# Europeiska unionens L 166/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.166.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 166 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången18 juni 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.166.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 166

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången18 juni 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2013/283/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 25 juli 2012 om det statliga stödet SA.23839 (C 44/2007) från Frankrike till förmån för företaget FagorBrandt
  [delgivet med nr C(2012) 5043]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/284/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 december 2012 om det statliga stöd SA.20829 (C 26/2010, f.d. NN 43/2010 (f.d. CP 71/2006)) Stödordning avseende befrielse från kommunal fastighetsskatt som beviljats fastigheter som används av icke-kommersiella enheter för specifika syften som genomförts av Italien
  [delgivet med nr C(2012) 9461]

   (
  1
  ) | 24 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 53 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon i kategori L3 med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar | 55 |
| | * | Föreskrifter nr 74 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon i kategori L1 med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar | 88 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2013/283/EU

*

Kommissionens beslut av den 25 juli 2012 om det statliga stödet SA.23839 (C 44/2007) från Frankrike till förmån för företaget FagorBrandt
  [delgivet med nr C(2012) 5043]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 5043]

1

1

2013/284/EU

*

Kommissionens beslut av den 19 december 2012 om det statliga stöd SA.20829 (C 26/2010, f.d. NN 43/2010 (f.d. CP 71/2006)) Stödordning avseende befrielse från kommunal fastighetsskatt som beviljats fastigheter som används av icke-kommersiella enheter för specifika syften som genomförts av Italien
  [delgivet med nr C(2012) 9461]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 9461]

1

24

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 53 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon i kategori L3 med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar

3

55

*

Föreskrifter nr 74 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon i kategori L1 med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar

1

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 18.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 25 juli 2012

om det statliga stödet SA.23839 (C 44/2007) från Frankrike till förmån för företaget FagorBrandt

[delgivet med nr C(2012) 5043]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2013/283/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 6 augusti 2007 anmälde Frankrike till kommissionen omstruktureringsstödet till förmån för företagsgruppen FagorBrandt. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 6 augusti 2007 anmälde Frankrike till kommissionen omstruktureringsstödet till förmån för företagsgruppen FagorBrandt.

| (2) | Genom en skrivelse av den 10 oktober 2007 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 10 oktober 2007 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd.

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (4) | Kommissionen har mottagit synpunkter från tre berörda parter, närmare bestämt två konkurrenter och det stödmottagande företaget. Electrolux översände sina synpunkter i en skrivelse av den 14 december 2007. Efter ett möte med kommissionen den 20 februari 2008 översände företaget ytterligare synpunkter i skrivelser av den 26 februari 2008 och den 12 mars 2008. En konkurrent som har begärt att få vara anonym översände sina synpunkter i en skrivelse av den 17 december 2007 (4). FagorBrandt översände sina synpunkter i en skrivelse av den 17 december 2007. Kommissionen har översänt dessa synpunkter till Frankrike i skrivelser av den 15 januari 2008 och den 13 mars 2008. Frankrike har givits tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i en skrivelse av den 15 februari 2008 och i ett dokument som överlämnades vid mötet den 18 mars 2008 (se skäl 5). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit synpunkter från tre berörda parter, närmare bestämt två konkurrenter och det stödmottagande företaget. Electrolux översände sina synpunkter i en skrivelse av den 14 december 2007. Efter ett möte med kommissionen den 20 februari 2008 översände företaget ytterligare synpunkter i skrivelser av den 26 februari 2008 och den 12 mars 2008. En konkurrent som har begärt att få vara anonym översände sina synpunkter i en skrivelse av den 17 december 2007 (4). FagorBrandt översände sina synpunkter i en skrivelse av den 17 december 2007. Kommissionen har översänt dessa synpunkter till Frankrike i skrivelser av den 15 januari 2008 och den 13 mars 2008. Frankrike har givits tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i en skrivelse av den 15 februari 2008 och i ett dokument som överlämnades vid mötet den 18 mars 2008 (se skäl 5).

| (5) | Genom en skrivelse av den 13 november 2007 översände Frankrike sina synpunkter till kommissionen om beslutet att inleda förfarandet. Den 18 mars 2008 hölls ett möte mellan kommissionen, de franska myndigheterna och FagorBrandt. Efter detta möte översände de franska myndigheterna upplysningar i skrivelser av den 24 april 2008 och den 7 maj 2008. Samma parter höll ett andra möte den 12 juni 2008. Efter detta möte översände de franska myndigheterna upplysningar i en skrivelse av den 9 juli 2008. Den 15 juli 2008 begärde kommissionen kompletterande upplysningar, vilka de franska myndigheterna inkom med den 16 juli 2008. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 13 november 2007 översände Frankrike sina synpunkter till kommissionen om beslutet att inleda förfarandet. Den 18 mars 2008 hölls ett möte mellan kommissionen, de franska myndigheterna och FagorBrandt. Efter detta möte översände de franska myndigheterna upplysningar i skrivelser av den 24 april 2008 och den 7 maj 2008. Samma parter höll ett andra möte den 12 juni 2008. Efter detta möte översände de franska myndigheterna upplysningar i en skrivelse av den 9 juli 2008. Den 15 juli 2008 begärde kommissionen kompletterande upplysningar, vilka de franska myndigheterna inkom med den 16 juli 2008.

| (6) | Den 21 oktober 2008 fattade kommissionen ett villkorat beslut avseende det omstruktureringsstöd på 31 miljoner euro som beviljats FagorBrandt (5) (nedan kallat beslutet av den 21 oktober 2008). |
| --- | --- |

(6)

Den 21 oktober 2008 fattade kommissionen ett villkorat beslut avseende det omstruktureringsstöd på 31 miljoner euro som beviljats FagorBrandt (5) (nedan kallat beslutet av den 21 oktober 2008).

| (7) | Detta beslut ogiltigförklarades av tribunalen den 14 februari 2012 (6) (nedan kallat tribunalens dom av den 14 februari 2012) på grund av ett dubbelt fel som framkommit vid bedömningen: dels beaktandet av en ogiltig kompensationsåtgärd och dels avsaknaden av en analys av den kumulerade effekten på konkurrensen av ett gammalt oförenligt stöd som beviljats av de italienska myndigheterna (nedan kallat det italienska stödet) och som fortfarande inte betalats tillbaka, tillsammans med det godkända stödet. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut ogiltigförklarades av tribunalen den 14 februari 2012 (6) (nedan kallat tribunalens dom av den 14 februari 2012) på grund av ett dubbelt fel som framkommit vid bedömningen: dels beaktandet av en ogiltig kompensationsåtgärd och dels avsaknaden av en analys av den kumulerade effekten på konkurrensen av ett gammalt oförenligt stöd som beviljats av de italienska myndigheterna (nedan kallat det italienska stödet) och som fortfarande inte betalats tillbaka, tillsammans med det godkända stödet.

| (8) | Kommissionen bör därför anta ett nytt slutgiltigt beslut. I enlighet med tribunalens rättspraxis (7) får kommissionen för detta ändamål endast beakta de upplysningar som den hade tillgång till vid den tidpunkten, dvs. den 21 oktober 2008 (se avsnitt 6.2.2. Analysens tidsmässiga ram). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen bör därför anta ett nytt slutgiltigt beslut. I enlighet med tribunalens rättspraxis (7) får kommissionen för detta ändamål endast beakta de upplysningar som den hade tillgång till vid den tidpunkten, dvs. den 21 oktober 2008 (se avsnitt 6.2.2. Analysens tidsmässiga ram).

2.   BESKRIVNING

| (9) | Stödet i fråga är ett omstruktureringsstöd. Stödbeloppet är på 31 miljoner euro. Anslaget kommer från det franska ministeriet för ekonomi, finanspolitik och sysselsättning. Det stödmottagande företaget är FagorBrandt S.A., som äger flera dotterbolag som sysslar med produktion och saluföring. |
| --- | --- |

(9)

Stödet i fråga är ett omstruktureringsstöd. Stödbeloppet är på 31 miljoner euro. Anslaget kommer från det franska ministeriet för ekonomi, finanspolitik och sysselsättning. Det stödmottagande företaget är FagorBrandt S.A., som äger flera dotterbolag som sysslar med produktion och saluföring.

| (10) | De franska myndigheterna uppgav att FagorBrandt S. A med de tillgängliga resurserna och utan statliga stödet inte skulle kunna klara av sina svårigheter. Det direkta bidraget på 31 miljoner euro skulle enligt Frankrike göra det möjligt att finansiera hälften av omstruktureringskostnaderna (8). |
| --- | --- |

(10)

De franska myndigheterna uppgav att FagorBrandt S. A med de tillgängliga resurserna och utan statliga stödet inte skulle kunna klara av sina svårigheter. Det direkta bidraget på 31 miljoner euro skulle enligt Frankrike göra det möjligt att finansiera hälften av omstruktureringskostnaderna (8).

| (11) | Denna företagsgrupp (nedan kallad FagorBrandt) ingår indirekt i företaget Fagor Electrodomésticos S. Coop (nedan kallat Fagor), ett kooperativ bildat enligt spansk rätt. Kapitalet i detta spanska kooperativ är fördelat bland de ca 3 500 medlemmarna (anställda). Ingen av dessa får äga mer än 25 % av kooperativets kapital. |
| --- | --- |

(11)

Denna företagsgrupp (nedan kallad FagorBrandt) ingår indirekt i företaget Fagor Electrodomésticos S. Coop (nedan kallat Fagor), ett kooperativ bildat enligt spansk rätt. Kapitalet i detta spanska kooperativ är fördelat bland de ca 3 500 medlemmarna (anställda). Ingen av dessa får äga mer än 25 % av kooperativets kapital.

| (12) | Fagor ingår i sin tur i en grupp av kooperativ som heter Mondragón Corporación Cooperativa (nedan kallad MCC). Varje kooperativ inom gruppen har kvar sin rättsliga och finansiella autonomi. Fagor ingår i sektorsgruppen för industri inom MCC:s hushållsdivision. |
| --- | --- |

(12)

Fagor ingår i sin tur i en grupp av kooperativ som heter Mondragón Corporación Cooperativa (nedan kallad MCC). Varje kooperativ inom gruppen har kvar sin rättsliga och finansiella autonomi. Fagor ingår i sektorsgruppen för industri inom MCC:s hushållsdivision.

| (13) | FagorBrandt omsatte 903 miljoner euro 2007. Gruppen är verksam inom alla kategorier av stora hushållsapparater. Dessa omfattar tre stora produktfamiljer, nämligen tvätt (diskmaskiner, tvättmaskiner, torktumlare och kombinerade tvättmaskiner/torktumlare), kyl och frys (kylar, frysboxar och frysskåp) samt matlagning (traditionella ugnar, mikrovågsugnar, spisar, spisplattor och spisfläktar). |
| --- | --- |

(13)

FagorBrandt omsatte 903 miljoner euro 2007. Gruppen är verksam inom alla kategorier av stora hushållsapparater. Dessa omfattar tre stora produktfamiljer, nämligen tvätt (diskmaskiner, tvättmaskiner, torktumlare och kombinerade tvättmaskiner/torktumlare), kyl och frys (kylar, frysboxar och frysskåp) samt matlagning (traditionella ugnar, mikrovågsugnar, spisar, spisplattor och spisfläktar).

3.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDS

| (14) | I beslutet att inleda förfarandet har kommissionen angett följande fem skäl till varför den tvivlar på att stödet är förenligt med riktlinjerna: risk för att förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag kringgås, risk för att skyldigheten att betala tillbaka oförenligt stöd kringgås, tvivel om att företaget kommer att återställa sin långsiktiga lönsamhet, otillräckliga kompensationsåtgärder, tvivel om att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, särskilt när det gäller det stödmottagande företagets bidrag. |
| --- | --- |

(14)

I beslutet att inleda förfarandet har kommissionen angett följande fem skäl till varför den tvivlar på att stödet är förenligt med riktlinjerna: risk för att förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag kringgås, risk för att skyldigheten att betala tillbaka oförenligt stöd kringgås, tvivel om att företaget kommer att återställa sin långsiktiga lönsamhet, otillräckliga kompensationsåtgärder, tvivel om att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, särskilt när det gäller det stödmottagande företagets bidrag.

3.1.   Risk för att förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag kringgås

| (15) | FagorBrandt bildades i januari 2002. Enligt punkt 12 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade omstruktureringsriktlinjerna) (9) betraktas det som ett nybildat företag fram till januari 2005, dvs. tre år efter det att det bildades. Detta är samma period som företag undantas från skatt enligt artikel 44f i den allmänna skattelagen (nedan kallat stödet enligt artikel 44f). När kommissionen i december 2003 förklarade att detta stöd var oförenligt och krävde att det skulle betalas tillbaka (10) var FagorBrandt ett nybildat företag. Enligt punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna var det därför inte berättigat till omstruktureringsstöd. Vid den tidpunkt då företaget inte längre utgjorde ett nybildat företag och följaktligen blev berättigat att motta omstruktureringsstöd hade Frankrike fortfarande inte betalat tillbaka det stöd som förklarades oförenligt i december 2003, vilket skulle kunna ses som ett sätt att kringgå förbudet i punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(15)

FagorBrandt bildades i januari 2002. Enligt punkt 12 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade omstruktureringsriktlinjerna) (9) betraktas det som ett nybildat företag fram till januari 2005, dvs. tre år efter det att det bildades. Detta är samma period som företag undantas från skatt enligt artikel 44f i den allmänna skattelagen (nedan kallat stödet enligt artikel 44f). När kommissionen i december 2003 förklarade att detta stöd var oförenligt och krävde att det skulle betalas tillbaka (10) var FagorBrandt ett nybildat företag. Enligt punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna var det därför inte berättigat till omstruktureringsstöd. Vid den tidpunkt då företaget inte längre utgjorde ett nybildat företag och följaktligen blev berättigat att motta omstruktureringsstöd hade Frankrike fortfarande inte betalat tillbaka det stöd som förklarades oförenligt i december 2003, vilket skulle kunna ses som ett sätt att kringgå förbudet i punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna.

3.2.   Risk för att skyldigheten att betala tillbaka oförenligt stöd kringgås

| (16) | Kommissionen konstaterar att det anmälda stödet till stor del verkar ha till syfte att finansiera återbetalningen av stödet enligt artikel 44f. Kommissionen har därför uttryckt tvivel beträffande detta stöd och frågar sig om det anmälda stödet inte är ett sätt att kringgå skyldigheten att betala tillbaka det oförenliga stödet och således göra återvinningen av detta stöd helt verkningslös. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen konstaterar att det anmälda stödet till stor del verkar ha till syfte att finansiera återbetalningen av stödet enligt artikel 44f. Kommissionen har därför uttryckt tvivel beträffande detta stöd och frågar sig om det anmälda stödet inte är ett sätt att kringgå skyldigheten att betala tillbaka det oförenliga stödet och således göra återvinningen av detta stöd helt verkningslös.

3.3.   Tvivel om företagets långsiktiga lönsamhet

| (17) | När det gäller om företaget kan återställa sin långsiktiga lönsamhet är kommissionen tveksam på två punkter. Dels konstaterar kommissionen att omsättningen för 2007 beräknas öka med ca 20 % jämfört med föregående år och begär att få veta vad denna prognos grundas på, dels noterar kommissionen att omstruktureringsplanen inte anger hur FagorBrandt ska göra för att betala tillbaka det oförenliga stöd som dess italienska dotterbolag har mottagit. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller om företaget kan återställa sin långsiktiga lönsamhet är kommissionen tveksam på två punkter. Dels konstaterar kommissionen att omsättningen för 2007 beräknas öka med ca 20 % jämfört med föregående år och begär att få veta vad denna prognos grundas på, dels noterar kommissionen att omstruktureringsplanen inte anger hur FagorBrandt ska göra för att betala tillbaka det oförenliga stöd som dess italienska dotterbolag har mottagit.

