
| IL | 138,3 |
| JM | 106,9 |
| MA | 88,4 |
| TR | 81,3 |
| ZZ | 93,9 |
| 0805 22 00 | IL | 139,9 |
| MA | 77,9 |
| ZZ | 108,9 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 92,5 |
| ZZ | 89,0 |
| 0808 10 80 | CN | 145,5 |
| US | 171,4 |
| ZZ | 158,5 |
| 0808 30 90 | CL | 81,7 |
| CN | 82,8 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 100,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

299,8

MA

124,9

SN

268,2

TR

167,3

ZZ

215,1

0707 00 05

MA

79,2

TR

200,7

ZZ

140,0

0709 91 00

EG

159,6

ZZ

159,6

0709 93 10

MA

270,6

TR

291,3

ZZ

281,0

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

47,7

MA

49,0

TN

52,8

TR

73,6

ZZ

55,8

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

54,4

IL

138,3

JM

106,9

MA

88,4

TR

81,3

ZZ

93,9

0805 22 00

IL

139,9

MA

77,9

ZZ

108,9

0805 50 10

EG

85,5

TR

92,5

ZZ

89,0

0808 10 80

CN

145,5

US

171,4

ZZ

158,5

0808 30 90

CL

81,7

CN

82,8

TR

154,0

ZA

84,4

ZZ

100,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

DIREKTIIVID

| 31.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/12

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2017/159,

19. detsember 2016,

millega rakendatakse Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühenduse (Europêche) vahel 21. mail 2012 sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 155 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 155 lõike 2 kohaselt võivad tööturu osapooled (edaspidi „sotsiaalpartnerid“) ühiselt taotleda, et nende vahel sõlmitud liidu tasandi kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 155 lõike 2 kohaselt võivad tööturu osapooled (edaspidi „sotsiaalpartnerid“) ühiselt taotleda, et nende vahel sõlmitud liidu tasandi kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal.

| (2) | Rahvusvaheline Tööorganisatsioon võttis 14. juunil 2007 vastu 2007. aasta kalandustöö konventsiooni („konventsioon“). Konventsiooni eesmärk on luua ühtne ja sidus vahend, et täiendada selles sektoris elamis- ja töötingimustega seotud rahvusvahelisi standardeid ning inkorporeerida sellesse kalurite suhtes kohaldatavate kehtivate rahvusvaheliste konventsioonide ja soovituste läbivaadatud ja ajakohastatud standarded ning samuti muudes rahvusvahelistes tööd käsitlevates konventsioonides sisalduvad aluspõhimõtted. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheline Tööorganisatsioon võttis 14. juunil 2007 vastu 2007. aasta kalandustöö konventsiooni („konventsioon“). Konventsiooni eesmärk on luua ühtne ja sidus vahend, et täiendada selles sektoris elamis- ja töötingimustega seotud rahvusvahelisi standardeid ning inkorporeerida sellesse kalurite suhtes kohaldatavate kehtivate rahvusvaheliste konventsioonide ja soovituste läbivaadatud ja ajakohastatud standarded ning samuti muudes rahvusvahelistes tööd käsitlevates konventsioonides sisalduvad aluspõhimõtted.

| (3) | Komisjon konsulteeris sotsiaalpartneritega vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 154 lõikele 2 küsimuses, kas konventsiooni sätete kohaldamist liidus tuleks edendada. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon konsulteeris sotsiaalpartneritega vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 154 lõikele 2 küsimuses, kas konventsiooni sätete kohaldamist liidus tuleks edendada.

| (4) | Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche) sõlmisid 21. mail 2012 kokkuleppe, mis käsitleb konventsiooni rakendamist (edaspidi „kokkulepe“), soovides astuda esimese sammu, mis aitab kaasa liidu sotsiaalõigustiku kodifitseerimisele kalandussektoris, ja luua liidu merekalandussektoris võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche) sõlmisid 21. mail 2012 kokkuleppe, mis käsitleb konventsiooni rakendamist (edaspidi „kokkulepe“), soovides astuda esimese sammu, mis aitab kaasa liidu sotsiaalõigustiku kodifitseerimisele kalandussektoris, ja luua liidu merekalandussektoris võrdsed võimalused.

| (5) | 10. mail 2013 taotlesid nimetatud organisatsioonid, et komisjon rakendaks nende kokkulepet nõukogu otsusega vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikele 2. |
| --- | --- |

(5)

10. mail 2013 taotlesid nimetatud organisatsioonid, et komisjon rakendaks nende kokkulepet nõukogu otsusega vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikele 2.

| (6) | ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses on kokkuleppe rakendamiseks sobiv õigusakt direktiiv. |
| --- | --- |

(6)

ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses on kokkuleppe rakendamiseks sobiv õigusakt direktiiv.

| (7) | Komisjon on koostanud direktiivi ettepaneku vastavalt oma 20. mai 1998. aasta teatisele sotsiaalse dialoogi kohandamise ja edendamise kohta ühenduse tasandil, võttes arvesse allakirjutanute esindajastaatust ning kokkuleppe iga klausli seaduslikkust. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on koostanud direktiivi ettepaneku vastavalt oma 20. mai 1998. aasta teatisele sotsiaalse dialoogi kohandamise ja edendamise kohta ühenduse tasandil, võttes arvesse allakirjutanute esindajastaatust ning kokkuleppe iga klausli seaduslikkust.

| (8) | Käesoleva direktiiviga ei tohiks piirata selliste kehtivate liidu sätete kohaldamist, mis on konkreetsemad ja/või millega tagatakse kalurite kõrgem kaitstuse tase. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga ei tohiks piirata selliste kehtivate liidu sätete kohaldamist, mis on konkreetsemad ja/või millega tagatakse kalurite kõrgem kaitstuse tase.

| (9) | Käesolevat direktiivi ei tohiks kasutada selleks, et põhjendada töötajate kaitstuse üldise taseme vähendamist kokkuleppega hõlmatud valdkondades. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat direktiivi ei tohiks kasutada selleks, et põhjendada töötajate kaitstuse üldise taseme vähendamist kokkuleppega hõlmatud valdkondades.

| (10) | Käesolevas direktiivis ja sellele lisatud kokkuleppes sätestatakse miinimumnõuded; liikmesriigid ja/või sotsiaalpartnerid võivad säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas direktiivis ja sellele lisatud kokkuleppes sätestatakse miinimumnõuded; liikmesriigid ja/või sotsiaalpartnerid võivad säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid.

| (11) | Ilma et see piiraks kokkuleppe selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad sotsiaalpartnerite poolset jälgimist ja läbivaatamist liidu tasandil, peaks komisjon kontrollima käesoleva direktiivi ja kokkuleppe rakendamist ning korraldama hindamise. |
| --- | --- |

(11)

Ilma et see piiraks kokkuleppe selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad sotsiaalpartnerite poolset jälgimist ja läbivaatamist liidu tasandil, peaks komisjon kontrollima käesoleva direktiivi ja kokkuleppe rakendamist ning korraldama hindamise.

| (12) | Sotsiaalpartnerid soovivad, et direktiivi siseriikliku rakendamise meetmed ei jõustuks enne nimetatud konventsiooni jõustumise kuupäeva. Sellest tulenevalt peaks ka käesolev direktiiv jõustuma konventsiooniga samal ajal. |
| --- | --- |

(12)

Sotsiaalpartnerid soovivad, et direktiivi siseriikliku rakendamise meetmed ei jõustuks enne nimetatud konventsiooni jõustumise kuupäeva. Sellest tulenevalt peaks ka käesolev direktiiv jõustuma konventsiooniga samal ajal.

| (13) | Kokkulepet kohaldatakse kalurite suhtes, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes kalalaevadel, mis tegelevad merekalandusega ja mis sõidavad liikmesriigi lipu all või mis on registreeritud liikmesriigis. |
| --- | --- |

(13)

Kokkulepet kohaldatakse kalurite suhtes, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes kalalaevadel, mis tegelevad merekalandusega ja mis sõidavad liikmesriigi lipu all või mis on registreeritud liikmesriigis.

| (14) | Selleks et tagada nende kalurite tööohutus ja -tervishoid, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes, võidakse kokkulepet kohaldada ka teiste kalurite suhtes, kes viibivad sama kalalaeva pardal. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et tagada nende kalurite tööohutus ja -tervishoid, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes, võidakse kokkulepet kohaldada ka teiste kalurite suhtes, kes viibivad sama kalalaeva pardal.

| (15) | Kokkuleppes kasutatud ja konkreetselt määratlemata mõisted võivad määratleda liikmesriigid kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga, nagu seda tehakse ka muude sotsiaalpoliitikat käsitlevate ja samu mõisteid kasutavate direktiivide puhul, eeldusel et need määratlused on kokkuleppe sisuga kooskõlas. |
| --- | --- |

(15)

Kokkuleppes kasutatud ja konkreetselt määratlemata mõisted võivad määratleda liikmesriigid kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga, nagu seda tehakse ka muude sotsiaalpoliitikat käsitlevate ja samu mõisteid kasutavate direktiivide puhul, eeldusel et need määratlused on kokkuleppe sisuga kooskõlas.

| (16) | Käesoleva direktiivi ja sellele lisatud kokkuleppe puhul tuleks arvesse võtta püügivõimsuse haldamist käsitlevaid sätteid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (1). |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi ja sellele lisatud kokkuleppe puhul tuleks arvesse võtta püügivõimsuse haldamist käsitlevaid sätteid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (1).

| (17) | Kui sotsiaalpartnerid seda ühiselt taotlevad, võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamise neile usaldada, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga taotletud tulemused. |
| --- | --- |

(17)

Kui sotsiaalpartnerid seda ühiselt taotlevad, võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamise neile usaldada, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga taotletud tulemused.

| (18) | Komisjon on teavitanud Euroopa Parlamenti vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikele 2, olles edastanud kokkulepet sisaldava direktiivi ettepaneku teksti. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon on teavitanud Euroopa Parlamenti vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikele 2, olles edastanud kokkulepet sisaldava direktiivi ettepaneku teksti.

| (19) | Käesolevas direktiivis järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhiõigusi ja aluspõhimõtteid ning eelkõige selle artikleid 20, 31 ja 32. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas direktiivis järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhiõigusi ja aluspõhimõtteid ning eelkõige selle artikleid 20, 31 ja 32.

| (20) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke parandada töötajate elamis- ja töötingimusi ning kaitsta nende tervist ja ohutust merekalandussektoris (mis on piirülene sektor ja kus tegevus toimub eri liikmesriikide lipu all) ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke parandada töötajate elamis- ja töötingimusi ning kaitsta nende tervist ja ohutust merekalandussektoris (mis on piirülene sektor ja kus tegevus toimub eri liikmesriikide lipu all) ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika (2) kohaselt ei vabasta tõsiasi, et konkreetses liikmesriigis ei esine direktiiviga reguleeritud tegevust, seda liikmesriiki kohustusest kehtestada õigus- ja haldusnormid, et tagada kõigi selle direktiivi sätete nõuetekohane ülevõtmine. Nii õiguskindluse põhimõte kui ka vajadus tagada direktiivide täielik kohaldamine mitte ainult faktiliselt, vaid ka õiguslikult, nõuab, et kõik liikmesriigid võtavad asjaomase direktiivi sätted üle selges, täpses ja läbipaistvas õigusraamistikus, nähes direktiiviga hõlmatud valdkonnas ette siduvad sätted. See kohustus on liikmesriikidel selleks, et ennetada seal teataval ajahetkel valitseva olukorra muutumist ning tagada, et kõik ühenduse – sealhulgas nende liikmesriikide, kus direktiiviga ettenähtud teatavat tegevust ei esine – õigussubjektid teaksid selgelt ja täpselt, millised on nende õigused ja kohustused igas olukorras. Kohtupraktika kohaselt ei ole ülevõtmine kohustuslik vaid juhul, kui direktiivi ülevõtmine on mõttetu geograafiliste olude tõttu. Liikmesriik peaks sellisel juhul komisjoni neist teavitama. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika (2) kohaselt ei vabasta tõsiasi, et konkreetses liikmesriigis ei esine direktiiviga reguleeritud tegevust, seda liikmesriiki kohustusest kehtestada õigus- ja haldusnormid, et tagada kõigi selle direktiivi sätete nõuetekohane ülevõtmine. Nii õiguskindluse põhimõte kui ka vajadus tagada direktiivide täielik kohaldamine mitte ainult faktiliselt, vaid ka õiguslikult, nõuab, et kõik liikmesriigid võtavad asjaomase direktiivi sätted üle selges, täpses ja läbipaistvas õigusraamistikus, nähes direktiiviga hõlmatud valdkonnas ette siduvad sätted. See kohustus on liikmesriikidel selleks, et ennetada seal teataval ajahetkel valitseva olukorra muutumist ning tagada, et kõik ühenduse – sealhulgas nende liikmesriikide, kus direktiiviga ettenähtud teatavat tegevust ei esine – õigussubjektid teaksid selgelt ja täpselt, millised on nende õigused ja kohustused igas olukorras. Kohtupraktika kohaselt ei ole ülevõtmine kohustuslik vaid juhul, kui direktiivi ülevõtmine on mõttetu geograafiliste olude tõttu. Liikmesriik peaks sellisel juhul komisjoni neist teavitama.

| (22) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (3) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu selgitavat dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud, |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (3) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu selgitavat dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesoleva direktiiviga rakendatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist käsitlev kokkulepe, mis sõlmiti 21. mail 2012. aastal merekalandussektoris liidu tasandi sotsiaalpartnerite, täpsemalt Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide (Europêche), vahel.

Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva direktiivi lisas.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada merekalandussektori töötajate suhtes sätted, mis on soodsamad käesoleva direktiivi sätetest.

