# Euroopa Liidu L 121/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.121.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 121 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide3. mai 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.121.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 121

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide3. mai 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 401/2013, 2. mai 2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 194/2008 | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 402/2013, 30. aprill 2013, riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 403/2013, 2. mai 2013, millega antakse luba Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamiseks nuumlindude ja munalindude ning võõrdepõrsaste söödalisandina ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 1876/2006 (loa omanik DSM Nutritional Products) (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2013, 2. mai 2013, mis käsitleb teatavate Peruust pärit toodete suhtes kvootide raames kohaldatavaid erandeid päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu II lisas | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 405/2013, 2. mai 2013, millega avatakse Peruust pärit põllumajandustoodetele liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamise kord | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 406/2013, 2. mai 2013, millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine prednisolooni osas (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 407/2013, 23. aprill 2013, millega parandatakse määruse (EL) nr 475/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 1 ja rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 19) hispaaniakeelset ja rootsikeelset teksti (
  1
  ) | 44 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 408/2013, 2. mai 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 45 |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta | 47 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 401/2013, 2. mai 2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 194/2008

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 402/2013, 30. aprill 2013, riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 403/2013, 2. mai 2013, millega antakse luba Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamiseks nuumlindude ja munalindude ning võõrdepõrsaste söödalisandina ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 1876/2006 (loa omanik DSM Nutritional Products) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2013, 2. mai 2013, mis käsitleb teatavate Peruust pärit toodete suhtes kvootide raames kohaldatavaid erandeid päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu II lisas

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 405/2013, 2. mai 2013, millega avatakse Peruust pärit põllumajandustoodetele liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamise kord

35

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 406/2013, 2. mai 2013, millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine prednisolooni osas (
  1
  )

1

42

*

Komisjoni määrus (EL) nr 407/2013, 23. aprill 2013, millega parandatakse määruse (EL) nr 475/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 1 ja rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 19) hispaaniakeelset ja rootsikeelset teksti (
  1
  )

1

44

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 408/2013, 2. mai 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

45

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Euroopa Liidu Teataja

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 401/2013,

2. mai 2013,

mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 194/2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 25. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 194/2008, millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks, (2) nähakse ette teatavate meetmete võtmine Myanmari/Birma suhtes, sealhulgas teatavad ekspordipiirangud Myanmarist/Birmast ning teatavate isikute ja üksuste varade külmutamine. |
| --- | --- |

(1)

25. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 194/2008, millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks, (2) nähakse ette teatavate meetmete võtmine Myanmari/Birma suhtes, sealhulgas teatavad ekspordipiirangud Myanmarist/Birmast ning teatavate isikute ja üksuste varade külmutamine.

| (2) | Otsusega 2013/184/ÜVJP leppis nõukogu kokku, et innustamaks positiivsete muutuste jätkamist tuleks kõik nimetatud piiravad meetmed tunnistada kehtetuks, välja arvatud relvaembargo ning sellise varustuse embargo, mida võidakse kasutada siserepressioonideks. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2013/184/ÜVJP leppis nõukogu kokku, et innustamaks positiivsete muutuste jätkamist tuleks kõik nimetatud piiravad meetmed tunnistada kehtetuks, välja arvatud relvaembargo ning sellise varustuse embargo, mida võidakse kasutada siserepressioonideks.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 194/2008 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ning mõned selle sätted tuleks asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 194/2008 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ning mõned selle sätted tuleks asendada käesoleva määrusega.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „import”– kaupade toomine liidu tolliterritooriumile või muudele territooriumidele, kus kohaldatakse aluslepingut selle artiklites 349 ja 355 sätestatud tingimuste alusel. Siia alla kuulub kaupade paigutamine vabatsooni või -lattu, peatamismenetlusele suunamine ja vabasse ringlusse lubamine nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) tähenduses, välja arvatud transiit ja ajutine ladustamine;

2)   „eksport”– kaupade väljaviimine liidu tolliterritooriumilt või muudelt territooriumidelt, kus kohaldatakse aluslepingut selle artiklites 349 ja 355 sätestatud tingimuste alusel. Siia alla kuulub tollideklaratsiooni vajavate kaupade väljaviimine ja kaupade väljaviimine pärast nende ladustamist I kontrolltüübi vabatsoonides või vabalaos määruse (EMÜ) nr 2913/92 tähenduses, välja arvatud transiit;

3)   „eksportija”– füüsiline või juriidiline isik, kelle nimel tollideklaratsioon esitatakse, st isik, kellel deklaratsiooni vastuvõtmise ajal on leping kolmanda riigi territooriumil asuva kaubasaajaga ja kellel on õigus lähetada kaupa väljapoole liidu tolliterritooriumi või muid territooriume, kus kohaldatakse aluslepingut;

4)   „tehniline abi”– tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu; ka suulise abi andmist loetakse tehniliseks abiks;

5)   „liidu territoorium”– territooriumid, kus kohaldatakse aluslepingut selles sätestatud tingimuste alusel.

1.   PEATÜKK

Artikkel 2

1.   Keelatud on I lisas loetletud, siserepressioonideks kasutada võidava, liidust või väljastpoolt liitu pärineva varustuse müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja kiivrite suhtes, mida ajutiselt ekspordivad Myanmari/Birmasse ÜRO, Euroopa Liidu või selle liikmesriikide töötajad, meedia esindajad, humanitaar- ja arenguabitöötajad ning nendega seotud töötajad üksnes isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 3

1.   Keelatud on:

| a) | sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ettenähtud varuosadega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud tehnilise abi andmine otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas; |
| --- | --- |

a)

sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatutele ettenähtud varuosadega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud tehnilise abi andmine otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas;

| b) | sõjalise tegevuse rahastamine või selleks rahalise abi andmine, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustus igasuguseks relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas. |
| --- | --- |

b)

sõjalise tegevuse rahastamine või selleks rahalise abi andmine, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustus igasuguseks relvade ja nendega seotud materjali müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas.

2.   Keelatud on:

| a) | I lisas loetletud, siserepressioonideks kasutada võidava varustusega seotud tehnilise abi osutamine otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas; |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud, siserepressioonideks kasutada võidava varustusega seotud tehnilise abi osutamine otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas;

| b) | I lisas loetletud varustusega seotud rahastamine või rahalise abi andmine, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustus, otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas. |
| --- | --- |

b)

I lisas loetletud varustusega seotud rahastamine või rahalise abi andmine, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustus, otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Myanmaris/Birmas või kasutamiseks Myanmaris/Birmas.

3.   Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1 ja 2 osutatud keeldudest kõrvalehoidmine.

4.   Lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis b sätestatud keeldudest ei tulene asjaomastele füüsilistele või juriidilistele isikutele ega üksustele mingit vastutust, kui nad ei teadnud ega omanud mõjuvat põhjust arvata, et nende tegevus rikub kõnealuseid keelde.

Artikkel 4

1.   Erandina artikli 2 lõikest 1 ja artikli 3 lõikest 2, ning kui artiklist 5 ei tulene teisiti, võivad II lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikide pädevad asutused lubada neile sobivatel tingimustel:

| a) | I lisas loetletud, siserepressioonidel kasutada võidava varustuse müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel või ÜRO ja Euroopa Liidu poolt teostatavates institutsioonide väljaarendamise programmides või Euroopa Liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonides; |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud, siserepressioonidel kasutada võidava varustuse müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel või ÜRO ja Euroopa Liidu poolt teostatavates institutsioonide väljaarendamise programmides või Euroopa Liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonides;

| b) | demineerimistöödel kasutatava demineerimisvarustuse ja -materjali müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti ning |
| --- | --- |

b)

demineerimistöödel kasutatava demineerimisvarustuse ja -materjali müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti ning

| c) | rahastamist ja rahalise abi ning punktides a ja b osutatud varustuse, programmide ja operatsioonidega seotud tehnilise abi andmist. |
| --- | --- |

c)

rahastamist ja rahalise abi ning punktides a ja b osutatud varustuse, programmide ja operatsioonidega seotud tehnilise abi andmist.

2.   Erandina artikli 3 lõikest 1, ning kui artiklist 5 ei tulene teisiti, võivad II lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused lubada neile sobivatel tingimustel rahastamist ning rahalise ja tehnilise abi osutamist seoses:

| a) | mittesurmava sõjalise varustusega, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel või ÜRO ja Euroopa Liidu poolt teostatavates institutsioonide väljaarendamise programmides; |
| --- | --- |

a)

mittesurmava sõjalise varustusega, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel või ÜRO ja Euroopa Liidu poolt teostatavates institutsioonide väljaarendamise programmides;

| b) | materjalidega, mis on ette nähtud Euroopa Liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonideks. |
| --- | --- |

b)

materjalidega, mis on ette nähtud Euroopa Liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonideks.

2.   PEATÜKK

Artikkel 5

Artiklis 4 osutatud lubasid ei tohi anda juba toimunud tegevusteks.

Artikkel 6

Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe selle rikkumise ja jõustamisega seotud probleemide ning riiklike kohtute tehtud otsuste kohta.

Artikkel 7

Komisjonil on õigus liikmesriikide esitatud teabe alusel muuta II lisa.

Artikkel 8

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teatavad kõnealustest eeskirjadest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja esitavad need II lisas loetletud veebisaitidel või nende kaudu.

2.   Liikmesriigid teatavad oma pädevatest asutustest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 10

Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | liidu territooriumil, kaasa arvatud tema õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

liidu territooriumil, kaasa arvatud tema õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | liikmesriikide kõikide kodanike suhtes liidu territooriumil või sellest väljaspool; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide kõikide kodanike suhtes liidu territooriumil või sellest väljaspool;

| d) | juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel; |
| --- | --- |

d)

juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

| e) | juriidiliste isikute, üksuste või asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil. |
| --- | --- |

e)

juriidiliste isikute, üksuste või asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil.

Artikkel 11

Määrus (EÜ) nr 194/2008 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 12

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

E. GILMORE

---

(1)  ELT L 111, 23.4.2013, lk 75.

1

(2)  ELT L 66, 10.3.2008, lk 1.

2

(3)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

3

---

I LISA

Artiklites 2, 3 ja 4 osutatud varustuse nimekiri, mida võidakse kasutada siserepressioonideks

| 1. | Järgmised tulirelvad, laskemoon ja asjaomased tarvikud:






  1.1. | tulirelvad, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja (1) kategooriatega ML 1 ja ML 2; |
| --- | --- | --- |

1.

Järgmised tulirelvad, laskemoon ja asjaomased tarvikud:

1.1.

tulirelvad, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja (1) kategooriatega ML 1 ja ML 2;

| 1.2. | punktis 1.1 nimetatud tulirelvadele ette nähtud laskemoon ja nende komponendid; |
| --- | --- |

1.2.

punktis 1.1 nimetatud tulirelvadele ette nähtud laskemoon ja nende komponendid;

| 1.3. | relvade sihikud, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri. |
| --- | --- |

1.3.

relvade sihikud, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri.

| 2. | Pommid ja granaadid, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri. |
| --- | --- |

2.

Pommid ja granaadid, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri.

| 3. | Järgmised sõidukid:






  3.1. | veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Järgmised sõidukid:

3.1.

veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks;

| 3.2. | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks; |
| --- | --- |

3.2.

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks;

| 3.3. | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete, sealhulgas kuulikindlate ehitusmaterjalide kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

3.3.

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete, sealhulgas kuulikindlate ehitusmaterjalide kõrvaldamiseks;

| 3.4. | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks; |
| --- | --- |

3.4.

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks;

| 3.5. | sõidukid, mis on ette nähtud liikuvtõkete kasutamiseks; |
| --- | --- |

3.5.

sõidukid, mis on ette nähtud liikuvtõkete kasutamiseks;

| 3.6. | punktides 3.1 kuni 3.5 nimetatud sõidukite komponendid, mis on ette nähtud massirahutuste ohjeldamiseks.







  Märkus 1: | Käesolev punkt ei reguleeri sõidukeid, mis on spetsiaalselt ette nähtud tulekustutamiseks. |
| --- | --- | --- |

3.6.

punktides 3.1 kuni 3.5 nimetatud sõidukite komponendid, mis on ette nähtud massirahutuste ohjeldamiseks.

Märkus 1:

Käesolev punkt ei reguleeri sõidukeid, mis on spetsiaalselt ette nähtud tulekustutamiseks.

| Märkus 2: | Punktis 3.5 hõlmab mõiste „sõidukid” ka treilereid. |
| --- | --- |

Märkus 2:

Punktis 3.5 hõlmab mõiste „sõidukid” ka treilereid.

| 4. | Järgmised lõhkeained ja nendega seotud varustus:






  4.1. | vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud need, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite ülepingepiirikud); |
| --- | --- | --- |

4.

Järgmised lõhkeained ja nendega seotud varustus:

4.1.

vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud need, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite ülepingepiirikud);

| 4.2. | otselõikega lõhkelaengud, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri; |
| --- | --- |

4.2.

otselõikega lõhkelaengud, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri;

| 4.3. | järgmised muud lõhkeained, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri, ja nendega seotud varustus:






  a) | amatool; |
| --- | --- | --- |

4.3.

järgmised muud lõhkeained, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri, ja nendega seotud varustus:

a)

amatool;

| b) | nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % lämmastikku); |
| --- | --- |

b)

nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % lämmastikku);

| c) | nitroglükool; |
| --- | --- |

c)

nitroglükool;

| d) | pentaerütrotritooltetranitraat (PETN); |
| --- | --- |

d)

pentaerütrotritooltetranitraat (PETN);

| e) | pikrüülkloriid; |
| --- | --- |

e)

pikrüülkloriid;

| f) | 2,4,6-trinitrotolueen (TNT). |
| --- | --- |

f)

2,4,6-trinitrotolueen (TNT).

| 5. | Järgmine kaitsevarustus, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja kategooria ML 13:






  5.1. | kuuli- ja/või torkekindlad vestid; |
| --- | --- | --- |

5.

Järgmine kaitsevarustus, mida ei reguleeri sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja kategooria ML 13:

5.1.

kuuli- ja/või torkekindlad vestid;

| 5.2. | kuuli- ja/või killukindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid ja kuulikindlad kilbid.

  Märkus: Käesolev punkt ei hõlma järgmist:






  — | spetsiaalselt sporditegevuseks ette nähtud vahendid; |
| --- | --- | --- |

5.2.

kuuli- ja/või killukindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid ja kuulikindlad kilbid.

Märkus: Käesolev punkt ei hõlma järgmist:

—

spetsiaalselt sporditegevuseks ette nähtud vahendid;

| — | spetsiaalselt tööohutusnõuete täitmiseks ette nähtud vahendid. |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt tööohutusnõuete täitmiseks ette nähtud vahendid.

| 6. | Sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja kategooriaga ML 14 mittereguleeritud simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks kujundatud tarkvara. |
| --- | --- |

6.

Sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja kategooriaga ML 14 mittereguleeritud simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks kujundatud tarkvara.

| 7. | Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud, välja arvatud need, mida reguleerib sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri. |
| --- | --- |

7.

Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud, välja arvatud need, mida reguleerib sõjaliste kaupade ühine ELi nimekiri.

| 8. | Okastraat. |
| --- | --- |

8.

Okastraat.

| 9. | Sõjaväe- ja võitlusnoad ning täägid, mille tera pikkus on rohkem kui 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Sõjaväe- ja võitlusnoad ning täägid, mille tera pikkus on rohkem kui 10 cm.

| 10. | Tootmisvahendid, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesolevas nimekirjas määratletud toodete valmistamiseks. |
| --- | --- |

10.

Tootmisvahendid, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesolevas nimekirjas määratletud toodete valmistamiseks.

| 11. | Konkreetne tehnoloogia käesolevas nimekirjas määratletud toodete väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks. |
| --- | --- |

11.

Konkreetne tehnoloogia käesolevas nimekirjas määratletud toodete väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks.

---

(1)  Sõjaliste kaupade ühine Euroopa Liidu nimekiri (vastu võetud nõukogu poolt 11. märtsil 2013) (ELT C 90, 27.3.2013, lk 1).

---

II LISA

Veebisaidid, mis sisaldavad teavet artiklites 4, 7 ja 9 osutatud pädevate asutuste kohta, ja aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGAARIA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

TŠEHHI VABARIIK

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

TAANI

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITAALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARI

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

MADALMAAD

http://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.min-nestrangeiros.pt

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKKIA

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/sankcie_eu-sankcie_eu

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

ÜHENDKUNINGRIIK

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |
| E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu |

Euroopa Komisjon

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

B-1049 Brussels

Belgium

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 402/2013,

30. aprill 2013,

riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 2004/49/EÜ tuleks ühised ohutusmeetodid võtta kasutusele järk-järgult, et jätkuvalt tagada ohutuse kõrge tase ning vajaduse ja võimaluse korral ohutust suurendada. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 2004/49/EÜ tuleks ühised ohutusmeetodid võtta kasutusele järk-järgult, et jätkuvalt tagada ohutuse kõrge tase ning vajaduse ja võimaluse korral ohutust suurendada.

| (2) | 12. oktoobril 2010 andis komisjon kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ Euroopa Raudteeagentuurile [termin on muutunud, nüüd: Euroopa Raudteeamet] (edaspidi „amet”) volitused vaadata läbi komisjoni 24. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 352/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi vastuvõtmise kohta (2). Läbi tuleks vaadata tulemused, mis amet on saanud kõnealuse määruse artikli 9 lõike 4 kohaselt teostatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi üldise tõhususe ja selle meetodi kohaldamise kogemuste ning artiklis 6 osutatud hindamisasutuse rollide ja vastutusvaldkondade edasise arengu analüüsimisel. Läbivaatamine peaks (tunnustamis-/akrediteerimiskava väljatöötamise kaudu) hõlmama ka hindamisasutuse kvalifikatsiooninõudeid vastavalt selle rollile ühise ohutusmeetodi puhul, et tagada suurem selgus ja vältida kohaldamiserinevusi liikmesriikides ning võtta arvesse liideseid raudteesektoris kehtivate ELi loa andmise/sertifitseerimise menetlustega. Võimaluse korral peaks määruse (EÜ) nr 352/2009 läbivaatamine samuti hõlmama edasisi arengutendentse seoses riski heakskiitmise kriteeriumidega, mille abil on riski selgesõnalise prognoosimise ja hindamise käigus võimalik hinnata ka riski vastuvõetavust. Amet esitas komisjonile tema antud volituse kohaselt soovituse ühise ohutusmeetodi läbivaatamise kohta ja mõju hindamise aruande. Käesolev määrus põhineb kõnealusel ameti soovitusel. |
| --- | --- |

(2)

12. oktoobril 2010 andis komisjon kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ Euroopa Raudteeagentuurile [termin on muutunud, nüüd: Euroopa Raudteeamet] (edaspidi „amet”) volitused vaadata läbi komisjoni 24. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 352/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi vastuvõtmise kohta (2). Läbi tuleks vaadata tulemused, mis amet on saanud kõnealuse määruse artikli 9 lõike 4 kohaselt teostatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi üldise tõhususe ja selle meetodi kohaldamise kogemuste ning artiklis 6 osutatud hindamisasutuse rollide ja vastutusvaldkondade edasise arengu analüüsimisel. Läbivaatamine peaks (tunnustamis-/akrediteerimiskava väljatöötamise kaudu) hõlmama ka hindamisasutuse kvalifikatsiooninõudeid vastavalt selle rollile ühise ohutusmeetodi puhul, et tagada suurem selgus ja vältida kohaldamiserinevusi liikmesriikides ning võtta arvesse liideseid raudteesektoris kehtivate ELi loa andmise/sertifitseerimise menetlustega. Võimaluse korral peaks määruse (EÜ) nr 352/2009 läbivaatamine samuti hõlmama edasisi arengutendentse seoses riski heakskiitmise kriteeriumidega, mille abil on riski selgesõnalise prognoosimise ja hindamise käigus võimalik hinnata ka riski vastuvõetavust. Amet esitas komisjonile tema antud volituse kohaselt soovituse ühise ohutusmeetodi läbivaatamise kohta ja mõju hindamise aruande. Käesolev määrus põhineb kõnealusel ameti soovitusel.

| (3) | Direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt peaksid ohutusjuhtimissüsteemi põhielementide hulka kuuluma riskihindamise ja riskiohjamismeetmete rakendamise menetlused ja meetodid, kui käitamistingimuste muutumise või uute materjalidega kaasnevad uued riskid taristule või käitamisele. Kõnealune ohutusjuhtimissüsteemi põhielement kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt peaksid ohutusjuhtimissüsteemi põhielementide hulka kuuluma riskihindamise ja riskiohjamismeetmete rakendamise menetlused ja meetodid, kui käitamistingimuste muutumise või uute materjalidega kaasnevad uued riskid taristule või käitamisele. Kõnealune ohutusjuhtimissüsteemi põhielement kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse.

| (4) | Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 14a lõike 3 kohaselt peavad hoolduse eest vastutavad üksused looma hooldussüsteemi, mis võimaldab tagada, et sõidukid, mille hooldamise eest nad vastutavad, on ohutus töökorras. Seadmete, menetluste, töökorralduse, töötajate koosseisu või liideste muutumise haldamiseks peab hoolduse eest vastutavatel üksustel olema sellekohane riskihindamismenetlus. Ka see hooldussüsteemi nõue kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 14a lõike 3 kohaselt peavad hoolduse eest vastutavad üksused looma hooldussüsteemi, mis võimaldab tagada, et sõidukid, mille hooldamise eest nad vastutavad, on ohutus töökorras. Seadmete, menetluste, töökorralduse, töötajate koosseisu või liideste muutumise haldamiseks peab hoolduse eest vastutavatel üksustel olema sellekohane riskihindamismenetlus. Ka see hooldussüsteemi nõue kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse.