3.4.   Otillräckliga kompensationsåtgärder

| (18) | Kommissionen betvivlar dessutom att man kan acceptera att det inte har genomförts några ytterligare kompensationsåtgärder utöver dem som redan anges i omstruktureringsplanen. Kommissionen påpekar följande:






  (i) | Enligt omstruktureringsriktlinjerna (punkterna 38–41) är stödmottagande företag som uppfyller kriteriet ”stora företag” skyldiga att vidta kompenserande åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(18)

Kommissionen betvivlar dessutom att man kan acceptera att det inte har genomförts några ytterligare kompensationsåtgärder utöver dem som redan anges i omstruktureringsplanen. Kommissionen påpekar följande:

(i)

Enligt omstruktureringsriktlinjerna (punkterna 38–41) är stödmottagande företag som uppfyller kriteriet ”stora företag” skyldiga att vidta kompenserande åtgärder.

| (ii) | Å ena sidan skulle FagorBrandt försvinna från marknaden utan stöd. Å andra sidan är FagorBrandts konkurrenter i huvudsak europeiska företag. Om FagorBrandt skulle försvinna skulle deras europeiska konkurrenter därför kunna öka sin försäljning och produktion betydligt. |
| --- | --- |

(ii)

Å ena sidan skulle FagorBrandt försvinna från marknaden utan stöd. Å andra sidan är FagorBrandts konkurrenter i huvudsak europeiska företag. Om FagorBrandt skulle försvinna skulle deras europeiska konkurrenter därför kunna öka sin försäljning och produktion betydligt.

| (iii) | De åtgärder som redan har vidtagits kan inte betraktas som kompenserande åtgärder på grundval av punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(iii)

De åtgärder som redan har vidtagits kan inte betraktas som kompenserande åtgärder på grundval av punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna.

| (iv) | Avslutningsvis har kommissionen framhållit att det i de omstruktureringsriktlinjer som var i kraft när ärendena Bull (11) och Euromoteurs (12) behandlades, vilka Frankrike anför som argument, inte fanns någon skyldighet att vidta kompenserande åtgärder. Kommissionen har även framhållit andra avgörande skillnader mellan dessa ärenden och det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(iv)

Avslutningsvis har kommissionen framhållit att det i de omstruktureringsriktlinjer som var i kraft när ärendena Bull (11) och Euromoteurs (12) behandlades, vilka Frankrike anför som argument, inte fanns någon skyldighet att vidta kompenserande åtgärder. Kommissionen har även framhållit andra avgörande skillnader mellan dessa ärenden och det aktuella ärendet.

3.5.   Tvivel när det gäller det stödmottagande företagets bidrag

| (19) | Avslutningsvis har kommissionen uttryckt att den tvivlar på att villkoren i punkterna 43 och 44 i omstruktureringsriktlinjerna har uppfyllts. Dels har de franska myndigheterna inte inkluderat återbetalningen av stödet enligt artikel 44f i omstruktureringskostnaderna, dels har de franska myndigheterna inte förklarat varifrån vissa belopp som räknas som ”stödmottagarens egen insats” kommer ifrån. |
| --- | --- |

(19)

Avslutningsvis har kommissionen uttryckt att den tvivlar på att villkoren i punkterna 43 och 44 i omstruktureringsriktlinjerna har uppfyllts. Dels har de franska myndigheterna inte inkluderat återbetalningen av stödet enligt artikel 44f i omstruktureringskostnaderna, dels har de franska myndigheterna inte förklarat varifrån vissa belopp som räknas som ”stödmottagarens egen insats” kommer ifrån.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

4.1.   Synpunkter från företaget Electrolux

| (20) | Electrolux anger att det för att möta den globala konkurrensens utmaningar har genomfört omfattande och kostsamma omstruktureringsplaner. För att fortsätta vara konkurrenskraftigt har företaget varit tvunget att vidta drastiska åtgärder, däribland stängningen av åtta fabriker i Västeuropa, och har i huvudsak omlokaliserat produktionen till andra befintliga fabriker i Europa och de nya fabrikerna i Polen och Ungern. De flesta företag inom sektorn för stora hushållsapparater har genomfört liknande omstruktureringar. Detta företag protesterar därför mot att FagorBrandt ges stöd för att klara av en situation som resten av sektorn har varit tvungen att lösa utan liknande stöd. Stödet snedvrider konkurrensen i förhållande till andra företag. |
| --- | --- |

(20)

Electrolux anger att det för att möta den globala konkurrensens utmaningar har genomfört omfattande och kostsamma omstruktureringsplaner. För att fortsätta vara konkurrenskraftigt har företaget varit tvunget att vidta drastiska åtgärder, däribland stängningen av åtta fabriker i Västeuropa, och har i huvudsak omlokaliserat produktionen till andra befintliga fabriker i Europa och de nya fabrikerna i Polen och Ungern. De flesta företag inom sektorn för stora hushållsapparater har genomfört liknande omstruktureringar. Detta företag protesterar därför mot att FagorBrandt ges stöd för att klara av en situation som resten av sektorn har varit tvungen att lösa utan liknande stöd. Stödet snedvrider konkurrensen i förhållande till andra företag.

4.2.   Synpunkter från den andra konkurrenten

| (21) | För det första anser denna konkurrent, som önskar vara anonym, att det planerade stödet inte gör det möjligt för företaget att återställa sin lönsamhet på lång sikt. Den anser att det krävs en omfattande industriell omorganisation för att företaget ska överleva. Denna konkurrent anser emellertid att FagorBrandt inte förfogar över de medel som krävs för de nödvändiga investeringarna. Stödet kommer heller inte att hjälpa FagorBrandt att nå den storlek som krävs för att förbättra sin position vid förhandlingarna gentemot de stora detaljhandlarna, vilka föredrar leverantörer med en betydande närvaro i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(21)

För det första anser denna konkurrent, som önskar vara anonym, att det planerade stödet inte gör det möjligt för företaget att återställa sin lönsamhet på lång sikt. Den anser att det krävs en omfattande industriell omorganisation för att företaget ska överleva. Denna konkurrent anser emellertid att FagorBrandt inte förfogar över de medel som krävs för de nödvändiga investeringarna. Stödet kommer heller inte att hjälpa FagorBrandt att nå den storlek som krävs för att förbättra sin position vid förhandlingarna gentemot de stora detaljhandlarna, vilka föredrar leverantörer med en betydande närvaro i Europeiska unionen.

| (22) | För det andra anser konkurrenten att stödet inte begränsas till vad som är absolut nödvändigt eftersom FagorBrandt skulle kunna hitta nödvändig finansiering för sin omstrukturering bland sina aktieägare och det kooperativ (dvs. MCC, däribland banken Caja Laboral) som det ingår i. |
| --- | --- |

(22)

För det andra anser konkurrenten att stödet inte begränsas till vad som är absolut nödvändigt eftersom FagorBrandt skulle kunna hitta nödvändig finansiering för sin omstrukturering bland sina aktieägare och det kooperativ (dvs. MCC, däribland banken Caja Laboral) som det ingår i.

| (23) | För det tredje anser konkurrenten att stödet riskerar att påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Dels har de flesta av företagen inom denna sektor sin tillverkning i Europa och kan därför betraktas som europeiska (de asiatiska och turkiska konkurrenterna har bara en betydande närvaro när det gäller vissa produkter), dels är FagorBrandt den femte största aktören på den europeiska marknaden och har en stark ställning på de franska, spanska och polska marknaderna. I avsaknad av kompenserade åtgärder anser konkurrenten därför att kommissionen inte borde ha kunnat förklara stödet förenligt med riktlinjerna. |
| --- | --- |

(23)

För det tredje anser konkurrenten att stödet riskerar att påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Dels har de flesta av företagen inom denna sektor sin tillverkning i Europa och kan därför betraktas som europeiska (de asiatiska och turkiska konkurrenterna har bara en betydande närvaro när det gäller vissa produkter), dels är FagorBrandt den femte största aktören på den europeiska marknaden och har en stark ställning på de franska, spanska och polska marknaderna. I avsaknad av kompenserade åtgärder anser konkurrenten därför att kommissionen inte borde ha kunnat förklara stödet förenligt med riktlinjerna.

| (24) | För det fjärde leder det olagliga stöd som Frankrike och Italien har betalat ut fram till två slutsatser. Dels är FagorBrandts svårigheter återkommande, vilket gör att dess lönsamhet kan ifrågasättas, dels kommer det anmälda stödet förmodligen att användas för att betala tillbaka olagligt stöd och på så sätt kringgå kravet på återbetalning. |
| --- | --- |

(24)

För det fjärde leder det olagliga stöd som Frankrike och Italien har betalat ut fram till två slutsatser. Dels är FagorBrandts svårigheter återkommande, vilket gör att dess lönsamhet kan ifrågasättas, dels kommer det anmälda stödet förmodligen att användas för att betala tillbaka olagligt stöd och på så sätt kringgå kravet på återbetalning.

4.3.   Synpunkter från FagorBrandt

| (25) | FagorBrandts synpunkter är snarlika de franska myndigheternas synpunkter, vilka återges nedan. |
| --- | --- |

(25)

FagorBrandts synpunkter är snarlika de franska myndigheternas synpunkter, vilka återges nedan.

5.   KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

5.1.   Frankrikes kommentarer om beslutet att inleda förfarandet

| (26) | När det gäller ett eventuellt kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag bestrider inte de franska myndigheterna att FagorBrandt måste betraktas som ett ”nybildat företag” under de tre år som följer på dess bildande i enlighet med punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna. De konstaterar emellertid att frågan om ett eventuellt omstruktureringsstöd till förmån för FagorBrandt endast började diskuteras under 2006 till följd av de svårigheter företaget hade haft från och med 2004 och med hänsyn till den försämrade finansiella situationen sedan 2005, dvs. under dess femte år. Företaget hade med andra ord inte några skäl att begära omstruktureringsstöd innan det befann sig i en situation som motiverade ett sådant stöd, dvs. under 2006. Frågan om ett eventuellt kringgående av ”treårsregeln” är därför ointressant. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller ett eventuellt kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag bestrider inte de franska myndigheterna att FagorBrandt måste betraktas som ett ”nybildat företag” under de tre år som följer på dess bildande i enlighet med punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna. De konstaterar emellertid att frågan om ett eventuellt omstruktureringsstöd till förmån för FagorBrandt endast började diskuteras under 2006 till följd av de svårigheter företaget hade haft från och med 2004 och med hänsyn till den försämrade finansiella situationen sedan 2005, dvs. under dess femte år. Företaget hade med andra ord inte några skäl att begära omstruktureringsstöd innan det befann sig i en situation som motiverade ett sådant stöd, dvs. under 2006. Frågan om ett eventuellt kringgående av ”treårsregeln” är därför ointressant.

| (27) | När det gäller möjligheten att det anmälda stödet skulle göra återbetalningskravet verkningslöst påpekar Frankrike att företaget inte befinner sig i svårigheter enbart på grund av återbetalningen av detta stöd. De finansiella svårigheterna började i själva verket 2004 och situationen förvärrades kraftigt 2005 och 2006. Som kommissionen konstaterade i beslutet att inleda förfarandet befinner sig företaget verkligen i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringsriktlinjerna. Frankrike har kommit fram till att företaget därför är berättigat till ett omstruktureringsstöd, om övriga villkor för ett sådant stöd i övrigt är uppfyllda. Frågan om företaget hade eller inte hade passerat kulmen på sina svårigheter 2007 eller 2008 om det inte skulle ha behövt betala tillbaka stödet är ointressant eftersom återbetalningen av stödet är obligatoriskt, vilket också framgår av kommissionens negativa beslut från 2003 om ordningen enligt artikel 44f. Det är således de allt större finansiella svårigheterna som motiverar begäran om stöd, svårigheter som härrör från kostnaderna för den omstrukturering som företaget redan har genomfört, det faktum att omstruktureringen inte har slutförts samt alla övriga utgifter som företaget måste ta hänsyn till, inklusive återbetalningen av stödet. |
| --- | --- |

(27)

När det gäller möjligheten att det anmälda stödet skulle göra återbetalningskravet verkningslöst påpekar Frankrike att företaget inte befinner sig i svårigheter enbart på grund av återbetalningen av detta stöd. De finansiella svårigheterna började i själva verket 2004 och situationen förvärrades kraftigt 2005 och 2006. Som kommissionen konstaterade i beslutet att inleda förfarandet befinner sig företaget verkligen i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringsriktlinjerna. Frankrike har kommit fram till att företaget därför är berättigat till ett omstruktureringsstöd, om övriga villkor för ett sådant stöd i övrigt är uppfyllda. Frågan om företaget hade eller inte hade passerat kulmen på sina svårigheter 2007 eller 2008 om det inte skulle ha behövt betala tillbaka stödet är ointressant eftersom återbetalningen av stödet är obligatoriskt, vilket också framgår av kommissionens negativa beslut från 2003 om ordningen enligt artikel 44f. Det är således de allt större finansiella svårigheterna som motiverar begäran om stöd, svårigheter som härrör från kostnaderna för den omstrukturering som företaget redan har genomfört, det faktum att omstruktureringen inte har slutförts samt alla övriga utgifter som företaget måste ta hänsyn till, inklusive återbetalningen av stödet.

| (28) | När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten och de två tvivel som anges i beslutet att inleda förfarandet konstaterar de franska myndigheterna följande: När det gäller prognosen om att omsättningen under 2007 ska öka med 20 % i förhållande till omsättningen under 2006 beror detta främst på förändringen av de verksamheter som FagorBrandt var inblandad i 2006. När det gäller påståendet att man inte har tagit hänsyn till återbetalningen av det olagliga stöd som det italienska dotterbolaget har mottagit (beviljat inom ramen för Brandt Italias övertagande av Ocean Spas verksamheter för hushållsapparater) anger de franska myndigheterna att denna återbetalning inte borde påverka företagets lönsamhet, med tanke på att det belopp som till sist betalades ut till Brandt Italia understeg 200 000 euro. Återstoden stod säljaren av de aktuella verksamheterna för. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten och de två tvivel som anges i beslutet att inleda förfarandet konstaterar de franska myndigheterna följande: När det gäller prognosen om att omsättningen under 2007 ska öka med 20 % i förhållande till omsättningen under 2006 beror detta främst på förändringen av de verksamheter som FagorBrandt var inblandad i 2006. När det gäller påståendet att man inte har tagit hänsyn till återbetalningen av det olagliga stöd som det italienska dotterbolaget har mottagit (beviljat inom ramen för Brandt Italias övertagande av Ocean Spas verksamheter för hushållsapparater) anger de franska myndigheterna att denna återbetalning inte borde påverka företagets lönsamhet, med tanke på att det belopp som till sist betalades ut till Brandt Italia understeg 200 000 euro. Återstoden stod säljaren av de aktuella verksamheterna för.

| (29) | När det gäller avsaknaden av kompenserande åtgärder upprepar Frankrike att företaget redan 2004 avyttrade företaget Brandt Components (anläggningen i Nevers). Företaget har dessutom minskat sin produktionskapacitet genom att stoppa produktionen av frysboxar och fristående mikrovågsugnar. De franska myndigheterna påpekar dessutom att stödet innebär en mycket liten risk för att konkurrensen ska snedvridas, vilket minskar behovet av kompenserande åtgärder. FagorBrandt har i själva verket bara [0–5] % (13) av marknaden på Europanivå, vilket är mycket lite i förhållande till dess viktigaste konkurrenter. De franska myndigheterna anser dessutom att företagets närvaro på marknaden minskar risken för oligopol. Under det formella granskningsförfarandet har de franska myndigheterna föreslagit ytterligare kompenserande åtgärder. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller avsaknaden av kompenserande åtgärder upprepar Frankrike att företaget redan 2004 avyttrade företaget Brandt Components (anläggningen i Nevers). Företaget har dessutom minskat sin produktionskapacitet genom att stoppa produktionen av frysboxar och fristående mikrovågsugnar. De franska myndigheterna påpekar dessutom att stödet innebär en mycket liten risk för att konkurrensen ska snedvridas, vilket minskar behovet av kompenserande åtgärder. FagorBrandt har i själva verket bara [0–5] % (13) av marknaden på Europanivå, vilket är mycket lite i förhållande till dess viktigaste konkurrenter. De franska myndigheterna anser dessutom att företagets närvaro på marknaden minskar risken för oligopol. Under det formella granskningsförfarandet har de franska myndigheterna föreslagit ytterligare kompenserande åtgärder.

| (30) | När det gäller kommissionens tvivel om att stödet är begränsat till ett minimum och det stödmottagande företagets eget bidrag konstaterar de franska myndigheterna följande: När det gäller påståendet att man inte har tagit hänsyn till återbetalningen av stödet i kostnaderna för omstruktureringen anger de att återbetalningen av ett oförenligt stöd inte på förhand kan betecknas som omstruktureringskostnader. När det gäller ”det stödmottagande företagets egen insats”, som det kallas i anmälan, förklarar de franska myndigheterna att det rör sig om banklån. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller kommissionens tvivel om att stödet är begränsat till ett minimum och det stödmottagande företagets eget bidrag konstaterar de franska myndigheterna följande: När det gäller påståendet att man inte har tagit hänsyn till återbetalningen av stödet i kostnaderna för omstruktureringen anger de att återbetalningen av ett oförenligt stöd inte på förhand kan betecknas som omstruktureringskostnader. När det gäller ”det stödmottagande företagets egen insats”, som det kallas i anmälan, förklarar de franska myndigheterna att det rör sig om banklån.