2.   Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist direktiiviga reguleeritavas valdkonnas. See ei piira liikmesriikide ja liidu tasandi sotsiaalpartnerite õigust võtta olukorra muutudes vastu teistsuguseid õigus- ja haldusnorme või kehtestada lepingulise korra, mis erineb käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal kehtinud korrast, tingimusel et alati täidetakse käesoleva direktiiviga ette nähtud miinimumnõudeid.

3.   Käesoleva direktiivi kohaldamise ja tõlgendamisega ei piirata selliste liidu või liikmesriikide õigusnormide või tava kohaldamist, millega nähakse asjaomastele töötajatele ette soodsamad tingimused.

Artikkel 3

Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud liikmesriikide sätete rikkumise korral. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. novembril 2019. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametlikul avaldamisel nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Komisjon esitab pärast liikmesriikide ja liidu tasandi sotsiaalpartneritega konsulteerimist aruande nõukogule käesoleva direktiivi rakendamise, kohaldamise ja hindamise kohta hiljemalt 15. novembril 2022.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv jõustub Rahvusvaheline Tööorganisatsioon 2007. aasta kalandustöö konventsiooni jõustumise päeval.

Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas selle konventsiooni jõustumise kuupäeva.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

L. SÓLYMOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Vt muu hulgas Euroopa Kohtu 14. jaanuari 2010. aasta otsust kohtuasjas komisjon vs. Tšehhi Vabariik, C-343/08, ECLI:EU:C:2013:423.

2

vs

(3)  
  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

3

---

LISA

Kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist

MEREKALANDUSSEKTORI TÖÖTURU OSAPOOLED (edaspidi „ELi SOTSIAALPARTNERID“),

| (1) | Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca), |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca),

| (2) | Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ning |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ning

| (3) | Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche), |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche),

võttes arvesse

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping“), eelkõige selle artikleid 153–155; |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping“), eelkõige selle artikleid 153–155;

| (2) | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon nr 188“ või „konventsioon“); |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon nr 188“ või „konventsioon“);

| (3) | ILO 2007. aasta kalandustöö soovitust; |
| --- | --- |

(3)

ILO 2007. aasta kalandustöö soovitust;

| (4) | ILO 2006. aasta soovitust töösuhete kohta; |
| --- | --- |

(4)

ILO 2006. aasta soovitust töösuhete kohta;

| (5) | ILO haldusnõukogu poolt 13.–19. novembril 2010 toimunud 309. istungjärgul vastu võetud suuniseid sadamariigi kontrolliametnikele, kes teostavad kontrolli vastavalt 2007. aasta kalandustöö konventsioonile nr 188 (edaspidi „sadamariigi kontrolli suunised“); |
| --- | --- |

(5)

ILO haldusnõukogu poolt 13.–19. novembril 2010 toimunud 309. istungjärgul vastu võetud suuniseid sadamariigi kontrolliametnikele, kes teostavad kontrolli vastavalt 2007. aasta kalandustöö konventsioonile nr 188 (edaspidi „sadamariigi kontrolli suunised“);

| (6) | nõukogu 7. juuni 2010. aasta otsust 2010/321/EL, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (konventsioon nr 188); |
| --- | --- |

(6)

nõukogu 7. juuni 2010. aasta otsust 2010/321/EL, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (konventsioon nr 188);

| (7) | komisjoni 31. mai 2011. aasta teatist KOM(2011) 306 (lõplik) Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele; direktiiviga 2003/88/EÜ hõlmatud merekalalaevade töötajatega seotud sätete toimimise läbivaatamist, |
| --- | --- |

(7)

komisjoni 31. mai 2011. aasta teatist KOM(2011) 306 (lõplik) Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele; direktiiviga 2003/88/EÜ hõlmatud merekalalaevade töötajatega seotud sätete toimimise läbivaatamist,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) Rahvusvahelise Töökonverentsi 96. istungjärgul võeti 14. juunil 2007 vastu kalandustöö konventsioon nr 188. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) Rahvusvahelise Töökonverentsi 96. istungjärgul võeti 14. juunil 2007 vastu kalandustöö konventsioon nr 188.

| (2) | Konventsiooni nr 188 poolt hääletas 437, vastu 2 ja erapooletuks jäi 22 liiget. Konventsiooni vastuvõtmise poolt hääletasid kõik Euroopa Liidu 27 liikmesriigi (edaspidi „liikmesriigid“) kohal viibinud valitsusesindajad (53 häält), töötajate esindajad (25 häält) ja tööandjate esindajad (22 häält). |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni nr 188 poolt hääletas 437, vastu 2 ja erapooletuks jäi 22 liiget. Konventsiooni vastuvõtmise poolt hääletasid kõik Euroopa Liidu 27 liikmesriigi (edaspidi „liikmesriigid“) kohal viibinud valitsusesindajad (53 häält), töötajate esindajad (25 häält) ja tööandjate esindajad (22 häält).

| (3) | Üleilmastumine avaldab kalandussektorile suurt mõju ning kalurite õigusi tuleb edendada ja kaitsta. |
| --- | --- |

(3)

Üleilmastumine avaldab kalandussektorile suurt mõju ning kalurite õigusi tuleb edendada ja kaitsta.

| (4) | ILO käsitleb kalapüüki ohtliku kutsealana muude kutsealadega võrreldes. |
| --- | --- |

(4)

ILO käsitleb kalapüüki ohtliku kutsealana muude kutsealadega võrreldes.

| (5) | Konventsiooni nr 188 eesmärk on tagada kaluritele kalapüügilaeva pardal inimväärsed töötingimused, mis vastavad pardal tehtava töö, teenistustingimuste, eluruumide ja toitlustamise, tööohutuse ja tervisekaitse, meditsiiniabi ja sotsiaalkindlustuse miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni nr 188 eesmärk on tagada kaluritele kalapüügilaeva pardal inimväärsed töötingimused, mis vastavad pardal tehtava töö, teenistustingimuste, eluruumide ja toitlustamise, tööohutuse ja tervisekaitse, meditsiiniabi ja sotsiaalkindlustuse miinimumnõuetele.

| (6) | Konventsiooniga nr 188 nõutakse, et ILO liikmed teostaksid kooskõlas riigisiseste õigusnormidega jurisdiktsiooni ja kontrolli oma lipu all sõitvate laevade üle, luues konventsiooni nõuete täitmise tagamise süsteemi. |
| --- | --- |

(6)

Konventsiooniga nr 188 nõutakse, et ILO liikmed teostaksid kooskõlas riigisiseste õigusnormidega jurisdiktsiooni ja kontrolli oma lipu all sõitvate laevade üle, luues konventsiooni nõuete täitmise tagamise süsteemi.

| (7) | ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikes 2 sätestatakse, et Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) tasandil sõlmitud kokkuleppeid võib rakendada ELi sotsiaalpartnerite ühise taotluse korral Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta tehtud nõukogu otsusega. Sellega seoses on sotsiaalpartnerid otsustanud alustada läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepe konventsiooni nr 188 teatavate osade rakendamiseks, võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklis 153 sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

(7)

ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikes 2 sätestatakse, et Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) tasandil sõlmitud kokkuleppeid võib rakendada ELi sotsiaalpartnerite ühise taotluse korral Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta tehtud nõukogu otsusega. Sellega seoses on sotsiaalpartnerid otsustanud alustada läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepe konventsiooni nr 188 teatavate osade rakendamiseks, võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklis 153 sätestatud piiranguid.

| (8) | ELi sotsiaalpartnerite arvates on kõnealune algatus väga oluline, et innustada liikmesriike konventsiooni ratifitseerima, mis aitaks luua ELis ja ülejäänud maailmas võrdsed võimalused seoses kalurite töö- ja elamistingimustega laeva pardal. |
| --- | --- |

(8)

ELi sotsiaalpartnerite arvates on kõnealune algatus väga oluline, et innustada liikmesriike konventsiooni ratifitseerima, mis aitaks luua ELis ja ülejäänud maailmas võrdsed võimalused seoses kalurite töö- ja elamistingimustega laeva pardal.

| (9) | ELi sotsiaalpartnerid leiavad, et kokkulepe on esimene samm, mis aitab kaasa sotsiaalõigustiku kodifitseerimisele kalandussektoris. |
| --- | --- |

(9)

ELi sotsiaalpartnerid leiavad, et kokkulepe on esimene samm, mis aitab kaasa sotsiaalõigustiku kodifitseerimisele kalandussektoris.

| (10) | Merekalalaevade töötajate tööaja korraldamise teatavaid aspekte reguleeritakse praegu direktiivi 2003/88/EÜ artikli 21 sätetega. Kuigi konventsiooni nr 188 artiklitega 13 ja 14 pakutakse kaluritele üldkokkuvõttes nõrgemat kaitset kui direktiiviga, on mõned konventsiooni artikli 14 sätted kõrgema kaitsetasemega. Seepärast on ELi sotsiaalpartnerid leppinud kokku, et mainitud sätted liidetakse. Selle tulemusel tekib üldine kõrge kaitsetase. pädeva asutuse konsulteerimine ELi liikmesriikide sotsiaalpartneritega enne minimaalse kaitsetaseme kehtestamist; täiendav väsimuse piiramise eesmärk; kompenseeriv puhkeaeg erandite korral, mis on lubatud minimaalse puhkeaja või maksimaalse tööaja korral; parem kaitse pärast hädaolukordasid. |
| --- | --- |

(10)

Merekalalaevade töötajate tööaja korraldamise teatavaid aspekte reguleeritakse praegu direktiivi 2003/88/EÜ artikli 21 sätetega. Kuigi konventsiooni nr 188 artiklitega 13 ja 14 pakutakse kaluritele üldkokkuvõttes nõrgemat kaitset kui direktiiviga, on mõned konventsiooni artikli 14 sätted kõrgema kaitsetasemega. Seepärast on ELi sotsiaalpartnerid leppinud kokku, et mainitud sätted liidetakse. Selle tulemusel tekib üldine kõrge kaitsetase. pädeva asutuse konsulteerimine ELi liikmesriikide sotsiaalpartneritega enne minimaalse kaitsetaseme kehtestamist; täiendav väsimuse piiramise eesmärk; kompenseeriv puhkeaeg erandite korral, mis on lubatud minimaalse puhkeaja või maksimaalse tööaja korral; parem kaitse pärast hädaolukordasid.

| (11) | Konventsiooni nr 188 sätted, mis käsitlevad meditsiiniabi, eluruumide, toidu ja elamistingimuste kvaliteeti, ohtude või haigustega seotud hüvitisi ning sotsiaalkaitset, tuleks lugeda kalurite tööohutuse ja töötervishoiu kohaldamisalasse kuuluvaks, võttes arvesse kalalaeval tehtava töö eripära, nagu geograafiline isoleeritus, väsimus ja tehtava töö laad, mis on peamiselt füüsiline. |
| --- | --- |

(11)

Konventsiooni nr 188 sätted, mis käsitlevad meditsiiniabi, eluruumide, toidu ja elamistingimuste kvaliteeti, ohtude või haigustega seotud hüvitisi ning sotsiaalkaitset, tuleks lugeda kalurite tööohutuse ja töötervishoiu kohaldamisalasse kuuluvaks, võttes arvesse kalalaeval tehtava töö eripära, nagu geograafiline isoleeritus, väsimus ja tehtava töö laad, mis on peamiselt füüsiline.

| (12) | Konventsiooni nr 188 kohaldatakse kõikide kalurite suhtes, kes on määratletud artikli 1 punktis e kui „isik, kes töötab või on tööle võetud mis tahes ülesannetes või teeb kutsetööd kalalaeva pardal, sealhulgas laeva pardal töötavad isikud, kellele makstakse väljapüügiosa alusel, kuid välja arvatud lootsid, mereväe personal, muud alaliselt riigiteenistuses olevad isikud, kalalaeva pardal töid teostav kaldapersonal ning kalandusvaatlejad“. ELi toimimise lepingus sätestatud piirangute tõttu ei ole ELi sotsiaalpartneritel volitusi leppida kokku tekstides, mida saaks rakendada nõukogu otsusega ja mis mõjutaksid kalureid, kes ei tööta töölepingu alusel või kellel puudub töösuhe. Kui kõnealuste kalurite suhtes kohaldatakse teistsuguseid standardeid või ei kohaldata üldse mingeid standardeid, kui nad on samal laeval kaluritega, kes töötavad töölepingu alusel või kellel on töösuhe, võib see siiski mõjutada üldist tööohutust ja töötervishoidu, sealhulgas viimati nimetatute elamis- ja töötingimusi. Selleks et kaitsta töölepingu alusel töötavaid või töösuhtes olevaid kalureid, leiavad ELi sotsiaalpartnerid, et on õigustatud kohaldada käesolevat kokkulepet mitte üksnes kalurite suhtes, kes töötavad töölepingu alusel või kellel on töösuhe, vaid ka kõikide teiste kalurite suhtes, kes viibivad sama laeva pardal. |
| --- | --- |

(12)

Konventsiooni nr 188 kohaldatakse kõikide kalurite suhtes, kes on määratletud artikli 1 punktis e kui „isik, kes töötab või on tööle võetud mis tahes ülesannetes või teeb kutsetööd kalalaeva pardal, sealhulgas laeva pardal töötavad isikud, kellele makstakse väljapüügiosa alusel, kuid välja arvatud lootsid, mereväe personal, muud alaliselt riigiteenistuses olevad isikud, kalalaeva pardal töid teostav kaldapersonal ning kalandusvaatlejad“. ELi toimimise lepingus sätestatud piirangute tõttu ei ole ELi sotsiaalpartneritel volitusi leppida kokku tekstides, mida saaks rakendada nõukogu otsusega ja mis mõjutaksid kalureid, kes ei tööta töölepingu alusel või kellel puudub töösuhe. Kui kõnealuste kalurite suhtes kohaldatakse teistsuguseid standardeid või ei kohaldata üldse mingeid standardeid, kui nad on samal laeval kaluritega, kes töötavad töölepingu alusel või kellel on töösuhe, võib see siiski mõjutada üldist tööohutust ja töötervishoidu, sealhulgas viimati nimetatute elamis- ja töötingimusi. Selleks et kaitsta töölepingu alusel töötavaid või töösuhtes olevaid kalureid, leiavad ELi sotsiaalpartnerid, et on õigustatud kohaldada käesolevat kokkulepet mitte üksnes kalurite suhtes, kes töötavad töölepingu alusel või kellel on töösuhe, vaid ka kõikide teiste kalurite suhtes, kes viibivad sama laeva pardal.