| (5) | Tulenevalt nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/440/EMÜ (ühenduse raudteede arendamise kohta) (3) ja direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõike 2 kohaldamisest tuleks erilist tähelepanu pöörata riskijuhtimisele käesoleva määruse kohaldamisega seotud osaliste vaheliste liideste puhul. |
| --- | --- |

(5)

Tulenevalt nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/440/EMÜ (ühenduse raudteede arendamise kohta) (3) ja direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõike 2 kohaldamisest tuleks erilist tähelepanu pöörata riskijuhtimisele käesoleva määruse kohaldamisega seotud osaliste vaheliste liideste puhul.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) (4) artikliga 15 nõutakse, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et raudteesüsteemi struktuurilisi allsüsteeme võib kasutusele võtta üksnes siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab raudteesüsteemi allsüsteemide integreerimise olulistele nõuetele. Eelkõige peavad liikmesriigid kontrollima kõnealuste allsüsteemide ühilduvust raudteesüsteemiga, millesse nad integreeritakse, ja nimetatud allsüsteemide ohutut integreerimist vastavalt käesoleva määruse reguleerimisalale. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) (4) artikliga 15 nõutakse, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et raudteesüsteemi struktuurilisi allsüsteeme võib kasutusele võtta üksnes siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab raudteesüsteemi allsüsteemide integreerimise olulistele nõuetele. Eelkõige peavad liikmesriigid kontrollima kõnealuste allsüsteemide ühilduvust raudteesüsteemiga, millesse nad integreeritakse, ja nimetatud allsüsteemide ohutut integreerimist vastavalt käesoleva määruse reguleerimisalale.

| (7) | Üheks raudteeturu avamise takistuseks on olnud ühise lähenemisviisi puudumine raudteesüsteemi ohutustasemetele ja -nõuetele vastavuse kindlaksmääramisel ja tõendamisel. Selline ühine lähenemisviis tuleks käesoleva määrusega luua. |
| --- | --- |

(7)

Üheks raudteeturu avamise takistuseks on olnud ühise lähenemisviisi puudumine raudteesüsteemi ohutustasemetele ja -nõuetele vastavuse kindlaksmääramisel ja tõendamisel. Selline ühine lähenemisviis tuleks käesoleva määrusega luua.

| (8) | Liikmesriikidevahelise vastastikuse tunnustamise hõlbustamiseks tuleks raudteesüsteemi arendamise ja käitamisega seotud ettevõtjate seas ühtlustada riskide kindlaksmääramise ja juhtimise meetodid ning liidu territooriumil asuva raudteesüsteemi ohutusnõuetele vastavuse tõendamise meetodid. Kõigepealt on vaja ühtlustada riskihindamise ja kontrollimeetmete rakendamise menetlused ja meetodid, kui käitamistingimuste muutumisest või uutest materjalidest tulenevad uued riskid taristule või tegevusele, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunktis d. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikidevahelise vastastikuse tunnustamise hõlbustamiseks tuleks raudteesüsteemi arendamise ja käitamisega seotud ettevõtjate seas ühtlustada riskide kindlaksmääramise ja juhtimise meetodid ning liidu territooriumil asuva raudteesüsteemi ohutusnõuetele vastavuse tõendamise meetodid. Kõigepealt on vaja ühtlustada riskihindamise ja kontrollimeetmete rakendamise menetlused ja meetodid, kui käitamistingimuste muutumisest või uutest materjalidest tulenevad uued riskid taristule või tegevusele, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunktis d.

| (9) | Kui ei ole teatatud kehtivast riiklikust eeskirjast, millega määratakse kindlaks, kas muudatus on liikmesriigis ohutuse seisukohast oluline või mitte, peaks muudatuse rakendamise eest vastutav ettevõtja või organisatsioon (edaspidi „taotleja”) kõigepealt kaaluma kõnealuse muudatuse võimalikku mõju raudteesüsteemi ohutusele. Kui kavandatud muudatus mõjutab ohutust, peaks taotleja kõnealuse muudatuse olulisuse hindamisel tuginema eksperdiarvamusele ja kriteeriumikogumile, mis tuleks sätestada käesolevas määruses. Kõnealuse hindamise tulemuseks peaks olema üks kolmest järeldusest. Esimesel juhul ei käsitata muudatust olulisena ja taotleja peaks selle rakendamisel kohaldama oma ohutusmeetodit. Teisel juhul käsitatakse muudatust olulisena ja taotleja peaks selle rakendamisel kohaldama käesolevat määrust, ilma et riiklik ohutusasutus peaks konkreetselt sekkuma. Kolmandal juhul käsitatakse muudatust olulisena, ent Euroopa Liidu tasandil kehtivate õigusnormide kohaselt peab konkreetselt sekkuma asjakohane riiklik ohutusasutus, näiteks seoses sõiduki kasutuselevõtu uue loaga, raudteeveo-ettevõtja ohutustunnistuse läbivaatamise/ajakohastamisega või taristuettevõtja ohutusloa läbivaatamise/ajakohastamisega. |
| --- | --- |

(9)

Kui ei ole teatatud kehtivast riiklikust eeskirjast, millega määratakse kindlaks, kas muudatus on liikmesriigis ohutuse seisukohast oluline või mitte, peaks muudatuse rakendamise eest vastutav ettevõtja või organisatsioon (edaspidi „taotleja”) kõigepealt kaaluma kõnealuse muudatuse võimalikku mõju raudteesüsteemi ohutusele. Kui kavandatud muudatus mõjutab ohutust, peaks taotleja kõnealuse muudatuse olulisuse hindamisel tuginema eksperdiarvamusele ja kriteeriumikogumile, mis tuleks sätestada käesolevas määruses. Kõnealuse hindamise tulemuseks peaks olema üks kolmest järeldusest. Esimesel juhul ei käsitata muudatust olulisena ja taotleja peaks selle rakendamisel kohaldama oma ohutusmeetodit. Teisel juhul käsitatakse muudatust olulisena ja taotleja peaks selle rakendamisel kohaldama käesolevat määrust, ilma et riiklik ohutusasutus peaks konkreetselt sekkuma. Kolmandal juhul käsitatakse muudatust olulisena, ent Euroopa Liidu tasandil kehtivate õigusnormide kohaselt peab konkreetselt sekkuma asjakohane riiklik ohutusasutus, näiteks seoses sõiduki kasutuselevõtu uue loaga, raudteeveo-ettevõtja ohutustunnistuse läbivaatamise/ajakohastamisega või taristuettevõtja ohutusloa läbivaatamise/ajakohastamisega.

| (10) | Juba kasutatava raudteesüsteemi muutmise korral tuleks ka hinnata muudatuse olulisust, võttes arvesse kõiki sama süsteemiosa mõjutavaid ohutusalaseid muudatusi alates käesoleva määruse jõustumisest või selles sätestatud riskijuhtimismenetluse viimasest kohaldamisest, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Eesmärk on hinnata, kas sellised muudatused koos moodustavad riskihindamise ühise ohutusmeetodi täielikku kohaldamist nõudva olulise muudatuse või mitte. |
| --- | --- |

(10)

Juba kasutatava raudteesüsteemi muutmise korral tuleks ka hinnata muudatuse olulisust, võttes arvesse kõiki sama süsteemiosa mõjutavaid ohutusalaseid muudatusi alates käesoleva määruse jõustumisest või selles sätestatud riskijuhtimismenetluse viimasest kohaldamisest, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Eesmärk on hinnata, kas sellised muudatused koos moodustavad riskihindamise ühise ohutusmeetodi täielikku kohaldamist nõudva olulise muudatuse või mitte.

| (11) | Olulise muudatusega seotud riski vastuvõetavust tuleks hinnata ühe või mitme järgmise riskide heakskiitmise põhimõtte alusel: tegevusjuhise kohaldamine, võrdlus raudteesüsteemi sarnaste osadega või riski selgesõnaline prognoosimine. Kõiki põhimõtteid on edukalt kasutatud mitme raudteerakenduse puhul, samuti ka muude transpordiliikide ja tööstusharude puhul. Riski selgesõnalise prognoosimise põhimõtet kasutatakse sageli komplekssete või uuenduslike muudatuste puhul. Taotleja peaks vastutama kohaldatava põhimõtte valimise eest. |
| --- | --- |

(11)

Olulise muudatusega seotud riski vastuvõetavust tuleks hinnata ühe või mitme järgmise riskide heakskiitmise põhimõtte alusel: tegevusjuhise kohaldamine, võrdlus raudteesüsteemi sarnaste osadega või riski selgesõnaline prognoosimine. Kõiki põhimõtteid on edukalt kasutatud mitme raudteerakenduse puhul, samuti ka muude transpordiliikide ja tööstusharude puhul. Riski selgesõnalise prognoosimise põhimõtet kasutatakse sageli komplekssete või uuenduslike muudatuste puhul. Taotleja peaks vastutama kohaldatava põhimõtte valimise eest.

| (12) | Kui kohaldatakse üldtunnustatud tegevusjuhist, peaks proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt olema lubatud vähendada ühise ohutusmeetodi kohaldamise mõju. Kui aga ELi tasandi õigusnormide kohaselt on vajalik riikliku ohutusasutuse konkreetne sekkumine, peaks ohutusasutusel olema lubatud tegutseda sõltumatu hindamisasutusena, et vähendada kontrolli dubleerimist, tööstusharu põhjendamatuid kulusid ja turuleviimise aega. |
| --- | --- |

(12)

Kui kohaldatakse üldtunnustatud tegevusjuhist, peaks proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt olema lubatud vähendada ühise ohutusmeetodi kohaldamise mõju. Kui aga ELi tasandi õigusnormide kohaselt on vajalik riikliku ohutusasutuse konkreetne sekkumine, peaks ohutusasutusel olema lubatud tegutseda sõltumatu hindamisasutusena, et vähendada kontrolli dubleerimist, tööstusharu põhjendamatuid kulusid ja turuleviimise aega.

| (13) | Selleks et anda komisjonile aru käesoleva määruse tulemuslikust kohaldamisest ning anda vajaduse korral soovitusi selle parandamiseks, peaks ametil olema võimalus koguda asjakohast teavet eri osalistelt, sealhulgas riiklikelt ohutusasutustelt, kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise asutustelt ja teistelt hoolduse eest vastutavatelt üksustelt, mis ei kuulu komisjoni 10. mai 2011. aasta määruse (EL) nr 445/2011 (milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi) (5) reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et anda komisjonile aru käesoleva määruse tulemuslikust kohaldamisest ning anda vajaduse korral soovitusi selle parandamiseks, peaks ametil olema võimalus koguda asjakohast teavet eri osalistelt, sealhulgas riiklikelt ohutusasutustelt, kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise asutustelt ja teistelt hoolduse eest vastutavatelt üksustelt, mis ei kuulu komisjoni 10. mai 2011. aasta määruse (EL) nr 445/2011 (milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi) (5) reguleerimisalasse.

| (14) | Hindamisasutuse akrediteerimise eest peaks tavaolukorras vastutama riiklik akrediteerimisasutus, kellel on ainupädevus anda hinnang selle kohta, kas hindamisasutus vastab ühtlustatud standardite nõuetele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega, (6) on esitatud üksikasjalikud sätted selliste riiklike akrediteerimisasutuste pädevuse kohta. |
| --- | --- |

(14)

Hindamisasutuse akrediteerimise eest peaks tavaolukorras vastutama riiklik akrediteerimisasutus, kellel on ainupädevus anda hinnang selle kohta, kas hindamisasutus vastab ühtlustatud standardite nõuetele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega, (6) on esitatud üksikasjalikud sätted selliste riiklike akrediteerimisasutuste pädevuse kohta.

| (15) | Kui ELi ühtlustatud õigusaktidega nähakse ette nende rakendamiseks vastavushindamisasutuste valimine, peaksid kõik ELi riiklikud ametiasutused käsitlema määruse (EÜ) nr 765/2008 kohast läbipaistvat akrediteerimist eelisabinõuna, mille abil tõendatakse kõnealuste vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust. Samas võivad riiklikud ametiasutused otsustada, et neil endil on olemas hindamiseks vajalikud vahendid. Sel juhul esitab liikmesriik komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõik dokumendid, mis on vajalikud, et tõendada ELi õigusaktide rakendamiseks valitud tunnustamisasutuse pädevust. Akrediteerimisele sarnase kvaliteedi- ja usaldusväärsustaseme tagamiseks tuleb tunnustamismenetluse puhul kasutada hindamisasutuste hindamise ja järelevalve nõudeid ja eeskirju, mis on samaväärsed akrediteerimisel kohaldatavate nõuete ja eeskirjadega. |
| --- | --- |

(15)

Kui ELi ühtlustatud õigusaktidega nähakse ette nende rakendamiseks vastavushindamisasutuste valimine, peaksid kõik ELi riiklikud ametiasutused käsitlema määruse (EÜ) nr 765/2008 kohast läbipaistvat akrediteerimist eelisabinõuna, mille abil tõendatakse kõnealuste vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust. Samas võivad riiklikud ametiasutused otsustada, et neil endil on olemas hindamiseks vajalikud vahendid. Sel juhul esitab liikmesriik komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõik dokumendid, mis on vajalikud, et tõendada ELi õigusaktide rakendamiseks valitud tunnustamisasutuse pädevust. Akrediteerimisele sarnase kvaliteedi- ja usaldusväärsustaseme tagamiseks tuleb tunnustamismenetluse puhul kasutada hindamisasutuste hindamise ja järelevalve nõudeid ja eeskirju, mis on samaväärsed akrediteerimisel kohaldatavate nõuete ja eeskirjadega.

| (16) | Hindamisasutusena võib tegutseda liikmesriigiväline või -sisene sõltumatu ja pädev isik, organisatsioon või üksus, riiklik ohutusasutus, teatatud asutus või direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 kohaselt määratud asutus, kui ta vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(16)

Hindamisasutusena võib tegutseda liikmesriigiväline või -sisene sõltumatu ja pädev isik, organisatsioon või üksus, riiklik ohutusasutus, teatatud asutus või direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 kohaselt määratud asutus, kui ta vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele.

| (17) | Liikmesriigisiseste hindamisasutuste tunnustamine kooskõlas käesoleva määrusega ei muuda vajalikuks varem raudteeveo-ettevõtjatele antud ohutustunnistuste, taristuettevõtjatele antud ohutuslubade ja hoolduse eest vastutavate üksuste tunnistuste kohest läbivaatamist. Need võib läbi vaadata siis, kui esitatakse järgmine taotlus ohutustunnistuse, ohutusloa või hoolduse eest vastutava üksuse tunnistuse uuendamise või ajakohastamise kohta. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriigisiseste hindamisasutuste tunnustamine kooskõlas käesoleva määrusega ei muuda vajalikuks varem raudteeveo-ettevõtjatele antud ohutustunnistuste, taristuettevõtjatele antud ohutuslubade ja hoolduse eest vastutavate üksuste tunnistuste kohest läbivaatamist. Need võib läbi vaadata siis, kui esitatakse järgmine taotlus ohutustunnistuse, ohutusloa või hoolduse eest vastutava üksuse tunnistuse uuendamise või ajakohastamise kohta.

| (18) | Kehtivad õigusaktid ei sea piiranguid igas liikmesriigis akrediteeritud või tunnustatud hindamisasutuste arvule ning puudub vähemalt ühe hindamisasutuse akrediteerimise või tunnustamise kohustus. Kui hindamisasutust ei ole ELi ega liikmesriigi õigusaktides veel kindlaks määratud, võib taotleja nimetada ELi või kolmanda riigi mis tahes hindamisasutuse, mis on akrediteeritud samaväärsete kriteeriumide kohaselt ja mis vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetega samaväärsetele nõuetele. Liikmesriigil peaks olema võimalus kasutada akrediteerimist või tunnustamist või nende kahe võimaluse mis tahes kombinatsiooni. |
| --- | --- |

(18)

Kehtivad õigusaktid ei sea piiranguid igas liikmesriigis akrediteeritud või tunnustatud hindamisasutuste arvule ning puudub vähemalt ühe hindamisasutuse akrediteerimise või tunnustamise kohustus. Kui hindamisasutust ei ole ELi ega liikmesriigi õigusaktides veel kindlaks määratud, võib taotleja nimetada ELi või kolmanda riigi mis tahes hindamisasutuse, mis on akrediteeritud samaväärsete kriteeriumide kohaselt ja mis vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetega samaväärsetele nõuetele. Liikmesriigil peaks olema võimalus kasutada akrediteerimist või tunnustamist või nende kahe võimaluse mis tahes kombinatsiooni.

| (19) | Määrus (EÜ) nr 352/2009 on aegunud ja tuleks seetõttu asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(19)

Määrus (EÜ) nr 352/2009 on aegunud ja tuleks seetõttu asendada käesoleva määrusega.

| (20) | Silmas pidades käesoleva määrusega kehtestatud uusi hindamisasutuse akrediteerimise ja tunnustamise nõudeid, tuleks käesoleva määruse kohaldamine edasi lükata, et anda asjaosalistele piisavalt aega uue ühise lähenemisviisi kehtestamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Silmas pidades käesoleva määrusega kehtestatud uusi hindamisasutuse akrediteerimise ja tunnustamise nõudeid, tuleks käesoleva määruse kohaldamine edasi lükata, et anda asjaosalistele piisavalt aega uue ühise lähenemisviisi kehtestamiseks ja rakendamiseks.

| (21) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punkti a kohane läbivaadatud riskihindamise ühine ohutusmeetod (edaspidi „ühine ohutusmeetod”).

2.   Käesoleva määrusega lihtsustatakse pääsu raudteeveoteenuste turule, ühtlustades järgmised asjaolud:

| a) | riskijuhtimismenetlused, mille abil hinnatakse muudatuste mõju ohutustasemetele ja nende vastavust ohutusnõuetele; |
| --- | --- |

a)

riskijuhtimismenetlused, mille abil hinnatakse muudatuste mõju ohutustasemetele ja nende vastavust ohutusnõuetele;

| b) | ohutusteabe vahetamine raudteesektori eri ettevõtjate vahel, et juhtida ohutust kõnealuse sektori kõikides võimalikes liidestes; |
| --- | --- |

b)

ohutusteabe vahetamine raudteesektori eri ettevõtjate vahel, et juhtida ohutust kõnealuse sektori kõikides võimalikes liidestes;

| c) | riskijuhtimismenetluse kohaldamise kaudu saadud tõendusmaterjal. |
| --- | --- |

c)

riskijuhtimismenetluse kohaldamise kaudu saadud tõendusmaterjal.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 3 punktis 11 määratletud taotleja suhtes liikmesriigi raudteesüsteemi iga muudatuse puhul.

Sellised muudatused võivad olla tehnilised, talitluslikud või organisatsioonilised. Organisatsiooniliste muudatuste puhul tuleb artiklis 4 sätestatud eeskirjade kohaselt kaaluda üksnes muudatusi, mis võivad mõjutada käitamis- või hooldusprotsesse.

2.   Kui artikli 4 lõike 2 punktides a–f sätestatud kriteeriumidel põhineva hindamise kohaselt:

| a) | peetakse muudatust oluliseks, kohaldatakse selle suhtes artiklis 5 sätestatud riskijuhtimismenetlust; |
| --- | --- |

a)

peetakse muudatust oluliseks, kohaldatakse selle suhtes artiklis 5 sätestatud riskijuhtimismenetlust;

| b) | ei peeta muudatust oluliseks, piisab otsuse põhjendamiseks vajalike dokumentide säilitamisest. |
| --- | --- |

b)

ei peeta muudatust oluliseks, piisab otsuse põhjendamiseks vajalike dokumentide säilitamisest.

3.   Struktuuriliste allsüsteemide suhtes, mille kohta kehtib direktiiv 2008/57/EÜ, kohaldatakse määrust järgmistel juhtudel:

| a) | kui üldist riskihindamist nõuavad asjakohased koostalitlusvõime tehnilised kirjeldused (edaspidi „KTKd”). Sel juhul täpsustatakse KTKs vajaduse korral, missugust käesoleva määruse osa kohaldatakse; |
| --- | --- |

a)

kui üldist riskihindamist nõuavad asjakohased koostalitlusvõime tehnilised kirjeldused (edaspidi „KTKd”). Sel juhul täpsustatakse KTKs vajaduse korral, missugust käesoleva määruse osa kohaldatakse;

| b) | kui muudatus on artikli 4 lõike 2 kohaselt oluline, rakendatakse artiklis 5 sätestatud riskijuhtimismenetlust seoses struktuuriliste allsüsteemide kasutuselevõtuga, et tagada nende ohutu integreerimine olemasolevasse süsteemi direktiivi 2008/57/EÜ artikli 15 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

b)

kui muudatus on artikli 4 lõike 2 kohaselt oluline, rakendatakse artiklis 5 sätestatud riskijuhtimismenetlust seoses struktuuriliste allsüsteemide kasutuselevõtuga, et tagada nende ohutu integreerimine olemasolevasse süsteemi direktiivi 2008/57/EÜ artikli 15 lõike 1 alusel.

4.   Käesoleva määruse kohaldamisega käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud juhul ei või kaasneda nõuded, mis on vastuolus asjakohastes KTKdes sätestatud kohustuslike nõuetega. Kui selline vastuolu tekib, teavitab taotleja sellest asjaomast liikmesriiki, kes võib seejärel teha otsuse paluda KTK läbivaatamist kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 6 lõikega 2 ja artikliga 7 või erandit kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 9 lõikega 2.