5.2.   Frankrikes kommentarer om de berörda parternas synpunkter

| (31) | När det gäller Electrolux kommentarer framhåller Frankrike att de omstruktureringsåtgärder som Electrolux och andra konkurrenter har vidtagit inte hade som mål att avhjälpa en svår ekonomisk situation utan i stället att stärka företagens position på marknaden för stora hushållsapparater. Frankrike anser följaktligen att dessa förhållanden inte är jämförbara med förhållandena i FagorBrandts fall och att dessa konkurrenter för övrigt har betydligt större finansiella resurser eftersom de är mycket större. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller Electrolux kommentarer framhåller Frankrike att de omstruktureringsåtgärder som Electrolux och andra konkurrenter har vidtagit inte hade som mål att avhjälpa en svår ekonomisk situation utan i stället att stärka företagens position på marknaden för stora hushållsapparater. Frankrike anser följaktligen att dessa förhållanden inte är jämförbara med förhållandena i FagorBrandts fall och att dessa konkurrenter för övrigt har betydligt större finansiella resurser eftersom de är mycket större.

| (32) | När det gäller de kommentarer om FagorBrandts långsiktiga lönsamhet som lämnades av det företag som har begärt att få vara anonymt framhåller de franska myndigheterna för det första att FagorBrandt har vidtagit åtgärder för att i första hand hejda förlusterna och stärka marginalen för att så småningom kunna nå en bättre position på marknaden, framför allt genom att utveckla [...]. |
| --- | --- |

(32)

När det gäller de kommentarer om FagorBrandts långsiktiga lönsamhet som lämnades av det företag som har begärt att få vara anonymt framhåller de franska myndigheterna för det första att FagorBrandt har vidtagit åtgärder för att i första hand hejda förlusterna och stärka marginalen för att så småningom kunna nå en bättre position på marknaden, framför allt genom att utveckla [...].

| (33) | När det gäller påståendet att stödet inte begränsas till ett minimum eftersom FagorBrandt skulle kunna finansieras av sina aktieägare framhåller de franska myndigheterna att MCC inte är ett holdingbolag utan en kooperativ rörelse. Inom denna kooperativa rörelse är varje kooperativ, inklusive Fagor och banken Caja Laboral, oberoende och beroende av besluten från sina egna anställda/medlemmar, vilka är företagets ägare. FagorBrandt kan därför bara räkna med finansiellt stöd från Fagor, som begränsas till dess aktuella kapacitet. Förvärvet av FagorBrandt har minskat Fagors finansiella handlingsutrymme och Fagor kan i dagsläget inte bevilja finansiering över ett visst tröskelvärde. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller påståendet att stödet inte begränsas till ett minimum eftersom FagorBrandt skulle kunna finansieras av sina aktieägare framhåller de franska myndigheterna att MCC inte är ett holdingbolag utan en kooperativ rörelse. Inom denna kooperativa rörelse är varje kooperativ, inklusive Fagor och banken Caja Laboral, oberoende och beroende av besluten från sina egna anställda/medlemmar, vilka är företagets ägare. FagorBrandt kan därför bara räkna med finansiellt stöd från Fagor, som begränsas till dess aktuella kapacitet. Förvärvet av FagorBrandt har minskat Fagors finansiella handlingsutrymme och Fagor kan i dagsläget inte bevilja finansiering över ett visst tröskelvärde.

| (34) | Som svar på de påstådda negativa konsekvenserna för konkurrensen noterar de franska myndigheterna för det tredje vissa motsägelser i synpunkterna från den berörda part som har begärt att vara anonym. Å ena sidan påstår denna part att stödet kommer att påverka konkurrensförhållandena på den europeiska marknaden, å andra sidan bekräftar den att FagorBrandt är alltför litet i förhållande till sina viktigaste konkurrenter, vilket hotar dess lönsamhet. När det gäller avsaknaden av kompenserande åtgärder påpekar de franska myndigheterna dessutom att de redan genomfört betydande kompenserande åtgärder och att de föreslår att nya ska genomföras. |
| --- | --- |

(34)

Som svar på de påstådda negativa konsekvenserna för konkurrensen noterar de franska myndigheterna för det tredje vissa motsägelser i synpunkterna från den berörda part som har begärt att vara anonym. Å ena sidan påstår denna part att stödet kommer att påverka konkurrensförhållandena på den europeiska marknaden, å andra sidan bekräftar den att FagorBrandt är alltför litet i förhållande till sina viktigaste konkurrenter, vilket hotar dess lönsamhet. När det gäller avsaknaden av kompenserande åtgärder påpekar de franska myndigheterna dessutom att de redan genomfört betydande kompenserande åtgärder och att de föreslår att nya ska genomföras.

| (35) | När det gäller de påståenden som baseras på tidigare beviljat olagligt stöd från Frankrike och Italien påpekar Frankrike för det fjärde att syftet med detta olagliga stöd inte var ett omstruktureringsprogram för företaget utan ett system för att behålla arbetstillfällen inom landet. Frankrike framhåller dessutom, på grundval av de upplysningar som FagorBrandt översände till kommissionen den 17 december 2007, att det inte finns något verkligt samband mellan det beviljade stödet (ca 20 miljoner euro i nettostöd efter skatt) och det oförenliga stödet (ca 27,3 miljoner euro inklusive ränta). Omstruktureringskostnaderna beräknas dessutom till 62,5 miljoner euro och är därmed betydligt högre än det begärda omstruktureringsstödet. Avslutningsvis framhåller de franska myndigheterna att utgifterna tar ut varandra. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller de påståenden som baseras på tidigare beviljat olagligt stöd från Frankrike och Italien påpekar Frankrike för det fjärde att syftet med detta olagliga stöd inte var ett omstruktureringsprogram för företaget utan ett system för att behålla arbetstillfällen inom landet. Frankrike framhåller dessutom, på grundval av de upplysningar som FagorBrandt översände till kommissionen den 17 december 2007, att det inte finns något verkligt samband mellan det beviljade stödet (ca 20 miljoner euro i nettostöd efter skatt) och det oförenliga stödet (ca 27,3 miljoner euro inklusive ränta). Omstruktureringskostnaderna beräknas dessutom till 62,5 miljoner euro och är därmed betydligt högre än det begärda omstruktureringsstödet. Avslutningsvis framhåller de franska myndigheterna att utgifterna tar ut varandra.

| (36) | När det gäller de kommentarer som FagorBrandt har översänt till kommissionen anger de franska myndigheterna att de håller med om dessa klargöranden, framför allt eftersom de kompletterar deras egna synpunkter. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller de kommentarer som FagorBrandt har översänt till kommissionen anger de franska myndigheterna att de håller med om dessa klargöranden, framför allt eftersom de kompletterar deras egna synpunkter.

6.   BEDÖMNING AV STÖDET

6.1.   Förekomsten av stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (37) | Kommissionen anser att åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Den motsvarar ett bidrag från franska staten och finansieras därför med statliga medel och belastar staten. Åtgärden avser endast FagorBrandt och är alltså selektiv. Bidraget gynnar FagorBrandt genom att företaget ges ytterligare resurser och inte behöver upphöra med sin verksamhet. Denna åtgärd hotar således att förvränga konkurrensen mellan tillverkarna av stora hushållsapparater. Slutligen kännetecknas marknaden för stora hushållsapparater av omfattande handel mellan medlemsstaterna. Därför slår kommissionen fast att den anmälda åtgärden utgör statligt stöd. Frankrike bestrider inte detta beslut. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen anser att åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. Den motsvarar ett bidrag från franska staten och finansieras därför med statliga medel och belastar staten. Åtgärden avser endast FagorBrandt och är alltså selektiv. Bidraget gynnar FagorBrandt genom att företaget ges ytterligare resurser och inte behöver upphöra med sin verksamhet. Denna åtgärd hotar således att förvränga konkurrensen mellan tillverkarna av stora hushållsapparater. Slutligen kännetecknas marknaden för stora hushållsapparater av omfattande handel mellan medlemsstaterna. Därför slår kommissionen fast att den anmälda åtgärden utgör statligt stöd. Frankrike bestrider inte detta beslut.

6.2.   Rättslig grund för bedömningen

6.2.1.   Rättslig grund för stödets förenlighet

| (38) | I artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget anges undantag för den generella oförenlighet som avses i punkt 1 i denna artikel. Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget kan inte tillämpas i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(38)

I artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget anges undantag för den generella oförenlighet som avses i punkt 1 i denna artikel. Undantagen i artikel 107.2 i EUF-fördraget kan inte tillämpas i det aktuella fallet.

| (39) | Vad gäller undantagen i artikel 107.3 i EUF-fördraget konstaterar kommissionen att eftersom stödet inte har något regionalt syfte och undantaget i led b i denna punkt inte är tillämpligt kan endast undantaget i led c tillämpas. I detta led anges att statligt stöd kan godkännas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter när det inte påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I detta fall har stöden beviljats i syfte att återställa den långsiktiga lönsamheten för ett företag som befinner sig i svårigheter. I omstruktureringsriktlinjerna har kommissionen redogjort för hur den bedömer ett sådant stöds förenlighet. Det är följaktligen riktlinjerna som fungerar som den rättliga grunden för bedömningen. Kommissionen anser att inga andra gemenskapsbestämmelser skulle kunna tillämpas i det aktuella fallet. Frankrike har dessutom inte anfört något annat undantag i EUF-fördraget. Ingen av de andra berörda parterna har heller kritiserat valet av denna rättsliga grund, vilken redan meddelats i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(39)

Vad gäller undantagen i artikel 107.3 i EUF-fördraget konstaterar kommissionen att eftersom stödet inte har något regionalt syfte och undantaget i led b i denna punkt inte är tillämpligt kan endast undantaget i led c tillämpas. I detta led anges att statligt stöd kan godkännas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter när det inte påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I detta fall har stöden beviljats i syfte att återställa den långsiktiga lönsamheten för ett företag som befinner sig i svårigheter. I omstruktureringsriktlinjerna har kommissionen redogjort för hur den bedömer ett sådant stöds förenlighet. Det är följaktligen riktlinjerna som fungerar som den rättliga grunden för bedömningen. Kommissionen anser att inga andra gemenskapsbestämmelser skulle kunna tillämpas i det aktuella fallet. Frankrike har dessutom inte anfört något annat undantag i EUF-fördraget. Ingen av de andra berörda parterna har heller kritiserat valet av denna rättsliga grund, vilken redan meddelats i beslutet att inleda förfarandet.

6.2.2.   Analysens tidsmässiga ram

| (40) | Enligt tribunalens rättspraxis (14) måste kommissionen efter en ogiltigförklaring av ett av sina beslut uteslutande basera sin nya analys på de upplysningar som den hade tillgång till när det ogiltigförklarade beslutet antogs, dvs. den 21 oktober 2008 i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(40)

Enligt tribunalens rättspraxis (14) måste kommissionen efter en ogiltigförklaring av ett av sina beslut uteslutande basera sin nya analys på de upplysningar som den hade tillgång till när det ogiltigförklarade beslutet antogs, dvs. den 21 oktober 2008 i det aktuella fallet.

| (41) | Händelser som eventuellt inträffat efter den 21 oktober 2008 får alltså inte beaktas. Förändringar eller tendenser på marknaden eller sådana som rör det stödmottagande företagets situation bör inte tas med i analysen. På samma sätt tar kommissionen inte hänsyn till den period för verkställande av omstruktureringsplanen som inleddes efter oktober 2008 (15). |
| --- | --- |

(41)

Händelser som eventuellt inträffat efter den 21 oktober 2008 får alltså inte beaktas. Förändringar eller tendenser på marknaden eller sådana som rör det stödmottagande företagets situation bör inte tas med i analysen. På samma sätt tar kommissionen inte hänsyn till den period för verkställande av omstruktureringsplanen som inleddes efter oktober 2008 (15).

| (42) | På samma sätt har kommissionen varken någon skyldighet att göra om den förberedande handläggningen av ärendet eller att komplettera det med ny teknisk sakkunskap (16). Ogiltigförklaringen av en akt som i sin tur stoppar ett administrativt förfarande som består av olika etapper innebär inte nödvändigtvis att hela förfarandet ogiltigförklaras. När kommissionens analys (liksom i detta fall), trots de undersökningar som möjliggör en omfattande analys av stödets förenlighet, blir ofullständig och dessutom innebär att beslutet blir olagligt kan förfarandet för att ersätta detta beslut baseras på de undersökningar som redan har utförts (17). |
| --- | --- |

(42)

På samma sätt har kommissionen varken någon skyldighet att göra om den förberedande handläggningen av ärendet eller att komplettera det med ny teknisk sakkunskap (16). Ogiltigförklaringen av en akt som i sin tur stoppar ett administrativt förfarande som består av olika etapper innebär inte nödvändigtvis att hela förfarandet ogiltigförklaras. När kommissionens analys (liksom i detta fall), trots de undersökningar som möjliggör en omfattande analys av stödets förenlighet, blir ofullständig och dessutom innebär att beslutet blir olagligt kan förfarandet för att ersätta detta beslut baseras på de undersökningar som redan har utförts (17).

| (43) | Eftersom kommissionen dessutom måste basera sin nya analys uteslutande på de upplysningar som den förfogade över i oktober 2008, sådana upplysningar som de franska myndigheterna och FagorBrandt redan har tagit ställning om, behöver man inte konsultera dem igen (18). Slutligen har berörda tredjeparters rätt att lämna synpunkter tillgodosetts genom offentliggörandet i Europeiska unionens offentliga tidning av beslutet att inleda förfarandet (19) och ingen bestämmelse i förordning nr 659/1999 hindrar att man på nytt ger dem den denna möjlighet eftersom den ursprungliga omstruktureringsplanen har ändrats under prövningen (20). |
| --- | --- |

(43)

Eftersom kommissionen dessutom måste basera sin nya analys uteslutande på de upplysningar som den förfogade över i oktober 2008, sådana upplysningar som de franska myndigheterna och FagorBrandt redan har tagit ställning om, behöver man inte konsultera dem igen (18). Slutligen har berörda tredjeparters rätt att lämna synpunkter tillgodosetts genom offentliggörandet i Europeiska unionens offentliga tidning av beslutet att inleda förfarandet (19) och ingen bestämmelse i förordning nr 659/1999 hindrar att man på nytt ger dem den denna möjlighet eftersom den ursprungliga omstruktureringsplanen har ändrats under prövningen (20).

| (44) | Detta beslut baseras således endast på de uppgifter som fanns tillgängliga den 21 oktober 2008. |
| --- | --- |

(44)

Detta beslut baseras således endast på de uppgifter som fanns tillgängliga den 21 oktober 2008.

6.3.   Företagets berättigande till omstruktureringsstöd

| (45) | För att kunna komma i fråga för omstruktureringsstöd måste företaget först och främst kunna betraktas som ett företag i svårigheter enligt avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(45)

För att kunna komma i fråga för omstruktureringsstöd måste företaget först och främst kunna betraktas som ett företag i svårigheter enligt avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna.

| (46) | I punkt 24 i beslutet att inleda förfarandet angav kommissionen att företaget verkade vara i svårigheter i den mening som avses i punkt 11 i omstruktureringsriktlinjerna. I punkt 27 i beslutet att inleda förfarandet angav kommissionen dessutom att företagets svårigheter, i enlighet med punkt 13 i omstruktureringsriktlinjerna, hade blivit för allvarliga för att de skulle kunna finansieras av de spanska aktieägarna. Tvärtemot denna preliminära bedömning anser den konkurrent som har begärt att få vara anonym att FagorBrandt skulle ha kunnat få det nödvändiga finansiella stöd som behövdes för att klara av sina svårigheter av Fagor och MCC. Frågan är därför om den preliminära bedömning som gjordes i beslutet att inleda förfarandet måste ändras. Kommissionen konstaterar att konkurrenten baserar sitt påstående på en pressartikel (21) av vilken det framgår att Fagor enkelt kan frigöra medel på de finansiella marknaderna. Kommissionen konstaterar emellertid att denna artikel är från april 2005 och att Fagors finansiella situation kraftigt har försämrats sedan dess. De franska myndigheterna påpekar i detta sammanhang att Fagors finansiella skuld (utan konsolidering av FagorBrandts skulder) tredubblades under 2005, framför allt efter förvärvet av FagorBrandts aktier och de tunga industriinvesteringarna hos Fagor. Utöver detta sköt Fagor till 26,9 miljoner euro till FagorBrandt 2006. Sammantaget har detta i praktiken tömt kooperativets skuldsättningskapacitet och skuldsättningsnivåerna överstiger klart de tröskelvärden som generellt är tillåtna. |
| --- | --- |

(46)

I punkt 24 i beslutet att inleda förfarandet angav kommissionen att företaget verkade vara i svårigheter i den mening som avses i punkt 11 i omstruktureringsriktlinjerna. I punkt 27 i beslutet att inleda förfarandet angav kommissionen dessutom att företagets svårigheter, i enlighet med punkt 13 i omstruktureringsriktlinjerna, hade blivit för allvarliga för att de skulle kunna finansieras av de spanska aktieägarna. Tvärtemot denna preliminära bedömning anser den konkurrent som har begärt att få vara anonym att FagorBrandt skulle ha kunnat få det nödvändiga finansiella stöd som behövdes för att klara av sina svårigheter av Fagor och MCC. Frågan är därför om den preliminära bedömning som gjordes i beslutet att inleda förfarandet måste ändras. Kommissionen konstaterar att konkurrenten baserar sitt påstående på en pressartikel (21) av vilken det framgår att Fagor enkelt kan frigöra medel på de finansiella marknaderna. Kommissionen konstaterar emellertid att denna artikel är från april 2005 och att Fagors finansiella situation kraftigt har försämrats sedan dess. De franska myndigheterna påpekar i detta sammanhang att Fagors finansiella skuld (utan konsolidering av FagorBrandts skulder) tredubblades under 2005, framför allt efter förvärvet av FagorBrandts aktier och de tunga industriinvesteringarna hos Fagor. Utöver detta sköt Fagor till 26,9 miljoner euro till FagorBrandt 2006. Sammantaget har detta i praktiken tömt kooperativets skuldsättningskapacitet och skuldsättningsnivåerna överstiger klart de tröskelvärden som generellt är tillåtna.