| (13) | Käesoleva kokkuleppe rakendamiseks kohane õigusakt on direktiiv ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses, mis on saavutatava tulemuse seisukohalt liikmesriikidele siduv, kuid jätab vormi ja meetodite valiku riigi ametiasutustele, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva kokkuleppe rakendamiseks kohane õigusakt on direktiiv ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses, mis on saavutatava tulemuse seisukohalt liikmesriikidele siduv, kuid jätab vormi ja meetodite valiku riigi ametiasutustele,

kutsudes liikmesriike üles

| (1) | ratifitseerima konventsiooni nr 188, võttes arvesse liikmesriikide ühehäälset otsust konventsiooni vastuvõtmise ajal ning ühelt poolt konventsiooni ja teiselt poolt käesoleva kokkuleppe kohaldamise ulatuse ning nendega hõlmatud valdkondade vahel valitsevaid erinevusi; |
| --- | --- |

(1)

ratifitseerima konventsiooni nr 188, võttes arvesse liikmesriikide ühehäälset otsust konventsiooni vastuvõtmise ajal ning ühelt poolt konventsiooni ja teiselt poolt käesoleva kokkuleppe kohaldamise ulatuse ning nendega hõlmatud valdkondade vahel valitsevaid erinevusi;

| (2) | koostama konventsiooni nr 188 artiklis 41 osutatud ühtse kehtiva dokumendi, mida tuleb rakendada kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

(2)

koostama konventsiooni nr 188 artiklis 41 osutatud ühtse kehtiva dokumendi, mida tuleb rakendada kogu Euroopa Liidus;

| (3) | töötama kalalaevade puhul, mille suhtes kohaldatakse konventsiooni nr 188, välja sadamariigi kontrolli ühtlustatud poliitika, mida tuleb rakendada kogu Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

(3)

töötama kalalaevade puhul, mille suhtes kohaldatakse konventsiooni nr 188, välja sadamariigi kontrolli ühtlustatud poliitika, mida tuleb rakendada kogu Euroopa Liidus,

soovides üheskoos,

et käesolevat kokkulepet rakendataks nõukogu direktiiviga,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. OSA

MÕISTED JA KOHALDAMISALA

MÕISTED JA KOHALDAMISALA

MÕISTED

Artikkel 1

Kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   püügioperatsioon– kalade või muude mere bioloogiliste ressursside püüdmine või püüdmine ja töötlemine;

b)   kaubanduslik kalapüük– kõik püügioperatsioonid, välja arvatud kalapüük elatise hankimiseks ja harrastuspüük;

c)   pädev asutus– minister, valitsusasutus või liikmesriigi määratud muu asutus, kellel on õigus välja anda eeskirju, korraldusi või muid juhendeid, millel on vastava reguleerimiseseme suhtes seaduse jõud, ning õigus nende täitmist tagada;

d)   konsulteerimine– pädeva asutuse konsulteerimine asjaomaste tööandjate ja töötajate esindusorganisatsioonidega ning eelkõige kalalaevareederite ja kalurite esindusorganisatsioonidega, kui need on olemas;

e)   kalalaevareeder või omanik– kalalaeva omanik või muu organisatsioon või isik, näiteks juht, laevaagent või laevapereta prahtija, kes on võtnud omanikult enda peale vastutuse laeva töö eest ning kes on selle vastutuse võtmisel nõustunud üle võtma kalalaevareederite suhtes kokkuleppe kohaselt kehtestatud kohustused ja vastutuse, olenemata sellest, kas muu organisatsioon või isik täidab kalalaevareederi nimel teatavaid kohustusi või ülesandeid;

f)   kalur– isik, kes töötab või on tööle võetud mis tahes ülesannetes kalalaeva pardal artiklis 2 sätestatud tingimuste alusel, kuid välja arvatud lootsid ja kai ääres seisva kalalaeva pardal töid teostav kaldapersonal;

g)   kaluri tööleping– tööleping, lepingusätted või muud sarnased kokkulepped või muu leping, mis reguleerib kaluri elamis- ja töötingimusi laeva pardal;

h)   kalalaev või laev– igasugune laev või paat, mis sõidab liikmesriigi lipu all või mis on kantud liikmesriigi registrisse, selle omandivormist sõltumata, ning mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kaubandusliku kalapüügi eesmärgil;

i)   pikkus (L)– 96 % kogupikkusest veeliinil, mis on 85 % kõrgusel vähimast teoreetilisest pardakõrgusest, mõõdetuna kiilu ülaservast, või pikkus vöörtäävi välisservast roolipalleri telgjooneni samal veeliinil, kui see on pikem; kiilukaldega laevade puhul mõõdetakse pikkust arvutusliku veeliiniga rööpsel veeliinil;

j)   loodsirgete vaheline pikkus– vööri loodsirge ja ahtriloodjoone vaheline kaugus; vööri loodsirge ühtib vöörträävi välisservaga veeliinil, kus pikkust (L) mõõdetakse; ahtriloodjoon ühtib roolipalleri telgjoonega samal veeliinil;

k)   kipper– kalur, kes juhib kalalaeva;

l)   värbamis- ja vahendustalitus– avaliku või erasektori isik, äriühing, asutus, büroo või muu organisatsioon, kes tegeleb kalalaevareederite nimel kalurite värbamise või kalurite töölerakendamisega nende juures;

m)   eratööhõivebüroo– erasektori isik, äriühing, asutus, büroo või muu organisatsioon, kes tegeleb kalurite töölevõtmise või kaasamisega, et teha nad kättesaadavaks kalalaevareederitele, kes määravad neile ülesanded ja jälgivad nende ülesannete täitmist.

KOHALDAMISALA

Artikkel 2

1.   Kui kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kokkulepet:

| a) | kõikide kalurite suhtes, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes kalalaeval, mis tegeleb kaubandusliku kalapüügiga; |
| --- | --- |

a)

kõikide kalurite suhtes, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes kalalaeval, mis tegeleb kaubandusliku kalapüügiga;

| b) | kõikide teiste kalurite suhtes, kes viibivad punktis a osutatud kaluritega sama laeva pardal, et tagada üldine ohutus ja tervisekaitse. |
| --- | --- |

b)

kõikide teiste kalurite suhtes, kes viibivad punktis a osutatud kaluritega sama laeva pardal, et tagada üldine ohutus ja tervisekaitse.

2.   Kui tekib kahtlus, kas laev tegeleb kaubandusliku kalapüügiga, lahendab küsimuse pädev asutus pärast konsulteerimist.

3.   Iga liikmesriik võib pärast konsulteerimist laiendada 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel töötavate kalurite suhtes konventsioonis sätestatud kaitset täielikult või osaliselt alla 24-meetristel laevadel töötavatele kaluritele.

Artikkel 3

1.   Kui kokkuleppe kohaldamine tekitab olulisi eriprobleeme, pidades silmas asjaomaste kalurite konkreetseid teenistustingimusi või kalalaevade püügitegevust, võib liikmesriik objektiivsetel alustel jätta pärast konsulteerimist kokkuleppe nõuetest või selle teatavatest sätetest välja piiratud kategooria kalurid või kalalaevad.

2.   Eelmise lõike alusel tehtava välistuse korral võtab pädev asutus vastavalt vajadusele meetmed, et laiendada järk-järgult kokkuleppest tulenevaid nõudeid kõikide asjaomaste kategooriate kaluritele ja kalalaevadele maksimaalselt viie aasta jooksul alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest.

3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei õigusta mingil juhul kokkuleppe jõustumise ajal liidu õigusega hõlmatud valdkondades kehtinud töötajate üldise kaitsetaseme alandamist.

Artikkel 4

Kokkulepe ei mõjuta ühtegi seadust, otsust või tava ega kalalaevareederite ja kalurite vahel sõlmitud lepingut, mis tagab kaluritele käesolevas kokkuleppes sätestatust soodsamad tingimused.

2. OSA

ÜLDPÕHIMÕTTED

ÜLDPÕHIMÕTTED

KALALAEVAREEDERITE, KIPRITE JA KALURITE KOHUSTUSED

Artikkel 5

1.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira direktiivi 93/103/EÜ kohaldamist.

2.   Kalalaevareederi üldine kohustus on tagada, et kipril on vajalikud vahendid ja võimalused kokkuleppe kohustuste täitmiseks.

3.   Selleks et tagada pardal viibivate kalurite ohutus ja laeva ohutu käitamine, hõlmavad kipri kohustused muu hulgas, kuid mitte üksnes järgmist:

| a) | sellise järelevalve korraldamine ja samuti selle tagamine, et kaluritel oleksid töö ajal võimalikult head ohutus- ja tervishoiutingimused; |
| --- | --- |

a)

sellise järelevalve korraldamine ja samuti selle tagamine, et kaluritel oleksid töö ajal võimalikult head ohutus- ja tervishoiutingimused;

| b) | kalurite juhtimine ohutus- ja tervishoiunõudeid austaval viisil, sealhulgas väsimuse tekkimise ärahoidmine; |
| --- | --- |

b)

kalurite juhtimine ohutus- ja tervishoiunõudeid austaval viisil, sealhulgas väsimuse tekkimise ärahoidmine;

| c) | laeva pardal tööohutus- ja töötervishoiualast teadlikkust suurendava väljaõppe võimaldamine ning |
| --- | --- |

c)

laeva pardal tööohutus- ja töötervishoiualast teadlikkust suurendava väljaõppe võimaldamine ning

| d) | meresõiduohutuse ja vahikorra reeglite ning nendega seotud hea merepraktika järgimise tagamine. |
| --- | --- |

d)

meresõiduohutuse ja vahikorra reeglite ning nendega seotud hea merepraktika järgimise tagamine.

4.   Kalalaevareeder ei takista kipril sellise otsuse tegemist, mis kipri professionaalse hinnangu kohaselt on vajalik pardal viibivate kalurite ohutuse või laeva ohutuse ning selle ohutu juhtimise ja käitamise tagamiseks.

5.   Kalurid peavad täitma kipri seaduslikke korraldusi ning järgima kohaldatavaid ohutus- ja tervisekaitsemeetmeid.

3. OSA

MIINIMUMNÕUDED TÖÖKS KALALAEVADEL

MIINIMUMNÕUDED TÖÖKS KALALAEVADEL

VANUSE ALAMMÄÄR

Artikkel 6

1.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira direktiivi 94/33/EÜ kohaldamist.

2.   Vanuse alammäär kalalaeval töötamiseks on 16 aastat, tingimusel et noor inimene ei ole riigisiseste õigusaktide kohaselt enam koolikohustuslane. Pädev asutus võib siiski lubada vanuse alammäära 15 aastat isikute puhul, kes ei ole riigisiseste õigusaktide kohaselt enam koolikohustuslased ja kes saavad kalanduse alal kutseõpet.

3.   Pädev asutus võib kooskõlas riigisiseste seaduste ja tavaga lubada 15 aasta vanustel isikutel teha koolivaheaegadel kerget tööd. Sellisel juhul määrab ta pärast konsulteerimist kindlaks lubatud tööliigid ning näeb ette sellise töö tegemise tingimused ja nõutavad puhkeajad.

4.   Vanuse alammäär kalalaeval selliste tööde määramisel, mille laad või tegemise tingimused seavad tõenäoliselt ohtu noorte inimeste tervise, ohutuse, füüsilise, vaimse või sotsiaalse arengu, hariduse või kõlbluse, ei tohi olla vähem kui 18 aastat.

5.   Tegevuse liigid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 4, määratakse kindlaks riigisiseste õigusnormidega või pädeva asutuse poolt pärast konsulteerimist, võttes arvesse asjaomaseid riske ja kohaldatavaid rahvusvahelisi standardeid.

6.   Riigisiseste õigusnormide või pädeva asutuse otsusega võib pärast konsulteerimist lubada käesoleva artikli lõikes 4 osutatud tegevuse sooritamist alates 16. eluaastast, tingimusel et noor inimene ei ole riigisiseste seaduste kohaselt enam koolikohustuslane ning et asjaomaste noorte inimeste tervis, ohutus, füüsiline, vaimne ja sotsiaalne areng, haridus ja kõlblus on täielikult kaitstud ning asjaomased noored on saanud piisava eriväljaõppe või kutseõppe ning enne merele minekut ohutusalase põhiväljaõppe. Järgitakse direktiivi 94/33/EÜ artikli 7 lõikes 3 sätestatud nõudeid.

7.   Alla 18 aasta vanuste kalurite rakendamine öötööle on keelatud. Käesoleva artikli tähenduses määratletakse mõiste „öö“ riigisisese õiguse ja tava kohaselt. See hõlmab vähemalt üheksa tunni pikkust ajavahemikku, mis algab hiljemalt keskööl ja lõpeb mitte varem kui kell 5 hommikul. Pädev asutus võib teha erandi öötöö piirangu rangest järgimisest, tingimusel et järgitakse direktiivi 94/33/EÜ artiklis 9 sätestatud nõudeid, kui:

| a) | see takistaks asjaomaste kalurite tõhusat väljaõpet kehtestatud programmide ja ajakavade kohaselt või |
| --- | --- |

a)

see takistaks asjaomaste kalurite tõhusat väljaõpet kehtestatud programmide ja ajakavade kohaselt või

| b) | tööülesande eripära või tunnustatud koolitusprogramm nõuab, et erandiga hõlmatud kalurid täidavad tööülesandeid öösel, ning asutus teeb pärast konsulteerimist kindlaks, et töö ei avalda kahjulikku mõju nende tervisele ega heaolule. |
| --- | --- |

b)

tööülesande eripära või tunnustatud koolitusprogramm nõuab, et erandiga hõlmatud kalurid täidavad tööülesandeid öösel, ning asutus teeb pärast konsulteerimist kindlaks, et töö ei avalda kahjulikku mõju nende tervisele ega heaolule.