5.   Käesolevat määrust ei kohaldata selliste raudteesüsteemide suhtes, mis on direktiivi 2004/49/EÜ artikli 2 lõike 2 kohaselt kõnealuse direktiivi reguleerimisalast välja jäetud.

6.   Määruse (EÜ) nr 352/2009 sätted kehtivad ka edaspidi projektide suhtes, mis käesoleva määruse kohaldamise kuupäeval on direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punkti t kohaselt edasijõudnud arengujärgus.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 3 esitatud mõisteid.

Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:

1)   „risk”– kahjusid põhjustavate õnnetusjuhtumite või intsidentide esinemise sagedus ja kahjude tõsiduse aste;

2)   „riskianalüüs”– kogu kättesaadava teabe süstemaatiline kasutamine ohtude kindlaksmääramiseks ja riski prognoosimiseks;

3)   „riskihindamine”– riskianalüüsil põhinev menetlus, millega määratakse kindlaks, kas vastuvõetav riskitase on saavutatud;

4)   „üldine riskihindamine”– üldmenetlus, mis koosneb riskianalüüsist ja -hindamisest;

5)   „ohutus”– kahjude riski tase on vastuvõetav;

6)   „riskijuhtimine”– juhtimispõhimõtete, -menetluste ja -tavade süstemaatiline kohaldamine riskide analüüsimisel, hindamisel ja kontrollimisel;

7)   „liidesed”– kõik süsteemi või allsüsteemi koostoimimispunktid selle kasutusaja jooksul, sealhulgas käitamise ja hoolduse ajal, kui raudteesektori eri osalised töötavad koos riskide juhtimisel;

8)   „osalised”– kõik isikud, kes otse või lepingu alusel on seotud käesoleva määruse kohaldamisega;

9)   „ohutusnõuded”– süsteemi ning selle käitamise ja hooldamise (kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed) ohutusnäitajad (sealhulgas käitamiseeskirjad), mis on vajalikud äriühingu õiguslike või ohutuseesmärkide saavutamiseks;

10)   „ohutusmeetmed”– selliste meetmete kogum, millega vähendatakse ohu esinemise sagedust või leevendatakse selle tagajärgi, et saavutada ja/või säilitada vastuvõetav riskitase;

11)   „taotleja”– üks järgmistest:

12)   „ohutuse hindamise aruanne”– dokument, mis sisaldab hindamisasutuse tehtud hindamise järeldusi hinnatava süsteemi kohta;

13)   „oht”– olukord, mis võib põhjustada õnnetusjuhtumi;

14)   „hindamisasutus”– sõltumatu ja pädev liikmesriigiväline või -sisene isik, organisatsioon või üksus, kes teostab uurimise, et teha tõendusmaterjalile tuginedes otsus, kas süsteem vastab ohutusnõuetele;

15)   „riski heakskiitmise kriteeriumid”– juhised, millega hinnatakse konkreetse riski vastuvõetavust; kõnealuste kriteeriumide abil määratakse kindlaks, et riskitase on piisavalt madal, nii et viivitamata ei ole vaja võtta meetmeid selle edasiseks alandamiseks;

16)   „ohuregister”– dokument, kuhu koos viidetega kantakse kindlaksmääratud ohud, nendega seotud meetmed, ohtude päritolu ja viide organisatsioonile, kelle vastutusalasse kuulub nende haldamine;

17)   „ohu kindlaksmääramine”– ohu väljaselgitamise, loetlemise ja iseloomustamise menetlus;

18)   „riski heakskiitmise põhimõte”– eeskirjad, mille alusel jõutakse järeldusele, kas ühe või mitme konkreetse ohuga seotud risk on või ei ole vastuvõetav;

19)   „tegevusjuhis”– selliste eeskirjade kirjalik kogum, mida nõuetekohaselt kohaldades on võimalik kontrolli alla saada üks või mitu konkreetset ohtu;

20)   „võrdlussüsteem”– süsteem, mille kasutamisel on veendutud selle vastuvõetavas riskitasemes ja millega võib võrrelda mõnest teisest hinnatavast süsteemist tulenevate riskide vastuvõetavust;

21)   „riski prognoosimine”– menetlus, millega määratakse analüüsitavate riskide suurus ja mis koosneb järgmistest etappidest: esinemissageduse prognoos ja tagajärgede analüüs ning nende ühendamine;

22)   „tehniline süsteem”– toode või tootekomplekt, sealhulgas selle projekteerimine, konstrueerimine, rakendamine ja täiendavad dokumendid. Tehnilise süsteemi väljatöötamine algab nõuete kindlaksmääramisega ja lõpeb selle heakskiitmisega; kuigi võetakse arvesse inimtegevuse seisukohast oluliste liideste konstruktsiooni, ei hõlma tehniline süsteem selle kasutajaid ega nende tegevust; hooldust kirjeldatakse hooldusjuhendis, ent see ise ei ole tehnilise süsteemi osa;

23)   „katastroofiline tagajärg”– õnnetusjuhtumi põhjustatud inimohvrid ja/või mitmed tõsised vigastused ja/või suur keskkonnakahjustus;

24)   „ohutuse heakskiitmine”– staatus, mille taotleja annab muudatusele hindamisasutuse esitatud ohutushindamisaruande alusel;

25)   „süsteem”– raudteesüsteemi mis tahes muudetav osa, kusjuures muudatus võib olla tehniline, talitluslik või organisatsiooniline;

26)   „teatatud riiklik eeskiri”– riiklik eeskiri, millest liikmesriigid on teatanud nõukogu direktiivi 96/48/EÜ (7) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/16/EÜ (8) ning direktiivide 2004/49/EÜ ja 2008/57/EÜ alusel;

27)   „sertifitseerimisasutus”– määruse (EL) nr 445/2011 artiklis 3 määratletud sertifitseerimisasutus;

28)   „vastavushindamisasutus”– määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 2 määratletud vastavushindamisasutus;

29)   akrediteerimine– mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 2;

30)   riiklik akrediteerimisasutus– mõiste on määratletud määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 2;

31)   „tunnustamine”– kinnitus riiklikult asutuselt, mis ei ole riiklik akrediteerimisasutus, selle kohta, et hindamisasutus vastab käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele, mis käsitlevad artikli 6 lõigetes 1 ja 2 täpsustatud sõltumatut hindamist.

Artikkel 4

Olulised muudatused

1.   Kui ei ole teatatud riiklikust eeskirjast, millega määratakse kindlaks, kas muudatus on liikmesriigis oluline või mitte, kaalub taotleja kõnealuse muudatuse võimalikku mõju raudteesüsteemi ohutusele.

Kui kavandatud muudatus ei mõjuta ohutust, ei ole vaja kohaldada artiklis 5 kirjeldatud riskijuhtimismenetlust.

2.   Kui kavandatud muudatus mõjutab ohutust, otsustab taotleja eksperdiarvamuse põhjal muudatuse olulisuse järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | rikke tagajärg: usutav kõige mustem stsenaarium hinnatava süsteemi rikke korral, võttes arvesse hinnatava süsteemi väliseid turvatõkkeid; |
| --- | --- |

a)

rikke tagajärg: usutav kõige mustem stsenaarium hinnatava süsteemi rikke korral, võttes arvesse hinnatava süsteemi väliseid turvatõkkeid;

| b) | muudatuse rakendamisel kasutatav uuendus; see hõlmab uuendusi raudteesektoris ja muudatust rakendavas organisatsioonis; |
| --- | --- |

b)

muudatuse rakendamisel kasutatav uuendus; see hõlmab uuendusi raudteesektoris ja muudatust rakendavas organisatsioonis;

| c) | muudatuse keerukus; |
| --- | --- |

c)

muudatuse keerukus;

| d) | jälgimine: suutmatus jälgida rakendatud muudatust süsteemi kasutusaja jooksul tervikuna ja asjakohaselt sekkuda; |
| --- | --- |

d)

jälgimine: suutmatus jälgida rakendatud muudatust süsteemi kasutusaja jooksul tervikuna ja asjakohaselt sekkuda;

| e) | tagasipöördumisvõimalus: suutmatus pöörduda tagasi enne muudatust kasutusel olnud süsteemi juurde; |
| --- | --- |

e)

tagasipöördumisvõimalus: suutmatus pöörduda tagasi enne muudatust kasutusel olnud süsteemi juurde;

| f) | täiendavus: muudatuse olulisuse hindamine, võttes arvesse hinnatava süsteemi kõiki viimaseid ohutusalaseid muudatusi, mida ei ole peetud oluliseks. |
| --- | --- |

f)

täiendavus: muudatuse olulisuse hindamine, võttes arvesse hinnatava süsteemi kõiki viimaseid ohutusalaseid muudatusi, mida ei ole peetud oluliseks.

3.   Taotleja säilitab oma otsuse põhjendamiseks vajalikud dokumendid.

Artikkel 5

Riskijuhtimismenetlus

1.   Taotleja vastutab käesoleva määruse kohaldamise eest, sealhulgas muudatuse olulisuse hindamise eest lähtuvalt artiklis 4 sätestatud kriteeriumidest, ning I lisas sätestatud riskijuhtimismenetluse teostamise eest.

2.   Taotleja tagab ka tarnijate ja teenuseosutajate, sealhulgas nende alltöövõtjate tekitatud riskide juhtimise kooskõlas käesoleva määrusega. Selleks võib ta lepingu alusel nõuda tarnijate ja teenuseosutajate, sealhulgas nende alltöövõtjate osalemist I lisas sätestatud riskijuhtimismenetluses.

Artikkel 6

Sõltumatu hindamine

1.   Hindamisasutus teostab nii I lisa kohase riskijuhtimismenetluse kohaldamise kui ka selle tulemuste sobivuse sõltumatu hindamise. Kõnealune hindamisasutus peab vastama II lisas loetletud tingimustele. Kui hindamisasutust ei ole ELi ega liikmesriigi õigusaktides veel määratud, nimetab taotleja oma hindamisasutuse üldise riskihindamismenetluse kõige varasemas asjakohases etapis.

2.   Sõltumatu hindamise korraldamiseks on hindamisasutus kohustatud:

| a) | tagama, et on taotleja esitatud dokumentide põhjal saanud põhjaliku ülevaate kõnealusest olulisest muudatusest; |
| --- | --- |

a)

tagama, et on taotleja esitatud dokumentide põhjal saanud põhjaliku ülevaate kõnealusest olulisest muudatusest;

| b) | hindama olulise muudatuse väljatöötamise ja rakendamise käigus ohutuse ja kvaliteedi juhtimiseks kasutatud menetlusi, kui asjaomane vastavushindamisasutus ei ole kõnealuseid menetlusi juba sertifitseerinud; |
| --- | --- |

b)

hindama olulise muudatuse väljatöötamise ja rakendamise käigus ohutuse ja kvaliteedi juhtimiseks kasutatud menetlusi, kui asjaomane vastavushindamisasutus ei ole kõnealuseid menetlusi juba sertifitseerinud;

| c) | hindama kõnealuste ohutus- ja kvaliteedialaste menetluste rakendamist olulise muudatuse kavandamise ja rakendamise käigus; |
| --- | --- |

c)

hindama kõnealuste ohutus- ja kvaliteedialaste menetluste rakendamist olulise muudatuse kavandamise ja rakendamise käigus;

Pärast punktide a, b ja c kohast hindamist esitab hindamisasutus artikliga 15 ja III lisaga ette nähtud ohutushindamisaruande.

3.   Välditakse järgmiste hindamistega seotud töö dubleerimist:

| a) | ohutusjuhtimissüsteemi ja hoolduse eest vastutavate üksuste hooldussüsteemi vastavuse hindamine kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ nõuetega ning |
| --- | --- |

a)

ohutusjuhtimissüsteemi ja hoolduse eest vastutavate üksuste hooldussüsteemi vastavuse hindamine kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ nõuetega ning

| b) | vastavushindamine, mille on teostanud direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punktis j määratletud teatatud asutus [varem: teavitatud asutus] või sama direktiivi artikli 17 kohaselt määratud asutus, ning |
| --- | --- |

b)

vastavushindamine, mille on teostanud direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punktis j määratletud teatatud asutus [varem: teavitatud asutus] või sama direktiivi artikli 17 kohaselt määratud asutus, ning

| c) | mis tahes sõltumatu hindamine, mille hindamisasutus on teostanud kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

c)

mis tahes sõltumatu hindamine, mille hindamisasutus on teostanud kooskõlas käesoleva määrusega.

4.   Ilma et see piiraks ELi õigusaktide kohaldamist, võib taotleja valida hindamisasutuseks riikliku ohutusasutuse, kui riiklik ohutusasutus kõnealust teenust pakub ja kui olulised muudatused on seotud järgmiste juhtudega:

| a) | veeremiüksusel on vaja direktiivi 2008/57/EÜ artikli 22 lõikes 2 ja artikli 24 lõikes 2 osutatud kasutuselevõtuluba; |
| --- | --- |

a)

veeremiüksusel on vaja direktiivi 2008/57/EÜ artikli 22 lõikes 2 ja artikli 24 lõikes 2 osutatud kasutuselevõtuluba;

| b) | veeremiüksusel on vaja direktiivi 2008/57/EÜ artikli 23 lõikes 5 ja artikli 25 lõikes 4 osutatud täiendavat kasutuselevõtuluba; |
| --- | --- |

b)

veeremiüksusel on vaja direktiivi 2008/57/EÜ artikli 23 lõikes 5 ja artikli 25 lõikes 4 osutatud täiendavat kasutuselevõtuluba;

| c) | ohutustunnistust on vaja ajakohastada käitamise liigi või ulatuse muutmise tõttu, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõikes 5; |
| --- | --- |

c)

ohutustunnistust on vaja ajakohastada käitamise liigi või ulatuse muutmise tõttu, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõikes 5;

| d) | ohutustunnistus on vaja läbi vaadata ohutusalase õigusraamistiku oluliste muudatuste tõttu, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõikes 5; |
| --- | --- |

d)

ohutustunnistus on vaja läbi vaadata ohutusalase õigusraamistiku oluliste muudatuste tõttu, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõikes 5;

| e) | ohutusluba on vaja ajakohastada taristu, signalisatsiooni või energiavarustuse oluliste muudatuste või taristu käitamise ja hooldamise oluliste muudatuste tõttu, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõikes 2; |
| --- | --- |

e)

ohutusluba on vaja ajakohastada taristu, signalisatsiooni või energiavarustuse oluliste muudatuste või taristu käitamise ja hooldamise oluliste muudatuste tõttu, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõikes 2;

| f) | ohutusluba on vaja läbi vaadata ohutusalase õigusraamistiku oluliste muudatuste tõttu, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõikes 2. |
| --- | --- |

f)

ohutusluba on vaja läbi vaadata ohutusalase õigusraamistiku oluliste muudatuste tõttu, nagu on osutatud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 11 lõikes 2.

Kui oluline muudatus on seotud struktuurilise allsüsteemiga, mille jaoks on vaja direktiivi 2008/57/EÜ artikli 15 lõikes 1 või artiklis 20 osutatud kasutuselevõtuluba, võib taotleja valida hindamisasutuseks riikliku ohutusasutuse, kui riiklik ohutusasutus kõnealust teenust pakub, välja arvatud juhul, kui taotleja on selle ülesande juba andnud teatatud asutusele vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 18 lõikele 2.

Artikkel 7

Hindamisasutuse akrediteerimine/tunnustamine

Artikliga 6 ette nähtud hindamisasutus vastab ühele järgmistest tingimustest:

| a) | selle peab olema akrediteerinud artikli 13 lõikes 1 osutatud riikliku akrediteerimisasutus II lisas sätestatud kriteeriumide alusel või |
| --- | --- |

a)

selle peab olema akrediteerinud artikli 13 lõikes 1 osutatud riikliku akrediteerimisasutus II lisas sätestatud kriteeriumide alusel või

| b) | seda peab olema tunnustanud artikli 13 lõikes 1 osutatud tunnustamisasutus II lisas sätestatud kriteeriumide alusel või |
| --- | --- |

b)

seda peab olema tunnustanud artikli 13 lõikes 1 osutatud tunnustamisasutus II lisas sätestatud kriteeriumide alusel või

| c) | selleks on riiklik ohutusasutus vastavalt artikli 9 lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

selleks on riiklik ohutusasutus vastavalt artikli 9 lõikele 2.

Artikkel 8

Akrediteerimise/tunnustamise aktsepteerimine

1.   Ohutustunnistuse või -loa andmise korral kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 1158/2010 (9) või komisjoni määrusega (EL) nr 1169/2010 (10) aktsepteerib riiklik ohutusasutus liikmesriigis tehtud artikli 7 kohast akrediteerimist või tunnustamist tõendina raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja suutlikkusest tegutseda hindamisasutusena.

2.   Hoolduse eest vastutavale üksusele tunnistuse andmise korral kooskõlas määrusega (EL) nr 445/2011 aktsepteerib sertifitseerimisasutus sellist liikmesriigis tehtud akrediteerimist või tunnustamist tõendina hoolduse eest vastutava üksuse suutlikkusest tegutseda hindamisasutusena.

Artikkel 9

Hindamisasutuse tunnustamise kategooriad

1.   Hindamisasutuse tunnustamine jaguneb järgmisteks kategooriateks:

| a) | liikmesriik tunnustab hoolduse eest vastutavat üksust, organisatsiooni, selle osa või isikut; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik tunnustab hoolduse eest vastutavat üksust, organisatsiooni, selle osa või isikut;

| b) | riiklik ohutusasutus tunnustab organisatsiooni, selle osa või isiku suutlikkust teha sõltumatut hindamist raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi hindamise ja järelevalve kaudu; |
| --- | --- |

b)

riiklik ohutusasutus tunnustab organisatsiooni, selle osa või isiku suutlikkust teha sõltumatut hindamist raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi hindamise ja järelevalve kaudu;

| c) | riiklik ohutusasutus, mis tegutseb sertifitseerimisasutusena kooskõlas määruse (EL) nr 445/2011 artikliga 10, tunnustab organisatsiooni, selle osa või isiku suutlikkust teostada sõltumatut hindamist hoolduse eest vastutava üksuse hooldussüsteemi hindamise ja järelevalve kaudu; |
| --- | --- |

c)

riiklik ohutusasutus, mis tegutseb sertifitseerimisasutusena kooskõlas määruse (EL) nr 445/2011 artikliga 10, tunnustab organisatsiooni, selle osa või isiku suutlikkust teostada sõltumatut hindamist hoolduse eest vastutava üksuse hooldussüsteemi hindamise ja järelevalve kaudu;

| d) | liikmesriigi määratud tunnustamisasutus tunnustab hoolduse eest vastutava üksuse, organisatsiooni, selle osa või isiku suutlikkust teostada sõltumatut hindamist. |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi määratud tunnustamisasutus tunnustab hoolduse eest vastutava üksuse, organisatsiooni, selle osa või isiku suutlikkust teostada sõltumatut hindamist.

2.   Kui liikmesriik tunnustab riiklikku ohutusasutust hindamisasutusena, on kõnealune liikmesriik kohustatud tagama, et riiklik ohutusasutus vastab II lisas sätestatud nõuetele; Sel juhul peavad riikliku ohutusasutuse ülesanded hindamisasutusena olema tõestatavalt sõltumatud riikliku ohutusasutuse muudest ülesannetest.

Artikkel 10

Tunnustuse kehtivus

1.   Artikli 9 lõike 1 punktides a ja d ning artikli 9 lõikes 2 osutatud juhtudel ei ole tunnustuse kehtivusaeg pikem kui viis aastat alates tunnustamise kuupäevast.

2.   Artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud juhul:

| a) | esitatakse kinnitus raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja tunnustamise kohta asjakohasel ohutustunnistusel komisjoni määruse (EÜ) nr 653/2007 (11) I lisas toodud ohutustunnistuse ühtlustatud vormi väljal 5 „Lisateave” ning ohutusloa asjakohases osas; |
| --- | --- |

a)

esitatakse kinnitus raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja tunnustamise kohta asjakohasel ohutustunnistusel komisjoni määruse (EÜ) nr 653/2007 (11) I lisas toodud ohutustunnistuse ühtlustatud vormi väljal 5 „Lisateave” ning ohutusloa asjakohases osas;

| b) | kehtib tunnustus selle aluseks oleva ohutustunnistuse või -loa kehtivusaja lõpuni. Sel juhul tuleb tunnustamistaotlus esitada siis, kui esitatakse järgmine ohutustunnistuse või -loa uuendamise või ajakohastamise taotlus. |
| --- | --- |

b)

kehtib tunnustus selle aluseks oleva ohutustunnistuse või -loa kehtivusaja lõpuni. Sel juhul tuleb tunnustamistaotlus esitada siis, kui esitatakse järgmine ohutustunnistuse või -loa uuendamise või ajakohastamise taotlus.