| (47) | Dessutom förklarade de franska myndigheterna att Fagor, ensam aktieägare av företagsgruppen FagorBrandt, är ett kooperativ som utgörs av anställda och som bildats enligt spansk rätt. Kapitalet i detta spanska kooperativ är fördelat bland de ca 3 500 medlemmar som endast utgörs av anställda. Ingen av dessa får äga mer än 25 % av kooperativets kapital. |
| --- | --- |

(47)

Dessutom förklarade de franska myndigheterna att Fagor, ensam aktieägare av företagsgruppen FagorBrandt, är ett kooperativ som utgörs av anställda och som bildats enligt spansk rätt. Kapitalet i detta spanska kooperativ är fördelat bland de ca 3 500 medlemmar som endast utgörs av anställda. Ingen av dessa får äga mer än 25 % av kooperativets kapital.

| (48) | På grund av denna juridiska form får Fagor själv inte öka det tillgängliga kapitalet åt aktietecknarna. Kooperativet får endast öka sitt kapital genom att ansöka om det bland sina egna medlemmar, vars ekonomiska kapacitet begränsas till deras egna besparingar. Utvecklingen kan endast finansieras genom att ta banklån eller emittera obligationslån. |
| --- | --- |

(48)

På grund av denna juridiska form får Fagor själv inte öka det tillgängliga kapitalet åt aktietecknarna. Kooperativet får endast öka sitt kapital genom att ansöka om det bland sina egna medlemmar, vars ekonomiska kapacitet begränsas till deras egna besparingar. Utvecklingen kan endast finansieras genom att ta banklån eller emittera obligationslån.

| (49) | MCC är den grupp av kooperativ som Fagor ingår i. I denna grupp har varje kooperativ kvar sin rättsliga och finansiella autonomi. Med andra ord föreligger inget ägarförhållande mellan Fagor och MCC. MCC är alltså inte ett holdingbolag utan en kooperativ rörelse. Varje kooperativ som tillhör denna grupp, t.ex. Fagor och banken Caja Laboral, är oberoende och beroende av besluten från sina egna anställda/medlemmar, vilka motsvarar företagets ägare. Förbindelserna mellan MCC och dess medlemmar är alltså inte desamma som de i en traditionell vinstdrivande grupp. |
| --- | --- |

(49)

MCC är den grupp av kooperativ som Fagor ingår i. I denna grupp har varje kooperativ kvar sin rättsliga och finansiella autonomi. Med andra ord föreligger inget ägarförhållande mellan Fagor och MCC. MCC är alltså inte ett holdingbolag utan en kooperativ rörelse. Varje kooperativ som tillhör denna grupp, t.ex. Fagor och banken Caja Laboral, är oberoende och beroende av besluten från sina egna anställda/medlemmar, vilka motsvarar företagets ägare. Förbindelserna mellan MCC och dess medlemmar är alltså inte desamma som de i en traditionell vinstdrivande grupp.

| (50) | På grund av sin juridiska form kunde MCC därför inte anskaffa kapital i egenskap av ett aktiebolag, och kan inte heller ses som ett moderbolag i enlighet med punkt 13 i omstruktureringsriktlinjerna. FagorBrandt kunde alltså inte räkna med stöd från sitt moderbolag, Fagor, med tanke på dess begränsade bidragsförmåga. |
| --- | --- |

(50)

På grund av sin juridiska form kunde MCC därför inte anskaffa kapital i egenskap av ett aktiebolag, och kan inte heller ses som ett moderbolag i enlighet med punkt 13 i omstruktureringsriktlinjerna. FagorBrandt kunde alltså inte räkna med stöd från sitt moderbolag, Fagor, med tanke på dess begränsade bidragsförmåga.

| (51) | Kommissionen anser därför inte att man behöver se över den bedömning som gjordes i beslutet att inleda förfarandet när det gäller företagets rätt till stöd på grundval av punkterna 11 och 13 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen anser därför inte att man behöver se över den bedömning som gjordes i beslutet att inleda förfarandet när det gäller företagets rätt till stöd på grundval av punkterna 11 och 13 i omstruktureringsriktlinjerna.

| (52) | När det gäller företagets rätt till stöd på grundval av de villkor som anges i avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna betvivlas denna bara på en punkt i beslutet att inleda förfarandet, närmare bestämt när det gäller ett eventuellt kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag (se avsnitt 3 ovan, Skäl till att förfarandet inleds). |
| --- | --- |

(52)

När det gäller företagets rätt till stöd på grundval av de villkor som anges i avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna betvivlas denna bara på en punkt i beslutet att inleda förfarandet, närmare bestämt när det gäller ett eventuellt kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till nybildade företag (se avsnitt 3 ovan, Skäl till att förfarandet inleds).

| (53) | Kommissionen har granskat företagets finansiella situation. Resultatet visas i tabell 1 nedan. Det framgår tydligt att företaget under sina tre första år, även om det hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f, inte uppfyllde de kriterier som anges i punkterna 10 och 11 i omstruktureringsriktlinjerna för att kunna betraktas som ett företag i svårigheter. När det gäller punkt 10 i omstruktureringsriktlinjerna framgår det att även om företaget hade betalat tillbaka stödet på 22,5 miljoner euro med start 2004 (dvs. månaden efter kommissionens slutliga negativa beslut) skulle det fortfarande inte ha förlorat hälften av sitt egna kapital 2004. När det gäller punkt 11 i omstruktureringsriktlinjerna skulle företaget, även om det hade betalat tillbaka stödet på 22,5 miljoner euro med start 2004, bara ha fått ett enda förlustår (2004), vilket inte räcker för att betraktas som ett företag i svårigheter enligt denna punkt. Det måste därför konstateras att företagsgruppen FagorBrandts finansiella svårigheter förvärrades från och med 2005, på ett sådant sätt att företaget utan tvekan skulle kunna ha betraktas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringsriktlinjerna (dvs. ett företag som ”utan ingripanden från de offentliga myndigheterna /.../ med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt”), från och med det påföljande året (med hänsyn till skyldigheten att betala tillbaka stödet enligt artikel 44f) och tveklöst 2007.


  Tabell 1












  Miljoner euro | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning | 847,1 | 857,6 | 813,2 | 743,6 | 779,7 | 903,0 |
| Kassaflöde | 205,2 | 215,1 | 207,0 | 180,6 | 171,6 | 190,4 |
| Nettoresultat | 15,5 | 13,8 | (3,6) | (13,4) | (18,2) | (5,7) |
| Eget kapital | 69,8 | 83,4 | 79,8 | 70,6 | 79,4 | 73,6 |

(53)

Kommissionen har granskat företagets finansiella situation. Resultatet visas i tabell 1 nedan. Det framgår tydligt att företaget under sina tre första år, även om det hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f, inte uppfyllde de kriterier som anges i punkterna 10 och 11 i omstruktureringsriktlinjerna för att kunna betraktas som ett företag i svårigheter. När det gäller punkt 10 i omstruktureringsriktlinjerna framgår det att även om företaget hade betalat tillbaka stödet på 22,5 miljoner euro med start 2004 (dvs. månaden efter kommissionens slutliga negativa beslut) skulle det fortfarande inte ha förlorat hälften av sitt egna kapital 2004. När det gäller punkt 11 i omstruktureringsriktlinjerna skulle företaget, även om det hade betalat tillbaka stödet på 22,5 miljoner euro med start 2004, bara ha fått ett enda förlustår (2004), vilket inte räcker för att betraktas som ett företag i svårigheter enligt denna punkt. Det måste därför konstateras att företagsgruppen FagorBrandts finansiella svårigheter förvärrades från och med 2005, på ett sådant sätt att företaget utan tvekan skulle kunna ha betraktas som ett företag i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringsriktlinjerna (dvs. ett företag som ”utan ingripanden från de offentliga myndigheterna /.../ med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt”), från och med det påföljande året (med hänsyn till skyldigheten att betala tillbaka stödet enligt artikel 44f) och tveklöst 2007.

Tabell 1

Miljoner euro

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Omsättning

847,1

857,6

813,2

743,6

779,7

903,0

Kassaflöde

205,2

215,1

207,0

180,6

171,6

190,4

Nettoresultat

15,5

13,8

(3,6)

(13,4)

(18,2)

(5,7)

Eget kapital

69,8

83,4

79,8

70,6

79,4

73,6

| (54) | Kommissionen noterar dessutom att Fagor-gruppen under det tredje kvartalet 2005 beslutade att köpa 90 % av aktierna i företaget till en kostnad av [150–200] miljoner euro. Detta visar att marknaden inte betraktade företaget som ett företag i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringslinjerna, dvs. ett företag som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen noterar dessutom att Fagor-gruppen under det tredje kvartalet 2005 beslutade att köpa 90 % av aktierna i företaget till en kostnad av [150–200] miljoner euro. Detta visar att marknaden inte betraktade företaget som ett företag i svårigheter i den mening som avses i omstruktureringslinjerna, dvs. ett företag som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt.

| (55) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att företaget, som bildades i januari 2002, inte kunde betraktas som ett företag i svårigheter under sina tre första år, även om det omedelbart hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f. Den anser följaktligen att det faktum att Frankrike i januari 2005 fortfarande inte hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f– dvs. tre år efter bildandet av FagorBrandt – inte har medfört att man på konstgjord väg har hållit liv i ett företag som annars skulle ha försvunnit från marknaden. Kommissionen anser också att företaget under denna period inte hade några skäl att begära omstruktureringsstöd. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att det faktum att Frankrike i januari 2005 fortfarande inte hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f inte utgör ett kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till förmån för nybildade företag i den mening som avses i punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(55)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att företaget, som bildades i januari 2002, inte kunde betraktas som ett företag i svårigheter under sina tre första år, även om det omedelbart hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f. Den anser följaktligen att det faktum att Frankrike i januari 2005 fortfarande inte hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f– dvs. tre år efter bildandet av FagorBrandt – inte har medfört att man på konstgjord väg har hållit liv i ett företag som annars skulle ha försvunnit från marknaden. Kommissionen anser också att företaget under denna period inte hade några skäl att begära omstruktureringsstöd. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att det faktum att Frankrike i januari 2005 fortfarande inte hade betalat tillbaka stödet enligt artikel 44f inte utgör ett kringgående av förbudet mot omstruktureringsstöd till förmån för nybildade företag i den mening som avses i punkt 12 i omstruktureringsriktlinjerna.

| (56) | Sammanfattningsvis har tvivlen kring företagets rätt till stöd skingrats och kommissionen anser att företaget uppfyller villkoren i avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(56)

Sammanfattningsvis har tvivlen kring företagets rätt till stöd skingrats och kommissionen anser att företaget uppfyller villkoren i avsnitt 2.1 i omstruktureringsriktlinjerna.

6.4.   Bestämmelser som rör tidigare olagligt och oförenligt stöd

6.4.1.   Stödet från Frankrike

| (57) | På grundval av punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna, och med tanke på att det anmälda stödet i huvudsak verkar vara inriktat på att finansiera återbetalningen av stödet enligt artikel 44f, framför kommissionen i punkt 30 i beslutet att inleda förfarandet vissa tvivel om huruvida det anmälda stödet innebär att återbetalningsskyldigheten kringgås och görs verkningslöst. |
| --- | --- |

(57)

På grundval av punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna, och med tanke på att det anmälda stödet i huvudsak verkar vara inriktat på att finansiera återbetalningen av stödet enligt artikel 44f, framför kommissionen i punkt 30 i beslutet att inleda förfarandet vissa tvivel om huruvida det anmälda stödet innebär att återbetalningsskyldigheten kringgås och görs verkningslöst.

| (58) | Vid sin bedömning av denna fråga har kommissionen tagit hänsyn till följande: |
| --- | --- |

(58)

Vid sin bedömning av denna fråga har kommissionen tagit hänsyn till följande:

| (59) | För det första är det enligt fast rättspraxis så att återbetalningen av oförenligt stöd inklusive ränta gör det möjligt att återupprätta situationen så som den såg ut innan stödet betalades ut och på sätt undanröja den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar. I det aktuella fallet är syftet med återbetalningen av stödet enligt artikel 44f inklusive ränta – som är ett villkor för utbetalningen av det nya stödet – följaktligen att återupprätta situationen så som den såg ut innan detta stöd betalades ut. |
| --- | --- |

(59)

För det första är det enligt fast rättspraxis så att återbetalningen av oförenligt stöd inklusive ränta gör det möjligt att återupprätta situationen så som den såg ut innan stödet betalades ut och på sätt undanröja den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar. I det aktuella fallet är syftet med återbetalningen av stödet enligt artikel 44f inklusive ränta – som är ett villkor för utbetalningen av det nya stödet – följaktligen att återupprätta situationen så som den såg ut innan detta stöd betalades ut.

| (60) | För det andra är företaget berättigat till omstruktureringsstöd. Först och främst härrör företagets finansiella svårigheter inte från återbetalningen av det oförenliga stödet. De beror på andra saker, vilka har orsakat förlusterna sedan 2004 (se tabell 1 ovan). Den framtida återbetalningen av det oförenliga stödet kommer bara att förvärra dessa svårigheter till dess att företaget når en punkt där det inte kan klara sig utan statligt stöd. För det andra har det genomförts en omstrukturering av verksamheten till en kostnad av 62,5 miljoner euro. Detta visar att den operationella omstrukturering som krävs för att återställa lönsamheten medför stora kostnader som är väsentligt högre än återbetalningen av stödet enligt artikel 44f, som uppgår till 22,5 miljoner euro exklusive ränta. Allt detta visar att FagorBrandt är ett företag i svårigheter och att dess existens hotas. Som alla företag som befinner sig i en sådan situation är det därför berättigat till omstruktureringsstöd om det uppfyller de övriga villkor som anges i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(60)

För det andra är företaget berättigat till omstruktureringsstöd. Först och främst härrör företagets finansiella svårigheter inte från återbetalningen av det oförenliga stödet. De beror på andra saker, vilka har orsakat förlusterna sedan 2004 (se tabell 1 ovan). Den framtida återbetalningen av det oförenliga stödet kommer bara att förvärra dessa svårigheter till dess att företaget når en punkt där det inte kan klara sig utan statligt stöd. För det andra har det genomförts en omstrukturering av verksamheten till en kostnad av 62,5 miljoner euro. Detta visar att den operationella omstrukturering som krävs för att återställa lönsamheten medför stora kostnader som är väsentligt högre än återbetalningen av stödet enligt artikel 44f, som uppgår till 22,5 miljoner euro exklusive ränta. Allt detta visar att FagorBrandt är ett företag i svårigheter och att dess existens hotas. Som alla företag som befinner sig i en sådan situation är det därför berättigat till omstruktureringsstöd om det uppfyller de övriga villkor som anges i omstruktureringsriktlinjerna.

| (61) | För det tredje konstaterar kommissionen i sitt beslut från 1991 om målet Deggendorf (22) att ”det stöd som på ett rättsstridigt sätt har beviljats och som Deggendorf sedan 1986 nekar att återbetala och de ifrågavarande nya stöden [...] skulle få den kumulerade verkan att detta företag erhöll en orimlig och oskälig fördel som förändrar handelsvillkoren på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset”. Kommissionen ansåg att de nya stöden var förenliga under förutsättning att ”myndigheterna [skjuter upp] utbetalningen till Deggendorf av det stöd [...] tills de har drivit in det [oförenliga] stöd [...]”. I sin dom av den 15 maj 1997 (23) bekräftade domstolen kommissionens syn. Kommissionen har därför antagit flera beslut där den följer samma synsätt, dvs. den anser ett nytt stöd är förenligt samtidigt som den kräver att utbetalningen av stödet ska skjutas upp tills det olagliga stödet har betalats tillbaka (24). Kommissionen konstaterar att det i det aktuella fallet – från den tidpunkt som det nya stödet uppfyller de villkor som anges i omstruktureringsriktlinjerna – inte finns något som hindrar att samma synsätt kan tillämpas som i målet Deggendorf, dvs. att det nya stödet kan anses förenligt på villkor att utbetalningen av stödet skjuts upp tills stödet enligt artikel 44f har betalats tillbaka. |
| --- | --- |

(61)