8.   Käesolev artikkel ei mõjuta liikmesriigi võetud kohustusi, mis tulenevad mis tahes rahvusvahelise töökonventsiooni ratifitseerimisest, millega tagatakse käesolevas artiklis käsitletud noortele kaluritele paremat kaitset pakkuvad tingimused.

ARSTLIK LÄBIVAATUS

Artikkel 7

1.   Kalurid ei tööta kalalaeva pardal ilma kehtiva arstitõendita, mis kinnitab nende sobivust oma tööülesannete täitmiseks.

2.   Pädev asutus võib pärast konsulteerimist teha erandeid käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisest, võttes arvesse kalurite ohutust ja tervisekaitset, laeva suurust, meditsiiniabi kättesaadavust ja evakueerimisvõimalusi, reisi kestust, laeva tegevuspiirkonda ning püügioperatsiooni liiki.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 erandeid ei kohaldata kaluri suhtes, kes töötab 24 meetri pikkusel või pikemal kalalaeval või laeval, mis tavaliselt jääb merele kauemaks kui kolmeks päevaks. Kiireloomulistel juhtudel võib pädev asutus lubada kaluril töötada sellisel laeval piiratud ja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kuni arstitõendi saamiseni, tingimusel et kaluril on hiljutise kuupäevaga aegunud arstitõend.

Artikkel 8

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis näevad ette:

| a) | arstliku läbivaatuse laadi; |
| --- | --- |

a)

arstliku läbivaatuse laadi;

| b) | arstitõendite vormi ja sisu; |
| --- | --- |

b)

arstitõendite vormi ja sisu;

| c) | arstitõendi väljastamise nõuetekohaselt kvalifitseeritud arsti poolt, või kui on tegemist ainult nägemise tõendiga, pädeva asutuse tunnustatud isiku poolt, kes on kvalifitseeritud sellist tõendit väljastama; need isikud on erialase arvamuse kujundamisel täiesti sõltumatud; |
| --- | --- |

c)

arstitõendi väljastamise nõuetekohaselt kvalifitseeritud arsti poolt, või kui on tegemist ainult nägemise tõendiga, pädeva asutuse tunnustatud isiku poolt, kes on kvalifitseeritud sellist tõendit väljastama; need isikud on erialase arvamuse kujundamisel täiesti sõltumatud;

| d) | arstliku läbivaatuse sageduse ja arstitõendite kehtivusaja; |
| --- | --- |

d)

arstliku läbivaatuse sageduse ja arstitõendite kehtivusaja;

| e) | õiguse täiendavale läbivaatusele teise sõltumatu arsti poolt, kelle liikmesriik on määranud vaheisikuks,






  i) | kui isikule keelduti tõendit väljastamast või kui tööle, mida ta võib teha, kehtestati piirangud; |
| --- | --- | --- |

e)

õiguse täiendavale läbivaatusele teise sõltumatu arsti poolt, kelle liikmesriik on määranud vaheisikuks,

i)

kui isikule keelduti tõendit väljastamast või kui tööle, mida ta võib teha, kehtestati piirangud;

| ii) | kui isik teatab läbivaatuse ajal, et ta ei suuda kalalaeva pardal oma töökohustusi täita, kuid arst väljastab sellele vaatamata arstitõendi, mis kinnitab, et isiku tervislik seisund võimaldab tal täita kalalaeva pardal oma töökohustusi; |
| --- | --- |

ii)

kui isik teatab läbivaatuse ajal, et ta ei suuda kalalaeva pardal oma töökohustusi täita, kuid arst väljastab sellele vaatamata arstitõendi, mis kinnitab, et isiku tervislik seisund võimaldab tal täita kalalaeva pardal oma töökohustusi;

| iii) | kui isikule keelduti tõendit väljastamast või kui tööle, mida ta võib teha, kehtestati piirangud, kui sellise keeldumise tinginud meditsiinilisi põhjusi enam ei esine; |
| --- | --- |

iii)

kui isikule keelduti tõendit väljastamast või kui tööle, mida ta võib teha, kehtestati piirangud, kui sellise keeldumise tinginud meditsiinilisi põhjusi enam ei esine;

| f) | muud asjakohased nõuded. |
| --- | --- |

f)

muud asjakohased nõuded.

Artikkel 9

Lisaks artiklites 7 ja 8 sätestatud miinimumnõuetele kehtib 24 meetri pikkuse või pikema kalalaeva või sellise laeval puhul, mis tavaliselt jääb merele kauemaks kui kolmeks päevaks, järgmine:

| a) | kaluri arstitõendil peab olema märgitud vähemalt see, et:






  i) | asjaomase kaluri kuulmine ja nägemine on kaluri tööülesannete jaoks laeval rahuldav ning |
| --- | --- | --- |

a)

kaluri arstitõendil peab olema märgitud vähemalt see, et:

i)

asjaomase kaluri kuulmine ja nägemine on kaluri tööülesannete jaoks laeval rahuldav ning

| ii) | kaluril ei esine tervisehäireid, mida teenistus merel võib süvendada või mis võivad muuta kaluri sellise teenistuse jaoks sobimatuks või ohustada teiste isikute ohutust või tervist laeva pardal; |
| --- | --- |

ii)

kaluril ei esine tervisehäireid, mida teenistus merel võib süvendada või mis võivad muuta kaluri sellise teenistuse jaoks sobimatuks või ohustada teiste isikute ohutust või tervist laeva pardal;

| b) | arstitõend kehtib maksimaalselt kaks aastat, välja arvatud juhul, kui kalur on alla 18 aasta vanune, millisel juhul on maksimaalne kehtivusaeg üks aasta; |
| --- | --- |

b)

arstitõend kehtib maksimaalselt kaks aastat, välja arvatud juhul, kui kalur on alla 18 aasta vanune, millisel juhul on maksimaalne kehtivusaeg üks aasta;

| c) | kui tõendi kehtivusaeg lõpeb reisi ajal, jääb tõend jõusse kuni selle reisi lõpuni. |
| --- | --- |

c)

kui tõendi kehtivusaeg lõpeb reisi ajal, jääb tõend jõusse kuni selle reisi lõpuni.

4. OSA

TEENISTUSTINGIMUSED

TEENISTUSTINGIMUSED

MEHITAMINE

Artikkel 10

1.   Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et selle riigi lipu all sõitvate või selle riigi registrisse kantud kalalaevade reederid tagavad, et nende laevad on laeva ohutuks juhtimiseks ja tööks piisavalt ja turvaliselt mehitatud ning pädeva kipri juhtimise all.

2.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele kehtestab pädev asutus 24 meetri pikkustele ja pikematele laevadele laeva ohutuks juhtimiseks minimaalse mehitamistaseme, täpsustades nõutavate kalurite arvu ja kvalifikatsiooni.

3.   Pädev asutus võib pärast konsulteerimist kehtestada käesoleva artikli lõikes 2 sätestatust erinevad nõuded. Liikmesriik veendub siiski, et alternatiiv

| a) | aitab kaasa käesoleva artikli ja artikli 11 üldeesmärgi täielikule saavutamisele; |
| --- | --- |

a)

aitab kaasa käesoleva artikli ja artikli 11 üldeesmärgi täielikule saavutamisele;

| b) | võimaldab jõustada käesoleva artikli lõike 2 ning |
| --- | --- |

b)

võimaldab jõustada käesoleva artikli lõike 2 ning

| c) | ei sea ohtu kalurite ohutust ja tervist. |
| --- | --- |

c)

ei sea ohtu kalurite ohutust ja tervist.

TÖÖ- JA PUHKEAEG

Artikkel 11

| 1. | a) | Käesoleva kokkuleppega hõlmatud kalurite suhtes ei kohaldata direktiivi 2003/88/EÜ artikleid 3–6, 8 ja 21. |
| --- | --- | --- |
| b) | Liikmesriik võtab siiski vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et selle riigi lipu all sõitvate laevade omanikud tagaksid, et kaluritele oleks tagatud piisav puhkeaeg ja et kalurite tööaeg ei ületaks keskmiselt 48 tundi nädalas, mis arvutatakse kuni 12-kuulise võrdlusperioodi kohta. |

1.

a)

Käesoleva kokkuleppega hõlmatud kalurite suhtes ei kohaldata direktiivi 2003/88/EÜ artikleid 3–6, 8 ja 21.

b)

Liikmesriik võtab siiski vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et selle riigi lipu all sõitvate laevade omanikud tagaksid, et kaluritele oleks tagatud piisav puhkeaeg ja et kalurite tööaeg ei ületaks keskmiselt 48 tundi nädalas, mis arvutatakse kuni 12-kuulise võrdlusperioodi kohta.

| 2. | a) | Liikmesriik võtab käesoleva artikli lõike 1 punktis b ning lõigetes 3 ja 4 sätestatud piiranguid arvestades ja pärast konsulteerimist vajalikud meetmed, et kalurite ohutust ja tervise kaitset ning väsimuse piiramist silmas pidades tagada järgmine:






  i) | tööaeg on piiratud maksimaalse tundide arvuga, mida teatava ajavahemiku jooksul ei tohi ületada; või |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Liikmesriik võtab käesoleva artikli lõike 1 punktis b ning lõigetes 3 ja 4 sätestatud piiranguid arvestades ja pärast konsulteerimist vajalikud meetmed, et kalurite ohutust ja tervise kaitset ning väsimuse piiramist silmas pidades tagada järgmine:

i)

tööaeg on piiratud maksimaalse tundide arvuga, mida teatava ajavahemiku jooksul ei tohi ületada; või

| ii) | on ette nähtud minimaalne puhkeaeg teatava ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

ii)

on ette nähtud minimaalne puhkeaeg teatava ajavahemiku jooksul;

b)

maksimaalne tööaeg ja minimaalne puhkeaeg on täpsustatud õigus- ja haldusnormides või kollektiivlepingutes või kahe tööturu osapoole vahelistes lepingutes.

3.   Töö- või puhkeaega piiratakse kas:

| a) | maksimaalse tööajaga, mis ei ületa:






  i) | 14 tundi 24-tunnise ajavahemiku jooksul ja |
| --- | --- | --- |

a)

maksimaalse tööajaga, mis ei ületa:

i)

14 tundi 24-tunnise ajavahemiku jooksul ja

| ii) | 72 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

ii)

72 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul;

või

| b) | minimaalse puhkeajaga, mis ei tohi olla lühem kui:






  i) | kümme tundi 24-tunnise ajavahemiku jooksul ja |
| --- | --- | --- |

b)

minimaalse puhkeajaga, mis ei tohi olla lühem kui:

i)

kümme tundi 24-tunnise ajavahemiku jooksul ja

| ii) | 77 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

ii)

77 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul.

4.   Puhkeaega ei või jagada rohkem kui kaheks osaks, millest üks peab olema vähemalt kuue tunni pikkune, ning kahe järjestikuse puhkeaja vaheline aeg ei tohi ületada 14 tundi.

5.   Kooskõlas töötajate tervise ja ohutuse kaitse üldpõhimõtetega ning objektiivsetel või tehnilistel või töökorralduse põhjustel võivad liikmesriigid lubada erandeid lõike 1 punktis b ning lõigetes 3 ja 4 ettenähtud piirangutest, kaasa arvatud võrdlusperioodide kehtestamine. Selliste erandite puhul järgitakse võimalikult palju sätestatud norme, kuid võidakse arvesse võtta ka sagedasemaid või pikemaid puhkeaegu või kaluritele kompenseeriva puhkuse andmist.

Need erandid võib sätestada:

| a) | õigus- ja haldusnormidega, tingimusel et konsulteeritakse ja püütakse ergutada sotsiaalse dialoogi kõiki asjakohaseid vorme, või |
| --- | --- |

a)

õigus- ja haldusnormidega, tingimusel et konsulteeritakse ja püütakse ergutada sotsiaalse dialoogi kõiki asjakohaseid vorme, või

| b) | kollektiivlepingutega või lepingutega tööturu osapoolte vahel. |
| --- | --- |

b)

kollektiivlepingutega või lepingutega tööturu osapoolte vahel.

6.   Kui lõikes 3 sätestatud piirangute suhtes on lubatud kohaldada lõike 5 kohaseid erandeid, antakse kaluritele niipea kui võimalik kompenseerivat puhkeaega.

7.   Käesolev artikkel ei kahjusta laeva kipri õigust nõuda kalurilt töötamist aja jooksul, mis on otseselt vajalik laeva, pardal olevate isikute või püügi ohutuse tagamiseks või merehädas olevate teiste paatide, laevade või isikute abistamiseks. Seega võib kipper peatada puhkeajagraafiku ja nõuda kalurilt töötundide tegemist, mis on vajalikud kuni tavaolukorra taastumiseni. Kipper tagab võimalikult kiiresti pärast tavaolukorra taastumist, et graafikujärgsel puhkeajal töötanud kaluritele antakse piisav puhkeaeg.

8.   Liikmesriik võib sätestada, et kalurid, kes töötavad kalalaevadel, mis sõidavad selle riigi lipu all või on selle riigi registrisse kantud ning mis vastavalt riigisisestele õigusnormidele või tavale ei tohi tegutseda kalendriaasta teatava osa jooksul, mis ületab üht kuud, peavad võtma põhipuhkust vastavalt direktiivi 2003/88/EÜ artiklile 7 selle ajavahemiku jooksul.