3.   Artikli 9 lõike 1 punktis c osutatud juhtudel:

| a) | tuleb kinnitus hoolduse eest vastutava üksuse tunnustamise kohta esitada asjakohasel sertifikaadil määruse (EL) nr 445/2011 V lisas või vajaduse korral VI lisas hoolduse eest vastutava üksuse kohta esitatud tunnistuse ühtlustatud vormi väljal 5 „Lisateave”; |
| --- | --- |

a)

tuleb kinnitus hoolduse eest vastutava üksuse tunnustamise kohta esitada asjakohasel sertifikaadil määruse (EL) nr 445/2011 V lisas või vajaduse korral VI lisas hoolduse eest vastutava üksuse kohta esitatud tunnistuse ühtlustatud vormi väljal 5 „Lisateave”;

| b) | kehtib tunnustus selle tunnistuse kehtivusaja lõpuni, millel tunnustus põhineb ja mille on andnud välja sertifitseerimisasutus. Sel juhul tuleb tunnustamistaotlus esitada siis, kui esitatakse järgmine kõnealuse tunnistuse uuendamise või ajakohastamise taotlus. |
| --- | --- |

b)

kehtib tunnustus selle tunnistuse kehtivusaja lõpuni, millel tunnustus põhineb ja mille on andnud välja sertifitseerimisasutus. Sel juhul tuleb tunnustamistaotlus esitada siis, kui esitatakse järgmine kõnealuse tunnistuse uuendamise või ajakohastamise taotlus.

Artikkel 11

Tunnustamisasutuse teostatav järelevalve

1.   Analoogselt määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 5 lõigetes 3 ja 4 sätestatud akrediteerimisnõuetega kontrollib tunnustamisasutus korrapäraselt, kas tema tunnustatud hindamisasutus vastab tunnustuse kehtivusaja jooksul II lisas sätestatud kriteeriumidele.

2.   Kui hindamisasutus ei vasta enam II lisas sätestatud kriteeriumidele, piirab tunnustamisasutus tunnustuse ulatust, peatab tunnustuse või tühistab selle sõltuvalt mittevastavuse astmest.

Artikkel 12

Kriteeriumide leevendamine, kui olulist muudatust ei pea vastastikku tunnustama

Kui olulise muudatuse üldist riskihindamist ei pea vastastikku tunnustama, määrab taotleja hindamisasutuse, mis vastab vähemalt II lisa pädevus-, sõltumatus- ja erapooletusnõuetele. Muid II lisa lõikes 1 toodud nõudeid võib kokkuleppel riikliku ohutusasutusega diskrimineerimist vältival viisil leevendada.

Artikkel 13

Teabe esitamine ametile

1.   Vajaduse korral teatavad liikmesriigid hiljemalt 21. mail 2015 ametile nendest asutustest, mis käesoleva määruse kohaldamisel on liikmesriigi riiklik akrediteerimisasutus ja/või tunnustamisasutus või tunnustamisasutused ning artikli 9 lõike 1 punkti a kohaselt tunnustatud hindamisasutused. Samuti teatavad nad mis tahes muudatustest kõnealuses olukorras ühe kuu jooksul pärast muudatuse tegemist. Amet teeb selle teabe avalikult kättesaadavaks.

2.   Hiljemalt 21. mail 2015 teatab riiklik akrediteerimisasutus ametile akrediteeritud hindamisasutustest ja pädevusvaldkondadest, millega tegelemiseks kõnealused hindamisasutused on akrediteeritud lähtuvalt II lisa punktidest 2 ja 3. Samuti teatavad nad mis tahes muudatustest kõnealuses olukorras ühe kuu jooksul pärast muudatuse tegemist. Amet teeb selle teabe avalikult kättesaadavaks.

3.   Hiljemalt 21. mail 2015 teatab tunnustamisasutus ametile akrediteeritud hindamisasutustest ja pädevusvaldkondadest, millega tegelemiseks kõnealused hindamisasutused on akrediteeritud lähtuvalt II lisa punktidest 2 ja 3. Samuti teatavad nad mis tahes muudatustest kõnealuses olukorras ühe kuu jooksul pärast muudatuse tegemist. Amet teeb selle teabe avalikult kättesaadavaks.

Artikkel 14

Ameti toetus hindamisasutuse akrediteerimisele või tunnustamisele

1.   Amet korraldab hindamisasutuste vastastikusi hindamisi, lähtudes samadest põhimõtetest, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 10.

2.   Amet korraldab koostöös Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsiooniga (EA) riiklikele akrediteerimisasutustele ja tunnustamisasutustele koolitusi seoses käesoleva määrusega vähemalt pärast selle järjekordset läbivaatamist.

Artikkel 15

Ohutuse hindamise aruanded

1.   Hindamisasutus esitab taotlejale ohutuse hindamise aruande kooskõlas III lisas sätestatud nõuetega. Taotleja ülesanne on määrata kindlaks, kas ja kuidas muudatuse ohutuse heakskiitmisel võetakse arvesse ohutuse hindamise aruande järeldusi. Taotleja põhjendab ja dokumenteerib ohutuse hindamise aruande selle osa, millega ta ei nõustu.

2.   Artikli 2 lõike 3 punktis b osutatud juhul aktsepteerib riiklik ohutusasutus kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5 artiklis 16 osutatud deklaratsiooni otsusega, mis käsitleb allsüsteemide ja veeremiüksuste kasutuselevõtu lubamist.

3.   Ilma et see piiraks direktiivi 2008/57/EÜ artikli 16 kohaldamist, ei ole riiklikul ohutusasutusel õigust nõuda täiendavaid kontrollimisi ega riskianalüüse, kui asutus ei suuda tõendada märkimisväärse ohutusriski olemasolu.

4.   Artikli 2 lõike 3 punktis a osutatud juhul aktsepteerib vastavussertifikaadi andmise eest vastutav teatatud asutus kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5 artiklis 16 osutatud deklaratsiooni, välja arvatud juhul, kui asutus põhjendab ja dokumenteerib oma kahtlused seoses tehtud oletustega või tulemuste asjakohasusega.

5.   Kui süsteem või süsteemi osa on pärast käesolevas määruses sätestatud riskijuhtimismenetluse kohaldamist juba heaks kiidetud, ei sea teine hindamisasutus, kes vastutab sama süsteemi uue hindamise eest, kahtluse alla kõnealuse menetluse tulemusena koostatud hindamisaruannet. Vastastikune tunnustus antakse juhul, kui tõendatakse, et kõnealust süsteemi kasutatakse samasugustes funktsionaalsetes, käitamis- ja keskkonnatingimustes nagu juba heakskiidetud süsteemi ja et on kohaldatud samaväärseid riskide heakskiitmise kriteeriume.

Artikkel 16

Taotleja deklaratsioon

Taotleja koostab käesoleva määruse kohaldamise tulemustest ja hindamisasutuse esitatud ohutushindamisaruandest lähtudes kirjaliku deklaratsiooni selle kohta, et kõik kindlaksmääratud ohud ja seonduvad riskid hoitakse vastuvõetaval tasemel.

Artikkel 17

Riskikontrolli juhtimine ja auditid

1.   Raudteeveo- ja taristuettevõtjad lisavad käesoleva määruse kohaldamist käsitlevad auditid direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 9 osutatud ohutusjuhtimissüsteemi korduva auditeerimise süsteemi.

2.   Hoolduse eest vastutavad üksused lisavad käesoleva määruse kohaldamist käsitlevad auditid direktiivi 2004/49/EÜ artikli 14a lõikes 3 osutatud ohutusjuhtimissüsteemi korduva auditeerimise süsteemi.

3.   Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis e kindlaks määratud ülesannete raames teostab riiklik ohutusasutus järelevalvet selle üle, kuidas kohaldavad käesolevat määrust raudteeveo- ja taristuettevõtjad ning hoolduse eest vastutavad üksused, kes ei kuulu määruse (EL) nr 445/2011 reguleerimisalasse, kuid on loetletud riiklikus raudteeveeremi registris.

4.   Määruse (EL) nr 445/2011 artikli 7 lõikes 1 kindlaks määratud ülesannete raames teostab kaubavagunite hoolduse eest vastutava üksuse sertifitseerimisasutus järelevalvet selle üle, kuidas kohaldab käesolevat määrust hoolduse eest vastutav üksus.

Artikkel 18

Tagasiside ja tehnika areng

1.   Kõik raudteeveo- ja taristuettevõtjad annavad direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 lõikes 4 osutatud iga-aastases ohutusaruandes lühidalt aru käesoleva määruse kohaldamise kogemustest. Aruanne sisaldab ka kokkuvõtet muudatuste olulisusega seotud otsuste kohta.

2.   Kõik riiklikud ohutusasutused annavad direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 18 osutatud iga-aastases ohutusaruandes aru taotlejate ja vajaduse korral ka oma kogemustest seoses käesoleva määruse kohaldamisega.

3.   Kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste iga-aastane hooldusaruanne, mida käsitletakse määruse (EL) nr 445/2011 III lisa I osa punkti 7.4 alapunktis k, peab sisaldama teavet hoolduse eest vastutavate üksuste kogemuse kohta käesoleva määruse kohaldamisel. Amet kogub kõnealust teavet koostöös asjaomaste sertifitseerimisasutustega.

4.   Teised hoolduse eest vastutavad üksused, mis ei kuulu määruse (EL) nr 445/2011 reguleerimisalasse, jagavad samuti ametiga oma kogemusi seoses käesoleva määruse kohaldamisega. Amet koordineerib kogemustevahetust kõnealuste hoolduse eest vastutavate üksuste ja riiklike ohutusasutustega.

5.   Amet kogub kokku kogu teabe käesoleva määruse kohaldamisega seotud kogemuste kohta ja esitab komisjonile vajaduse korral soovitusi käesoleva määruse parandamiseks.

6.   Amet esitab komisjonile 21. maiks 2018 aruande, milles analüüsitakse järgmisi asjaolusid:

| a) | käesoleva määruse kohaldamise kogemused, sealhulgas juhud, kui taotlejad on vabatahtlikult kohaldanud ühist ohutusmeetodit enne artikliga 20 ette nähtud kohaldamiskuupäeva; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse kohaldamise kogemused, sealhulgas juhud, kui taotlejad on vabatahtlikult kohaldanud ühist ohutusmeetodit enne artikliga 20 ette nähtud kohaldamiskuupäeva;

| b) | taotlejate kogemused seoses muudatuste olulisust käsitlevate otsustega; |
| --- | --- |

b)

taotlejate kogemused seoses muudatuste olulisust käsitlevate otsustega;

| c) | juhud, kui tegevusjuhiseid on kasutatud kooskõlas I lisa punkti 2.3.8 sätetega; |
| --- | --- |

c)

juhud, kui tegevusjuhiseid on kasutatud kooskõlas I lisa punkti 2.3.8 sätetega;

| d) | hindamisasutuste akrediteerimise ja tunnustamisega seotud kogemused; |
| --- | --- |

d)

hindamisasutuste akrediteerimise ja tunnustamisega seotud kogemused;

| e) | käesoleva määruse üldine tõhusus. |
| --- | --- |

e)

käesoleva määruse üldine tõhusus.

Riiklikud ohutusasutused toetavad ametit kõnealuse teabe kogumisel.

Artikkel 19

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 352/2009 tunnistatakse kehtetuks alates 21. maist 2015.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 20

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. maist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.

1

(2)  ELT L 108, 29.4.2009, lk 4.

2

(3)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.

3

(4)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

4

(5)  ELT L 122, 11.5.2011, lk 22.

5

(6)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

6

(7)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.

7

(8)  EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.

8

(9)  ELT L 326, 10.12.2010, lk 11.

9

(10)  ELT L 327, 11.12.2010, lk 13.

10

(11)  ELT L 153, 14.6.2007, lk 9.

11

---

I LISA

1.   RISKIJUHTIMISMENETLUSE ÜLDPÕHIMÕTTED

1.1.   Üldpõhimõtted ja -kohustused

| 1.1.1. | Riskijuhtimismenetlus algab hinnatava süsteemi määratlemisest ja koosneb järgmistest toimingutest:






  a) | üldine riskihindamismenetlus, millega määratakse kindlaks ohud, riskid, seonduvad ohutusmeetmed ja tulenevad ohutusnõuded, mida hinnatava süsteemi puhul tuleb täita; |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Riskijuhtimismenetlus algab hinnatava süsteemi määratlemisest ja koosneb järgmistest toimingutest:

a)

üldine riskihindamismenetlus, millega määratakse kindlaks ohud, riskid, seonduvad ohutusmeetmed ja tulenevad ohutusnõuded, mida hinnatava süsteemi puhul tuleb täita;

| b) | tõendamine, et süsteem vastab kindlaksmääratud ohutusnõuetele, ja |
| --- | --- |

b)

tõendamine, et süsteem vastab kindlaksmääratud ohutusnõuetele, ja

| c) | kõigi kindlaksmääratud ohtude ja seonduvate ohutusmeetmete haldamine. |
| --- | --- |

c)

kõigi kindlaksmääratud ohtude ja seonduvate ohutusmeetmete haldamine.

Riskijuhtimismenetlus on iteratiivne ja seda kirjeldatakse liite diagrammil. Menetlus lõpeb, kui tõendatakse, et süsteem vastab kõikidele ohutusnõuetele, mis on vajalikud kindlaksmääratud ohtudega seotud riskide heakskiitmiseks.

| 1.1.2. | Riskijuhtimismenetlus hõlmab asjakohast kvaliteedi tagamist ja seda teostab pädev personal. Seda hindab sõltumatult üks hindamisasutus (või teevad seda mitu hindamisasutust). |
| --- | --- |

1.1.2.

Riskijuhtimismenetlus hõlmab asjakohast kvaliteedi tagamist ja seda teostab pädev personal. Seda hindab sõltumatult üks hindamisasutus (või teevad seda mitu hindamisasutust).

| 1.1.3. | Riskijuhtimismenetluse eest vastutav taotleja peab ohuregistrit kooskõlas punktiga 4. |
| --- | --- |

1.1.3.

Riskijuhtimismenetluse eest vastutav taotleja peab ohuregistrit kooskõlas punktiga 4.

| 1.1.4. | Osalised, kes on juba võtnud kasutusele üldise riskihindamise meetodid ja vahendid, võivad jätkata nende kohaldamist, kui kõnealused meetodid ja vahendid vastavad käesoleva määruse sätetele ja järgmistele tingimustele:






  a) | üldise riskihindamise meetodeid ja vahendeid kirjeldatakse ohutusjuhtimissüsteemis, mille riiklik ohutusasutus on heaks kiitnud kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktiga a ja artikli 11 lõike 1 punktiga a, või |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

Osalised, kes on juba võtnud kasutusele üldise riskihindamise meetodid ja vahendid, võivad jätkata nende kohaldamist, kui kõnealused meetodid ja vahendid vastavad käesoleva määruse sätetele ja järgmistele tingimustele:

a)

üldise riskihindamise meetodeid ja vahendeid kirjeldatakse ohutusjuhtimissüsteemis, mille riiklik ohutusasutus on heaks kiitnud kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktiga a ja artikli 11 lõike 1 punktiga a, või

| b) | üldise riskihindamise meetodid või vahendid on nõutavad KTKdega või need vastavad avalikult kättesaadavatele tunnustatud standarditele, millest on teatatud riiklikes eeskirjades. |
| --- | --- |

b)

üldise riskihindamise meetodid või vahendid on nõutavad KTKdega või need vastavad avalikult kättesaadavatele tunnustatud standarditele, millest on teatatud riiklikes eeskirjades.

| 1.1.5. | Ilma et see piiraks tsiviilvastutuse kohaldamist kooskõlas liikmesriikide õigusnõuetega, kuulub üldine riskihindamismenetlus taotleja vastutusalasse. Eelkõige otsustab taotleja pärast asjaomaste osalistega kokku leppimist, kes vastutab üldisest riskihindamisest tulenevate ohutusnõuete täitmise eest. Ohutusnõuded, mille taotleja kõnealuste osaliste jaoks kindlaks määrab, peavad jääma nende vastutusala ja hallatava valdkonna piiresse. Kõnealune otsus sõltub nende ohutusmeetmete laadist, mis on valitud vastuvõetava riskitaseme saavutamiseks. Ohutusnõuetele vastavust tõendatakse kooskõlas punktiga 3. |
| --- | --- |

1.1.5.

Ilma et see piiraks tsiviilvastutuse kohaldamist kooskõlas liikmesriikide õigusnõuetega, kuulub üldine riskihindamismenetlus taotleja vastutusalasse. Eelkõige otsustab taotleja pärast asjaomaste osalistega kokku leppimist, kes vastutab üldisest riskihindamisest tulenevate ohutusnõuete täitmise eest. Ohutusnõuded, mille taotleja kõnealuste osaliste jaoks kindlaks määrab, peavad jääma nende vastutusala ja hallatava valdkonna piiresse. Kõnealune otsus sõltub nende ohutusmeetmete laadist, mis on valitud vastuvõetava riskitaseme saavutamiseks. Ohutusnõuetele vastavust tõendatakse kooskõlas punktiga 3.

| 1.1.6. | Riskijuhtimismenetluse esimeses etapis koostab taotleja dokumendi, milles määrab kindlaks eri osaliste ülesanded ja nende riskijuhtimistoimingud. Taotleja vastutab tiheda koostöö koordineerimise eest eri osaliste vahel kooskõlas nende vastavate ülesannetega, et hallata ohtusid ja seonduvaid ohutusmeetmeid. |
| --- | --- |

1.1.6.

Riskijuhtimismenetluse esimeses etapis koostab taotleja dokumendi, milles määrab kindlaks eri osaliste ülesanded ja nende riskijuhtimistoimingud. Taotleja vastutab tiheda koostöö koordineerimise eest eri osaliste vahel kooskõlas nende vastavate ülesannetega, et hallata ohtusid ja seonduvaid ohutusmeetmeid.

| 1.1.7. | Riskijuhtimismenetluse nõuetekohase kohaldamise hindamise eest vastutab hindamisasutus. |
| --- | --- |

1.1.7.

Riskijuhtimismenetluse nõuetekohase kohaldamise hindamise eest vastutab hindamisasutus.

1.2.   Liideste haldamine

| 1.2.1. | Kõikide hinnatava süsteemi asjakohaste liideste puhul ja ilma et see piiraks asjakohastes KTKdes määratletud liideste spetsifikatsioonide kohaldamist, teevad asjaomased raudteeveo-ettevõtjad koostööd, et kindlaks määrata ohud ja seonduvad ohutusmeetmed, mida kõnealuste liideste puhul tuleb võtta, ning et neid meetmeid ühiselt hallata. Jagatud riskide juhtimist liideste puhul koordineerib taotleja. |
| --- | --- |

1.2.1.

Kõikide hinnatava süsteemi asjakohaste liideste puhul ja ilma et see piiraks asjakohastes KTKdes määratletud liideste spetsifikatsioonide kohaldamist, teevad asjaomased raudteeveo-ettevõtjad koostööd, et kindlaks määrata ohud ja seonduvad ohutusmeetmed, mida kõnealuste liideste puhul tuleb võtta, ning et neid meetmeid ühiselt hallata. Jagatud riskide juhtimist liideste puhul koordineerib taotleja.

| 1.2.2. | Kui osaline teeb ohutusnõude täitmiseks kindlaks vajaduse sellise ohutusmeetme järele, mida ta ise ei ole võimeline rakendama, kannab ta pärast teise osalisega kokkuleppimist seonduva ohu haldamise üle viimati nimetatud osalisele kooskõlas punktis 4 sätestatud menetlusega. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui osaline teeb ohutusnõude täitmiseks kindlaks vajaduse sellise ohutusmeetme järele, mida ta ise ei ole võimeline rakendama, kannab ta pärast teise osalisega kokkuleppimist seonduva ohu haldamise üle viimati nimetatud osalisele kooskõlas punktis 4 sätestatud menetlusega.

| 1.2.3. | Kõik osalised, kes hinnatava süsteemi puhul avastavad, et ohutusmeede ei vasta nõuetele või on ebapiisav, peavad sellest teatama taotlejale, kes omakorda teavitab ohutusmeedet rakendavat osalist. |
| --- | --- |

1.2.3.

Kõik osalised, kes hinnatava süsteemi puhul avastavad, et ohutusmeede ei vasta nõuetele või on ebapiisav, peavad sellest teatama taotlejale, kes omakorda teavitab ohutusmeedet rakendavat osalist.

| 1.2.4. | Ohutusmeedet rakendav osaline teavitab seejärel kõiki osalisi, keda kõnealune probleem mõjutab kas hinnatavas süsteemis või sama ohutusmeedet kasutavates muudes olemasolevates süsteemides, kuivõrd kõnealuste muude süsteemide osalised on talle teada. |
| --- | --- |

1.2.4.

Ohutusmeedet rakendav osaline teavitab seejärel kõiki osalisi, keda kõnealune probleem mõjutab kas hinnatavas süsteemis või sama ohutusmeedet kasutavates muudes olemasolevates süsteemides, kuivõrd kõnealuste muude süsteemide osalised on talle teada.

| 1.2.5. | Kui kaks või rohkem osalist ei jõua kokkuleppele, vastutab lahenduse leidmise eest taotleja. |
| --- | --- |

1.2.5.

Kui kaks või rohkem osalist ei jõua kokkuleppele, vastutab lahenduse leidmise eest taotleja.

| 1.2.6. | Kui osaline ei ole võimeline täitma teatatud riikliku eeskirja nõuet, küsib taotleja nõu asjakohaselt pädevalt asutuselt. |
| --- | --- |

1.2.6.

Kui osaline ei ole võimeline täitma teatatud riikliku eeskirja nõuet, küsib taotleja nõu asjakohaselt pädevalt asutuselt.

| 1.2.7. | Hinnatava süsteemi määratlusest sõltumata on taotleja ülesanne tagada, et riskijuhtimine hõlmaks süsteemi ennast ja selle integreerimist kogu raudteesüsteemi. |
| --- | --- |

1.2.7.

Hinnatava süsteemi määratlusest sõltumata on taotleja ülesanne tagada, et riskijuhtimine hõlmaks süsteemi ennast ja selle integreerimist kogu raudteesüsteemi.