För det tredje konstaterar kommissionen i sitt beslut från 1991 om målet Deggendorf (22) att ”det stöd som på ett rättsstridigt sätt har beviljats och som Deggendorf sedan 1986 nekar att återbetala och de ifrågavarande nya stöden [...] skulle få den kumulerade verkan att detta företag erhöll en orimlig och oskälig fördel som förändrar handelsvillkoren på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset”. Kommissionen ansåg att de nya stöden var förenliga under förutsättning att ”myndigheterna [skjuter upp] utbetalningen till Deggendorf av det stöd [...] tills de har drivit in det [oförenliga] stöd [...]”. I sin dom av den 15 maj 1997 (23) bekräftade domstolen kommissionens syn. Kommissionen har därför antagit flera beslut där den följer samma synsätt, dvs. den anser ett nytt stöd är förenligt samtidigt som den kräver att utbetalningen av stödet ska skjutas upp tills det olagliga stödet har betalats tillbaka (24). Kommissionen konstaterar att det i det aktuella fallet – från den tidpunkt som det nya stödet uppfyller de villkor som anges i omstruktureringsriktlinjerna – inte finns något som hindrar att samma synsätt kan tillämpas som i målet Deggendorf, dvs. att det nya stödet kan anses förenligt på villkor att utbetalningen av stödet skjuts upp tills stödet enligt artikel 44f har betalats tillbaka.

| (62) | Mot bakgrund av ovanstående har kommissionens tvivel skingrats. |
| --- | --- |

(62)

Mot bakgrund av ovanstående har kommissionens tvivel skingrats.

| (63) | Inom ramen för detta skulle kommissionen vilja lägga till följande precisering. I punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna åläggs kommissionen att inom ramen för prövningen av ett omstruktureringsstöd ”för det första beakta den kumulativa effekten av det gamla och det nya stödet och för det andra det faktum att det gamla stödet inte har betalats tillbaka.” Som anges i fotnot 14 i omstruktureringsriktlinjerna baseras denna bestämmelse på domen i målet Deggendorf (25). I det aktuella fallet åtar sig Frankrike att betala tillbaka stödet enligt artikel 44f innan man börjar betala ut det nya stödet. I detta beslut är kommissionen, med stöd av domen i målet Deggendorf, skyldig att fullgöra detta åtagande på villkor att det anmälda stödet är förenligt. På så sätt ser den till att det inte blir någon kumulativ effekt av det gamla och det nya stödet och att det gamla stödet betalas tillbaka. |
| --- | --- |

(63)

Inom ramen för detta skulle kommissionen vilja lägga till följande precisering. I punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna åläggs kommissionen att inom ramen för prövningen av ett omstruktureringsstöd ”för det första beakta den kumulativa effekten av det gamla och det nya stödet och för det andra det faktum att det gamla stödet inte har betalats tillbaka.” Som anges i fotnot 14 i omstruktureringsriktlinjerna baseras denna bestämmelse på domen i målet Deggendorf (25). I det aktuella fallet åtar sig Frankrike att betala tillbaka stödet enligt artikel 44f innan man börjar betala ut det nya stödet. I detta beslut är kommissionen, med stöd av domen i målet Deggendorf, skyldig att fullgöra detta åtagande på villkor att det anmälda stödet är förenligt. På så sätt ser den till att det inte blir någon kumulativ effekt av det gamla och det nya stödet och att det gamla stödet betalas tillbaka.

6.4.2.   Det olagliga stödet från Italien

| (64) | Den 21 oktober 2008 var Brandt Italia, FagorBrandts italienska dotterbolag, betalningsskyldig för en del av det stöd som beviljats av de italienska myndigheterna. Detta stöd förklarades oförenligt av kommissionen i dess beslut av den 30 mars 2004 (26). |
| --- | --- |

(64)

Den 21 oktober 2008 var Brandt Italia, FagorBrandts italienska dotterbolag, betalningsskyldig för en del av det stöd som beviljats av de italienska myndigheterna. Detta stöd förklarades oförenligt av kommissionen i dess beslut av den 30 mars 2004 (26).

| (65) | Liksom påpekas i skäl (61) bekräftar domen i målet Deggendorf (27) att kommissionen inte överskrider sin bestämmanderätt när den kräver att det tidigare stödet ska betalas tillbaka som ett förhandsvillkor för att det nya stödet ska betalas ut. För det fall kommissionen ställer som villkor för det planerade stödet att ett eller flera tidigare stöd dessförinnan ska återkrävas, är kommissionen däremot inte skyldig att undersöka den kumulativa effekt på konkurrensen som dessa stöd kan ge upphov till. Ett sådant villkor gör det möjligt att förhindra att den fördel som det planerade stödet ger kumuleras med fördelarna från tidigare stöd (28). |
| --- | --- |

(65)

Liksom påpekas i skäl (61) bekräftar domen i målet Deggendorf (27) att kommissionen inte överskrider sin bestämmanderätt när den kräver att det tidigare stödet ska betalas tillbaka som ett förhandsvillkor för att det nya stödet ska betalas ut. För det fall kommissionen ställer som villkor för det planerade stödet att ett eller flera tidigare stöd dessförinnan ska återkrävas, är kommissionen däremot inte skyldig att undersöka den kumulativa effekt på konkurrensen som dessa stöd kan ge upphov till. Ett sådant villkor gör det möjligt att förhindra att den fördel som det planerade stödet ger kumuleras med fördelarna från tidigare stöd (28).

| (66) | På så sätt kan kommissionen inom ramen för sin bestämmanderätt kräva in sådana oförenliga stöd som en förutsättning för utbetalningen av nya stöd (29) istället för att tillämpa punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna, vilket gör det möjligt för kommissionen att beakta den kumulerade effekten av det olagliga stödet och det nya stödet. |
| --- | --- |

(66)

På så sätt kan kommissionen inom ramen för sin bestämmanderätt kräva in sådana oförenliga stöd som en förutsättning för utbetalningen av nya stöd (29) istället för att tillämpa punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna, vilket gör det möjligt för kommissionen att beakta den kumulerade effekten av det olagliga stödet och det nya stödet.

| (67) | På grund av de särskilda omständigheterna kring det här fallet så avser kommissionen likväl att tillämpa punkt 23 i riktlinjerna. Kommissionen ska i det aktuella fallet anta ett nytt beslut till följd av tribunalens ogiltigförklaring av dess beslut av den 21 oktober 2008. I detta sammanhang får kommissionen inte beakta de upplysningar som den inte förfogade över vid datumet för det första beslutet. Kommissionen får alltså varken hänsyn till nya skyldigheter som medlemsstaten kan ha ålagt eller återbetalningar av de olagliga stöden som kan ha gjorts efter detta datum. |
| --- | --- |

(67)

På grund av de särskilda omständigheterna kring det här fallet så avser kommissionen likväl att tillämpa punkt 23 i riktlinjerna. Kommissionen ska i det aktuella fallet anta ett nytt beslut till följd av tribunalens ogiltigförklaring av dess beslut av den 21 oktober 2008. I detta sammanhang får kommissionen inte beakta de upplysningar som den inte förfogade över vid datumet för det första beslutet. Kommissionen får alltså varken hänsyn till nya skyldigheter som medlemsstaten kan ha ålagt eller återbetalningar av de olagliga stöden som kan ha gjorts efter detta datum.

| (68) | Eftersom tribunalens dom av den 14 februari 2012 dessutom uppmuntrar detta (30) ska kommissionen följaktligen undersöka den kumulerade effekten av det italienska stödet och det anmälda omstruktureringsstödet på konkurrensen. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom tribunalens dom av den 14 februari 2012 dessutom uppmuntrar detta (30) ska kommissionen följaktligen undersöka den kumulerade effekten av det italienska stödet och det anmälda omstruktureringsstödet på konkurrensen.

| (69) | Det är dock viktigt att först och främst fastställa storleken på det italienska stödet som bör beaktas per den 21 oktober 2008. |
| --- | --- |

(69)

Det är dock viktigt att först och främst fastställa storleken på det italienska stödet som bör beaktas per den 21 oktober 2008.

| (70) | FagorBrandt beräknar att Brandt Italias återbetalning av det italienska stödet till troligtvis understiger 200 000 euro. |
| --- | --- |

(70)

FagorBrandt beräknar att Brandt Italias återbetalning av det italienska stödet till troligtvis understiger 200 000 euro.

| (71) | FagorBrandt köpte i själva verket 2003, genom sitt dotterbolag Brandt Italia, fabriken i Verolanuova och dess aktier i företaget Ocean, som hade ingått en ackorduppgörelse. Brandt Italia erbjöd 10 miljoner euro för de berörda aktierna. |
| --- | --- |

(71)

FagorBrandt köpte i själva verket 2003, genom sitt dotterbolag Brandt Italia, fabriken i Verolanuova och dess aktier i företaget Ocean, som hade ingått en ackorduppgörelse. Brandt Italia erbjöd 10 miljoner euro för de berörda aktierna.

| (72) | Eftersom detta belopp ansågs för lågt av de förvaltare som domstolen utsett för Ocean ville de italienska myndigheterna utvidga bestämmelserna i ordningarna ”Mobilita” och ”Cassa Integrazione” till detta återtagande, eftersom dessa bestämmelser har förklarats förenliga med tillämplig EU-lagstiftning. De föreskriver i synnerhet att företag som anställer arbetstagare som blivit arbetslösa kan beviljas undantag från arbetsgivaravgifter. Målet med utvidgningen av dessa åtgärder var att köparens vinst skulle öka priset på berörda aktierna i motsvarande omfattning. |
| --- | --- |

(72)

Eftersom detta belopp ansågs för lågt av de förvaltare som domstolen utsett för Ocean ville de italienska myndigheterna utvidga bestämmelserna i ordningarna ”Mobilita” och ”Cassa Integrazione” till detta återtagande, eftersom dessa bestämmelser har förklarats förenliga med tillämplig EU-lagstiftning. De föreskriver i synnerhet att företag som anställer arbetstagare som blivit arbetslösa kan beviljas undantag från arbetsgivaravgifter. Målet med utvidgningen av dessa åtgärder var att köparens vinst skulle öka priset på berörda aktierna i motsvarande omfattning.

| (73) | De italienska myndigheterna offentliggjorde därför ett lagdekret den 14 februari 2003 som föreskrev att den som köper tillgångar i företag som ingått ackorduppgörelse, och som har fler än 1 000 anställda, ska befrias från sociala avgifter och få bidrag för varje anställd. Brandt Italias förvärv av Ocean SpA:s verksamheter för hushållsapparater den 7 mars 2003 omfattades av denna ordning som inrättats genom ovannämnda lagdekret. Därför ökade dessa undantag (som beräknas till 8,5 miljoner euro) det pris som föreslogs av Brant Italia, vilket på så sätt uppgick till 18,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

(73)

De italienska myndigheterna offentliggjorde därför ett lagdekret den 14 februari 2003 som föreskrev att den som köper tillgångar i företag som ingått ackorduppgörelse, och som har fler än 1 000 anställda, ska befrias från sociala avgifter och få bidrag för varje anställd. Brandt Italias förvärv av Ocean SpA:s verksamheter för hushållsapparater den 7 mars 2003 omfattades av denna ordning som inrättats genom ovannämnda lagdekret. Därför ökade dessa undantag (som beräknas till 8,5 miljoner euro) det pris som föreslogs av Brant Italia, vilket på så sätt uppgick till 18,5 miljoner euro.

| (74) | I sitt beslut av den 30 mars 2004 (31) ansåg kommissionen att lagdekretet av den 14 februari 2003, som omvandlades till lag den 17 april 2003, utgjorde en ordning med olagligt och oförenligt stöd. Efter det att kommissionen upplyste Brandt Italia om detta erhöll företaget genom handelsdomstolen i Brescia den 5 juli 2004 en kvarstadsbeläggning av den sista delbetalningen av priset (5,7 miljoner euro). Det har förlikat med Oceans förvaltare för att få tillbaka det överskottsbelopp som har betalats. Brandt Italia ansåg att italienska staten i själva verket borde betala tillbaka det olagliga stödet till det faktiska stödmottagande företaget. |
| --- | --- |

(74)

I sitt beslut av den 30 mars 2004 (31) ansåg kommissionen att lagdekretet av den 14 februari 2003, som omvandlades till lag den 17 april 2003, utgjorde en ordning med olagligt och oförenligt stöd. Efter det att kommissionen upplyste Brandt Italia om detta erhöll företaget genom handelsdomstolen i Brescia den 5 juli 2004 en kvarstadsbeläggning av den sista delbetalningen av priset (5,7 miljoner euro). Det har förlikat med Oceans förvaltare för att få tillbaka det överskottsbelopp som har betalats. Brandt Italia ansåg att italienska staten i själva verket borde betala tillbaka det olagliga stödet till det faktiska stödmottagande företaget.

| (75) | Även om mottagaren av stödet i fråga i enlighet med den ordning som fördömdes av kommissionen var Brandt Italia (företaget beviljades i själva verket undantag) beräknade FagorBrandt att den slutgiltiga nyttan av detta stöd nästan helt hade överförts till de fordringsägare som registrerades av de av domstolen utsedda förvaltarna för Ocean, genom det ökade priset på tillgångarna (en höjning av priset på 8,5 miljoner jämfört med de 8 624 283 euro som faktiskt beviljades genom undantagen). Därför ansåg de franska myndigheterna att Brandt Italia/FagorBrandts utestående saldo uppgick till 124 283 euro, plus ränta. |
| --- | --- |

(75)

Även om mottagaren av stödet i fråga i enlighet med den ordning som fördömdes av kommissionen var Brandt Italia (företaget beviljades i själva verket undantag) beräknade FagorBrandt att den slutgiltiga nyttan av detta stöd nästan helt hade överförts till de fordringsägare som registrerades av de av domstolen utsedda förvaltarna för Ocean, genom det ökade priset på tillgångarna (en höjning av priset på 8,5 miljoner jämfört med de 8 624 283 euro som faktiskt beviljades genom undantagen). Därför ansåg de franska myndigheterna att Brandt Italia/FagorBrandts utestående saldo uppgick till 124 283 euro, plus ränta.

| (76) | De italienska myndigheterna lämnade emellertid uppgifter till kommissionen som ogiltigförklarade detta resonemang. |
| --- | --- |

(76)

De italienska myndigheterna lämnade emellertid uppgifter till kommissionen som ogiltigförklarade detta resonemang.

| (77) | Den 13 maj 2008 översände de italienska myndigheterna två domar från domstolen i Brescia till kommissionen. Dessa rör de rättstvister som det nationella centralinstitutet för social trygghet (Istituto Nazionale della Previdenza Soziale, INPS) åberopade mot Brandt Italia angående fastställandet av storleken på stödet, nämligen de undantag från sociala avgifter som hade beviljats Brandt Italia. |
| --- | --- |

(77)

Den 13 maj 2008 översände de italienska myndigheterna två domar från domstolen i Brescia till kommissionen. Dessa rör de rättstvister som det nationella centralinstitutet för social trygghet (Istituto Nazionale della Previdenza Soziale, INPS) åberopade mot Brandt Italia angående fastställandet av storleken på stödet, nämligen de undantag från sociala avgifter som hade beviljats Brandt Italia.

| (78) | Den första domen av den 1 februari 2008 skjuter upp det betalningskrav som ställdes av INPS vid mötet med Brandt Italia den 18 december 2007. INPS överklagade denna dom. Den 29 april 2008 ogiltigförklarade appellationsdomstolen det tillfälliga upphävandet av betalningskravet. |
| --- | --- |

(78)

Den första domen av den 1 februari 2008 skjuter upp det betalningskrav som ställdes av INPS vid mötet med Brandt Italia den 18 december 2007. INPS överklagade denna dom. Den 29 april 2008 ogiltigförklarade appellationsdomstolen det tillfälliga upphävandet av betalningskravet.

| (79) | Den tredje domen av den 8 juli 2008, som översändes till kommissionen den 20 oktober 2008, gav INPS rätt i frågan om fällningen av Brandt Italia och en fullständig återbetalning av stödet. Denna dom meddelades Brandt Italia den 15 september 2008. |
| --- | --- |

(79)

Den tredje domen av den 8 juli 2008, som översändes till kommissionen den 20 oktober 2008, gav INPS rätt i frågan om fällningen av Brandt Italia och en fullständig återbetalning av stödet. Denna dom meddelades Brandt Italia den 15 september 2008.

| (80) | Mot bakgrund av dessa upplysningar bör kommissionen alltså slå fast hur mycket Brandt Italia/FagorBrandt ska betala tillbaka, beräknat per den 21 oktober 2008. I detta avseende noterar kommissionen att domen från domstolen i Brescia av den 8 juli 2008 dömer Brandt Italia att betala tillbaka 8 890 878,02 euro. |
| --- | --- |

(80)

Mot bakgrund av dessa upplysningar bör kommissionen alltså slå fast hur mycket Brandt Italia/FagorBrandt ska betala tillbaka, beräknat per den 21 oktober 2008. I detta avseende noterar kommissionen att domen från domstolen i Brescia av den 8 juli 2008 dömer Brandt Italia att betala tillbaka 8 890 878,02 euro.