MUNSTERROLL

Artikkel 12

Kalalaeval on munsterroll, mille koopia esitatakse kaldal volitatud isikutele enne laeva lahkumist või edastatakse kaldale viivitamata pärast laeva lahkumist. Pädev asutus määrab kindlaks, kellele, millal ja mis eesmärgil sellist teavet antakse.

KALURI TÖÖLEPING

Artikkel 13

Artiklite 14–18 kohaldamine ei piira direktiivi 91/533/EMÜ kohaldamist.

Artikkel 14

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, milles:

| a) | nõutakse, et tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel töötavad kalurid on kaitstud kaluri töölepinguga, mis on neile arusaadav ja kooskõlas käesoleva kokkuleppega, ning |
| --- | --- |

a)

nõutakse, et tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel töötavad kalurid on kaitstud kaluri töölepinguga, mis on neile arusaadav ja kooskõlas käesoleva kokkuleppega, ning

| b) | täpsustatakse miinimumandmed, mida kalurite töölepingud peavad sisaldama kooskõlas käesoleva kokkuleppe I lisaga. |
| --- | --- |

b)

täpsustatakse miinimumandmed, mida kalurite töölepingud peavad sisaldama kooskõlas käesoleva kokkuleppe I lisaga.

Artikkel 15

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, millega nähakse ette:

| a) | kord, millega tagatakse, et kaluril on enne kaluri töölepingu sõlmimist võimalus selle tingimused läbi vaadata ja selle kohta nõu küsida; |
| --- | --- |

a)

kord, millega tagatakse, et kaluril on enne kaluri töölepingu sõlmimist võimalus selle tingimused läbi vaadata ja selle kohta nõu küsida;

| b) | kui see on asjakohane, sellise lepingu alusel tehtava kaluri tööga seotud dokumentide säilitamine, ning |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, sellise lepingu alusel tehtava kaluri tööga seotud dokumentide säilitamine, ning

| c) | kaluri töölepinguga seotud vaidluste lahendamise viis. |
| --- | --- |

c)

kaluri töölepinguga seotud vaidluste lahendamise viis.

Artikkel 16

Kaluri töölepingut, mille üks eksemplar antakse kalurile, hoitakse laeva pardal ning see peab olema kättesaadav kalurile ning kooskõlas riigisisese õiguse ja tavaga teistele asjaomastele isikutele nende taotlusel.

Artikkel 17

Artikleid 14–16 ja käesoleva kokkuleppe I lisa ei kohaldata kalalaevareederi suhtes, kes töötab laevas üksi.

Artikkel 18

Kalalaevareederi kohustus on tagada, et igal kaluril on kirjalik kaluri tööleping, millele on alla kirjutanud kõik selle lepingu pooled ning mis tagab kalurile laeva pardal käesoleva kokkuleppega nõutavad inimväärsed töö- ja elamistingimused.

KODUMAALE TAGASISÕIT

Artikkel 19

1.   Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitva või tema registrisse kantud ja teise riigi sadamasse siseneva kalalaeva kaluritel on õigus kodumaale tagasi sõita juhul, kui kaluri tööleping lõpeb või see on kõnealuse lepingu ühe või enama osapoole poolt põhjendatult lõpetatud või kui kalur ei ole enam võimeline täitma kaluri töölepinguga nõutud tööülesandeid või ei saa temalt konkreetsetes tingimustes nende täitmist eeldada. See kehtib ka selle laeva kalurite kohta, kes viiakse samadel põhjustel laevalt üle välisriigi sadamasse.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kodumaale tagasisõidu kulud kannab kalalaevareeder, välja arvatud juhul, kui kooskõlas riigisiseste õigusnormide või muude meetmetega on leitud, et kalur on jätnud arvestataval määral oma töölepingu kohustused täitmata.

3.   Liikmesriigid näevad õigusnormide või muude meetmete abil ette täpsed asjaolud, mis annavad käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kalurile õiguse kodumaale tagasisõiduks, maksimaalse teenistusaja pardal, pärast mida on kaluril õigus kodumaale tagasi sõita, ja sihtkohad, kuhu kalurid võivad tagasi sõita.

4.   Kui kalalaevareeder ei korralda käesolevas artiklis nimetatud kodumaale tagasisõitu, korraldab asjaomase kaluri tagasisõidu liikmesriik, kelle lipu all laev sõidab ja kes saab õiguse nõuda kulud sisse kalalaevareederilt.

5.   Riigisisesed õigusnormid ei piira kalalaevareederi õigust nõuda kodumaale tagasisõidu kulud sisse kolmandate isikutega sõlmitud lepingute alusel.

ERASEKTORI PAKUTAVAD TÖÖTURUTEENUSED

Artikkel 20

1.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamist.

2.   Käesoleva artikli tähenduses koosnevad tööturuteenused erasektori pakutavatest värbamis- ja vahendusteenustest ning eratööhõivebüroode pakutavatest teenustest.

3.   Liikmesriik:

| a) | keelab erasektori pakutavate tööturuteenuste puhul kasutada vahendeid, mehhanisme või nimekirju, mis on kavandatud takistama kalurite töölerakendamist, ning |
| --- | --- |

a)

keelab erasektori pakutavate tööturuteenuste puhul kasutada vahendeid, mehhanisme või nimekirju, mis on kavandatud takistama kalurite töölerakendamist, ning

| b) | nõuab, et kalur ei tasu otseselt ega kaudselt, tervikuna ega osaliselt lõivusid ega muid tasusid erasektori pakutavate tööturuteenuste eest. |
| --- | --- |

b)

nõuab, et kalur ei tasu otseselt ega kaudselt, tervikuna ega osaliselt lõivusid ega muid tasusid erasektori pakutavate tööturuteenuste eest.

4.   Käesolev artikkel ei takista konventsiooni nr 188 ratifitseerinud liikmesriigil kasutada talle antud õigust jaotada teatavad konventsiooni nr 188 kohased kohustused eratööhõivebüroodele, võttes arvesse konventsiooniga ettenähtud piiranguid.

5. OSA

TÖÖTERVISHOID JA TÖÖOHUTUS

TÖÖTERVISHOID JA TÖÖOHUTUS

TOITLUSTAMINE JA ELURUUMID

Artikkel 21

1.   Artiklite 22–25 kohaldamine ei piira direktiivi 93/103/EÜ kohaldamist.

2.   Artiklite 22–25 kohaldamist käsitlevate riigisiseste õigusnormide puhul järgitakse nõuetekohaselt hügieeni- ning üldiseid ohutuse, tervislikkuse ja mugavuse tagamise nõudeid.

Artikkel 22

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed tema lipu all sõitvatele või tema registrisse kantud kalalaevadele eluruumide, toitlustamise ja joogivee kohta pardal.

Artikkel 23

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et tema lipu all sõitvate või tema registrisse kantud kalalaevade pardal olevad eluruumid on piisava suuruse ja kvaliteediga ning laeva teenindamist ja kalurite pardal elamise ajavahemikku silmas pidades asjakohaselt varustatud. Eelkõige peavad sellised meetmed vastavalt vajadusele käsitlema järgmist:

| a) | kalalaevade ehitus- või ümberehituskavade heakskiitmine seoses eluruumidega; |
| --- | --- |

a)

kalalaevade ehitus- või ümberehituskavade heakskiitmine seoses eluruumidega;

| b) | elu- ja kambüüsiruumide hooldus; |
| --- | --- |

b)

elu- ja kambüüsiruumide hooldus;

| c) | ventilatsioon, küte, jahutus ja valgustus; |
| --- | --- |

c)

ventilatsioon, küte, jahutus ja valgustus;

| d) | ülemäärase müra ja vibratsiooni leevendamine; |
| --- | --- |

d)

ülemäärase müra ja vibratsiooni leevendamine;

| e) | magamisruumide, messi ja muude eluruumide paiknemine, suurus, ehitusmaterjalid, sisustus ja varustus; |
| --- | --- |

e)

magamisruumide, messi ja muude eluruumide paiknemine, suurus, ehitusmaterjalid, sisustus ja varustus;

| f) | sanitaarsõlmed, sealhulgas tualetid ja pesuruumid, ning piisava külma ja kuuma veega varustamine ning |
| --- | --- |

f)

sanitaarsõlmed, sealhulgas tualetid ja pesuruumid, ning piisava külma ja kuuma veega varustamine ning

| g) | kokkuleppe nõuetele mittevastavate eluruumide kohta esitatud kaebustele reageerimise kord. |
| --- | --- |

g)

kokkuleppe nõuetele mittevastavate eluruumide kohta esitatud kaebustele reageerimise kord.

Artikkel 24

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et:

| a) | pardale toodud ja seal serveeritav toit on piisava toiteväärtuse ja kvaliteediga ning seda on piisavas koguses; |
| --- | --- |

a)

pardale toodud ja seal serveeritav toit on piisava toiteväärtuse ja kvaliteediga ning seda on piisavas koguses;

| b) | joogivesi on piisava kvaliteediga ja seda on piisavas koguses ning |
| --- | --- |

b)

joogivesi on piisava kvaliteediga ja seda on piisavas koguses ning

| c) | kalalaevareeder varustab kalureid toidu ja veega tasuta; kooskõlas riigisiseste õigusnormidega saab selle kulu kui tegevuskulu siiski hüvitada, kui seda näeb ette kasumiosa eest töötamise süsteemi reguleeriv kollektiivleping või kaluri tööleping. |
| --- | --- |

c)

kalalaevareeder varustab kalureid toidu ja veega tasuta; kooskõlas riigisiseste õigusnormidega saab selle kulu kui tegevuskulu siiski hüvitada, kui seda näeb ette kasumiosa eest töötamise süsteemi reguleeriv kollektiivleping või kaluri tööleping.

Artikkel 25

Õigusnormid või muud meetmed, mille liikmesriik võtab vastu artiklite 22–24 alusel, jõustavad täielikult kokkuleppe II lisa.

TERVISEKAITSE JA MEDITSIINIABI; KAITSE TÖÖGA SEOTUD HAIGUSE, VIGASTUSE VÕI SURMA KORRAL

Artikkel 26

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et tema lipu all sõitvate või tema registrisse kantud kalalaevade pardal oleva kaluri suhtes kehtib järgmine:

| a) | tal on raske vigastuse või haiguse korral õigus saada ravi kaldal ja õigus ravi saamiseks õigeaegselt kaldale pääseda; |
| --- | --- |

a)

tal on raske vigastuse või haiguse korral õigus saada ravi kaldal ja õigus ravi saamiseks õigeaegselt kaldale pääseda;

| b) | kalalaevareeder tagab talle tervisekaitse ja meditsiiniabi, kui kalur on






  i) | laeva pardal või |
| --- | --- | --- |

b)

kalalaevareeder tagab talle tervisekaitse ja meditsiiniabi, kui kalur on

i)

laeva pardal või

| ii) | toimetatud sadamasse, mis asub väljaspool kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutavat riiki; ning |
| --- | --- |

ii)

toimetatud sadamasse, mis asub väljaspool kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutavat riiki; ning

| c) | tal on tööga seotud haiguse või vigastuse korral täiendav võimalus saada asjakohast meditsiiniabi vastavalt riigisisestele õigusnormidele ja tavale. |
| --- | --- |

c)

tal on tööga seotud haiguse või vigastuse korral täiendav võimalus saada asjakohast meditsiiniabi vastavalt riigisisestele õigusnormidele ja tavale.

Artikkel 27

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et artikli 26 punktis b osutatud tervisekaitse ja meditsiiniabi:

| a) | suhtes kehtivad direktiivi 92/29/EMÜ ja artikli 28 kohaldatavad sätted, kui kalur on laeva pardal, ja |
| --- | --- |

a)

suhtes kehtivad direktiivi 92/29/EMÜ ja artikli 28 kohaldatavad sätted, kui kalur on laeva pardal, ja

| b) | hõlmavad ravi ning sellega seotud materiaalset abi ja toetust ravi ajal, kui kalur on toimetatud sadamasse, mis asub väljaspool kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutavat riiki. |
| --- | --- |

b)

hõlmavad ravi ning sellega seotud materiaalset abi ja toetust ravi ajal, kui kalur on toimetatud sadamasse, mis asub väljaspool kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutavat riiki.

Artikkel 28

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et:

| a) | lisaks direktiivi 92/29/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele sõltub see, millised meditsiinitooted ja meditsiinivarustus peavad kalalaeva pardal olema, laeva tegevuspiirkonnast; |
| --- | --- |

a)

lisaks direktiivi 92/29/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele sõltub see, millised meditsiinitooted ja meditsiinivarustus peavad kalalaeva pardal olema, laeva tegevuspiirkonnast;

| b) | lisaks direktiivi 92/29/EMÜ artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele võetakse kaluritele antava eriväljaõppe korral arvesse ka pardal olevate kalurite arvu, laeva tegevuspiirkonda ja reisi pikkust; |
| --- | --- |

b)

lisaks direktiivi 92/29/EMÜ artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele võetakse kaluritele antava eriväljaõppe korral arvesse ka pardal olevate kalurite arvu, laeva tegevuspiirkonda ja reisi pikkust;

| c) | direktiivi 92/29/EMÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud juhendid on käesoleva artikli punktis b osutatud kalurite jaoks arusaadavas keeles ja vormis; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 92/29/EMÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud juhendid on käesoleva artikli punktis b osutatud kalurite jaoks arusaadavas keeles ja vormis;

| d) | direktiivi 92/29/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud meditsiinilisi konsultatsioone saab pidada ka satelliitsidesüsteemi teel ja tema lipu all sõitvad või tema registrisse kantud laevad on selliste konsultatsioonide saamiseks varustatud raadio- või satelliitsidevahenditega; ning |
| --- | --- |

d)

direktiivi 92/29/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud meditsiinilisi konsultatsioone saab pidada ka satelliitsidesüsteemi teel ja tema lipu all sõitvad või tema registrisse kantud laevad on selliste konsultatsioonide saamiseks varustatud raadio- või satelliitsidevahenditega; ning

| e) | tema lipu alla sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel on pädeva asutuse poolt vastu võetud või heaks kiidetud meditsiinijuhend või „International Medical Guide for Ships“ viimane väljaanne. |
| --- | --- |

e)

tema lipu alla sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel on pädeva asutuse poolt vastu võetud või heaks kiidetud meditsiinijuhend või „International Medical Guide for Ships“ viimane väljaanne.