2.   ÜLDISE RISKIHINDAMISMENETLUSE KIRJELDUS

2.1.   Üldkirjeldus

| 2.1.1. | Üldine riskihindamine on üldine iteratiivne menetlus, mis koosneb järgmisest:






  a) | süsteemi määratlemine; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Üldine riskihindamine on üldine iteratiivne menetlus, mis koosneb järgmisest:

a)

süsteemi määratlemine;

| b) | riskianalüüs, sealhulgas ohu kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

b)

riskianalüüs, sealhulgas ohu kindlaksmääramine;

| c) | riskihindamine. |
| --- | --- |

c)

riskihindamine.

Üldist riskihindamismenetlust tehakse koos ohtude haldamisega kooskõlas punktiga 4.1.

| 2.1.2. | Süsteemi määratluses tuleb käsitleda vähemalt järgmisi teemasid:






  a) | süsteemi eesmärk (kasutusotstarve); |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Süsteemi määratluses tuleb käsitleda vähemalt järgmisi teemasid:

a)

süsteemi eesmärk (kasutusotstarve);

| b) | süsteemi funktsioonid ja vajaduse korral selle osad (sealhulgas inimestega seotud, tehnilised ja talitluslikud osad); |
| --- | --- |

b)

süsteemi funktsioonid ja vajaduse korral selle osad (sealhulgas inimestega seotud, tehnilised ja talitluslikud osad);

| c) | süsteemi piirid, sealhulgas muud koostoimivad süsteemid; |
| --- | --- |

c)

süsteemi piirid, sealhulgas muud koostoimivad süsteemid;

| d) | füüsilised (koostoimivad süsteemid) ja funktsionaalsed (funktsionaalne sisend ja väljund) liidesed; |
| --- | --- |

d)

füüsilised (koostoimivad süsteemid) ja funktsionaalsed (funktsionaalne sisend ja väljund) liidesed;

| e) | süsteemi keskkond (näiteks energia- ja soojusvoog, löögid, vibratsioon, elektromagnetilised häired, talitlus); |
| --- | --- |

e)

süsteemi keskkond (näiteks energia- ja soojusvoog, löögid, vibratsioon, elektromagnetilised häired, talitlus);

| f) | kehtivad ohutusmeetmed ja pärast vajalikke asjaomaseid iteratsioone riskihindamismenetluse käigus kindlaksmääratud ohutusnõuete määratlus; |
| --- | --- |

f)

kehtivad ohutusmeetmed ja pärast vajalikke asjaomaseid iteratsioone riskihindamismenetluse käigus kindlaksmääratud ohutusnõuete määratlus;

| g) | oletused, mille alusel määratakse kindlaks üldise riskihindamise ulatus. |
| --- | --- |

g)

oletused, mille alusel määratakse kindlaks üldise riskihindamise ulatus.

| 2.1.3. | Määratletud süsteemiga seotud oht määratakse kindlaks kooskõlas punktiga 2.2. |
| --- | --- |

2.1.3.

Määratletud süsteemiga seotud oht määratakse kindlaks kooskõlas punktiga 2.2.

| 2.1.4. | Hinnatava süsteemiga seotud riski vastuvõetavust hinnatakse ühe või mitme järgmise riskide heakskiitmise põhimõtte alusel:






  a) | tegevusjuhiste kohaldamine (punkt 2.3); |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

Hinnatava süsteemiga seotud riski vastuvõetavust hinnatakse ühe või mitme järgmise riskide heakskiitmise põhimõtte alusel:

a)

tegevusjuhiste kohaldamine (punkt 2.3);

| b) | võrdlus samasuguste süsteemidega (punkt 2.4); |
| --- | --- |

b)

võrdlus samasuguste süsteemidega (punkt 2.4);

| c) | selgesõnaline riski prognoosimine (punkt 2.5). |
| --- | --- |

c)

selgesõnaline riski prognoosimine (punkt 2.5).

Vastavalt punktis 1.1.5 osutatud põhimõttele hoidub hindamisasutus kehtestamast riski heakskiitmise põhimõtet, mida kohaldab taotleja.

| 2.1.5. | Taotleja tõendab riski hindamisel, et riski heakskiitmiseks valitud põhimõtet kohaldatakse nõuetekohaselt. Samuti kontrollib taotleja, et riski heakskiitmiseks valitud põhimõtteid kasutatakse järjepidevalt. |
| --- | --- |

2.1.5.

Taotleja tõendab riski hindamisel, et riski heakskiitmiseks valitud põhimõtet kohaldatakse nõuetekohaselt. Samuti kontrollib taotleja, et riski heakskiitmiseks valitud põhimõtteid kasutatakse järjepidevalt.

| 2.1.6. | Kõnealuste riski heakskiitmise põhimõtete kohaldamisega määratakse kindlaks võimalikud ohutusmeetmed, millega muudetakse hinnatava süsteemi risk(id) vastuvõetavaks. Nende ohutusmeetmete hulgast riski(de) kontrollimiseks välja valitud meetmetest saavad ohutusnõuded, millele süsteem peab vastama. Kõnealuste ohutusnõuete järgimist tõendatakse kooskõlas punktiga 3. |
| --- | --- |

2.1.6.

Kõnealuste riski heakskiitmise põhimõtete kohaldamisega määratakse kindlaks võimalikud ohutusmeetmed, millega muudetakse hinnatava süsteemi risk(id) vastuvõetavaks. Nende ohutusmeetmete hulgast riski(de) kontrollimiseks välja valitud meetmetest saavad ohutusnõuded, millele süsteem peab vastama. Kõnealuste ohutusnõuete järgimist tõendatakse kooskõlas punktiga 3.

| 2.1.7. | Üldine iteratiivne riskihindamismenetlus loetakse lõpetatuks, kui tõendatakse, et kõik ohutusnõuded on täidetud ja et muid põhjendatult eeldatavaid lisaohtusid ei ole vaja arvesse võtta. |
| --- | --- |

2.1.7.

Üldine iteratiivne riskihindamismenetlus loetakse lõpetatuks, kui tõendatakse, et kõik ohutusnõuded on täidetud ja et muid põhjendatult eeldatavaid lisaohtusid ei ole vaja arvesse võtta.

2.2.   Ohu kindlaksmääramine

| 2.2.1. | Taotleja määrab paljude pädevate ekspertide abiga süstemaatiliselt kindlaks kõik põhjendatult eeldatavad ohud, mis on seotud kogu hinnatava süsteemiga, vajaduse korral selle funktsioonide ja liidestega.
  Kõik kindlaksmääratud ohud kantakse ohuregistrisse kooskõlas punktiga 4. |
| --- | --- |

2.2.1.

Taotleja määrab paljude pädevate ekspertide abiga süstemaatiliselt kindlaks kõik põhjendatult eeldatavad ohud, mis on seotud kogu hinnatava süsteemiga, vajaduse korral selle funktsioonide ja liidestega.

Kõik kindlaksmääratud ohud kantakse ohuregistrisse kooskõlas punktiga 4.

| 2.2.2. | Selleks et keskenduda üldisel riskihindamisel kõige olulisematele riskidele, liigitatakse ohud vastavalt neist tulenevale prognoositud riskile. Eksperdihinnangule tuginedes ei ole vaja üldiselt vastuvõetava riskiga seotud ohtusid täiendavalt analüüsida, ent need tuleb kanda ohuregistrisse. Nende liigitamist põhjendatakse, et hindamisasutusel oleks võimalik teostada sõltumatut hindamist. |
| --- | --- |

2.2.2.

Selleks et keskenduda üldisel riskihindamisel kõige olulisematele riskidele, liigitatakse ohud vastavalt neist tulenevale prognoositud riskile. Eksperdihinnangule tuginedes ei ole vaja üldiselt vastuvõetava riskiga seotud ohtusid täiendavalt analüüsida, ent need tuleb kanda ohuregistrisse. Nende liigitamist põhjendatakse, et hindamisasutusel oleks võimalik teostada sõltumatut hindamist.

| 2.2.3. | Kriteeriumiks on, et ohtudest tulenevaid riske võib liigitada üldiselt vastuvõetavaks, kui risk on nii väike, et mingit täiendavat ohutusmeedet ei ole otstarbekas rakendada. Eksperdihinnangus võetakse arvesse, et kõik üldiselt vastuvõetavad riskid koos ei ületaks kindlaksmääratud osa koguriskist. |
| --- | --- |

2.2.3.

Kriteeriumiks on, et ohtudest tulenevaid riske võib liigitada üldiselt vastuvõetavaks, kui risk on nii väike, et mingit täiendavat ohutusmeedet ei ole otstarbekas rakendada. Eksperdihinnangus võetakse arvesse, et kõik üldiselt vastuvõetavad riskid koos ei ületaks kindlaksmääratud osa koguriskist.

| 2.2.4. | Ohu kindlaksmääramisel võib kindlaks määrata ohutusmeetmed. Need kantakse ohuregistrisse kooskõlas punktiga 4. |
| --- | --- |

2.2.4.

Ohu kindlaksmääramisel võib kindlaks määrata ohutusmeetmed. Need kantakse ohuregistrisse kooskõlas punktiga 4.

| 2.2.5. | Oht tuleb kindlaks määrata ainult nii üksikasjalikult, kuivõrd on vaja kindlaks määrata juhud, kus ohutusmeetmetega peaks olema võimalik riske eeldatavalt kontrollida kooskõlas ühega riski heakskiitmise põhimõtetest, millele on osutatud punktis 2.1.4. Võib olla vaja iteratsioone riskianalüüsi ja riskihindamise vahel, kuni saavutatakse ohtude piisavalt üksikasjalik kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

2.2.5.

Oht tuleb kindlaks määrata ainult nii üksikasjalikult, kuivõrd on vaja kindlaks määrata juhud, kus ohutusmeetmetega peaks olema võimalik riske eeldatavalt kontrollida kooskõlas ühega riski heakskiitmise põhimõtetest, millele on osutatud punktis 2.1.4. Võib olla vaja iteratsioone riskianalüüsi ja riskihindamise vahel, kuni saavutatakse ohtude piisavalt üksikasjalik kindlaksmääramine.

| 2.2.6. | Kui riski kontrollimiseks kasutatakse tegevusjuhist või võrdlussüsteemi, võib ohu kindlaksmääramisel piirduda järgmisega:






  a) | tegevusjuhise või võrdlussüsteemi asjakohasuse kontrollimine; |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

Kui riski kontrollimiseks kasutatakse tegevusjuhist või võrdlussüsteemi, võib ohu kindlaksmääramisel piirduda järgmisega:

a)

tegevusjuhise või võrdlussüsteemi asjakohasuse kontrollimine;

| b) | tegevusjuhisest või võrdlussüsteemist kõrvalekaldumise väljaselgitamine. |
| --- | --- |

b)

tegevusjuhisest või võrdlussüsteemist kõrvalekaldumise väljaselgitamine.

2.3.   Tegevusjuhiste kasutamine ja riskihindamine

| 2.3.1. | Taotleja analüüsib teiste asjaomaste osaliste toetusel, kas asjakohaste tegevusjuhiste kohaldamisega hõlmatakse nõuetekohaselt üht või mitut ohtu või kõiki ohte. |
| --- | --- |

2.3.1.

Taotleja analüüsib teiste asjaomaste osaliste toetusel, kas asjakohaste tegevusjuhiste kohaldamisega hõlmatakse nõuetekohaselt üht või mitut ohtu või kõiki ohte.

| 2.3.2. | Tegevusjuhised peavad vastama vähemalt järgmistele nõuetele:






  a) | olema raudteevaldkonnas laialdaselt tunnustatud. Vastasel juhul tuleb tegevusjuhiseid põhjendada ja muuta need hindamisasutuse jaoks vastuvõetavaks; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Tegevusjuhised peavad vastama vähemalt järgmistele nõuetele:

a)

olema raudteevaldkonnas laialdaselt tunnustatud. Vastasel juhul tuleb tegevusjuhiseid põhjendada ja muuta need hindamisasutuse jaoks vastuvõetavaks;

| b) | olema asjakohased hinnatava süsteemi puhul ohtudena käsitatavate asjaolude kontrollimisel. Tegevusjuhise edukast rakendamisest samasugustel juhtudel muutuste juhtimiseks ja käesoleva määruse tähenduses süsteemi kindlaksmääratud ohtude tõhusaks kontrollimiseks piisab selleks, et tegevusjuhist peetaks asjakohaseks; |
| --- | --- |

b)

olema asjakohased hinnatava süsteemi puhul ohtudena käsitatavate asjaolude kontrollimisel. Tegevusjuhise edukast rakendamisest samasugustel juhtudel muutuste juhtimiseks ja käesoleva määruse tähenduses süsteemi kindlaksmääratud ohtude tõhusaks kontrollimiseks piisab selleks, et tegevusjuhist peetaks asjakohaseks;

| c) | olema kättesaadavad vastava taotluse esitanud hindamisasutustele, et need saaksid hinnata või vajaduse korral artikli 15 lõike 5 kohaselt vastastikku tunnustada nii riskijuhtimismenetluse kohaldamist kui ka selle tulemusi. |
| --- | --- |

c)

olema kättesaadavad vastava taotluse esitanud hindamisasutustele, et need saaksid hinnata või vajaduse korral artikli 15 lõike 5 kohaselt vastastikku tunnustada nii riskijuhtimismenetluse kohaldamist kui ka selle tulemusi.

| 2.3.3. | Kui direktiiviga 2008/57/EÜ nõutakse vastavust KTKdele ja kui asjakohaste KTKdega ei kehtestata käesoleva määrusega kasutusele võetud riskijuhtimismenetlust, võib KTKsid käsitada ohtude kontrollimise tegevusjuhisena, tingimusel et punkti 2.3.2 alapunkti b nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

2.3.3.

Kui direktiiviga 2008/57/EÜ nõutakse vastavust KTKdele ja kui asjakohaste KTKdega ei kehtestata käesoleva määrusega kasutusele võetud riskijuhtimismenetlust, võib KTKsid käsitada ohtude kontrollimise tegevusjuhisena, tingimusel et punkti 2.3.2 alapunkti b nõuded on täidetud.

| 2.3.4. | Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 8 ja direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 3 kohaselt teatatud riiklikke eeskirju võib käsitada tegevusjuhisena, kui punkti 2.3.2 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

2.3.4.

Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 8 ja direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 3 kohaselt teatatud riiklikke eeskirju võib käsitada tegevusjuhisena, kui punkti 2.3.2 nõuded on täidetud.

| 2.3.5. | Kui punkti 2.3.2 nõuetele vastavate tegevusjuhistega kontrollitakse üht või mitut ohtu, käsitatakse kõnealuste ohtudega seotud riske vastuvõetavana. See tähendab, et






  a) | kõnealuseid riske ei ole vaja täiendavalt analüüsida; |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

Kui punkti 2.3.2 nõuetele vastavate tegevusjuhistega kontrollitakse üht või mitut ohtu, käsitatakse kõnealuste ohtudega seotud riske vastuvõetavana. See tähendab, et

a)

kõnealuseid riske ei ole vaja täiendavalt analüüsida;

| b) | tegevusjuhiste kasutamine kantakse ohuregistrisse kui asjakohaseid ohtusid käsitlevad ohutusnõuded. |
| --- | --- |

b)

tegevusjuhiste kasutamine kantakse ohuregistrisse kui asjakohaseid ohtusid käsitlevad ohutusnõuded.

| 2.3.6. | Kui tegevusjuhist ei järgita täielikult, tõendab taotleja, et muu lähenemisviisiga tagatakse vähemalt samasugune ohutustase. |
| --- | --- |

2.3.6.

Kui tegevusjuhist ei järgita täielikult, tõendab taotleja, et muu lähenemisviisiga tagatakse vähemalt samasugune ohutustase.

| 2.3.7. | Kui konkreetse ohuga seotud riski ei ole võimalik tegevusjuhiste kohaldamisega vastuvõetavaks muuta, määratakse kindlaks täiendavad ohutusmeetmed, kohaldades ülejäänud kahest riski heakskiitmise põhimõttest üht. |
| --- | --- |

2.3.7.

Kui konkreetse ohuga seotud riski ei ole võimalik tegevusjuhiste kohaldamisega vastuvõetavaks muuta, määratakse kindlaks täiendavad ohutusmeetmed, kohaldades ülejäänud kahest riski heakskiitmise põhimõttest üht.

| 2.3.8. | Kui kõiki ohtusid hallatakse tegevusjuhistega, võib riskijuhtimismenetlus piirduda järgmisega:






  a) | ohtude kindlaksmääramine kooskõlas punktiga 2.2.6; |
| --- | --- | --- |

2.3.8.

Kui kõiki ohtusid hallatakse tegevusjuhistega, võib riskijuhtimismenetlus piirduda järgmisega:

a)

ohtude kindlaksmääramine kooskõlas punktiga 2.2.6;

| b) | tegevusjuhiste kasutamise kandmine ohuregistrisse kooskõlas punktiga 2.3.5; |
| --- | --- |

b)

tegevusjuhiste kasutamise kandmine ohuregistrisse kooskõlas punktiga 2.3.5;

| c) | riskijuhtimismenetluse kohaldamise dokumenteerimine kooskõlas punktiga 5; |
| --- | --- |

c)

riskijuhtimismenetluse kohaldamise dokumenteerimine kooskõlas punktiga 5;

| d) | sõltumatu hindamine kooskõlas artikliga 6. |
| --- | --- |

d)

sõltumatu hindamine kooskõlas artikliga 6.

2.4.   Võrdlussüsteemi kasutamine ja riskihindamine

| 2.4.1. | Taotleja analüüsib teiste asjaomaste osaliste toetusel, kas analoogset süsteemi, mis hõlmab üht või mitut ohtu või kõiki ohte, võiks kasutada võrdlussüsteemina. |
| --- | --- |

2.4.1.

Taotleja analüüsib teiste asjaomaste osaliste toetusel, kas analoogset süsteemi, mis hõlmab üht või mitut ohtu või kõiki ohte, võiks kasutada võrdlussüsteemina.

| 2.4.2. | Võrdlussüsteem vastab vähemalt järgmistele nõuetele:






  a) | süsteemi kasutuse käigus on tõendatud vastuvõetav ohutustase ja seega võiks selle ikka veel heaks kiita liikmesriigis, kus muudatus kavatsetakse teha; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Võrdlussüsteem vastab vähemalt järgmistele nõuetele:

a)

süsteemi kasutuse käigus on tõendatud vastuvõetav ohutustase ja seega võiks selle ikka veel heaks kiita liikmesriigis, kus muudatus kavatsetakse teha;

| b) | süsteemil on hinnatava süsteemiga sarnased funktsioonid ja liidesed; |
| --- | --- |

b)

süsteemil on hinnatava süsteemiga sarnased funktsioonid ja liidesed;

| c) | süsteemi kasutatakse samasugustes käitamistingimustes nagu hinnatavat süsteemi; |
| --- | --- |

c)

süsteemi kasutatakse samasugustes käitamistingimustes nagu hinnatavat süsteemi;

| d) | süsteemi kasutatakse samasugustes keskkonnatingimustes nagu hinnatavat süsteemi. |
| --- | --- |

d)

süsteemi kasutatakse samasugustes keskkonnatingimustes nagu hinnatavat süsteemi.

| 2.4.3. | Kui võrdlussüsteem vastab punktis 2.4.2 loetletud nõuetele, toimitakse hinnatava süsteemi puhul järgmiselt:






  a) | võrdlussüsteemiga hõlmatud ohtudega seotud riske käsitatakse vastuvõetavana; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

Kui võrdlussüsteem vastab punktis 2.4.2 loetletud nõuetele, toimitakse hinnatava süsteemi puhul järgmiselt:

a)

võrdlussüsteemiga hõlmatud ohtudega seotud riske käsitatakse vastuvõetavana;

| b) | võrdlussüsteemiga hõlmatud ohtusid käsitlevad ohutusnõuded võivad põhineda ohutusanalüüsil või võrdlussüsteemi ohutuse aruannete hindamisel; |
| --- | --- |

b)

võrdlussüsteemiga hõlmatud ohtusid käsitlevad ohutusnõuded võivad põhineda ohutusanalüüsil või võrdlussüsteemi ohutuse aruannete hindamisel;

| c) | kõnealused ohutusnõuded kantakse ohuregistrisse kui asjakohaseid ohtusid käsitlevad ohutusmeetmed. |
| --- | --- |

c)

kõnealused ohutusnõuded kantakse ohuregistrisse kui asjakohaseid ohtusid käsitlevad ohutusmeetmed.

| 2.4.4. | Kui hinnatav süsteem erineb võrdlussüsteemist, tõendatakse riskihindamisega, et hinnatava süsteemi ohutustase on vähemalt samasugune nagu võrdlussüsteemil, kohaldades teist võrdlussüsteemi või ülejäänud kahest riski heakskiitmise põhimõttest üht põhimõtet. Võrdlussüsteemiga hõlmatud ohtudega seotud riske käsitatakse sel juhul vastuvõetavana. |
| --- | --- |

2.4.4.

Kui hinnatav süsteem erineb võrdlussüsteemist, tõendatakse riskihindamisega, et hinnatava süsteemi ohutustase on vähemalt samasugune nagu võrdlussüsteemil, kohaldades teist võrdlussüsteemi või ülejäänud kahest riski heakskiitmise põhimõttest üht põhimõtet. Võrdlussüsteemiga hõlmatud ohtudega seotud riske käsitatakse sel juhul vastuvõetavana.

| 2.4.5. | Kui võrdlussüsteemiga vähemalt samaväärset ohutustaset ei suudeta tõendada, määratakse kõrvalekallete jaoks kindlaks täiendavad ohutusmeetmed, kohaldades ülejäänud kahest riski heakskiitmise põhimõttest üht. |
| --- | --- |

2.4.5.