| (81) | Emellertid anser kommissionen att man från denna summa måste dra av det kvarstadsbelagda beloppet, dvs. 5,7 miljoner. Efter domen från handelsdomstolen i Brescia av den 5 juli 2004 har Brandt Italia i själva verket (som en försiktighetsåtgärd) inte haft tillgång till detta frysta belopp. Detta beslut fattas med grund i det beslut som kommissionen antog den 30 mars 2004 och tar hänsyn till behovet av denna återbetalning, men också det faktum att detta belopp inte kan röras. Den 21 oktober 2008 kunde man alltså anta att detta belopp skulle ha använts för att betala tillbaka en del av stödet i fråga. Denna slutsats styrks av följande faktum:






  — | Kommissionens beslut av den 30 mars 2004 specificerar i skäl 18 att såväl köpare av företag som befinner sig i svårigheter som företag som befinner sig i svårigheter skulle kunna omfattas av den fördömda stödordningen. Med andra ord hade man kunnat förutse att Ocean skulle stå för åtminstone en del av återbetalningen. |
| --- | --- | --- |

(81)

Emellertid anser kommissionen att man från denna summa måste dra av det kvarstadsbelagda beloppet, dvs. 5,7 miljoner. Efter domen från handelsdomstolen i Brescia av den 5 juli 2004 har Brandt Italia i själva verket (som en försiktighetsåtgärd) inte haft tillgång till detta frysta belopp. Detta beslut fattas med grund i det beslut som kommissionen antog den 30 mars 2004 och tar hänsyn till behovet av denna återbetalning, men också det faktum att detta belopp inte kan röras. Den 21 oktober 2008 kunde man alltså anta att detta belopp skulle ha använts för att betala tillbaka en del av stödet i fråga. Denna slutsats styrks av följande faktum:

—

Kommissionens beslut av den 30 mars 2004 specificerar i skäl 18 att såväl köpare av företag som befinner sig i svårigheter som företag som befinner sig i svårigheter skulle kunna omfattas av den fördömda stödordningen. Med andra ord hade man kunnat förutse att Ocean skulle stå för åtminstone en del av återbetalningen.

| — | Domen från domstolen i Brescia av den 8 juli 2008 nämner förekomsten av detta frysta belopp på ett kvarstadsbelagt konto och anser att det är ”uppenbart” att denna summa skulle kunna användas för att delvis ersätta INPS. |
| --- | --- |

—

Domen från domstolen i Brescia av den 8 juli 2008 nämner förekomsten av detta frysta belopp på ett kvarstadsbelagt konto och anser att det är ”uppenbart” att denna summa skulle kunna användas för att delvis ersätta INPS.

| (82) | Med beaktande av de uppgifter som läggs fram i skälen 76–81 anser kommissionen följaktligen att den slutgiltiga storleken på det italienska stödet som ska beaktas i denna analys uppgår till 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008. |
| --- | --- |

(82)

Med beaktande av de uppgifter som läggs fram i skälen 76–81 anser kommissionen följaktligen att den slutgiltiga storleken på det italienska stödet som ska beaktas i denna analys uppgår till 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008.

| (83) | När det gäller räntan anser kommissionen att det datum som ska beaktas för att fastställa beloppet inte är datumet för den faktiska återbetalningen av stödet utan det datum då beslutet ogiltigförklarade, eftersom kommissionen i det aktuella fallet analyserar det franska stödets förenlighet per den 21 oktober 2008. Den 21 oktober 2008 kumuleras det franska stödet med det italienska stödet, inklusive ränta fram till detta datum. Kommissionen måste således beakta alla dessa uppgifter och inte lägga till räntan fram till datumet för den faktiska återbetalningen. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller räntan anser kommissionen att det datum som ska beaktas för att fastställa beloppet inte är datumet för den faktiska återbetalningen av stödet utan det datum då beslutet ogiltigförklarade, eftersom kommissionen i det aktuella fallet analyserar det franska stödets förenlighet per den 21 oktober 2008. Den 21 oktober 2008 kumuleras det franska stödet med det italienska stödet, inklusive ränta fram till detta datum. Kommissionen måste således beakta alla dessa uppgifter och inte lägga till räntan fram till datumet för den faktiska återbetalningen.

| (84) | För övrigt försvinner den fördel som räntorna mellan den 21 oktober 2008 och datumet för den faktiska återbetalningen innebär genom själva återbetalningen, som naturligtvis måste inkludera denna. |
| --- | --- |

(84)

För övrigt försvinner den fördel som räntorna mellan den 21 oktober 2008 och datumet för den faktiska återbetalningen innebär genom själva återbetalningen, som naturligtvis måste inkludera denna.

| (85) | FagorBrandt förfogade följaktligen över en summa på 3 190 878,02 euro (plus ränta) utöver de 31 miljoner i stöd som hade beviljats av de franska myndigheterna. Denna fördel inverkar på konkurrensen: företaget hade tillgång till extra likvida medel som det inte hade haft tillgång till enligt normala marknadsmässiga villkor (dvs. utan det oförenliga italienska stödet). |
| --- | --- |

(85)

FagorBrandt förfogade följaktligen över en summa på 3 190 878,02 euro (plus ränta) utöver de 31 miljoner i stöd som hade beviljats av de franska myndigheterna. Denna fördel inverkar på konkurrensen: företaget hade tillgång till extra likvida medel som det inte hade haft tillgång till enligt normala marknadsmässiga villkor (dvs. utan det oförenliga italienska stödet).

| (86) | I enlighet med punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna och tribunalens dom av den 14 februari 2012 avser kommissionen pröva den kumulerade effekten av det italienska stödet och omstruktureringsstödet inom ramen för analysen av det sistnämnda stödets förenlighet. |
| --- | --- |

(86)

I enlighet med punkt 23 i omstruktureringsriktlinjerna och tribunalens dom av den 14 februari 2012 avser kommissionen pröva den kumulerade effekten av det italienska stödet och omstruktureringsstödet inom ramen för analysen av det sistnämnda stödets förenlighet.

| (87) | Prövningen av den kumulerade effekten föranledde kommissionen att utföra en dubbelkontroll: Dels bör kommissionen kontrollera huruvida de kompenserande åtgärderna (se skäl (89) och följande, i synnerhet (118) och följande) gör det möjligt att med exakthet kompensera den påverkan på konkurrensen som FagorBrandts extra likvida medel innebär, dels vill kommissionen se till att det stödmottagande företagets egna bidrag inte inkluderar något stöd (se skäl (154) och följande). Man kan nämligen inte utesluta att den ifrågavarande summan inte förekommer i företagets egna bidrag. |
| --- | --- |

(87)

Prövningen av den kumulerade effekten föranledde kommissionen att utföra en dubbelkontroll: Dels bör kommissionen kontrollera huruvida de kompenserande åtgärderna (se skäl (89) och följande, i synnerhet (118) och följande) gör det möjligt att med exakthet kompensera den påverkan på konkurrensen som FagorBrandts extra likvida medel innebär, dels vill kommissionen se till att det stödmottagande företagets egna bidrag inte inkluderar något stöd (se skäl (154) och följande). Man kan nämligen inte utesluta att den ifrågavarande summan inte förekommer i företagets egna bidrag.

| (88) | Vid dubbelkontrollen kan kommissionen ställa nya krav på den berörda medlemsstaten, oberoende av eventuella påståenden från denna (vilka kommissionen i det aktuella fallet inte får beakta om de formulerades efter den 21 oktober 2008). Punkt 46 i omstruktureringsriktlinjerna bekräftar detta: ”kommissionen [kan] fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att konkurrensen inte skall snedvridas i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset, om den berörda medlemsstaten inte har åtagit sig att vidta sådana åtgärder”. |
| --- | --- |

(88)

Vid dubbelkontrollen kan kommissionen ställa nya krav på den berörda medlemsstaten, oberoende av eventuella påståenden från denna (vilka kommissionen i det aktuella fallet inte får beakta om de formulerades efter den 21 oktober 2008). Punkt 46 i omstruktureringsriktlinjerna bekräftar detta: ”kommissionen [kan] fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att konkurrensen inte skall snedvridas i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset, om den berörda medlemsstaten inte har åtagit sig att vidta sådana åtgärder”.

6.5.   Förhindrande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen

6.5.1.   Analys av nödvändigheten av de kompenserande åtgärderna

| (89) | I punkt 38 i omstruktureringsriktlinjerna anges att för att omstruktureringsstöd ska kunna godkännas av kommissionen måste kompenserande åtgärder vidtas för att mildra stödets negativa effekter på handelsvillkoren. I annat fall måste stödet anses ”strida mot det gemensamma intresset” och förklaras oförenligt med den gemensamma marknaden. Detta villkor yttrar sig ofta i en begränsning av den närvaro som företaget får ha kvar på sin marknad eller sina marknader under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(89)

I punkt 38 i omstruktureringsriktlinjerna anges att för att omstruktureringsstöd ska kunna godkännas av kommissionen måste kompenserande åtgärder vidtas för att mildra stödets negativa effekter på handelsvillkoren. I annat fall måste stödet anses ”strida mot det gemensamma intresset” och förklaras oförenligt med den gemensamma marknaden. Detta villkor yttrar sig ofta i en begränsning av den närvaro som företaget får ha kvar på sin marknad eller sina marknader under omstruktureringsperioden.

| (90) | I sin anmälan påstod Frankrike att det i det aktuella fallet inte verkade nödvändigt med kompenserande åtgärder, framför allt eftersom stödet inte skulle leda till någon otillbörlig snedvridning. I punkterna 37, 38 och 40 i beslutet att inleda förfarandet förklarar kommissionen kort varför den avvisar detta påstående. |
| --- | --- |

(90)

I sin anmälan påstod Frankrike att det i det aktuella fallet inte verkade nödvändigt med kompenserande åtgärder, framför allt eftersom stödet inte skulle leda till någon otillbörlig snedvridning. I punkterna 37, 38 och 40 i beslutet att inleda förfarandet förklarar kommissionen kort varför den avvisar detta påstående.

| (91) | I följande skäl kommer kommissionen mer i detalj att förklara varför den anser att stödet leder till en snedvridning och varför det – tvärtemot vad de franska myndigheterna påstår – är nödvändigt att genomföra de kompenserande åtgärderna. |
| --- | --- |

(91)

I följande skäl kommer kommissionen mer i detalj att förklara varför den anser att stödet leder till en snedvridning och varför det – tvärtemot vad de franska myndigheterna påstår – är nödvändigt att genomföra de kompenserande åtgärderna.

| (92) | Som redan har angetts är FagorBrandt verksamt inom sektorn för tillverkning och saluföring av stora hushållsapparater till detaljhandlare (till skillnad från distribution och försäljning till privatpersoner). När det gäller den geografiska dimensionen för marknaden för stora hushållsapparater har kommissionen tidigare ansett att det åtminstone fanns en unionsdimension, framför allt på grund av avsaknaden av hinder för tillträde till marknaden, teknisk harmonisering och de relativt låga transportkostnaderna (32). Uppgifterna från FagorBrandt och de två konkurrenter som har inkommit med synpunkter bekräftar att marknaden har en unionsdimension. |
| --- | --- |

(92)

Som redan har angetts är FagorBrandt verksamt inom sektorn för tillverkning och saluföring av stora hushållsapparater till detaljhandlare (till skillnad från distribution och försäljning till privatpersoner). När det gäller den geografiska dimensionen för marknaden för stora hushållsapparater har kommissionen tidigare ansett att det åtminstone fanns en unionsdimension, framför allt på grund av avsaknaden av hinder för tillträde till marknaden, teknisk harmonisering och de relativt låga transportkostnaderna (32). Uppgifterna från FagorBrandt och de två konkurrenter som har inkommit med synpunkter bekräftar att marknaden har en unionsdimension.

| (93) | Kommissionen anser att ett omstruktureringsstöd automatiskt snedvrider konkurrensen genom att stödmottagaren kan stanna kvar på marknaden och genom att de konkurrerande företagens utveckling bromsas av detta. Det motverkar därför att de minst effektiva företagen försvinner från marknaden, vilket enligt punkt 4 i omstruktureringsriktlinjerna ”är ett normalt inslag i marknadsekonomin”. Det anmälda stödet till förmån för FagorBrandt leder därför till att konkurrensen snedvrids enligt ovan. Kommissionen konstaterar dock att följande aspekter tenderar att begränsa de negativa konsekvenserna av denna snedvridning av konkurrensen. För det första har FagorBrandt en marknadsandel på högst [0–5] % av marknaden för stora hushållsapparater (33). För det andra finns det på denna marknad fyra konkurrenter som har en marknadsandel på 10 % eller mer (Indesit, Whirlpool, BSH och Electrolux) (34). Den konkurrent som har begärt att få vara anonym medger dessutom att FagorBrandt är en relativt liten aktör på den europeiska marknaden (se ovan för de tvivel som konkurrenten har framfört när det gäller återställandet av företagets lönsamhet och som är kopplade till företagets ringa storlek), och att dess andel av marknaden minskar (35). För det tredje är stödbeloppet begränsat i förhållande till FagorBrandts omsättning i Europa (stödet motsvarar mindre än 4 % av omsättningen 2007), och ännu mer i förhållande till omsättningen för de fyra främsta aktörerna på marknaden, vars omsättning är större än FagorBrandts (36). |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen anser att ett omstruktureringsstöd automatiskt snedvrider konkurrensen genom att stödmottagaren kan stanna kvar på marknaden och genom att de konkurrerande företagens utveckling bromsas av detta. Det motverkar därför att de minst effektiva företagen försvinner från marknaden, vilket enligt punkt 4 i omstruktureringsriktlinjerna ”är ett normalt inslag i marknadsekonomin”. Det anmälda stödet till förmån för FagorBrandt leder därför till att konkurrensen snedvrids enligt ovan. Kommissionen konstaterar dock att följande aspekter tenderar att begränsa de negativa konsekvenserna av denna snedvridning av konkurrensen. För det första har FagorBrandt en marknadsandel på högst [0–5] % av marknaden för stora hushållsapparater (33). För det andra finns det på denna marknad fyra konkurrenter som har en marknadsandel på 10 % eller mer (Indesit, Whirlpool, BSH och Electrolux) (34). Den konkurrent som har begärt att få vara anonym medger dessutom att FagorBrandt är en relativt liten aktör på den europeiska marknaden (se ovan för de tvivel som konkurrenten har framfört när det gäller återställandet av företagets lönsamhet och som är kopplade till företagets ringa storlek), och att dess andel av marknaden minskar (35). För det tredje är stödbeloppet begränsat i förhållande till FagorBrandts omsättning i Europa (stödet motsvarar mindre än 4 % av omsättningen 2007), och ännu mer i förhållande till omsättningen för de fyra främsta aktörerna på marknaden, vars omsättning är större än FagorBrandts (36).

| (94) | Även om det i föregående skäl görs en granskning av den snedvridning av konkurrensen som stödet skapar är det – vilket anges i punkt 38 i omstruktureringsriktlinjerna, som i sin tur grundar sig på artikel 107.3 c i EUF-fördraget – även nödvändigt att analysera hur stora ”de negativa effekterna på handelsvillkoren” mellan medlemsstaterna är. Såsom redan har konstaterats i punkt 38 i beslutet att inleda förfarandet snedvrider stödet lokaliseringen av de ekonomiska verksamheterna mellan medlemsstaterna, och därigenom handelsutbytet mellan dessa. FagorBrandt är ett företag som har större delen av sin produktion och merparten av sina anställda i Frankrike ([80–100] % av företagets produkter tillverkas i Frankrike). Utan statligt stöd från Frankrike skulle FagorBrandt snabbt försvinna från marknaden. De produkter som tillverkas vid FagorBrandts anläggningar konkurrerar emellertid främst med produkter som konkurrenterna tillverkar i andra medlemsstater. (37). Om FagorBrandt skulle försvinna från marknaden skulle därför dess europeiska konkurrenter väsentligt kunna öka sin försäljning och följaktligen även sin tillverkning. Stödet får till effekt att verksamheter blir kvar i Frankrike i stället för att flyttas till andra medlemsstater. Genom att det minskar exportmöjligheterna till Frankrike för de konkurrenter som finns i andra medlemsstater får detta därför en negativ effekt på handelsvillkoren (38). Stödet minskar dessutom försäljningsmöjligheterna till de länder dit FagorBrandt kommer att fortsätta att exportera sina produkter. Med tanke på hur stor FagorBrandts försäljning är och hur många anställda företaget har är de negativa effekterna på handelsvillkoren inte obetydliga. |
| --- | --- |

(94)

Även om det i föregående skäl görs en granskning av den snedvridning av konkurrensen som stödet skapar är det – vilket anges i punkt 38 i omstruktureringsriktlinjerna, som i sin tur grundar sig på artikel 107.3 c i EUF-fördraget – även nödvändigt att analysera hur stora ”de negativa effekterna på handelsvillkoren” mellan medlemsstaterna är. Såsom redan har konstaterats i punkt 38 i beslutet att inleda förfarandet snedvrider stödet lokaliseringen av de ekonomiska verksamheterna mellan medlemsstaterna, och därigenom handelsutbytet mellan dessa. FagorBrandt är ett företag som har större delen av sin produktion och merparten av sina anställda i Frankrike ([80–100] % av företagets produkter tillverkas i Frankrike). Utan statligt stöd från Frankrike skulle FagorBrandt snabbt försvinna från marknaden. De produkter som tillverkas vid FagorBrandts anläggningar konkurrerar emellertid främst med produkter som konkurrenterna tillverkar i andra medlemsstater. (37). Om FagorBrandt skulle försvinna från marknaden skulle därför dess europeiska konkurrenter väsentligt kunna öka sin försäljning och följaktligen även sin tillverkning. Stödet får till effekt att verksamheter blir kvar i Frankrike i stället för att flyttas till andra medlemsstater. Genom att det minskar exportmöjligheterna till Frankrike för de konkurrenter som finns i andra medlemsstater får detta därför en negativ effekt på handelsvillkoren (38). Stödet minskar dessutom försäljningsmöjligheterna till de länder dit FagorBrandt kommer att fortsätta att exportera sina produkter. Med tanke på hur stor FagorBrandts försäljning är och hur många anställda företaget har är de negativa effekterna på handelsvillkoren inte obetydliga.

| (95) | Mot bakgrund av ovanstående analys anser kommissionen att det är nödvändigt med rejäla (dvs. inte obetydliga), men trots det begränsade, kompenserande åtgärder. |
| --- | --- |

(95)

Mot bakgrund av ovanstående analys anser kommissionen att det är nödvändigt med rejäla (dvs. inte obetydliga), men trots det begränsade, kompenserande åtgärder.