Artikkel 29

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et:

| a) | kalurile osutatakse artikli 26 punktis b ja artiklis 28 sätestatud meditsiiniabi tasuta ulatuses, mis on kooskõlas liikmesriigi riigisisese õiguse ja tavaga; ja |
| --- | --- |

a)

kalurile osutatakse artikli 26 punktis b ja artiklis 28 sätestatud meditsiiniabi tasuta ulatuses, mis on kooskõlas liikmesriigi riigisisese õiguse ja tavaga; ja

| b) | kuni kalur on kodumaale tagasi sõitnud, kannab kalalaevareeder meditsiiniabikulud, millest kalur on käesoleva artikli punkti a alusel vabastatud, ulatuses, mida ei kata kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutava riigi sotsiaalkindlustussüsteem; ja |
| --- | --- |

b)

kuni kalur on kodumaale tagasi sõitnud, kannab kalalaevareeder meditsiiniabikulud, millest kalur on käesoleva artikli punkti a alusel vabastatud, ulatuses, mida ei kata kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutava riigi sotsiaalkindlustussüsteem; ja

| c) | kalalaevareeder vastutab artikli 26 punktis c sätestatud meditsiiniabi kulude kandmise eest ulatuses, mida ei kata kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutava riigi sotsiaalkindlustussüsteem. |
| --- | --- |

c)

kalalaevareeder vastutab artikli 26 punktis c sätestatud meditsiiniabi kulude kandmise eest ulatuses, mida ei kata kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutava riigi sotsiaalkindlustussüsteem.

Artikkel 30

Riigisisesed õigusnormid võivad lubada välistada kalalaevareederi vastutuse artikli 29 punktides b ja c osutatud meditsiiniabikulude katmise eest, kui vigastus tekkis muul viisil kui kalalaeva teenistuses või kui haigust või puuet varjati töölevõtmisel või kui kalalaevareeder tõestab, et vigastus või haigus on tingitud kaluripoolsest tahtlikust kohustuste rikkumisest.

Artikkel 31

1.   Liikmesriik võtab meetmeid, et tagada kooskõlas riigisiseste õigusnormide või tavaga kaluritele kaitse tööga seotud haiguse, vigastuse või surma korral.

2.   Tööõnnetusest tingitud vigastuse või kutsehaiguse korral saab kalur vastava hüvitise kooskõlas riigisiseste õigusnormidega.

3.   Kui kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutava riigi sotsiaalkindlustussüsteem ei hõlma kogu käesoleva artikli lõikes 1 ja sellest tulenevalt ka lõikes 2 osutatud kaitset, vastutab hõlmamata osa eest kalalaevareeder.

Artikkel 32

Võttes arvesse kalapüügisektori eripära, võib artiklite 29 ja 31 kohased kalalaevareederite finantskohustused tagada:

| a) | kalalaevareederi vastutuse süsteemiga või |
| --- | --- |

a)

kalalaevareederi vastutuse süsteemiga või

| b) | kohustusliku kindlustuse, töötajate hüvitise või muude skeemidega. |
| --- | --- |

b)

kohustusliku kindlustuse, töötajate hüvitise või muude skeemidega.

TÖÖOHUTUS JA TÖÖTERVISHOID NING ÕNNETUSTE ÄRAHOIDMINE

Artikkel 33

Artiklite 34–36 kohaldamine ei piira direktiivide 89/391/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 93/103/EÜ kohaldamist.

Artikkel 34

Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed järgmise kohta:

| a) | tööõnnetuste, kutsehaiguste ja tööga seotud riskide ärahoidmine kalalaevade pardal, sealhulgas riskihindamine ja -juhtimine, kalurite väljaõpe ja juhendamine pardal; |
| --- | --- |

a)

tööõnnetuste, kutsehaiguste ja tööga seotud riskide ärahoidmine kalalaevade pardal, sealhulgas riskihindamine ja -juhtimine, kalurite väljaõpe ja juhendamine pardal;

| b) | kalurite väljaõpe nende poolt kasutatavate püügivahendite käsitsemiseks ja teadmiste andmiseks püügioperatsioonide kohta, milles nad tööle rakendatakse; |
| --- | --- |

b)

kalurite väljaõpe nende poolt kasutatavate püügivahendite käsitsemiseks ja teadmiste andmiseks püügioperatsioonide kohta, milles nad tööle rakendatakse;

| c) | kalalaevareederite, kalurite ja muude asjaomaste isikute kohustused, võttes nõuetekohaselt arvesse alla 18 aasta vanuste kalurite ohutust ja tervist; |
| --- | --- |

c)

kalalaevareederite, kalurite ja muude asjaomaste isikute kohustused, võttes nõuetekohaselt arvesse alla 18 aasta vanuste kalurite ohutust ja tervist;

| d) | tema lipu all sõitvate või tema registrisse kantud kalalaevade pardal toimunud õnnetustest teatamine ja nende uurimine ning |
| --- | --- |

d)

tema lipu all sõitvate või tema registrisse kantud kalalaevade pardal toimunud õnnetustest teatamine ja nende uurimine ning

| e) | tööohutuse ja töötervishoiu ühiskomisjonide või pärast konsulteerimist muude asjakohaste organite moodustamine. |
| --- | --- |

e)

tööohutuse ja töötervishoiu ühiskomisjonide või pärast konsulteerimist muude asjakohaste organite moodustamine.

Artikkel 35

1.   Käesoleva artikli nõudeid kohaldatakse kõikide kalalaevade suhtes, arvestades pardal olevate kalurite arvu, laeva tegevuspiirkonda ja reisi kestust.

2.   Pädev asutus:

| a) | nõuab pärast konsulteerimist, et kalalaevareeder kehtestab pardal kooskõlas riigisiseste õigusnormide, kollektiivlepingute ja tavaga korra tööõnnetuste ja -vigastuste ning kutsehaiguste ärahoidmiseks, võttes arvesse konkreetseid ohte ja riske asjaomasel kalalaeval, ning |
| --- | --- |

a)

nõuab pärast konsulteerimist, et kalalaevareeder kehtestab pardal kooskõlas riigisiseste õigusnormide, kollektiivlepingute ja tavaga korra tööõnnetuste ja -vigastuste ning kutsehaiguste ärahoidmiseks, võttes arvesse konkreetseid ohte ja riske asjaomasel kalalaeval, ning

| b) | nõuab, et kalalaevareederitele, kipritele, kaluritele ja muudele asjaomastele isikutele antakse piisavaid ja sobivaid juhiseid, õppematerjali või muud asjakohast teavet selle kohta, kuidas ohutus- ja terviseriske kalalaevade pardal hinnata ja ohjata. |
| --- | --- |

b)

nõuab, et kalalaevareederitele, kipritele, kaluritele ja muudele asjaomastele isikutele antakse piisavaid ja sobivaid juhiseid, õppematerjali või muud asjakohast teavet selle kohta, kuidas ohutus- ja terviseriske kalalaevade pardal hinnata ja ohjata.

3.   Kalalaevareederid:

| a) | tagavad, et iga pardal viibiv kalur varustatakse sobiva kaitserõivastuse ja -vahenditega; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et iga pardal viibiv kalur varustatakse sobiva kaitserõivastuse ja -vahenditega;

| b) | tagavad, et iga pardal viibiv kalur on saanud pädeva asutuse poolt heaks kiidetud ohutusalase põhiväljaõppe; ning |
| --- | --- |

b)

tagavad, et iga pardal viibiv kalur on saanud pädeva asutuse poolt heaks kiidetud ohutusalase põhiväljaõppe; ning

| c) | tagavad, et kalurid on enne seadmete kasutamist või asjaomases töös osalemist piisavalt ja mõistlikul määral tuttavad seadmete ja nende töömeetoditega, sealhulgas asjakohaste ohutusmeetmetega. |
| --- | --- |

c)

tagavad, et kalurid on enne seadmete kasutamist või asjaomases töös osalemist piisavalt ja mõistlikul määral tuttavad seadmete ja nende töömeetoditega, sealhulgas asjakohaste ohutusmeetmetega.

Artikkel 36

Kalapüügiga seotud riske hinnatakse vastavalt vajadusele kalurite või nende esindajate osalusel.

6. OSA

MUUDATUSED

MUUDATUSED

Artikkel 37

1.   Käesoleva kokkuleppe ja selle lisade kohaldamine vaadatakse läbi pärast konventsiooni sätete iga muutmist ja juhul, kui seda nõuab ükskõik kumb käesoleva kokkuleppe pool.

2.   Käesolevat kokkulepet hinnatakse ja see vaadatakse läbi pärast selliste Euroopa õigusaktide iga muutmist, mis võivad mõjutada käesolevat kokkulepet, ja juhul, kui seda nõuab ükskõik kumb käesoleva kokkuleppe pool.

7. OSA

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 38

Allakirjutanud sõlmivad käesoleva kokkuleppe tingimusel, et see ei jõustu enne konventsiooni jõustumise kuupäeva. Konventsioon jõustub 12 kuud pärast kuupäeva, mil kümme ILO liikmesriiki, kellest kaheksa on rannikuäärsed riigid, on registreeritud Rahvusvahelise Tööbüroo peadirektori juures.

SELLE KINNITUSEKS on allpool nimetatud isikud käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

KOOSTATUD Rootsis Göteborgis, 21. mail 2012.

Javier Garat, Europêche'i president

Giampaolo Buonfiglio, COPA-Cogeca kalanduse töörühma esimees

Eduardo Chagas, ETFi peasekretär

I LISA

KALURI TÖÖLEPING

Kaluri tööleping peab sisaldama järgmisi andmeid, välja arvatud juhul, kui üks või mitu neist on mittevajalikud, kuna see küsimus on riigi õigusnormide, või kui see on asjakohane, kollektiivlepinguga teisiti reguleeritud:

| a) | kaluri perekonnanimi ja muud nimed, sünnikuupäev või vanus ja sünnikoht; |
| --- | --- |

a)

kaluri perekonnanimi ja muud nimed, sünnikuupäev või vanus ja sünnikoht;

| b) | lepingu sõlmimise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

b)

lepingu sõlmimise koht ja kuupäev;

| c) | kalalaeva või -laevade, mille pardale kalur tööle läheb, nimi ja registreerimisnumber; |
| --- | --- |

c)

kalalaeva või -laevade, mille pardale kalur tööle läheb, nimi ja registreerimisnumber;

| d) | tööandja või kalalaevareederi või kaluriga sõlmitava lepingu teise lepinguosalise nimi; |
| --- | --- |

d)

tööandja või kalalaevareederi või kaluriga sõlmitava lepingu teise lepinguosalise nimi;

| e) | eelseisev reis või eelseisvad reisid, kui see või need on lepingu sõlmimise ajal teada; |
| --- | --- |

e)

eelseisev reis või eelseisvad reisid, kui see või need on lepingu sõlmimise ajal teada;

| f) | ametikoht, millele kalur tööle võetakse või millel teda rakendatakse; |
| --- | --- |

f)

ametikoht, millele kalur tööle võetakse või millel teda rakendatakse;

| g) | võimaluse korral koht ja kuupäev, kus ja millal peab kalur pardale teenistusse ilmuma; |
| --- | --- |

g)

võimaluse korral koht ja kuupäev, kus ja millal peab kalur pardale teenistusse ilmuma;

| h) | toiduained, millega kalurit varustatakse, kui riigisiseste õigusnormidega ei ole ette nähtud alternatiivset süsteemi; |
| --- | --- |

h)

toiduained, millega kalurit varustatakse, kui riigisiseste õigusnormidega ei ole ette nähtud alternatiivset süsteemi;

| i) | töötasusumma või väljapüügiosa suurus koos sellise osa arvutamise meetodiga, kui töötasu on väljapüügiosal põhinev, või palgasumma ja väljapüügiosa suurus koos selle arvutamise meetodiga, kui töötasu on kombineeritud alusel, ning kokkulepitud töötasu alammäär; |
| --- | --- |

i)

töötasusumma või väljapüügiosa suurus koos sellise osa arvutamise meetodiga, kui töötasu on väljapüügiosal põhinev, või palgasumma ja väljapüügiosa suurus koos selle arvutamise meetodiga, kui töötasu on kombineeritud alusel, ning kokkulepitud töötasu alammäär;

| j) | lepingu lõpetamine ja selle tingimused, nimelt:






  i) | kui leping on sõlmitud määratud tähtajaks, siis kindlaksmääratud lõpetamise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

j)

lepingu lõpetamine ja selle tingimused, nimelt:

i)

kui leping on sõlmitud määratud tähtajaks, siis kindlaksmääratud lõpetamise kuupäev;

| ii) | kui leping on sõlmitud konkreetseks reisiks, siis sihtsadam ja aeg, mis peab mööduma pärast saabumist, enne kui kalur töölt vabastatakse; |
| --- | --- |

ii)

kui leping on sõlmitud konkreetseks reisiks, siis sihtsadam ja aeg, mis peab mööduma pärast saabumist, enne kui kalur töölt vabastatakse;

| iii) | kui leping on sõlmitud tähtajatult, siis tingimused, mis annavad kummalegi poolele õiguse leping tühistada, samuti nõutav tühistamisest etteteatamise aeg, mis ei või olla kalalaevareederi jaoks lühem kui kaluri jaoks; |
| --- | --- |

iii)

kui leping on sõlmitud tähtajatult, siis tingimused, mis annavad kummalegi poolele õiguse leping tühistada, samuti nõutav tühistamisest etteteatamise aeg, mis ei või olla kalalaevareederi jaoks lühem kui kaluri jaoks;

| k) | tasulise põhipuhkuse pikkus või vajaduse korral tasu arvestamise valem; |
| --- | --- |

k)

tasulise põhipuhkuse pikkus või vajaduse korral tasu arvestamise valem;

| l) | tervise- ja sotsiaalkindlustuskaitse ja hüvitised, mida vastavalt vajadusele tööandja, kalalaevareeder või kaluri töölepingu teine osapool või teised osapooled peavad kalurile andma; |
| --- | --- |

l)

tervise- ja sotsiaalkindlustuskaitse ja hüvitised, mida vastavalt vajadusele tööandja, kalalaevareeder või kaluri töölepingu teine osapool või teised osapooled peavad kalurile andma;

| m) | kaluri kodumaale tagasisõidu õigus; |
| --- | --- |

m)

kaluri kodumaale tagasisõidu õigus;

| n) | vajaduse korral viited kollektiivlepingule; |
| --- | --- |

n)

vajaduse korral viited kollektiivlepingule;

| o) | riigisisestele õigusnormidele või muudele meetmetele vastav minimaalne puhkeaeg ning |
| --- | --- |

o)

riigisisestele õigusnormidele või muudele meetmetele vastav minimaalne puhkeaeg ning

| p) | muud riigisiseste õigusnormidega nõutavad andmed. |
| --- | --- |

p)

muud riigisiseste õigusnormidega nõutavad andmed.