Kui võrdlussüsteemiga vähemalt samaväärset ohutustaset ei suudeta tõendada, määratakse kõrvalekallete jaoks kindlaks täiendavad ohutusmeetmed, kohaldades ülejäänud kahest riski heakskiitmise põhimõttest üht.

2.5.   Riski selgesõnaline prognoosimine ja hindamine

| 2.5.1. | Kui üks kahest punktides 2.3 ja 2.4 sätestatud riski heakskiitmise põhimõttest ei hõlma ohtusid, tõendatakse riski vastuvõetavust riski selgesõnalise prognoosimise ja hindamisega. Kõnealustest ohtudest tulenevaid riske prognoositakse kas kvantitatiivselt või kvalitatiivselt, võttes arvesse kehtivaid ohutusmeetmeid. |
| --- | --- |

2.5.1.

Kui üks kahest punktides 2.3 ja 2.4 sätestatud riski heakskiitmise põhimõttest ei hõlma ohtusid, tõendatakse riski vastuvõetavust riski selgesõnalise prognoosimise ja hindamisega. Kõnealustest ohtudest tulenevaid riske prognoositakse kas kvantitatiivselt või kvalitatiivselt, võttes arvesse kehtivaid ohutusmeetmeid.

| 2.5.2. | Prognoositud riskide vastuvõetavuse hindamisel kasutatakse riski heakskiitmise kriteeriume, mis tulenevad ELi õigusaktides või teatatud riiklikes eeskirjades sätestatud õigusnõuetest või põhinevad kõnealustel nõuetel. Sõltuvalt riski heakskiitmise kriteeriumidest võib riski vastuvõetavust hinnata riski selgesõnalises prognoosis käsitletud iga seonduva ohu puhul eraldi või kõigi ohtude kombinatsiooni puhul üldiselt.
  Kui prognoositud risk ei ole vastuvõetav, määratakse kindlaks täiendavad ohutusmeetmed ja rakendatakse neid, et vähendada riski vastuvõetavale tasemele. |
| --- | --- |

2.5.2.

Prognoositud riskide vastuvõetavuse hindamisel kasutatakse riski heakskiitmise kriteeriume, mis tulenevad ELi õigusaktides või teatatud riiklikes eeskirjades sätestatud õigusnõuetest või põhinevad kõnealustel nõuetel. Sõltuvalt riski heakskiitmise kriteeriumidest võib riski vastuvõetavust hinnata riski selgesõnalises prognoosis käsitletud iga seonduva ohu puhul eraldi või kõigi ohtude kombinatsiooni puhul üldiselt.

Kui prognoositud risk ei ole vastuvõetav, määratakse kindlaks täiendavad ohutusmeetmed ja rakendatakse neid, et vähendada riski vastuvõetavale tasemele.

| 2.5.3. | Kui ühe ohuga või mitme ohu kombinatsiooniga seotud riski käsitatakse vastuvõetavana, kantakse kindlaksmääratud ohutusmeetmed ohuregistrisse. |
| --- | --- |

2.5.3.

Kui ühe ohuga või mitme ohu kombinatsiooniga seotud riski käsitatakse vastuvõetavana, kantakse kindlaksmääratud ohutusmeetmed ohuregistrisse.

| 2.5.4. | Kui ohud tulenevad selliste tehniliste süsteemide riketest, mida tegevusjuhised ega võrdlussüsteemi kasutamine ei hõlma, kohaldatakse kõnealuse tehnilise süsteemi konstruktsiooni suhtes järgmist riski heakskiitmise kriteeriumi.
  Tehniliste süsteemide puhul, mille talitlusrikkel võib usutavasti olla katastroofiline tagajärg, ei pea seonduvat riski täiendavalt vähendama, kui kõnealuse rikke määr on 10–9 töötunni kohta või väiksem. |
| --- | --- |

2.5.4.

Kui ohud tulenevad selliste tehniliste süsteemide riketest, mida tegevusjuhised ega võrdlussüsteemi kasutamine ei hõlma, kohaldatakse kõnealuse tehnilise süsteemi konstruktsiooni suhtes järgmist riski heakskiitmise kriteeriumi.

Tehniliste süsteemide puhul, mille talitlusrikkel võib usutavasti olla katastroofiline tagajärg, ei pea seonduvat riski täiendavalt vähendama, kui kõnealuse rikke määr on 10–9 töötunni kohta või väiksem.

| 2.5.5. | Ilma et see piiraks direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 8 sätestatud menetluse kohaldamist, võib teatatud siseriikliku ohutuseeskirjaga nõuda punktis 2.5.4 sätestatud kriteeriumist rangemat kriteeriumi, et säilitada riigi ohutustase. Veeremiüksuste täiendavate kasutuselevõtulubade korral kohaldatakse direktiivi 2008/57/EÜ artikleid 23 ja 25. |
| --- | --- |

2.5.5.

Ilma et see piiraks direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 8 sätestatud menetluse kohaldamist, võib teatatud siseriikliku ohutuseeskirjaga nõuda punktis 2.5.4 sätestatud kriteeriumist rangemat kriteeriumi, et säilitada riigi ohutustase. Veeremiüksuste täiendavate kasutuselevõtulubade korral kohaldatakse direktiivi 2008/57/EÜ artikleid 23 ja 25.

| 2.5.6. | Kui tehnilise süsteemi väljatöötamisel kohaldatakse punktis 2.5.4 sätestatud 10–9-kriteeriumi, kohaldatakse vastastikuse tunnustamise põhimõtet kooskõlas artikli 15 lõikega 5.
  Kui aga taotleja suudab tõendada, et kohaldava liikmesriigi ohutustaset on võimalik säilitada suurema rikkemääraga kui 10–9 töötunni kohta, võib taotleja seda kriteeriumi kõnealuses liikmesriigis kasutada. |
| --- | --- |

2.5.6.

Kui tehnilise süsteemi väljatöötamisel kohaldatakse punktis 2.5.4 sätestatud 10–9-kriteeriumi, kohaldatakse vastastikuse tunnustamise põhimõtet kooskõlas artikli 15 lõikega 5.

Kui aga taotleja suudab tõendada, et kohaldava liikmesriigi ohutustaset on võimalik säilitada suurema rikkemääraga kui 10–9 töötunni kohta, võib taotleja seda kriteeriumi kõnealuses liikmesriigis kasutada.

| 2.5.7. | Selgesõnaline riski prognoosimine ja hindamine vastab vähemalt järgmistele nõuetele:






  a) | riski selgesõnalise prognoosimise meetodid kajastavad hinnatavat süsteemi ja selle parameetreid (sealhulgas kõiki töörežiime) nõuetekohaselt; |
| --- | --- | --- |

2.5.7.

Selgesõnaline riski prognoosimine ja hindamine vastab vähemalt järgmistele nõuetele:

a)

riski selgesõnalise prognoosimise meetodid kajastavad hinnatavat süsteemi ja selle parameetreid (sealhulgas kõiki töörežiime) nõuetekohaselt;

| b) | tulemused on piisavalt täpsed, et nendele on otsuse tegemisel võimalik kindlalt toetuda. Sisendandmeid käsitlevate oletuste või eeltingimuste väikeste muudatustega ei kaasne oluliselt teistsuguseid nõudeid. |
| --- | --- |

b)

tulemused on piisavalt täpsed, et nendele on otsuse tegemisel võimalik kindlalt toetuda. Sisendandmeid käsitlevate oletuste või eeltingimuste väikeste muudatustega ei kaasne oluliselt teistsuguseid nõudeid.

3.   OHUTUSNÕUETELE VASTAVUSE TÕENDAMINE

3.1.   Enne muudatuse ohutuse heakskiitmist tõendatakse taotleja järelevalve all, et üldise riskihindamise etapist tulenevad ohutusnõuded on täidetud.

3.2.   Nõuete täitmist tõendavad kõik ohutusnõuete täitmise eest vastutavad osalised, nagu on kindlaks määratud kooskõlas punktiga 1.1.5.

3.3.   Ohutusnõuetele vastavuse tõendamiseks valitud lähenemisviisi ja tõendamist ennast hindab sõltumatult hindamisasutus.

3.4.   Kui ohutusnõuetele eeldatavalt vastavad ohutusmeetmed on ebapiisavad või kui ohutusnõuetele vastavuse tõendamise jooksul tuvastatakse mõni oht, hindab taotleja seonduvaid riske uuesti kooskõlas punktiga 2. Uued ohud kantakse ohuregistrisse kooskõlas punktiga 4.

4.   OHTUDE HALDAMINE

4.1.   Ohtude haldamise menetlus

| 4.1.1. | Taotleja loob ohuregistri(d) või ajakohastab seda (neid) (kui need on juba olemas) projekteerimise, konstrueerimise ja rakendamise jooksul seni, kuni muudatus heaks kiidetakse või esitatakse ohutuse hindamise aruanne. Ohuregistri abil on võimalik jälgida kindlaksmääratud ohtudega seotud riskide jälgimisel tehtud edusamme. Kui süsteem on heaks kiidetud ja toimib, peab hinnatava süsteemi toimimise eest vastutav taristu- või raudteeveo-ettevõtja edaspidi ohuregistrit kui ohutusjuhtimissüsteemi lahutamatut osa. |
| --- | --- |

4.1.1.

Taotleja loob ohuregistri(d) või ajakohastab seda (neid) (kui need on juba olemas) projekteerimise, konstrueerimise ja rakendamise jooksul seni, kuni muudatus heaks kiidetakse või esitatakse ohutuse hindamise aruanne. Ohuregistri abil on võimalik jälgida kindlaksmääratud ohtudega seotud riskide jälgimisel tehtud edusamme. Kui süsteem on heaks kiidetud ja toimib, peab hinnatava süsteemi toimimise eest vastutav taristu- või raudteeveo-ettevõtja edaspidi ohuregistrit kui ohutusjuhtimissüsteemi lahutamatut osa.

| 4.1.2. | Ohuregister hõlmab kõiki riskihindamismenetluse jooksul kindlaksmääratud ohtusid, nendega seonduvaid ohutusmeetmeid ja süsteemi käsitlevaid oletusi. See peab sisaldama selget viidet ohtude päritolule ja riski heakskiitmiseks valitud põhimõtetele ning selles peab olema selgelt kindlaks määratud iga ohu kontrollimise eest vastutav osaline (vastutavad osalised). |
| --- | --- |

4.1.2.

Ohuregister hõlmab kõiki riskihindamismenetluse jooksul kindlaksmääratud ohtusid, nendega seonduvaid ohutusmeetmeid ja süsteemi käsitlevaid oletusi. See peab sisaldama selget viidet ohtude päritolule ja riski heakskiitmiseks valitud põhimõtetele ning selles peab olema selgelt kindlaks määratud iga ohu kontrollimise eest vastutav osaline (vastutavad osalised).

4.2.   Teabevahetus

Kõikidest ohtudest ja seonduvatest ohutusnõuetest, mida üks osaline ei ole võimeline üksinda kontrollima, teatatakse teisele asjaomasele osalisele, et ühiselt leida sobiv lahendus. Ohtusid, mis on registreeritud neid ülekandva ettevõtja ohuregistris, käsitatakse kontrollituna üksnes juhul, kui kõnealuste ohtudega seotud riske hindab mõni teine osaline, ning kõik asjaosalised lepivad kokku lahenduses.

5.   RISKIJUHTIMISMENETLUSE KOHALDAMISEST SAADAV TÕENDUSMATERJAL

5.1.   Taotleja dokumenteerib ohutustasemete ja ohutusnõuetele vastavuse hindamiseks kasutatava riskijuhtimismenetluse nii, et riskijuhtimismenetluse kohaldamise ja selle tulemuste sobivust tõendav materjal on hindamisasutusele kättesaadav.

5.2.   Dokumentatsioon, mille taotleja koostab punkti 5.1 kohaselt, sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | üldise riskihindamismenetluse teostamiseks nimetatud organisatsiooni ja ekspertide kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

üldise riskihindamismenetluse teostamiseks nimetatud organisatsiooni ja ekspertide kirjeldus;

| b) | üldise riskihindamise eri etappide tulemused ja selliste vajalike ohutusnõuete loetelu, mis tuleb täita vastuvõetava riskitaseme saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

üldise riskihindamise eri etappide tulemused ja selliste vajalike ohutusnõuete loetelu, mis tuleb täita vastuvõetava riskitaseme saavutamiseks;

| c) | tõendid kõigi vajalike ohutusnõuete järgimise kohta; |
| --- | --- |

c)

tõendid kõigi vajalike ohutusnõuete järgimise kohta;

| d) | kõik süsteemi integreerimise, käitamise või hooldusega seotud oletused, mis tehti süsteemi määratlemise, projekteerimise ja riskihindamise käigus. |
| --- | --- |

d)

kõik süsteemi integreerimise, käitamise või hooldusega seotud oletused, mis tehti süsteemi määratlemise, projekteerimise ja riskihindamise käigus.

5.3.   Hindamisasutus esitab oma järelduse III lisa kohases ohutuse hindamise aruandes.

Liide

Riskijuhtimismenetlus ja sõltumatu hindamine

Image

---

II LISA

HINDAMISASUTUSE AKREDITEERIMISE VÕI TUNNUSTAMISE KRITEERIUMID

| 1. | Hindamisasutus peab vastama standardi ISO/IEC 17020:2012 ja selle hilisemate muudatuste kõikidele nõuetele. Hindamisasutus peab kõnealuses standardis määratletud inspekteerimist teostades kasutama erialast otsustusvõimet. Hindamisasutus peab täitma nii standardis sätestatud üldised pädevuse ja sõltumatuse kriteeriumid kui ka järgmised konkreetsed pädevuskriteeriumid:






  a) | riskijuhtimispädevus: teadmised ja kogemused seoses ohutusanalüüsi standardmeetoditega ja asjaomaste standarditega; |
| --- | --- | --- |

1.

Hindamisasutus peab vastama standardi ISO/IEC 17020:2012 ja selle hilisemate muudatuste kõikidele nõuetele. Hindamisasutus peab kõnealuses standardis määratletud inspekteerimist teostades kasutama erialast otsustusvõimet. Hindamisasutus peab täitma nii standardis sätestatud üldised pädevuse ja sõltumatuse kriteeriumid kui ka järgmised konkreetsed pädevuskriteeriumid:

a)

riskijuhtimispädevus: teadmised ja kogemused seoses ohutusanalüüsi standardmeetoditega ja asjaomaste standarditega;

| b) | muudatusest mõjutatud raudteesüsteemi osade hindamiseks vajalik asjakohane pädevus; |
| --- | --- |

b)

muudatusest mõjutatud raudteesüsteemi osade hindamiseks vajalik asjakohane pädevus;

| c) | pädevus ohutus- ja kvaliteedijuhtimissüsteemide nõuetekohase rakendamise ning juhtimissüsteemide auditeerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

c)

pädevus ohutus- ja kvaliteedijuhtimissüsteemide nõuetekohase rakendamise ning juhtimissüsteemide auditeerimise valdkonnas.

| 2. | Analoogselt direktiivi 2008/57/EÜ artikliga 28, mis käsitleb teatatud asutuste teavitamist, akrediteeritakse või tunnustatakse hindamisasutuse pädevusvaldkondi seoses raudteesüsteemi või selle osadega, mille suhtes kehtib oluline ohutusnõue, sealhulgas raudteesüsteemi käitamist ja hooldust hõlmavat pädevusvaldkonda. |
| --- | --- |

2.

Analoogselt direktiivi 2008/57/EÜ artikliga 28, mis käsitleb teatatud asutuste teavitamist, akrediteeritakse või tunnustatakse hindamisasutuse pädevusvaldkondi seoses raudteesüsteemi või selle osadega, mille suhtes kehtib oluline ohutusnõue, sealhulgas raudteesüsteemi käitamist ja hooldust hõlmavat pädevusvaldkonda.

| 3. | Hindamisasutus akrediteeritakse või seda tunnustatakse, et asutus saaks hinnata riskijuhtimise üldist kooskõla ning seda, kas hinnatava süsteemi integreerimine üldisse raudteesüsteemi on ohutu. See tähendab, et hindamisasutuse kontrollimispädevus hõlmab järgmisi valdkondi:






  a) | töökorraldus – kord, mis on vajalik kooskõlastatud lähenemisviisi rakendamiseks süsteemi ohutuse saavutamisel allsüsteemide riskikontrollimeetmete ühetaolise mõistmise ja kohaldamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

3.

Hindamisasutus akrediteeritakse või seda tunnustatakse, et asutus saaks hinnata riskijuhtimise üldist kooskõla ning seda, kas hinnatava süsteemi integreerimine üldisse raudteesüsteemi on ohutu. See tähendab, et hindamisasutuse kontrollimispädevus hõlmab järgmisi valdkondi:

a)

töökorraldus – kord, mis on vajalik kooskõlastatud lähenemisviisi rakendamiseks süsteemi ohutuse saavutamisel allsüsteemide riskikontrollimeetmete ühetaolise mõistmise ja kohaldamise kaudu;

| b) | metoodika – meetodid ja vahendid, mida eri sidusrühmad rakendavad ohutuse toetamiseks allsüsteemi ja süsteemi tasandil; ning |
| --- | --- |

b)

metoodika – meetodid ja vahendid, mida eri sidusrühmad rakendavad ohutuse toetamiseks allsüsteemi ja süsteemi tasandil; ning

| c) | tehnilised aspektid, mis on vajalikud riskihindamise asjakohasuse ja terviklikkuse ning süsteemi üldise ohutuse taseme hindamiseks. |
| --- | --- |

c)

tehnilised aspektid, mis on vajalikud riskihindamise asjakohasuse ja terviklikkuse ning süsteemi üldise ohutuse taseme hindamiseks.

| 4. | Hindamisasutus võib olla akrediteeritud või tunnustatud ühe või mitme punktides 2 ja 3 loetletud pädevusvaldkonna või kõikide eelnimetatud punktides loetletud pädevusvaldkondade hindamiseks. |
| --- | --- |

4.

Hindamisasutus võib olla akrediteeritud või tunnustatud ühe või mitme punktides 2 ja 3 loetletud pädevusvaldkonna või kõikide eelnimetatud punktides loetletud pädevusvaldkondade hindamiseks.

---

III LISA

HINDAMISASUTUSE OHUTUSHINDAMISARUANNE

Hindamisasutuse ohutushindamisaruandes esitatakse vähemalt järgmine teave:

| a) | hindamisasutuse identifitseerimisteave; |
| --- | --- |

a)

hindamisasutuse identifitseerimisteave;

| b) | sõltumatu hindamise kava; |
| --- | --- |

b)

sõltumatu hindamise kava;

| c) | sõltumatu hindamise ulatuse ja selle piirangute määratlus; |
| --- | --- |

c)

sõltumatu hindamise ulatuse ja selle piirangute määratlus;

| d) | sõltumatu hindamise tulemused, sealhulgas eelkõige






  i) | üksikasjalik teave käesoleva määruse sätetele vastavuse kontrollimiseks teostatava sõltumatu hindamise kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

sõltumatu hindamise tulemused, sealhulgas eelkõige

i)

üksikasjalik teave käesoleva määruse sätetele vastavuse kontrollimiseks teostatava sõltumatu hindamise kohta;

| ii) | käesoleva määruse sätete ja hindamisasutuse soovituste rikkumise mis tahes väljaselgitatud juhud; |
| --- | --- |

ii)

käesoleva määruse sätete ja hindamisasutuse soovituste rikkumise mis tahes väljaselgitatud juhud;

| e) | sõltumatu hindamise järeldused. |
| --- | --- |

e)

sõltumatu hindamise järeldused.

---

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 403/2013,

2. mai 2013,

millega antakse luba Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamiseks nuumlindude ja munalindude ning võõrdepõrsaste söödalisandina ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 1876/2006 (loa omanik DSM Nutritional Products)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuestihindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuestihindamine.

| (2) | Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004 (3) tähtajatu luba Trichoderma longibrachiatum’i (ATCC 74252) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamiseks broilerkanade söödalisandina, komisjoni määrusega (EÜ) nr 1206/2005 (4) broilerkalkunite söödalisandina ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1876/2006 (5) munakanade ja võõrdepõrsaste söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis hiljem olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004 (3) tähtajatu luba Trichoderma longibrachiatum’i (ATCC 74252) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamiseks broilerkanade söödalisandina, komisjoni määrusega (EÜ) nr 1206/2005 (4) broilerkalkunite söödalisandina ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 1876/2006 (5) munakanade ja võõrdepõrsaste söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis hiljem olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 ja artikli 7 alusel on esitatud taotlus Trichoderma reesei (ATCC 74444) (endine ATCC 74252) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise uuesti hindamiseks broilerkanade, broilerkalkunite, munakanade ja põrsaste söödalisandina ning kooskõlas nimetatud määruse artikliga 7 uue kasutusviisi lubamise kohta kõikide nuumlinnu- ja munalinnuliikide puhul ning kõnealuse söödalisandi klassifitseerimise kohta söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 ja artikli 7 alusel on esitatud taotlus Trichoderma reesei (ATCC 74444) (endine ATCC 74252) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise uuesti hindamiseks broilerkanade, broilerkalkunite, munakanade ja põrsaste söödalisandina ning kooskõlas nimetatud määruse artikliga 7 uue kasutusviisi lubamise kohta kõikide nuumlinnu- ja munalinnuliikide puhul ning kõnealuse söödalisandi klassifitseerimise kohta söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 17. oktoobri 2012. aasta arvamuses (6) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistis kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning selle valmistise kasutamine võib avaldada kasulikku mõju sihtliikide jõudlusele. Taotleja edastatud puuduliku teabe alusel ei olnud toiduohutusametil aga võimalik määrata ensüümide minimaalset aktiivsust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 17. oktoobri 2012. aasta arvamuses (6) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistis kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning selle valmistise kasutamine võib avaldada kasulikku mõju sihtliikide jõudlusele. Taotleja edastatud puuduliku teabe alusel ei olnud toiduohutusametil aga võimalik määrata ensüümide minimaalset aktiivsust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Kuna uus luba on antud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003, tuleks määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 1876/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Kuna uus luba on antud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1831/2003, tuleks määruseid (EÜ) nr 1259/2004, (EÜ) nr 1206/2005 ja (EÜ) nr 1876/2006 vastavalt muuta.

| (7) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1259/2004 muudatused

Määrust (EÜ) nr 1259/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Käesoleva määruse III, IV, V ja VI lisas nimetatud ensüümide rühma kuuluvaid valmistisi võib kõnealustes lisades ette nähtud tingimustel lubada kasutada söödalisandina piiramatu aja jooksul.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Käesoleva määruse III, IV, V ja VI lisas nimetatud ensüümide rühma kuuluvaid valmistisi võib kõnealustes lisades ette nähtud tingimustel lubada kasutada söödalisandina piiramatu aja jooksul.”

| 2) | II lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

II lisa jäetakse välja.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1206/2005 muudatus

Kõik määruse (EÜ) nr 1206/2005 lisas esitatud kandes E 1602 sisalduvad andmed jäetakse välja.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 1876/2006 muudatused

Määrust (EÜ) nr 1876/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 3 jäetakse välja.

| 2) | III lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

III lisa jäetakse välja.