6.5.2.   Analys av de åtgärder som redan har vidtagits

| (96) | I punkt 39 i beslutet att inleda förfarandet framförde kommissionen tvivel om huruvida de åtgärder som de franska myndigheterna har anmält kan betraktas som kompenserande åtgärder. I punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna anges följande: ”Avskrivning och nedläggning av förlustbringande verksamhet som under alla omständigheter är nödvändiga för att återställa lönsamheten kommer inte att bedömas som en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron vid bedömningen av kompensationsåtgärderna.” Det verkar som att alla åtgärder som de franska myndigheterna beskriver faller inom tillämpningsområdet för detta undantag. Inom ramen för det formella granskningsförfarandet har Frankrike upprepat att man ansåg att den stoppade tillverkningen av frysboxar och fristående mikrovågsugnar samt försäljningen av Brandt Components utgjorde tre betydande kompensationsåtgärder. Kommissionen har därför gjort en närmare analys av dessa åtgärder och kommit fram till följande slutsatser: |
| --- | --- |

(96)

I punkt 39 i beslutet att inleda förfarandet framförde kommissionen tvivel om huruvida de åtgärder som de franska myndigheterna har anmält kan betraktas som kompenserande åtgärder. I punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna anges följande: ”Avskrivning och nedläggning av förlustbringande verksamhet som under alla omständigheter är nödvändiga för att återställa lönsamheten kommer inte att bedömas som en minskning av kapaciteten eller marknadsnärvaron vid bedömningen av kompensationsåtgärderna.” Det verkar som att alla åtgärder som de franska myndigheterna beskriver faller inom tillämpningsområdet för detta undantag. Inom ramen för det formella granskningsförfarandet har Frankrike upprepat att man ansåg att den stoppade tillverkningen av frysboxar och fristående mikrovågsugnar samt försäljningen av Brandt Components utgjorde tre betydande kompensationsåtgärder. Kommissionen har därför gjort en närmare analys av dessa åtgärder och kommit fram till följande slutsatser:

| (97) | När det gäller nedläggningen under 2005 av fabriken för tillverkning av frysboxar (Lesquin-anläggningen) har Frankrike i sin anmälan av den 6 augusti 2007 angett att denna anläggning som tillverkade frysboxar och vinskåp för hela FagorBrandt gruppen, hade nått en storlek ... som inte gjorde det möjligt för den att vare sig täcka sina rörliga eller fasta kostnader och hade en driftsförlust på 5,8 miljoner euro 2004. Det råder därför inget tvivel om att det i det aktuella fallet rör sig om nedläggning av en förlustbringande verksamhet som är nödvändig för att återställa lönsamheten (39) och att den inte kan betraktas som en kompensationsåtgärd enligt punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(97)

När det gäller nedläggningen under 2005 av fabriken för tillverkning av frysboxar (Lesquin-anläggningen) har Frankrike i sin anmälan av den 6 augusti 2007 angett att denna anläggning som tillverkade frysboxar och vinskåp för hela FagorBrandt gruppen, hade nått en storlek ... som inte gjorde det möjligt för den att vare sig täcka sina rörliga eller fasta kostnader och hade en driftsförlust på 5,8 miljoner euro 2004. Det råder därför inget tvivel om att det i det aktuella fallet rör sig om nedläggning av en förlustbringande verksamhet som är nödvändig för att återställa lönsamheten (39) och att den inte kan betraktas som en kompensationsåtgärd enligt punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna.

| (98) | När det gäller den stoppade tillverkningen av fristående mikrovågsugnar vid anläggningen i Azenay, rör det sig också om nedläggning av en förlustbringande verksamhet som är nödvändig för att återställa lönsamheten, vilket de franska myndigheterna för övrigt har medgett i de synpunkter som de har översänt (40). Det är inte förvånande att denna verksamhet inte är lönsam eftersom fristående mikrovågsugnar är ett av de marknadssegment där produkter från lågkostnadsländer har störst marknadspenetration (41). Azenay-fabriken hade förlorat viktiga kontrakt för tillverkning av mikrovågsugnar till andra grupper (42). På grundval av punkt 40 i omstruktureringslinjerna kan denna åtgärd sammanfattningsvis inte betraktas som en kompenserande åtgärd. |
| --- | --- |

(98)

När det gäller den stoppade tillverkningen av fristående mikrovågsugnar vid anläggningen i Azenay, rör det sig också om nedläggning av en förlustbringande verksamhet som är nödvändig för att återställa lönsamheten, vilket de franska myndigheterna för övrigt har medgett i de synpunkter som de har översänt (40). Det är inte förvånande att denna verksamhet inte är lönsam eftersom fristående mikrovågsugnar är ett av de marknadssegment där produkter från lågkostnadsländer har störst marknadspenetration (41). Azenay-fabriken hade förlorat viktiga kontrakt för tillverkning av mikrovågsugnar till andra grupper (42). På grundval av punkt 40 i omstruktureringslinjerna kan denna åtgärd sammanfattningsvis inte betraktas som en kompenserande åtgärd.

| (99) | I mars 2004 avyttrade företaget följaktligen sitt dotterbolag Brandt Components (Nevers-fabriken) till den österrikiska företagsgruppen ATB för 3 miljoner euro. Det rör sig därför varken om en avskrivning i räkenskaperna (43) eller om en nedläggning av en verksamhet. Denna åtgärd är därför inte undantagen ovannämnda bestämmelse i punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna. Den verksamhet som avyttrades i mars 2004 (44) hade 2003 en omsättning på 35,4 miljoner euro – motsvarande 4 % av företagets omsättning 2003 – och omfattade 306 anställda – motsvarande 6 % av företagets personal. Verksamheten omfattade konstruktion, utveckling, tillverkning och saluföring av elmotorer för tvättmaskiner. Avyttringen har därför lett till minskad närvaro för företaget på tvättmaskinsmarknaden. |
| --- | --- |

(99)

I mars 2004 avyttrade företaget följaktligen sitt dotterbolag Brandt Components (Nevers-fabriken) till den österrikiska företagsgruppen ATB för 3 miljoner euro. Det rör sig därför varken om en avskrivning i räkenskaperna (43) eller om en nedläggning av en verksamhet. Denna åtgärd är därför inte undantagen ovannämnda bestämmelse i punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna. Den verksamhet som avyttrades i mars 2004 (44) hade 2003 en omsättning på 35,4 miljoner euro – motsvarande 4 % av företagets omsättning 2003 – och omfattade 306 anställda – motsvarande 6 % av företagets personal. Verksamheten omfattade konstruktion, utveckling, tillverkning och saluföring av elmotorer för tvättmaskiner. Avyttringen har därför lett till minskad närvaro för företaget på tvättmaskinsmarknaden.

| (100) | Denna sista åtgärd kan dock inte ses som en hållbar kompenserande åtgärd. Försäljningen av Brandt Components skedde omkring tre och ett halvt år innan anmälan av det granskade stödet. Å andra sidan minskade denna åtgärd inte FagorBrandts närvaro på marknaden för stora hushållsapparater (45), som är den viktigaste marknad där FagorBrandt fortfarande finns kvar. Denna åtgärd hade därför inte som syfte, och kunde inte heller ha som syfte, att mildra det planerade stödets snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

(100)

Denna sista åtgärd kan dock inte ses som en hållbar kompenserande åtgärd. Försäljningen av Brandt Components skedde omkring tre och ett halvt år innan anmälan av det granskade stödet. Å andra sidan minskade denna åtgärd inte FagorBrandts närvaro på marknaden för stora hushållsapparater (45), som är den viktigaste marknad där FagorBrandt fortfarande finns kvar. Denna åtgärd hade därför inte som syfte, och kunde inte heller ha som syfte, att mildra det planerade stödets snedvridningar av konkurrensen.

6.5.3.   Ytterligare kompensationsåtgärder som de franska myndigheterna har föreslagit

| (101) | Som reaktion på de tvivel som framfördes i beslutet att inleda förfarandet när det gäller huruvida de anmälda kompensationsåtgärderna var tillräckliga föreslår de franska myndigheterna att saluföringen av kyl- och frysprodukter och matlagningsprodukter under varumärket Vedette ska upphöra under fem år. Dessutom föreslår de franska myndigheterna antingen att saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette ska upphöra eller att varumärket [...] ska avyttras. |
| --- | --- |

(101)

Som reaktion på de tvivel som framfördes i beslutet att inleda förfarandet när det gäller huruvida de anmälda kompensationsåtgärderna var tillräckliga föreslår de franska myndigheterna att saluföringen av kyl- och frysprodukter och matlagningsprodukter under varumärket Vedette ska upphöra under fem år. Dessutom föreslår de franska myndigheterna antingen att saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette ska upphöra eller att varumärket [...] ska avyttras.

| (102) | Som tidigare angetts sker [50–80] % av FagorBrandts försäljning på den franska marknaden, där företaget 2006 hade en marknadsandel på [10–20] % räknat i värde och [10–20] % räknat i volym. Detta innebär att om FagorBrandt hade avyttrat dessa verksamheter skulle det främst ha varit deras konkurrenter på den franska marknaden som skulle ha gynnats av detta och som skulle ha kunnat öka sin försäljning. Det är således dessa företag som påverkas mest av att FagorBrandt tack vare stödet tillåts överleva. Däremot är FagorBrandts försäljning på den italienska marknaden mycket begränsad. Som kompenserande åtgärd föredrar därför kommissionen att saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette upphör snarare än att varumärket [...] avyttras, eftersom varumärket Vedette (46) endast saluförs på den franska marknaden medan [...] främst säljs [...]. |
| --- | --- |

(102)

Som tidigare angetts sker [50–80] % av FagorBrandts försäljning på den franska marknaden, där företaget 2006 hade en marknadsandel på [10–20] % räknat i värde och [10–20] % räknat i volym. Detta innebär att om FagorBrandt hade avyttrat dessa verksamheter skulle det främst ha varit deras konkurrenter på den franska marknaden som skulle ha gynnats av detta och som skulle ha kunnat öka sin försäljning. Det är således dessa företag som påverkas mest av att FagorBrandt tack vare stödet tillåts överleva. Däremot är FagorBrandts försäljning på den italienska marknaden mycket begränsad. Som kompenserande åtgärd föredrar därför kommissionen att saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette upphör snarare än att varumärket [...] avyttras, eftersom varumärket Vedette (46) endast saluförs på den franska marknaden medan [...] främst säljs [...].

| (103) | Det rör sig alltså om att analysera vidden av dessa ytterligare kompenserande åtgärder för att fastställa om de är tillräckliga. |
| --- | --- |

(103)

Det rör sig alltså om att analysera vidden av dessa ytterligare kompenserande åtgärder för att fastställa om de är tillräckliga.

| (104) | Försäljningen av kyl- och frysprodukter (kylskåp och frysar) under varumärket Vedette uppgick 2007 till [10–20] miljoner euro, [0–5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning. |
| --- | --- |

(104)

Försäljningen av kyl- och frysprodukter (kylskåp och frysar) under varumärket Vedette uppgick 2007 till [10–20] miljoner euro, [0–5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning.

| (105) | Den stoppade saluföringen av kyl- och frysprodukter under fem år skulle göra det möjligt för konkurrenterna på den franska marknaden att stärka sin position inom kyl- och fryssektorn. Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt – som har en marknadsandel på [...] % – på kylskåpsmarknaden i Frankrike Whirlpool ([...] %), Indesit ([...] %) och Electrolux ([...] %). På frysmarknaden är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt ([...] %) Whirlpool ([...] %), Liebherr ([...] %) och Electrolux ([...] %). |
| --- | --- |

(105)

Den stoppade saluföringen av kyl- och frysprodukter under fem år skulle göra det möjligt för konkurrenterna på den franska marknaden att stärka sin position inom kyl- och fryssektorn. Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt – som har en marknadsandel på [...] % – på kylskåpsmarknaden i Frankrike Whirlpool ([...] %), Indesit ([...] %) och Electrolux ([...] %). På frysmarknaden är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt ([...] %) Whirlpool ([...] %), Liebherr ([...] %) och Electrolux ([...] %).

| (106) | Försäljningen av matlagningsprodukter under varumärket Vedette uppgick 2007 till [5–10] miljoner euro, [0–5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning. |
| --- | --- |

(106)

Försäljningen av matlagningsprodukter under varumärket Vedette uppgick 2007 till [5–10] miljoner euro, [0–5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning.

| (107) | Den stoppade saluföringen av matlagningsprodukter under fem år skulle därför göra det möjligt för konkurrenterna att stärka sin position på matlagningsmarknaden. Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt (som har en marknadsandel på [...] %) på matlagningsmarknaden i Frankrike Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) och Candy ([...] %). |
| --- | --- |

(107)

Den stoppade saluföringen av matlagningsprodukter under fem år skulle därför göra det möjligt för konkurrenterna att stärka sin position på matlagningsmarknaden. Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt (som har en marknadsandel på [...] %) på matlagningsmarknaden i Frankrike Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) och Candy ([...] %).

| (108) | Försäljningen av diskmaskiner under varumärket Vedette uppgick 2007 till [5–10] miljoner euro, [0–5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning. |
| --- | --- |

(108)

Försäljningen av diskmaskiner under varumärket Vedette uppgick 2007 till [5–10] miljoner euro, [0–5] % av FagorBrandt-gruppens omsättning.

| (109) | Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt (som har en marknadsandel på [...] %) på diskmaskinsmarknaden i Frankrike BSH ([...] %), Whirlpool ([...] %) och Electrolux ([...] %). Den stoppade saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette skulle därför göra det möjligt för konkurrenterna stärka sin position på denna marknad. |
| --- | --- |

(109)

Enligt GfK:s undersökning från 2007 är de främsta konkurrenterna till FagorBrandt (som har en marknadsandel på [...] %) på diskmaskinsmarknaden i Frankrike BSH ([...] %), Whirlpool ([...] %) och Electrolux ([...] %). Den stoppade saluföringen av diskmaskiner under varumärket Vedette skulle därför göra det möjligt för konkurrenterna stärka sin position på denna marknad.

| (110) | Sammanfattningsvis står produkterna under varumärket Vedette, vars saluföring ska upphöra, för [0–5] % av företagsgruppens omsättning (47). De franska myndigheterna anger att detta kommer att kräva betydande förändringar inom företaget [...]. |
| --- | --- |

(110)

Sammanfattningsvis står produkterna under varumärket Vedette, vars saluföring ska upphöra, för [0–5] % av företagsgruppens omsättning (47). De franska myndigheterna anger att detta kommer att kräva betydande förändringar inom företaget [...].