II LISA

ELURUUMID KALALAEVAL

ÜLDSÄTTED

| 1. | Käesoleva lisa kohaldamine ei piira direktiivide 92/29/EMÜ ja 93/103/EÜ kohaldamist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   
  kokkulepe
  – kokkulepe, mille Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche) sõlmisid 21. mail 2012 seoses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamisega;
  b)   
  uus kalalaev
  – kalalaev, mille:






  i) | ehitamist või olulist ümberehitamist käsitlev leping sõlmitakse käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeval või pärast seda; või |
| --- | --- | --- |

2.

a)   
  kokkulepe
  – kokkulepe, mille Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche) sõlmisid 21. mail 2012 seoses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamisega;

b)   
  uus kalalaev
  – kalalaev, mille:

i)

ehitamist või olulist ümberehitamist käsitlev leping sõlmitakse käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeval või pärast seda; või

| ii) | ehitamist või olulist ümberehitamist käsitlev leping sõlmitakse enne käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeva ja mis antakse üle vähemalt kolm aastat pärast seda päeva; või |
| --- | --- |

ii)

ehitamist või olulist ümberehitamist käsitlev leping sõlmitakse enne käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeva ja mis antakse üle vähemalt kolm aastat pärast seda päeva; või

| iii) | ehituslepingu puudumisel käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeval või pärast seda:






  a) | kiil pannakse maha või |
| --- | --- | --- |

iii)

ehituslepingu puudumisel käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeval või pärast seda:

a)

kiil pannakse maha või

| b) | konkreetse laeva ehitamisena käsitletav tegevus algab või |
| --- | --- |

b)

konkreetse laeva ehitamisena käsitletav tegevus algab või

| c) | koostet on alustatud, mis moodustab vähemalt 50 tonni või 1 protsendi kõikide ehitusmaterjalide hinnangulisest massist, olenevalt sellest, kumb arv on väiksem; |
| --- | --- |

c)

koostet on alustatud, mis moodustab vähemalt 50 tonni või 1 protsendi kõikide ehitusmaterjalide hinnangulisest massist, olenevalt sellest, kumb arv on väiksem;

c)   
  olemasolev laev
  – laev, mis ei ole uus kalalaev.

| 3. | Järgnevat kohaldatakse kõikide uute tekiga kalalaevade suhtes erandite alusel, mis on sätestatud kooskõlas kokkuleppe artikliga 3. Pädev asutus võib pärast konsulteerimist kohaldada käesoleva lisa nõudeid olemasolevatele laevadele, kui leitakse, et see on põhjendatud ja otstarbekas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pädev asutus võib pärast konsulteerimist lubada kõrvalekaldeid käesolevast lisast kalalaevade puhul, mis tavaliselt jäävad merele vähem kui 24 tunniks, ja kui kalurid ei ela sadamas laeva pardal. Selliste laevade puhul tagab pädev asutus, et asjaomastel kaluritel on piisavad võimalused puhkamiseks, söömiseks ja sanitaartoiminguteks. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade suhtes kehtivaid nõudeid võib kohaldada 15–24 meetri pikkustele laevadele, kui pädev asutus leiab pärast konsulteerimist, et see on põhjendatud ja otstarbekas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ilma sobivate eluruumide ja sanitaarsõlmedeta abilaevade pardal töötavatele kaluritele võimaldatakse sellised eluruumid ja sõlmed emalaeva pardal. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Liikmesriigid võivad laiendada käesoleva lisa nõudeid müra ja vibratsiooni, ventilatsiooni, kütte ja õhukonditsioneerimise ning valgustuse kohta kinnistele tööruumidele ning ladustamiseks kasutatavatele ruumidele, kui pärast konsulteerimist peetakse sellist kohaldamist asjakohaseks ning kui see ei mõjuta negatiivselt protsessi, töötingimusi ega kalasaagi kvaliteeti. |
| --- | --- |

7.

KAVANDAMINE JA KONTROLL

| 8. | Pädev asutus peab veenduma, et iga kord, kui laev on äsja ehitatud või laevapere eluruume on rekonstrueeritud, vastab selline laev käesoleva lisa nõuetele. Pädev asutus nõuab võimaluste piires käesoleva lisa järgimist, kui laevapere eluruume oluliselt muudetakse, ja kui laev vahetab lipu, mille all see sõidab, liikmesriigi lipu vastu, nõuab ta nende käesoleva lisa nõuete järgimist, mis on kohaldatavad vastavalt lõikele 3. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lõikes 8 märgitud juhtudel nõutakse 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul eluruumide kohta käivate üksikasjalike plaanide ja teabe esitamist pädevale asutusele või selle poolt volitatud isikule heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Alati kui 24 meetri pikkuste või pikemate kalalaevade laevapere eluruume on rekonstrueeritud või oluliselt muudetud, kontrollib pädev asutus eluruumide puhul kokkuleppe nõuete järgimist ja kui laev vahetab lipu, mille all see sõidab, liikmesriigi lipu vastu, nende käesoleva lisa nõuete täitmist, mis on kohaldatavad lõike 3 kohaselt. Pädev asutus võib omal äranägemisel teha täiendavaid laevapere eluruumide kontrolle. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kui laev vahetab lipu liikmesriigi lipu vastu või kui laev kantakse liikmesriigi registrisse, kaotavad laeva suhtes kehtivuse kõik alternatiivsed nõuded, mille võis konventsiooni nr 188 III lisa punktide 15, 39, 47 või 62 kohaselt vastu võtta sellise ELi mittekuuluva riigi pädev asutus, kelle lipu all laev varem sõitis. |
| --- | --- |

11.

PROJEKTEERIMINE JA EHITAMINE

| 12. | Kõik eluruumid peavad olema piisava puhaskõrgusega. Pädev asutus näeb ette minimaalse puhaskõrguse ruumidele, kus kaluritelt eeldatakse pikemaajalist püstiseismist. |
| --- | --- |

12.

| 13. | 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul ei või minimaalne lubatud puhaskõrgus eluruumides, kus on vajalik täielik ja vaba liikumine, olla väiksem kui 200 sentimeetrit. |
| --- | --- |

13.

Avaused eluruumidesse ja nende vahel

| 14. | Kala- ja masinaruumidest ei või olla avaust otse magamisruumidesse, välja arvatud avariiväljapääsud. Kui see on põhjendatud ja otstarbekas, tuleb vältida avausi otse kambüüsist, laoruumidest, kuivatusruumidest või ühistest sanitaarruumidest, kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

14.

| 15. | 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul ei või olla avaust kala- ja masinaruumidest või kambüüsist, laoruumidest, kuivatusruumidest ega ühistest sanitaarruumidest otse magamisruumidesse, välja arvatud evakueerimiseks; selliseid kohti magamisruumidest eraldav vaheseina osa ja välised vaheseinad peavad olema tehtud terasest või muust heakskiidetud materjalist ning vee- ja gaasikindlad. Käesolev säte ei välista võimalust, et kahel kajutil on ühised sanitaarruumid. |
| --- | --- |

15.

Isolatsioon

| 16. | Eluruumid peavad olema piisavalt isoleeritud; sisemiste vaheseinte, paneelide ja voodri ning põrandate ja liitekohtade ehitamiseks kasutatavad materjalid peavad olema selleks otstarbeks sobivad ja aitama kaasa tervisliku keskkonna tagamisele. Kõikides eluruumides peab olema vee ärajuhtimise süsteem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Võetakse kõik võimalikud meetmed, et kaitsta kalalaevade laevapere eluruume kärbeste ja muude putukate eest, eelkõige kui laevad töötavad sääserohketes piirkondades. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kõik laevapere eluruumid varustatakse vajalike evakuatsiooniteedega. |
| --- | --- |

18.

MÜRA JA VIBRATSIOON

| 19. | Punkti 20 kohaldamine ei piira direktiivide 2003/10/EÜ ja 2002/44/EÜ kohaldamist. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pädev asutus võtab vastu eluruumide müra- ja vibratsiooninõuded, mis tagavad piisava kaitse kaluritele sellise müra ja vibratsiooni mõjude eest, sealhulgas mürast ja vibratsioonist tingitud väsimuse mõjude eest. |
| --- | --- |

20.

VENTILATSIOON

| 21. | Eluruume ventileeritakse kliimatingimusi arvestades. Ventilatsioonisüsteem peab tagama pideva rahuldavas seisukorras värske õhu juurdevoolu, kui kalurid on pardal. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ventilatsioon või muud meetmed peavad kaitsma mittesuitsetajaid tubakasuitsu eest. |
| --- | --- |

22.

| 23. | 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade eluruumid varustatakse reguleeritava ventilatsioonisüsteemiga, mis võimaldab hoida õhu rahuldavas seisukorras ning tagada piisava õhuliikumise kõikide ilmastiku- ja kliimatingimuste korral. Ventilatsioonisüsteemid peavad töötama alati, kui kalurid on pardal. |
| --- | --- |

23.

KÜTMINE JA ÕHU KONDITSIONEERIMINE

| 24. | Eluruume köetakse piisavalt kliimatingimusi arvestades. |
| --- | --- |

24.

| 25. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel tagatakse piisav küte sobiva küttesüsteemiga, välja arvatud kalalaevadel, mis töötavad üksnes troopilises kliimas. Küttesüsteem peab andma soojust kõikides oludes vastavalt vajadusele ja töötama siis, kui kalurid pardal elavad või töötavad ning kui olud seda nõuavad. |
| --- | --- |

25.

| 26. | 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade eluruumid, sild, raadioruum ja masinate juhtimiskeskus peavad olema varustatud õhukonditsioneeriga, kui tegemist ei ole laevadega, mis töötavad regulaarselt piirkondades, mille mõõdukad kliimatingimused seda ei nõua. |
| --- | --- |

26.

VALGUSTUS

| 27. | Kõikides eluruumides tagatakse piisav valgustus. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kui see on võimalik, kasutatakse eluruumide valgustuses lisaks kunstlikule valgustusele ka loomulikku valgustust. Kui magamisruumides kasutatakse loomulikku valgustust, peab seal olema võimalus tõkestada valguse sissepääsu. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Lisaks magamisruumi tavapärasele valgustusele peab iga koi olema varustatud piisava lugemisvalgustusega. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Magamisruumides peab olema avariivalgustus. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kui laeva mess, koridorid ja muud avariiväljapääsuna kasutatavad alad ei ole varustatud avariivalgustusega, kasutatakse neis pidevat öövalgustust. |
| --- | --- |

31.

| 32. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab eluruumide valgustus vastama pädeva asutuse kehtestatud nõuetele. Kõikides vaba liikumist võimaldavates eluruumi osades peab sellise valgustuse miinimumtase võimaldama normaalse nägemisega inimesel lugeda pilvitul päeval tavalist trükitud ajalehte. |
| --- | --- |

32.

MAGAMISRUUMID

Üldine

| 33. | Kui laeva konstruktsioon, mõõdud või otstarve seda võimaldavad, paigutatakse magamisruumid selliselt, et liikumise ja kiirenduse mõju on minimaalne, kuid need ruumid ei või mingil juhul asuda põrkevaheseinast eespool. |
| --- | --- |

33.

Põrandapind

| 34. | Inimeste arv magamisruumi kohta ja põrandapind inimese kohta, mille sisse ei arvestata koide ja kappide alla jäävat pinda, peab tagama kaluritele piisava ruumi ja mugavuse pardal, arvestades laeva tegevusala. |
| --- | --- |

34.

| 35. | 24 meetri pikkustel ja pikematel, kuid alla 45 meetri pikkustel laevadel ei või magamisruumide põrandapind inimese kohta, mille sisse ei arvestata koide ja kappide alla jäävat pinda, olla väiksem kui 1,5 ruutmeetrit. |
| --- | --- |

35.

| 36. | 45 meetri pikkustel ja pikematel laevadel ei või magamisruumide põrandapind inimese kohta, mille sisse ei arvestata koide ja kappide alla jäävat pinda, olla väiksem kui 2 ruutmeetrit. |
| --- | --- |

36.