Artikkel 5

Üleminekumeetmed

Lisas nimetatud valmistist ja seda valmistist sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 23. novembrit 2013 kooskõlas enne 23. maid 2013 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

2

(3)  ELT L 239, 9.7.2004, lk 8.

3

(4)  ELT L 197, 28.7.2005, lk 12.

4

(5)  ELT L 360, 19.12.2006, lk 126.

5

(6)  EFSA Journal 2012; 10(11):2930.

6

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a1602i | DSM Nutritional Products | Endo-1,4-β-ksülanaas
  EC 3.2.1.8
  Endo-1,3(4)-β-glükanaas
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-β-glükanaas
  EC 3.2.1.4 | | Söödalisandi koostis


  Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistis minimaalse aktiivsusega: | endo-1,4-β-ksülanaas: 2 700 U (1) / ml või g |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a1602i

DSM Nutritional Products

Endo-1,4-β-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Endo-1,3(4)-β-glükanaas

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-β-glükanaas

EC 3.2.1.4

Söödalisandi koostis

Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja endo-1,4-β-glükanaasi valmistis minimaalse aktiivsusega:

endo-1,4-β-ksülanaas: 2 700 U (1) / ml või g

| | endo-1,3(4)-β-glükanaas: 700 U (2) / ml või g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-β-glükanaas: 700 U (2) / ml või g

| | endo-1,4-β-ksülanaas: 800 U (3) / ml või g |
| --- | --- |

endo-1,4-β-ksülanaas: 800 U (3) / ml või g

(Vedelal ja tahkel kujul)

| | Toimeaine kirjeldus


  Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaas, endo-1,3(4)-β-glükanaas ja endo-1,4-β-glükanaas |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Trichoderma reesei (ATCC 74444) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaas, endo-1,3(4)-β-glükanaas ja endo-1,4-β-glükanaas

| | Analüüsimeetod
   (4)

  Söödas sisalduvate toimeainete kirjeldus:






  — | kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel võrkstruktuuriga kase asoksülaansubstraadist, |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetod
   (4)

Söödas sisalduvate toimeainete kirjeldus:

—

kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel võrkstruktuuriga kase asoksülaansubstraadist,

| — | kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,3(4)-β-glükanaasi toimel võrkstruktuuriga odra asoglükaansubstraadist, |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,3(4)-β-glükanaasi toimel võrkstruktuuriga odra asoglükaansubstraadist,

| — | kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel võrkstruktuuriga asokarboksümetüültselluloossubstraadist. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel võrkstruktuuriga asokarboksümetüültselluloossubstraadist.

Muud nuumlinnud kui broilerkalkunid

—

endo-1,4-β-ksülanaas: 135 U

endo-1,3(4)-β-glükanaas: 35 U

endo-1,4-β-glükanaas: 40 U

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutamiseks mittetärklise päritolu polüsahhariididerikkas söödas (peamiselt β-glükaanid ja arabinoksülaanid). |
| --- | --- |

2.

Kasutamiseks mittetärklise päritolu polüsahhariididerikkas söödas (peamiselt β-glükaanid ja arabinoksülaanid).

| 3. | Kasutada kuni 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste söötmisel. |
| --- | --- |

3.

Kasutada kuni 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste söötmisel.

| 4. | Kasutajate ohutus: käsitlemisel tuleks kasutada respiraatorit ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käsitlemisel tuleks kasutada respiraatorit ja kaitsekindaid.

23. mai 2023

Munalinnud

endo-1,4-β-ksülanaas: 216 U

endo-1,3(4)-β-glükanaas: 56 U

endo-1,4-β-glükanaas: 64 U

Broilerkalkunid

Põrsad

(võõrutatud)

endo-1,4-β-ksülanaas: 270 U

endo-1,3(4)-β-glükanaas: 70 U

endo-1,4-β-glükanaas: 80 U

---

(1)  Üks U on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja temperatuuri 40 °C juures vabastab nisu arabiinoksülaanist 1 mikromooli glükoosi minutis.

(2)  Üks U on ensüümikogus, mis pH 5,0 ja temperatuuril 40 °C vabastab odra β-glükaanist 1 mikromooli glükoosi minutis.

(3)  Üks U on ensüümikogus, mis pH 5,0 ja temperatuuril 40 °C vabastab karboksümetüültselluloosist 1 mikromooli glükoosi minutis.

(4)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 404/2013,

2. mai 2013,

mis käsitleb teatavate Peruust pärit toodete suhtes kvootide raames kohaldatavaid erandeid päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu II lisas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 31. mai 2012. aasta otsust 2012/735/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2012/735/EL on nõukogu andnud loa allkirjastada Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping (edaspidi „leping”). Otsuse 2012/735/EL kohaselt tuleb lepingut kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. märtsist 2013. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2012/735/EL on nõukogu andnud loa allkirjastada Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping (edaspidi „leping”). Otsuse 2012/735/EL kohaselt tuleb lepingut kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. märtsist 2013.

| (2) | Lepingu II lisas määratletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” ja käsitletakse halduskoostöö viise. Kõnealuse lisa 2A ja 5. liitega nähakse teatavate toodete jaoks ette aastakvootide raames tehtavad erandid kõnealuses lisas sätestatud päritolueeskirjadest. Seepärast on vaja sätestada kõnealuste erandite kohaldamise tingimused Peruust pärineva impordi jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu II lisas määratletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” ja käsitletakse halduskoostöö viise. Kõnealuse lisa 2A ja 5. liitega nähakse teatavate toodete jaoks ette aastakvootide raames tehtavad erandid kõnealuses lisas sätestatud päritolueeskirjadest. Seepärast on vaja sätestada kõnealuste erandite kohaldamise tingimused Peruust pärineva impordi jaoks.

| (3) | Komisjon peaks lepingu II lisa 2A ja 5. liites sätestatud tariifikvoote haldama põhimõttel „kes ees, see mees” vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (2). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peaks lepingu II lisa 2A ja 5. liites sätestatud tariifikvoote haldama põhimõttel „kes ees, see mees” vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (2).

| (4) | Tariifsete soodustuste saamiseks tuleb tolliasutusele esitada asjakohane päritolutõend, nagu on sätestatud lepingus. |
| --- | --- |

(4)

Tariifsete soodustuste saamiseks tuleb tolliasutusele esitada asjakohane päritolutõend, nagu on sätestatud lepingus.

| (5) | Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 ((mis käsitleb tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku), (3) mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 927/2012, (4)) I lisa sisaldab uusi CN-koode, mis erinevad lepingus osutatud koodidest. Seepärast on vaja kõnealused uued koodid esitada käesoleva määruse lisa B osas. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 ((mis käsitleb tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku), (3) mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 927/2012, (4)) I lisa sisaldab uusi CN-koode, mis erinevad lepingus osutatud koodidest. Seepärast on vaja kõnealused uued koodid esitada käesoleva määruse lisa B osas.

| (6) | Kuna lepingut kohaldatakse alates 1. märtsist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Kuna lepingut kohaldatakse alates 1. märtsist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu (edaspidi „leping”) II lisa 2A liites sätestatud päritolureegleid kohaldatakse käesoleva määruse lisa A osas loetletud toodete suhtes.

2.   Lepingu II lisa 5. liites sätestatud päritolureegleid kohaldatakse käesoleva määruse lisa B osas loetletud toodete suhtes.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud erandi kohaldamiseks peab lisas loetletud toodetele olema lisatud lepingu II lisas sätestatud päritolutõend.

Artikkel 3

Lisas loetletud kvoote haldab komisjon kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklite 308a–308c sätetega.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 21.12.2012, lk 1.

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

2

(3)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

3

(4)  ELT L 304, 31.10.2012, lk 1.

4

---

LISA

Peruu

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgendusreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava rakendusala on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui osutatud on ex CN-koodidele, tuleb soodustuskava kohaldamisala kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse kohaldamisega.

A   OSA

| Jrk-nr | CN-kood | Toote kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodimaht aastas
  (netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7170 | 3920 | Muud tahvlid, lehed, kiled, fooliumid ja ribad, plastist, v.a vahtplastist, armeerimata, lamineerimata, tugevdamata ja muul viisil teiste materjalidega kombineerimata | 1. märts – veebruari lõpp | 15 000 |
| 09.7171 | ex 5607 50 (1) ja 5608 | Sidumisnöörid ja võrgud | 1. märts – veebruari lõpp | 650 |
| 09.7172 | 6108 22 00 | Naiste või tüdrukute aluspüksid, silmkoelised või heegeldatud, keemilistest kiududest | 1. märts – veebruari lõpp | 200 |
| 09.7173 | 6112 31 | Meeste või poiste supelkostüümid, silmkoelised või heegeldatud, sünteeskiududest | 1. märts – veebruari lõpp | 25 |
| 09.7174 | 6112 41 | Naiste või tüdrukute supelkostüümid, silmkoelised või heegeldatud, sünteeskiududest | 1. märts – veebruari lõpp | 100 |
| 09.7175 | 6115 10 | Tugisukad (näiteks veenilaiendite ravisukad), silmkoelised või heegeldatud | 1. märts – veebruari lõpp | 25 |
| 09.7176 | 6115 21 00 | Muud sukkpüksid ja retuusid, sünteeskiust, ühekordse lõnga joontihedusega alla 67 detsiteksi, silmkoelised või heegeldatud | 1. märts – veebruari lõpp | 40 |
| 09.7177 | 6115 22 00 | Muud sukkpüksid ja retuusid, sünteeskiust, ühekordse lõnga joontihedusega vähemalt 67 detsiteksi, silmkoelised või heegeldatud | 1. märts – veebruari lõpp | 15 |
| 09.7178 | 6115 30 | Muud naiste sukad ja põlvikud, ühekordse lõnga joontihedusega alla 67 detsiteksi, silmkoelised või heegeldatud | 1. märts – veebruari lõpp | 25 |
| 09.7179 | 6115 96 | Muud, sünteeskiududest, silmkoelised või heegeldatud | 1. märts – veebruari lõpp | 175 |
| 09.7192 | 7321 | Rauast või terasest pliidid (k.a sisseehitatud keskkütte-kuumaveekatlaga), ahjud, kaminad, söepannid, gaasipõletid, soojendusplaadid jm mitteelektrilised kütteseadmed, nende osad | 1. märts – veebruari lõpp | Kaubanimetuste arv 20 000 |
| 09.7193 | 7323 | Rauast või terasest laua-, köögi- jm majapidamistarbed, nende osad; raud- või terasvill; rauast või terasest nõudepesunuustikud, küürimis- või poleerimispadjakesed ja -kindad | 1. märts – veebruari lõpp | 50 000 |
| 09.7194 | 7325 | Muud rauast või terasest valatud tooted | 1. märts – veebruari lõpp | 50 000 |

Jrk-nr

CN-kood

Toote kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodimaht aastas

(netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)

09.7170

3920

Muud tahvlid, lehed, kiled, fooliumid ja ribad, plastist, v.a vahtplastist, armeerimata, lamineerimata, tugevdamata ja muul viisil teiste materjalidega kombineerimata

1. märts – veebruari lõpp

15 000

09.7171

ex 5607 50 (1) ja 5608

Sidumisnöörid ja võrgud

1. märts – veebruari lõpp

650

09.7172

6108 22 00

Naiste või tüdrukute aluspüksid, silmkoelised või heegeldatud, keemilistest kiududest

1. märts – veebruari lõpp

200

09.7173

6112 31

Meeste või poiste supelkostüümid, silmkoelised või heegeldatud, sünteeskiududest

1. märts – veebruari lõpp

25

09.7174

6112 41

Naiste või tüdrukute supelkostüümid, silmkoelised või heegeldatud, sünteeskiududest

1. märts – veebruari lõpp

100

09.7175

6115 10

Tugisukad (näiteks veenilaiendite ravisukad), silmkoelised või heegeldatud

1. märts – veebruari lõpp

25

09.7176

6115 21 00

Muud sukkpüksid ja retuusid, sünteeskiust, ühekordse lõnga joontihedusega alla 67 detsiteksi, silmkoelised või heegeldatud

1. märts – veebruari lõpp

40

09.7177

6115 22 00

Muud sukkpüksid ja retuusid, sünteeskiust, ühekordse lõnga joontihedusega vähemalt 67 detsiteksi, silmkoelised või heegeldatud

1. märts – veebruari lõpp

15

09.7178

6115 30

Muud naiste sukad ja põlvikud, ühekordse lõnga joontihedusega alla 67 detsiteksi, silmkoelised või heegeldatud

1. märts – veebruari lõpp

25

09.7179

6115 96

Muud, sünteeskiududest, silmkoelised või heegeldatud

1. märts – veebruari lõpp

175

09.7192

7321

Rauast või terasest pliidid (k.a sisseehitatud keskkütte-kuumaveekatlaga), ahjud, kaminad, söepannid, gaasipõletid, soojendusplaadid jm mitteelektrilised kütteseadmed, nende osad

1. märts – veebruari lõpp

Kaubanimetuste arv 20 000

09.7193

7323

Rauast või terasest laua-, köögi- jm majapidamistarbed, nende osad; raud- või terasvill; rauast või terasest nõudepesunuustikud, küürimis- või poleerimispadjakesed ja -kindad

1. märts – veebruari lõpp

50 000

09.7194

7325

Muud rauast või terasest valatud tooted

1. märts – veebruari lõpp

50 000

B   OSA

| Jrk-nr | CN-kood | Toote kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodimaht aastas
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7195 | 0303 54 10 | Külmutatud makrellid (Scomber scombrus või Scomber japonicus) | 1. märts – veebruari lõpp | 4 000 |
| 09.7196 | 0303 89 45 | Külmutatud anšoovised (Engraulis spp.) | 1. märts – veebruari lõpp | 120 |
| 09.7197 | 0303 55 10 | Harilik stauriid (Trachurus trachurus), külmutatud | 1. märts – veebruari lõpp | 60 |
| 0303 55 90 (2) | Stauriid (Caranx trachurus), külmutatud |
| 09.7198 | 0307 49 59 | Külmutatud kalmaar (Ommastrephes spp., v.a Ommastrephes sagittatus, Nototodarus spp. ja Sepioteuthis spp.), puhastatud või puhastamata | 1. märts – veebruari lõpp | 4 200 |
| 09.7199 | 0307 49 99 | Kalmaar (Ommastrephes spp., v.a Ommastrephes sagittatus, Nototodarus spp. ja Sepioteuthis spp.), kuivatatud, soolatud või soolvees, puhastatud või puhastamata | 1. märts – veebruari lõpp | 2 500 |
| 09.7200 | 1604 15 11 | Liigi Scomber scombrus ja Scomber japonicus makrellide fileed, töödeldud või konserveeritud | 1. märts – veebruari lõpp | 2 000 |
| 09.7201 | 1604 15 19 | Liigi Scomber scombrus ja Scomber japonicus makrellid, töödeldud või konserveeritud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, v.a fileed | 1. märts – veebruari lõpp | 800 |
| 09.7202 | 1604 15 90 | Liigi Scomber australasicus makrellid, töödeldud või konserveeritud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana | 1. märts – veebruari lõpp | 20 |
| 09.7203 | 1604 16 00 | Anšoovised, töödeldud või konserveeritud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana | 1. märts – veebruari lõpp | 400 |
| 09.7204 | 1604 20 40 | Kalatooted ja -konservid anšoovistest, v.a tervena või tükkidena | 1. märts – veebruari lõpp | 30 |
| 09.7205 | 0307 19 10
  0307 29 05
  0307 49 05
  0307 59 05
  0307 60 10
  0307 79 10
  0307 89 10
  0307 99 10
  1605 51 00
  1605 52 00
  1605 53 10 (3)

  1605 53 90 (4)

  1605 54 00
  1605 55 00
  1605 56 00
  1605 57 00
  1605 58 00
  1605 59 00 | Limused, töödeldud või konserveeritud, v.a liigi Mytilus spp. ja Perna spp. rannakarbid | 1. märts – veebruari lõpp | 500 |

Jrk-nr

CN-kood

Toote kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodimaht aastas

(tonnides)

09.7195

0303 54 10

Külmutatud makrellid (Scomber scombrus või Scomber japonicus)

1. märts – veebruari lõpp

4 000

09.7196

0303 89 45

Külmutatud anšoovised (Engraulis spp.)

1. märts – veebruari lõpp

120

09.7197

0303 55 10

Harilik stauriid (Trachurus trachurus), külmutatud

1. märts – veebruari lõpp

60

0303 55 90 (2)

Stauriid (Caranx trachurus), külmutatud

09.7198

0307 49 59

Külmutatud kalmaar (Ommastrephes spp., v.a Ommastrephes sagittatus, Nototodarus spp. ja Sepioteuthis spp.), puhastatud või puhastamata

1. märts – veebruari lõpp

4 200

09.7199

0307 49 99

Kalmaar (Ommastrephes spp., v.a Ommastrephes sagittatus, Nototodarus spp. ja Sepioteuthis spp.), kuivatatud, soolatud või soolvees, puhastatud või puhastamata

1. märts – veebruari lõpp

2 500

09.7200

1604 15 11

Liigi Scomber scombrus ja Scomber japonicus makrellide fileed, töödeldud või konserveeritud

1. märts – veebruari lõpp

2 000

09.7201

1604 15 19

Liigi Scomber scombrus ja Scomber japonicus makrellid, töödeldud või konserveeritud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana, v.a fileed

1. märts – veebruari lõpp

800

09.7202

1604 15 90

Liigi Scomber australasicus makrellid, töödeldud või konserveeritud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1. märts – veebruari lõpp

20

09.7203

1604 16 00

Anšoovised, töödeldud või konserveeritud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1. märts – veebruari lõpp

400

09.7204

1604 20 40

Kalatooted ja -konservid anšoovistest, v.a tervena või tükkidena

1. märts – veebruari lõpp

30

09.7205

0307 19 10

0307 29 05

0307 49 05

0307 59 05

0307 60 10

0307 79 10

0307 89 10

0307 99 10

1605 51 00

1605 52 00

1605 53 10 (3)

1605 53 90 (4)

1605 54 00

1605 55 00

1605 56 00

1605 57 00

1605 58 00

1605 59 00

Limused, töödeldud või konserveeritud, v.a liigi Mytilus spp. ja Perna spp. rannakarbid

1. märts – veebruari lõpp

500

---

(1)  TARICi koodid 5607501110, 5607501910, 5607503010 ja 5607509091.

(2)  TARICi kood 0303559010.

(3)  TARICi kood 1605531095.

(4)  TARICi kood 1605539095.

---

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 405/2013,

2. mai 2013,

millega avatakse Peruust pärit põllumajandustoodetele liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamise kord

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 31. mai 2012. aasta otsust 2012/735/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2012/735/EL on nõukogu andnud loa allkirjastada Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping (edaspidi „leping”). Otsuse 2012/735/EL kohaselt tuleb lepingut kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. märtsist 2013. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2012/735/EL on nõukogu andnud loa allkirjastada Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping (edaspidi „leping”). Otsuse 2012/735/EL kohaselt tuleb lepingut kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. märtsist 2013.

| (2) | Lepingu I lisa 1. liite B jao 2. alajaos käsitletakse Euroopa Liidu poole tariifide kaotamise ajakava seoses Peruust pärit kaupadega. Konkreetsete kaubaartiklite suhtes tuleb kohaldada tariifikvoote. Seepärast on vajalik avada tariifikvoodid sellistele toodetele. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu I lisa 1. liite B jao 2. alajaos käsitletakse Euroopa Liidu poole tariifide kaotamise ajakava seoses Peruust pärit kaupadega. Konkreetsete kaubaartiklite suhtes tuleb kohaldada tariifikvoote. Seepärast on vajalik avada tariifikvoodid sellistele toodetele.

| (3) | Komisjon peaks tariifikvoote haldama põhimõttel „kes ees, see mees” vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (2). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peaks tariifikvoote haldama põhimõttel „kes ees, see mees” vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (2).

| (4) | Tariifsete soodustuste saamiseks tuleb tolliasutusele esitada asjakohane päritolutõend, nagu on sätestatud lepingus. |
| --- | --- |

(4)

Tariifsete soodustuste saamiseks tuleb tolliasutusele esitada asjakohane päritolutõend, nagu on sätestatud lepingus.

| (5) | Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (3) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 927/2012)) (4) I lisas on esitatud uued CN-koodid, mis erinevad lepingus osutatud koodidest. Seepärast on vaja kõnealused uued koodid esitada käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (3) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 927/2012)) (4) I lisas on esitatud uued CN-koodid, mis erinevad lepingus osutatud koodidest. Seepärast on vaja kõnealused uued koodid esitada käesoleva määruse lisas.

| (6) | Kuna lepingut kohaldatakse alates 1. märtsist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Kuna lepingut kohaldatakse alates 1. märtsist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Peruust pärit toodetele avatakse liidu tariifikvoodid, mis on loetletud lisas.