Inimeste arv magamisruumi kohta

| 37. | Kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, ei ole ühte magamisruumi paigutada lubatud inimeste arv suurem kui kuus. |
| --- | --- |

37.

| 38. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel ei ole ühte magamisruumi paigutada lubatud inimeste arv suurem kui neli. Pädev asutus võib lubada teha konkreetsetel juhtudel selle nõude osas erandeid, kui laeva suurus, tüüp või kavandatav kasutusala muudavad selle nõude põhjendamatuks või mittetäidetavaks. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, on laeva juhtkonnal eraldi magamisruum või magamisruumid. |
| --- | --- |

39.

| 40. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel on juhtkonna magamisruumid võimaluse korral mõeldud ühele inimesele ja ühelgi juhul ei või magamisruumis olla üle kahe koi. Pädev asutus võib lubada konkreetsetel juhtudel teha käesoleva lõike nõuetest erandeid, kui laeva suurus, tüüp või kavandatav kasutusala muudavad need nõuded põhjendamatuks või mittetäidetavaks. |
| --- | --- |

40.

Muu

| 41. | Inimeste maksimaalne lubatud arv magamisruumis peab olema loetavalt ja kustutamatult märgitud ruumis hästi nähtavasse kohta. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Tuleb tagada sobivate mõõtmetega üheinimesekoid. Madratsid peavad olema valmistatud sobivast materjalist. Iga koi peab olema varustatud kohtvalgustiga. |
| --- | --- |

42.

| 43. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel ei või koide sisemõõdud olla väiksemad kui 198 × 80 sentimeetrit. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Magamisruumid kavandatakse ja sisustatakse selliselt, et see tagab piisava mugavuse ja soodustab puhtuse pidamist. Ruumide sisustuses peavad olema koid, rõivaste ja isiklike asjade jaoks piisava suurusega individuaalsed kapid ning sobiv kirjutuspind. |
| --- | --- |

44.

| 45. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab olema kirjutamiseks sobiv laud koos tooliga. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Magamisruumid tuleb võimaluse korral paigutada või varustada nii, et meestele ja naistele on tagatud vajalikul tasemel privaatsus. |
| --- | --- |

46.

MESSID

| 47. | Messid peavad olema kambüüsile võimalikult lähedal, kuid ei või mingil juhul paikneda põrkevaheseinast eespool. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Laevad peavad olema varustatud tegevusalale sobivate messidega. Kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, peab mess olema eraldatud magamisruumidest, kui see on võimalik. |
| --- | --- |

48.

| 49. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab mess olema magamisalast eraldi. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Iga messi mõõtmed ja sisustus peavad olema piisavad seda korraga kasutavate inimeste tõenäolist arvu arvestades. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Laevadel, mille loodsirgete vaheline pikkus on 15 meetrit ja rohkem, peab kogu aeg olema kalurite käsutuses piisava mahutavusega külmkapp ning seadmed kuumade ja külmade jookide valmistamiseks. |
| --- | --- |

51.

VANNID VÕI DUŠID, TUALETID JA VALAMUD

| 52. | Kõikide pardal olevate inimeste jaoks peavad olema laeva tegevusalale vastavad sanitaarsõlmed, kus on vastavalt vajadusele tualetid, valamud ja vannid või dušid. Need ruumid peavad vastama tervishoiu ja hügieeni miinimumnõuetele ning mõistlikele kvaliteedinõuetele. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Sanitaarsõlmed peavad olema sellised, et välistatakse muude ruumide saastumine. Sanitaarsõlmed peavad võimaldama mõistlikku privaatsust. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kõikidel kaluritel ja teistel pardal viibivatel inimestel peab olema võimalus kasutada nõuetekohase hügieeni nimel piisavas koguses kuuma ja külma magevett. Pädev asutus võib pärast konsulteerimist määrata kindlaks vee miinimumkoguse. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Sanitaarsõlmede olemasolu korral peavad need olema varustatud välisõhuga ventilatsiooniga, mis on eluruumide muudest osadest eraldi. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kõik sanitaarsõlmede pinnad peavad olema lihtsalt ja tõhusalt puhastatavad. Põrandatel peab olema libisemisvastane kate. |
| --- | --- |

56.

| 57. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab olema kõikide kalurite jaoks, kelle kasutuses ei ole sanitaarsõlmedega ruumid, vähemalt üks vann või dušš või mõlemad, üks tualett ja üks valamu maksimaalselt nelja inimese kohta. |
| --- | --- |

57.

PESUPESEMISRUUMID

| 58. | Laevas peab vajaduse korral olema võimalus rõivaste pesemiseks ja kuivatamiseks laeva tegevusala arvestades, kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

58.

| 59. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peavad olema piisavad võimalused rõivaste pesemiseks, kuivatamiseks ja triikimiseks. |
| --- | --- |

59.

| 60. | 45 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peavad olema piisavad võimalused rõivaste pesemiseks, kuivatamiseks ja triikimiseks magamisruumidest, messidest ja tualettidest eraldi asuvas ruumis, mis on piisava ventilatsiooni ja küttega ning varustatud pesunööride või muude vahenditega rõivaste kuivatamiseks. |
| --- | --- |

60.

RUUMID HAIGETELE JA VIGASTATUD KALURITELE

| 61. | Lisaks direktiivis 92/29/EMÜ sätestatud nõuetele eraldatakse vajaduse korral haigestunud või vigastatud kalurile kajut. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Direktiivi 92/29/EMÜ artikli 2 lõikes 3 sätestatud nõuete asemel kehtib järgmine: laevadel, mis on üle 500 brutoregistertonni ja millel on vähemalt 15 töötajat ning mille reis kestab kauem kui kolm päeva, ja 45 meetri pikkustel ja pikematel kalalaevadel, olenemata laevapere suurusest ja reisi kestusest, peab olema laevalaatsaret, kus saab osutada meditsiiniteenuseid. See ruum peab olema nõuetekohaselt sisustatud ja seda tuleb hoida puhtana. |
| --- | --- |

62.

MUUD RAJATISED

| 63. | Tormivarustuse ja muude isikukaitsevahendite ülesriputamise koht peab paiknema väljaspool magamisruume, kuid nende suhtes sobivalt. |
| --- | --- |

63.

MAGAMISVARUSTUS, MESSINÕUD JA MUUD ESEMED

| 64. | Kõikidele pardal viibivatele kaluritele tuleb anda sobivad söögiriistad, magamisvarustus ja muu pesu. Pesu kulu saab tegevuskuluna siiski hüvitada, kui see on sätestatud kollektiivlepingus või kaluri töölepingus. |
| --- | --- |

64.

PUHKEVÕIMALUSED

| 65. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peavad kõikidel pardal viibivatel kaluritel olema asjakohased puhkevõimalused, mugavused ja teenused. Vajaduse korral võib puhketegevusteks kasutada messi. |
| --- | --- |

65.

SIDEVAHENDID

| 66. | Kõikidele pardal viibivatele kaluritele tagatakse põhjendatud ja teostatavas ulatuses juurdepääs sidevahenditele mõistliku tasu eest, mis ei ületa kalalaevareederi kogukulu sellele. |
| --- | --- |

66.

KAMBÜÜS JA TOIDU HOIDMISE RUUMID

| 67. | Pardal peavad olema toidu valmistamise seadmed. Kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, paigaldatakse need seadmed eraldi kambüüsi, kui see on teostatav. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Kambüüs või eraldi kambüüsi puudumisel toiduvalmistamisala peavad olema selleks piisava suurusega, hästi valgustatud ja ventileeritud ning nõuetekohaselt varustatud ja korras hoitud. |
| --- | --- |

68.

| 69. | 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab olema eraldi kambüüs. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kambüüsis toidu valmistamiseks kasutatavaid gaasilise butaani või propaani mahuteid tuleb hoida avatud tekil varjualuses, mis on mõeldud nende kaitseks väliste kuumusallikate ja välismõjude eest. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Toiduvarude jaoks peab olema piisava mahutavusega sobiv koht, mida saab hoida kuiva, jaheda ja hästi ventileerituna, et vältida varude riknemist, ning kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, võimaluse korral külmikud või muu madala temperatuuriga hoiukoht. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Laevadel, mille loodsirgete vaheline pikkus on 15 meetrit ja rohkem, kasutatakse toiduvarude hoiuruumi ja külmikut ning muud madala temperatuuriga hoiukohta. |
| --- | --- |

72.

TOIT JA JOOGIVESI

| 73. | Toitu ja joogivett peab olema piisavalt, arvestades kalurite arvu ning reisi kestust ja laadi. Lisaks peavad nende toiteväärtus, kvaliteet, kogus ja vaheldusrikkus olema piisavad, arvestades ka kalurite toiduga seotud usuliste vajaduste ja kultuuritavadega. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Pädev asutus võib kehtestada miinimumnõuded pardal veetava toidu ja vee koguse kohta. |
| --- | --- |

74.

PUHTAD JA ELAMISKÕLBLIKUD TINGIMUSED

| 75. | Eluruumid tuleb hoida puhta ja elamiskõlblikuna ning neis ei tohi hoida kaupu ega varusid, mis ei ole nende asukate isiklikud esemed ega ole vajalikud ohutuse või päästetööde jaoks. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Kambüüs ja toidu hoidmise ruumid tuleb hoida puhtana. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Jäätmeid tuleb hoida kinnistes, korralikult suletud mahutites ning need tuleb eemaldada vastavalt vajadusele toidu käitlemise aladelt. |
| --- | --- |

77.

KONTROLL KIPRI POOLT VÕI KIPRI KORRALDUSEL

| 78. | a) | 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul nõuab pädev asutus sagedaste kontrollide teostamist kipri poolt või tema korraldusel, tagamaks et:






  i) | eluruumid on puhtad, elamiskõlblikud ja ohutud ning neid hoitakse heas korras; |
| --- | --- | --- | --- |

78.

a)

24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul nõuab pädev asutus sagedaste kontrollide teostamist kipri poolt või tema korraldusel, tagamaks et:

i)

eluruumid on puhtad, elamiskõlblikud ja ohutud ning neid hoitakse heas korras;

| ii) | toidu- ja veevarud on piisavad ning |
| --- | --- |

ii)

toidu- ja veevarud on piisavad ning

| iii) | kambüüsi ja toidu hoidmise ruumid ning seadmed on puhtad ja nõuetekohases korras; |
| --- | --- |

iii)

kambüüsi ja toidu hoidmise ruumid ning seadmed on puhtad ja nõuetekohases korras;

| b) | selliste kontrollide tulemused ja avastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed dokumenteeritakse ja on kontrollimiseks kättesaadavad. |
| --- | --- |

b)

selliste kontrollide tulemused ja avastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed dokumenteeritakse ja on kontrollimiseks kättesaadavad.

ERANDID

| 79. | Pädev asutus võib pärast konsulteerimist lubada teha erandeid käesolevast lisast, et võtta diskrimineerimata arvesse erinevaid ja omanäolisi usulisi või ühiskondlikke tavasid järgivate kalurite huve, tingimusel et sellised erandid ei muuda üldisi tingimusi halvemaks, kui need tuleneksid lisa nõuete kohaldamisest. |
| --- | --- |

79.

---

Parandused

| 31.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/36

---

Komisjoni 12. septembri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/1969 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 307, 15. november 2016
  )

Leheküljel 119 nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa punkti 3A001 alapunktis g

asendatakse

| „1. | maksimaalne voolutugevuse tõusu kiirus (di/dt) sisselülitusel on suurem kui 30 000 A/ms ja väljalülitatud asendis on pinge üle 1 100 V või |
| --- | --- |

„1.

maksimaalne voolutugevuse tõusu kiirus (di/dt) sisselülitusel on suurem kui 30 000 A/ms ja väljalülitatud asendis on pinge üle 1 100 V või

| 2. | maksimaalne voolutugevuse tõusukiirus (di/dt) sisselülitusel on suurem kui 2 000 A/ms ja kõik järgmised omadused:“ |
| --- | --- |

2.

maksimaalne voolutugevuse tõusukiirus (di/dt) sisselülitusel on suurem kui 2 000 A/ms ja kõik järgmised omadused:“

järgmisega:

| „1. | maksimaalne voolutugevuse tõusu kiirus (di/dt) sisselülitusel on suurem kui 30 000 A/μs ja väljalülitatud asendis on pinge üle 1 100 V või |
| --- | --- |

„1.

maksimaalne voolutugevuse tõusu kiirus (di/dt) sisselülitusel on suurem kui 30 000 A/μs ja väljalülitatud asendis on pinge üle 1 100 V või

| 2. | maksimaalne voolutugevuse tõusukiirus (di/dt) sisselülitusel on suurem kui 2 000 A/μs ja kõik järgmised omadused:“ |
| --- | --- |

2.

maksimaalne voolutugevuse tõusukiirus (di/dt) sisselülitusel on suurem kui 2 000 A/μs ja kõik järgmised omadused:“

Leheküljel 163 nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisa punkti 6A003 alapunkti a alapunktis 3

asendatakse

| „a. | mehaanilised vöötkaamerad, mille kirjutuskiirus on üle 10 mm/ms;“ |
| --- | --- |

„a.

järgmiseks:

| „a. | mehaanilised vöötkaamerad, mille kirjutuskiirus on üle 10 mm/μs;“ |
| --- | --- |

„a.

---

| 31.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 25/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 25/36

---

Ühise põllumajanduskomitee 16. novembri 2016. aasta otsuse nr 1/2016 (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 10. lisa muutmise kohta [2017/51]) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 7, 12. jaanuar 2017
  )

Leheküljel 21 allkirjareal

asendatakse

„Krisztina BENDE“

järgmisega:

„Josef RENGGLI“.

---