Artikkel 2

Käesoleva määruse lisas esitatud vastava tariifikvoodi raames peatatakse tollimaksud, mida kohaldatakse Peruust pärit ja lisas loetletud toodete importimisel liitu.

Artikkel 3

Lisas esitatud tariifikvoote haldab komisjon kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitega 308a–308c.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 21.12.2012, lk 1.

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

2

(3)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

3

(4)  ELT L 304, 31.10.2012, lk 1.

4

---

LISA

Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava rakendusala on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames.

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodimaht aastas
  (netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7210 | 0201
  0202
  0206 10 95
  0206 29 91
  0210 20
  0210 99 51
  0210 99 90
  1602 50 10
  1602 90 61 | Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 1 792 (1) |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 2 365 (1)
   (2) |
| 09.7211 | 0403 90 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma) | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 1 584 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 2 090 (3) |
| 09.7212 | 0405 | Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 417 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 550 (4) |
| 09.7213 | 0406 | Juust ja kohupiim | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 2 084 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 2 750 (5) |
| 09.7214 | 0703 20 | Küüslauk | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 625 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 825 (6) |
| 09.7215 | 2105 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 125 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 165 (7) |
| 09.7216 | 1005 90 | Maisiterad, v.a seemneks | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 8 334 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 11 000 (8) |
| 09.7217 | 0711 51 | Perekonda Agaricus kuuluvad seened, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud, kuid sellisena otsetarbimiseks kõlbmatud | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 84 |
| 2003 10 | Perekonda Agaricus kuuluvad seened, töödeldud või konserveeritud ilma veiniäädika või äädikhappeta | Alates 1.1.–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 110 (9) |
| 09.7218 | 0402 10
  0402 21
  0402 99 | Kontsentreeritud või suhkru või muu magusainelisandiga piim ja rõõsk koor, pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 2 500 |
| 0402 29 | Suhkru või muu magusainelisandiga piim ja rõõsk koor, muu kui pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul | Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 3 300 (10) |
| 09.7219 | 0402 91 | Kontsentreeritud, kuid suhkru või muu magusainelisandita piim ja rõõsk koor, muu kui pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 5 000 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 6 600 (11) |
| 09.7220 | 0203 11 10
  0203 12 11
  0203 12 19
  0203 19 11
  0203 19 13
  0203 19 15
  0203 19 55
  0203 19 59
  0203 21 10
  0203 22 11
  0203 22 19
  0203 29 11
  0203 29 13
  0203 29 15
  0203 29 55
  0203 29 59 | Värske, jahutatud või külmutatud kodusealiha | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 3 334 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 4 400 (12) |
| 09.7221 | Ex02 07 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups, v.a maks | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 6 250 |
| 0210 99 39 | Muu liha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; muu toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist | Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 8 250 (13) |
| 1602 20
  1602 31
  1602 32
  1602 39 | Mis tahes looma või rubriigi 0105 kodulinnu maksast muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid |
| 09.7222 | Ex10 06 | Riis, v.a koorimata riis, seemneks | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 28 334 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 37 400 (14) |
| 09.7223 | 2208 40 51
  2208 40 99 | Rumm ja muud kanged alkohoolsed joogid, saadud kääritatud suhkrurootoodetest destilleerimise teel, nõudes mahuga üle 2 liitri | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 834 hektoliitrit (väljendatuna puhta alkoholi ekvivalendis) |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 1 100 hektoliitrit (väljendatuna puhta alkoholi ekvivalendis) (15) |
| 09.7224 | 0710 40
  0711 90 30
  2001 90 30
  2004 90 10
  2005 80 | Suhkrumais | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 584 |
| 2008 99 85 | Mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata), muul viisil töödeldud või konserveeritud, ilma piirituse- ja suhkrulisandita | Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 770 (16) |
| 09.7225 | 0403 10 | Jogurt | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 25 |
| Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 33 (17) |
| 09.7226 | 1701 13
  1701 14
  1701 91
  1701 99 | Roosuhkur, maitse- või värvainelisanditeta; roo- või peedisuhkur ja keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, v.a maitse- ja värvainelisanditeta toorsuhkur | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 18 334 (väljendatuna toorsuhkru ekvivalendis) |
| 1702 30 | Glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist | Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12 | 22 660 (väljendatuna toorsuhkru ekvivalendis) (18) |
| 1702 40 90 | Glükoos ja glükoosisiirup, v.a isoglükoos, kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur |
| 1702 50 | Keemiliselt puhas fruktoos |
| 1702 90 30
  1702 90 50
  1702 90 71
  1702 90 75
  1702 90 79
  1702 90 80
  1702 90 95 | Muud suhkrud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist, v.a keemiliselt puhas maltoos |
| 09.7227 | Ex17049099 | Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, sahharoosisisaldusega vähemalt 70 % massist | Alates 1.3.2013–31.12.2013 | 8 334 |
| 1806 10 30
  1806 10 90 | Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 % massist | Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12. | 10 300 (10) |
| Ex18062095 | Muud tooted plokkide, tahvlite või pulkadena, massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, nõudes või kontaktpakendites massiga üle 2 kg, mis sisaldavad kakaovõid vähem kui 18 % massist ning sahharoosi vähemalt 70 % massist |
| Ex19019099 | Muud jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt, ning mis sisaldab sahharoosi vähemalt 70 % massist; muud rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt, ning mis sisaldab sahharoosi vähemalt 70 % massist |
| Ex20060031
  Ex20060038 | Puuviljad (v.a troopilised puuviljad), köögiviljad, pähklid (v.a troopilised pähklid), puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatuna (nõrutatud, glasuuritud või suhkrustatud), mis sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist |
| Ex20079110
  Ex20079920
  Ex20079931
  Ex20079933
  Ex20079935
  Ex20079939 | Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja -pastad, saadud kuumtöötlemisel, mis sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist |
| Ex20 09 | Kääritamata ja piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (v.a tomatimahl, troopiliste puuviljade mahl ja troopiliste puuviljade mahlade segud) ning köögiviljamahlad, mille väärtus on kuni 30 eurot 100 kilogrammi netomassi kohta, mis sisaldavad suhkrulisandit vähemalt 30 % massist |
| Ex21011298
  Ex21012098 | Tooted, mis põhinevad kohvi-, tee- ning mateekstraktidel ja sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist |
| 2106 90 30
  2106 90 59 | Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga isoglükoosisiirupid; muud lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a laktoosisiirup, glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup) |
| Ex21069098 | Muud toidukaubad, mis sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist |
| Ex33021029 | Jookide tootmisel kasutatavad lõhnaainesegud ning ühel või mitme lõhnaaine baasil valmistatud segud, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid, tegeliku alkoholisisaldusega kuni 0,5 % mahust ja mis sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodimaht aastas

(netokaal tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)

09.7210

0201

0202

0206 10 95

0206 29 91

0210 20

0210 99 51

0210 99 90

1602 50 10

1602 90 61

Värske, jahutatud või külmutatud veiseliha

Alates 1.3.2013–31.12.2013

1 792 (1)

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

2 365 (1)
   (2)

09.7211

0403 90

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma)

Alates 1.3.2013–31.12.2013

1 584

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

2 090 (3)

09.7212

0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided

Alates 1.3.2013–31.12.2013

417

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

550 (4)

09.7213

0406

Juust ja kohupiim

Alates 1.3.2013–31.12.2013

2 084

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

2 750 (5)

09.7214

0703 20

Küüslauk

Alates 1.3.2013–31.12.2013

625

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

825 (6)

09.7215

2105

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

Alates 1.3.2013–31.12.2013

125

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

165 (7)

09.7216

1005 90

Maisiterad, v.a seemneks

Alates 1.3.2013–31.12.2013

8 334

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

11 000 (8)

09.7217

0711 51

Perekonda Agaricus kuuluvad seened, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud, kuid sellisena otsetarbimiseks kõlbmatud

Alates 1.3.2013–31.12.2013

84

2003 10

Perekonda Agaricus kuuluvad seened, töödeldud või konserveeritud ilma veiniäädika või äädikhappeta

Alates 1.1.–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

110 (9)

09.7218

0402 10

0402 21

0402 99

Kontsentreeritud või suhkru või muu magusainelisandiga piim ja rõõsk koor, pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul

Alates 1.3.2013–31.12.2013

2 500

0402 29

Suhkru või muu magusainelisandiga piim ja rõõsk koor, muu kui pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

3 300 (10)

09.7219

0402 91

Kontsentreeritud, kuid suhkru või muu magusainelisandita piim ja rõõsk koor, muu kui pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul

Alates 1.3.2013–31.12.2013

5 000

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

6 600 (11)

09.7220

0203 11 10

0203 12 11

0203 12 19

0203 19 11

0203 19 13

0203 19 15

0203 19 55

0203 19 59

0203 21 10

0203 22 11

0203 22 19

0203 29 11

0203 29 13

0203 29 15

0203 29 55

0203 29 59

Värske, jahutatud või külmutatud kodusealiha

Alates 1.3.2013–31.12.2013

3 334

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

4 400 (12)

09.7221

Ex02 07

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups, v.a maks

Alates 1.3.2013–31.12.2013

6 250

0210 99 39

Muu liha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; muu toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

8 250 (13)

1602 20

1602 31

1602 32

1602 39

Mis tahes looma või rubriigi 0105 kodulinnu maksast muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid

09.7222

Ex10 06

Riis, v.a koorimata riis, seemneks

Alates 1.3.2013–31.12.2013

28 334

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

37 400 (14)

09.7223

2208 40 51

2208 40 99

Rumm ja muud kanged alkohoolsed joogid, saadud kääritatud suhkrurootoodetest destilleerimise teel, nõudes mahuga üle 2 liitri

Alates 1.3.2013–31.12.2013

834 hektoliitrit (väljendatuna puhta alkoholi ekvivalendis)

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

1 100 hektoliitrit (väljendatuna puhta alkoholi ekvivalendis) (15)

09.7224

0710 40

0711 90 30

2001 90 30

2004 90 10

2005 80

Suhkrumais

Alates 1.3.2013–31.12.2013

584

2008 99 85

Mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata), muul viisil töödeldud või konserveeritud, ilma piirituse- ja suhkrulisandita

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

770 (16)

09.7225

0403 10

Jogurt

Alates 1.3.2013–31.12.2013

25

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

33 (17)

09.7226

1701 13

1701 14

1701 91

1701 99

Roosuhkur, maitse- või värvainelisanditeta; roo- või peedisuhkur ja keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, v.a maitse- ja värvainelisanditeta toorsuhkur

Alates 1.3.2013–31.12.2013

18 334 (väljendatuna toorsuhkru ekvivalendis)

1702 30

Glükoos ja glükoosisiirup, mis ei sisalda fruktoosi või mille kuivaine fruktoosisisaldus on alla 20 % massist

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12

22 660 (väljendatuna toorsuhkru ekvivalendis) (18)

1702 40 90

Glükoos ja glükoosisiirup, v.a isoglükoos, kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 20 % massist, kuid alla 50 % massist, v.a invertsuhkur

1702 50

Keemiliselt puhas fruktoos

1702 90 30

1702 90 50

1702 90 71

1702 90 75

1702 90 79

1702 90 80

1702 90 95

Muud suhkrud, sealhulgas invertsuhkur ja muu suhkru ning suhkrusiirupi segud kuivaine fruktoosisisaldusega 50 % massist, v.a keemiliselt puhas maltoos

09.7227

Ex17049099

Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, sahharoosisisaldusega vähemalt 70 % massist

Alates 1.3.2013–31.12.2013

8 334

1806 10 30

1806 10 90

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 % massist

Alates 1.1–31.12.2014 ja seejärel ajavahemikul 1.1–31.12.

10 300 (10)

Ex18062095

Muud tooted plokkide, tahvlite või pulkadena, massiga üle 2 kg või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, nõudes või kontaktpakendites massiga üle 2 kg, mis sisaldavad kakaovõid vähem kui 18 % massist ning sahharoosi vähemalt 70 % massist

Ex19019099

Muud jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt, ning mis sisaldab sahharoosi vähemalt 70 % massist; muud rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt, ning mis sisaldab sahharoosi vähemalt 70 % massist

Ex20060031

Ex20060038

Puuviljad (v.a troopilised puuviljad), köögiviljad, pähklid (v.a troopilised pähklid), puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatuna (nõrutatud, glasuuritud või suhkrustatud), mis sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist

Ex20079110

Ex20079920

Ex20079931

Ex20079933

Ex20079935

Ex20079939

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja -pastad, saadud kuumtöötlemisel, mis sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist

Ex20 09

Kääritamata ja piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (v.a tomatimahl, troopiliste puuviljade mahl ja troopiliste puuviljade mahlade segud) ning köögiviljamahlad, mille väärtus on kuni 30 eurot 100 kilogrammi netomassi kohta, mis sisaldavad suhkrulisandit vähemalt 30 % massist

Ex21011298

Ex21012098

Tooted, mis põhinevad kohvi-, tee- ning mateekstraktidel ja sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist

2106 90 30

2106 90 59

Lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga isoglükoosisiirupid; muud lõhna- ja maitseainetega või värvilisandiga suhkrusiirupid, v.a laktoosisiirup, glükoosisiirup ja maltodekstriinisiirup)

Ex21069098

Muud toidukaubad, mis sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist

Ex33021029

Jookide tootmisel kasutatavad lõhnaainesegud ning ühel või mitme lõhnaaine baasil valmistatud segud, mis sisaldavad kõiki joogi aroomiaineid, tegeliku alkoholisisaldusega kuni 0,5 % mahust ja mis sisaldavad sahharoosi vähemalt 70 % massist

---

(1)  Väljendatud rümbamassina järgmiselt: 100 kilogrammi kondiga liha vastab 70 kilogrammile kondita lihale.

(2)  Suureneb 215 tonni aastas alates 2015. aastast.

(3)  Suureneb 190 tonni aastas alates 2015. aastast.

(4)  Suureneb 50 tonni aastas alates 2015. aastast.

(5)  Suureneb 250 tonni aastas alates 2015. aastast.

(6)  Suureneb 75 tonni aastas alates 2015. aastast.

(7)  Suureneb 15 tonni aastas alates 2015. aastast.

(8)  Suureneb 1 000 tonni aastas alates 2015. aastast.

(9)  Suureneb 10 tonni aastas alates 2015. aastast.

(10)  Suureneb 300 tonni aastas alates 2015. aastast.

(11)  Suureneb 600 tonni aastas alates 2015. aastast.

(12)  Suureneb 400 tonni aastas alates 2015. aastast.

(13)  Suureneb 750 tonni aastas alates 2015. aastast.

(14)  Suureneb 3 400 tonni aastas alates 2015. aastast.

(15)  Suureneb 100 hektoliitrit (väljendatuna puhta alkoholi ekvivalendis) igal aastal alates 2015. aastast.

(16)  Suureneb 70 tonni aastas alates 2015. aastast.

(17)  Suureneb 3 tonni aastas alates 2015. aastast.

(18)  Suureneb 660 tonni (väljendatuna toorsuhkru ekvivalendis) igal aastal alates 2015. aastast.

---

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 406/2013,

2. mai 2013,

millega muudetakse määruse (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) lisa toimeaine prednisolooni osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid tuleb kehtestada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 470/2009.

| (2) | Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisas. |
| --- | --- |

(2)

Farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisas.

| (3) | Prednisoloon on lisatud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lubatud toimeainena veiste puhul (lihaskude, rasvkude, maks, neerud ja piim). |
| --- | --- |

(3)

Prednisoloon on lisatud määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelisse 1 lubatud toimeainena veiste puhul (lihaskude, rasvkude, maks, neerud ja piim).

| (4) | Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus laiendada olemasolevat kannet prednisolooni kohta ka hobuslastele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ravimiametile on esitatud taotlus laiendada olemasolevat kannet prednisolooni kohta ka hobuslastele.

| (5) | Veterinaarravimite komitee soovitas kehtestada prednisolooni jääkide piirnormid hobuslaste lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude puhul. |
| --- | --- |

(5)

Veterinaarravimite komitee soovitas kehtestada prednisolooni jääkide piirnormid hobuslaste lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude puhul.

| (6) | Seepärast tuleks muuta prednisolooni kannet määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1, et lisada jääkide piirnormid hobuslaste kohta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks muuta prednisolooni kannet määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1, et lisada jääkide piirnormid hobuslaste kohta.

| (7) | On asjakohane ette näha mõistlik ajavahemik, et asjaomased sidusrühmad saaksid võtta vajalikke meetmeid uute jääkide piirnormide järgimiseks. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane ette näha mõistlik ajavahemik, et asjaomased sidusrühmad saaksid võtta vajalikke meetmeid uute jääkide piirnormide järgimiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 3. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  ELT L 15, 20.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asendatakse kanne prednisolooni kohta järgmisega:

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnormid | Sihtkoed | Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Prednisoloon | Prednisoloon | Veised | 4 μg/kg | Lihaskude | KIRJE PUUDUB | Kortikoidid/glükokortikoidid” |
| 4 μg/kg | Rasvkude |
| 10 μg/kg | Maks |
| 10 μg/kg | Neerud |
| 6 μg/kg | Piim |
| Hobuslased | 4 μg/kg | Lihaskude |
| 8 μg/kg | Rasvkude |
| 6 μg/kg | Maks |
| 15 μg/kg | Neerud |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnormid

Sihtkoed

Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„Prednisoloon

Prednisoloon

Veised

4 μg/kg

Lihaskude

KIRJE PUUDUB

Kortikoidid/glükokortikoidid”

4 μg/kg

Rasvkude

10 μg/kg

Maks

10 μg/kg

Neerud

6 μg/kg

Piim

Hobuslased

4 μg/kg

Lihaskude

8 μg/kg

Rasvkude

6 μg/kg

Maks

15 μg/kg

Neerud

---

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 407/2013,

23. aprill 2013,

millega parandatakse määruse (EL) nr 475/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 1 ja rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 19) hispaaniakeelset ja rootsikeelset teksti

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 475/2012 (2) hispaaniakeelses ja rootsikeelses tekstis, täpsemalt artiklis 2, on viga kõnealuse määrusega komisjoni määruses (EÜ) nr 1126/2008 (3) tehtavate muudatuste kohaldamise kuupäevas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 475/2012 (2) hispaaniakeelses ja rootsikeelses tekstis, täpsemalt artiklis 2, on viga kõnealuse määrusega komisjoni määruses (EÜ) nr 1126/2008 (3) tehtavate muudatuste kohaldamise kuupäevas.

| (2) | Kõnealuse määruse rootsikeelses tekstis on veel mõned pisivead. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määruse rootsikeelses tekstis on veel mõned pisivead.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 475/2012 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 475/2012 vastavalt parandada.

| (4) | Kuna on nõutav, et äriühingud kohaldaksid määruse (EL) nr 475/2012 artikli 1 punktide 1 ja 2 muudatusi hiljemalt oma järgmisest majandusaastast, mis algab kas 1. juulil 2012 või pärast seda kuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt 1. juulist 2012. |
| --- | --- |

(4)

Kuna on nõutav, et äriühingud kohaldaksid määruse (EL) nr 475/2012 artikli 1 punktide 1 ja 2 muudatusi hiljemalt oma järgmisest majandusaastast, mis algab kas 1. juulil 2012 või pärast seda kuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt 1. juulist 2012.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

[Käsitleb ainult määruse hispaaniakeelset ja rootsikeelset teksti.]

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 146, 6.6.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

3

---

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 408/2013,

2. mai 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 77,4 |
| TN | 86,6 |
| TR | 125,9 |
| ZZ | 96,6 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| EG | 158,2 |
| TR | 129,8 |
| ZZ | 117,7 |
| 0709 93 10 | TR | 128,0 |
| ZZ | 128,0 |
| 0805 10 20 | EG | 55,2 |
| IL | 70,0 |
| MA | 58,2 |
| TN | 67,7 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 50 10 | TR | 95,2 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 10 80 | AR | 113,8 |
| BR | 104,2 |
| CL | 119,4 |
| CN | 77,7 |
| MK | 30,3 |
| NZ | 137,3 |
| US | 207,3 |
| ZA | 110,0 |
| ZZ | 112,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

77,4

TN

86,6

TR

125,9

ZZ

96,6

0707 00 05

AL

65,0

EG

158,2

TR

129,8

ZZ

117,7

0709 93 10

TR

128,0

ZZ

128,0

0805 10 20

EG

55,2

IL

70,0

MA

58,2

TN

67,7

TR

70,6

ZZ

64,3

0805 50 10

TR

95,2

ZA

116,4

ZZ

105,8

0808 10 80

AR

113,8

BR

104,2

CL

119,4

CN

77,7

MK

30,3

NZ

137,3

US

207,3

ZA

110,0

ZZ

112,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 3.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/47

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---