6.5.4.   Slutsats om de ytterligare kompensationsåtgärder som föreslagits av de franska myndigheterna och införande av en ytterligare kompensationsåtgärd från kommissionens sida

| (111) | De föreslagna kompensationsåtgärderna innefattar att under fem år upphöra att saluföra vissa produkter (matlagningsprodukter, kyl- och frysprodukter och diskmaskiner) under varumärket Vedette (48) och att avyttra Brandt Components. Det rör sig om en rejäl (dvs. inte obetydlig) minskning av marknadsnärvaron, men i begränsad skala. |
| --- | --- |

(111)

De föreslagna kompensationsåtgärderna innefattar att under fem år upphöra att saluföra vissa produkter (matlagningsprodukter, kyl- och frysprodukter och diskmaskiner) under varumärket Vedette (48) och att avyttra Brandt Components. Det rör sig om en rejäl (dvs. inte obetydlig) minskning av marknadsnärvaron, men i begränsad skala.

| (112) | Kommissionen anser dock att den kompenserande åtgärd som rör varumärket Vedette som föreslagits av de franska myndigheterna är den enda kompensationsåtgärd som är godtagbar och att den inte är tillräcklig. Därför har kommissionen beslutat sig för att förlänga den åtgärd som syftar till att stoppa saluföringen av produkter under varumärket Vedette med ytterligare tre år som ett villkor för stödets förenlighet. Det föreslagna förbudet har en varaktighet på fem år och kommer att förlängas med tre år till totalt åtta år. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen anser dock att den kompenserande åtgärd som rör varumärket Vedette som föreslagits av de franska myndigheterna är den enda kompensationsåtgärd som är godtagbar och att den inte är tillräcklig. Därför har kommissionen beslutat sig för att förlänga den åtgärd som syftar till att stoppa saluföringen av produkter under varumärket Vedette med ytterligare tre år som ett villkor för stödets förenlighet. Det föreslagna förbudet har en varaktighet på fem år och kommer att förlängas med tre år till totalt åtta år.

| (113) | Enligt de upplysningar som kommissionen hade tillgång till den 21 oktober 2008 kan inverkan av denna kompensationsåtgärd, när det gäller förlorad omsättning, utvärderas på två sätt med utgångspunkt i tabell 2 nedan (49).

  Tabell 2














  Miljoner euro | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning FagorBrandt | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] |
| Åtgärdens inverkan, högt beräknad | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] | – [40-60] |
| Åtgärdens inverkan, lågt beräknad | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] | – [55-75] |

(113)

Enligt de upplysningar som kommissionen hade tillgång till den 21 oktober 2008 kan inverkan av denna kompensationsåtgärd, när det gäller förlorad omsättning, utvärderas på två sätt med utgångspunkt i tabell 2 nedan (49).

Tabell 2

Miljoner euro

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Omsättning FagorBrandt

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

Åtgärdens inverkan, högt beräknad

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

– [40-60]

Åtgärdens inverkan, lågt beräknad

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

– [55-75]

| (114) | Siffrorna i tabell 2 för åren 2009–2012 är de siffror som tillhandahållits av de franska myndigheterna och FagorBrandt när det gäller inverkan av den kompensationsåtgärd som de föreslår (se även skäl (143) och följande med avseende på denna inverkan). |
| --- | --- |

(114)

Siffrorna i tabell 2 för åren 2009–2012 är de siffror som tillhandahållits av de franska myndigheterna och FagorBrandt när det gäller inverkan av den kompensationsåtgärd som de föreslår (se även skäl (143) och följande med avseende på denna inverkan).

| (115) | Ett första sätt att beräkna inverkan av den kompensationsåtgärd som införts av kommissionen är att multiplicera med 3 den förlorade vinsten för det senaste år som har utvärderats av de franska myndigheterna (dvs. 2012). I ett optimistiskt scenario för företaget uppgår denna inverkan således till 3 × [40–60] miljoner, dvs. [120–180] miljoner euro. |
| --- | --- |

(115)

Ett första sätt att beräkna inverkan av den kompensationsåtgärd som införts av kommissionen är att multiplicera med 3 den förlorade vinsten för det senaste år som har utvärderats av de franska myndigheterna (dvs. 2012). I ett optimistiskt scenario för företaget uppgår denna inverkan således till 3 × [40–60] miljoner, dvs. [120–180] miljoner euro.

| (116) | Ett andra sätt att beräkna inverkan av denna ytterligare kompensationsåtgärd är att extrapolera siffrorna för 2013–2016 genom att tillämpa en linjär ökning på [1,5–3] % på 2012 års siffror om den omsättningstillväxt som beräknats till [1,5–3] % av företaget mellan 2009 och 2012 fortsätter. På grund av de anledningar som lagts fram i skäl 125 och följande anses detta antagande om omsättningstillväxt rimligt med tanke på företagsgruppens strategi och marknadsperspektiven. Ur denna synpunkt innebär kompensationsåtgärden att FagorBrandt, i ett optimistiskt scenario för företaget, kommer att gå miste om intäkter på [120–180] miljoner euro. |
| --- | --- |

(116)

Ett andra sätt att beräkna inverkan av denna ytterligare kompensationsåtgärd är att extrapolera siffrorna för 2013–2016 genom att tillämpa en linjär ökning på [1,5–3] % på 2012 års siffror om den omsättningstillväxt som beräknats till [1,5–3] % av företaget mellan 2009 och 2012 fortsätter. På grund av de anledningar som lagts fram i skäl 125 och följande anses detta antagande om omsättningstillväxt rimligt med tanke på företagsgruppens strategi och marknadsperspektiven. Ur denna synpunkt innebär kompensationsåtgärden att FagorBrandt, i ett optimistiskt scenario för företaget, kommer att gå miste om intäkter på [120–180] miljoner euro.

| (117) | Den föreslagna kompensationsåtgärden verkar alltså lämplig och tillräcklig för att ensam, och på ett proportionerligt sätt, minska de negativa konsekvenserna för konkurrensen som härrör från stödet i fråga: i ett optimistiskt scenario går företaget miste om intäkter på [120–180] miljoner euro under perioden 2014–2016. Dessa förlorade intäkter gör det möjligt för konkurrenterna att öka sin försäljning. Denna kompensationsåtgärd kommer också att göra det svårare för företaget att återinföra de berörda Vedetteprodukterna på marknaden efter åtta års frånvaro (för närvarande säljs endast Vedettes tvättmaskiner). Även om varumärket inte försvinner helt är kostnaden för att lansera det på nytt efter frånvaron på marknaden proportionerlig. Desto längre varumärket är borta från marknaden desto mer påverkas dess anseende. |
| --- | --- |

(117)

Den föreslagna kompensationsåtgärden verkar alltså lämplig och tillräcklig för att ensam, och på ett proportionerligt sätt, minska de negativa konsekvenserna för konkurrensen som härrör från stödet i fråga: i ett optimistiskt scenario går företaget miste om intäkter på [120–180] miljoner euro under perioden 2014–2016. Dessa förlorade intäkter gör det möjligt för konkurrenterna att öka sin försäljning. Denna kompensationsåtgärd kommer också att göra det svårare för företaget att återinföra de berörda Vedetteprodukterna på marknaden efter åtta års frånvaro (för närvarande säljs endast Vedettes tvättmaskiner). Även om varumärket inte försvinner helt är kostnaden för att lansera det på nytt efter frånvaron på marknaden proportionerlig. Desto längre varumärket är borta från marknaden desto mer påverkas dess anseende.

| (118) | För övrigt finns det anledning att kontrollera huruvida denna nya kompensationsåtgärd också gör det möjligt att kompensera den konkurrensmässiga fördel som härrör från den kumulerade effekten av det italienska stödet och omstruktureringsstödet. Man kan nämligen se det som att FagorBrandt den 21 oktober 2008 hade tillgång till en summa på 3 190 878,02 euro (omkring 4 miljoner euro med ränta) som företaget inte borde ha haft. Denna fördel inverkar på konkurrensen eftersom företaget hade tillgång till extra likvida medel. Den ytterligare kompensationsåtgärden kompenserar emellertid denna inverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

(118)

För övrigt finns det anledning att kontrollera huruvida denna nya kompensationsåtgärd också gör det möjligt att kompensera den konkurrensmässiga fördel som härrör från den kumulerade effekten av det italienska stödet och omstruktureringsstödet. Man kan nämligen se det som att FagorBrandt den 21 oktober 2008 hade tillgång till en summa på 3 190 878,02 euro (omkring 4 miljoner euro med ränta) som företaget inte borde ha haft. Denna fördel inverkar på konkurrensen eftersom företaget hade tillgång till extra likvida medel. Den ytterligare kompensationsåtgärden kompenserar emellertid denna inverkan på konkurrensen.

| (119) | Tabell 3 nedan visar den förlust (eller det negativa kassaflöde) som hör ihop med kompensationsåtgärden. Siffrorna för åren 2009–2012 är de siffror som de franska myndigheterna har anmält till kommissionen. Siffrorna för åren 2013–2016 är en extrapolering som erhållits genom att öka 2012 års siffror med [1,5–3] % per år (50).

  Tabell 3














  Miljoner euro | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutgiltigt resultat utan kompensationsåtgärd | [0-5] | [5-10] | [10-15] | [10-15] | [15-20] | [15-20] | [15-20] | [15-20] |
| Åtgärdens inverkan, högt beräknad | – [10-15] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] |
| Åtgärdens inverkan, lågt beräknad | – [15-20] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] |

(119)

Tabell 3 nedan visar den förlust (eller det negativa kassaflöde) som hör ihop med kompensationsåtgärden. Siffrorna för åren 2009–2012 är de siffror som de franska myndigheterna har anmält till kommissionen. Siffrorna för åren 2013–2016 är en extrapolering som erhållits genom att öka 2012 års siffror med [1,5–3] % per år (50).

Tabell 3

Miljoner euro

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Slutgiltigt resultat utan kompensationsåtgärd

[0-5]

[5-10]

[10-15]

[10-15]

[15-20]

[15-20]

[15-20]

[15-20]

Åtgärdens inverkan, högt beräknad

– [10-15]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

Åtgärdens inverkan, lågt beräknad

– [15-20]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

| (120) | Det verkar följaktligen som att FagorBrandt i det optimistiska scenariot (för företaget) genom tre ytterligare år går miste om likvida medel till ett värde av [10–20] miljoner euro (om man multiplicerar 2012 års siffror med 3) och [10–20] miljoner euro (om man lägger till de extrapolerade siffrorna). Med andra ord kompenserar denna nya kompensationsåtgärd i hög grad den fördel som erhölls genom tillgången till likvida medel till ett värde av cirka 4 miljoner euro. |
| --- | --- |

(120)

Det verkar följaktligen som att FagorBrandt i det optimistiska scenariot (för företaget) genom tre ytterligare år går miste om likvida medel till ett värde av [10–20] miljoner euro (om man multiplicerar 2012 års siffror med 3) och [10–20] miljoner euro (om man lägger till de extrapolerade siffrorna). Med andra ord kompenserar denna nya kompensationsåtgärd i hög grad den fördel som erhölls genom tillgången till likvida medel till ett värde av cirka 4 miljoner euro.

| (121) | Det faktum att kompensationsåtgärderna sträcker sig längre än omstruktureringsperioden (dess sista datum har fastställts till den 31 december 2012) gör dem inte olämpliga. Om kompensationsåtgärderna införs på grund av ett beviljat omstruktureringsstöd omfattas de inte av själva omstruktureringsprocessen utan syftar till att kompensera konkurrenterna till det företag som fått stöd för att kompensera den inverkan på konkurrensen som stödet har kunnat orsaka. Deras effekt och nytta ifrågasätts alltså inte eftersom de pågår under en period som sträcker sig längre än omstruktureringsperioden och eftersom de har inrättats på grund av en omstruktureringsinsats som underlättats av ett statligt stöd. De syftar följaktligen till att kompensera, och kompenserar, den inverkan på konkurrensen som följer av detta stöd. |
| --- | --- |

(121)

Det faktum att kompensationsåtgärderna sträcker sig längre än omstruktureringsperioden (dess sista datum har fastställts till den 31 december 2012) gör dem inte olämpliga. Om kompensationsåtgärderna införs på grund av ett beviljat omstruktureringsstöd omfattas de inte av själva omstruktureringsprocessen utan syftar till att kompensera konkurrenterna till det företag som fått stöd för att kompensera den inverkan på konkurrensen som stödet har kunnat orsaka. Deras effekt och nytta ifrågasätts alltså inte eftersom de pågår under en period som sträcker sig längre än omstruktureringsperioden och eftersom de har inrättats på grund av en omstruktureringsinsats som underlättats av ett statligt stöd. De syftar följaktligen till att kompensera, och kompenserar, den inverkan på konkurrensen som följer av detta stöd.

| (122) | Dessutom beräknar kommissionen att dessa åtgärder gör det möjligt att undvika otillbörliga snedvridningar av konkurrensen i enlighet med punkterna 38–40 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(122)

Dessutom beräknar kommissionen att dessa åtgärder gör det möjligt att undvika otillbörliga snedvridningar av konkurrensen i enlighet med punkterna 38–40 i omstruktureringsriktlinjerna.

6.6.   Återställande av företagets lönsamhet

6.6.1.   Omstruktureringsplanen, marknadsperspektiven och trovärdigheten hos prognoserna i omstruktureringsplanen

| (123) | FagorBrandts omstruktureringsplan, som redan har inletts, omfattar i huvudsak följande:






  — | En koncentration kring kärnverksamheten och en utveckling som riktas mot [...]. |
| --- | --- | --- |

(123)

FagorBrandts omstruktureringsplan, som redan har inletts, omfattar i huvudsak följande:

—

En koncentration kring kärnverksamheten och en utveckling som riktas mot [...].

| — | En rationalisering av inköpspolicyn och [...]. |
| --- | --- |

—

En rationalisering av inköpspolicyn och [...].

| — | Avyttring av verksamheter och nedläggning av anläggningar (51). |
| --- | --- |

—

Avyttring av verksamheter och nedläggning av anläggningar (51).

| — | Personalnedskärningar (52). |
| --- | --- |

—

Personalnedskärningar (52).

| — | Åtgärder som syftar till att stärka företagets hållbarhet (53). |
| --- | --- |

—

Åtgärder som syftar till att stärka företagets hållbarhet (53).

| (124) | Efter granskningen bekräftar kommissionen det som angavs i beslutet att inleda förfarandet, dvs. att den anser att denna plan uppfyller kraven i punkterna 35–37 i omstruktureringsriktlinjerna. Med andra ord gör omstruktureringsplanen det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(124)

Efter granskningen bekräftar kommissionen det som angavs i beslutet att inleda förfarandet, dvs. att den anser att denna plan uppfyller kraven i punkterna 35–37 i omstruktureringsriktlinjerna. Med andra ord gör omstruktureringsplanen det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet.

| (125) | Kommissionen måste dock redogöra för sin analys och sina slutsatser när det gäller marknadsperspektiven och trovärdigheten hos prognoserna i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen måste dock redogöra för sin analys och sina slutsatser när det gäller marknadsperspektiven och trovärdigheten hos prognoserna i omstruktureringsplanen.

| (126) | Kommissionen har utvärderat prognoserna i omstruktureringsplanen, särskilt när det gäller tillväxtperspektiven. Den är medveten om att endast de uppgifter som fanns tillgängliga i oktober 2008 får beaktas i detta beslut. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen har utvärderat prognoserna i omstruktureringsplanen, särskilt när det gäller tillväxtperspektiven. Den är medveten om att endast de uppgifter som fanns tillgängliga i oktober 2008 får beaktas i detta beslut.

| (127) | Enligt Ceced (54) visar den volymmässiga utvecklingen av den europeiska marknaden mellan 2005 och 2007 en svag tillväxt i Västeuropa (ca 2 % per år) och en oförminskat hög tillväxt i Östeuropa (ca 7 % per år). Den sistnämnda tillväxtsiffran är emellertid osäker eftersom de ekonomiska svängningarna gör att en tvåsiffrig tillväxt lätt kan följas av en tvåsiffrig nedgång. |
| --- | --- |

(127)

Enligt Ceced (54) visar den volymmässiga utvecklingen av den europeiska marknaden mellan 2005 och 2007 en svag tillväxt i Västeuropa (ca 2 % per år) och en oförminskat hög tillväxt i Östeuropa (ca 7 % per år). Den sistnämnda tillväxtsiffran är emellertid osäker eftersom de ekonomiska svängningarna gör att en tvåsiffrig tillväxt lätt kan följas av en tvåsiffrig nedgång.

| (128) | Även om det på lång sikt är möjligt att köpbeteendet i Östeuropa börjar likna det i Västeuropa leder den svaga köpkraften i dessa länder till att efterfrågan koncentreras på de allra viktigaste produkterna (tvättmaskiner och kylskåp) och importprodukter. Det är emellertid just på dessa marknader som de asiatiska och turkiska konkurrenterna har gjort sina insteg på marknaden. |
| --- | --- |

(128)

Även om det på lång sikt är möjligt att köpbeteendet i Östeuropa börjar likna det i Västeuropa leder den svaga köpkraften i dessa länder till att efterfrågan koncentreras på de allra viktigaste produkterna (tvättmaskiner och kylskåp) och importprodukter. Det är emellertid just på dessa marknader som de asiatiska och turkiska konkurrenterna har gjort sina insteg på marknaden.

| (129) | FagorBrandts potentiella marknader är följaktligen i Västeuropa eftersom dessa är de viktigaste marknaderna rent värdemässigt, men även volymmässigt, och mindre utsatta för de lågprisprodukter som FagorBrandt inte kan konkurrera med längre och som har sitt ursprung i den snabba tillväxttakten i Östeuropa. |
| --- | --- |

(129)

FagorBrandts potentiella marknader är följaktligen i Västeuropa eftersom dessa är de viktigaste marknaderna rent värdemässigt, men även volymmässigt, och mindre utsatta för de lågprisprodukter som FagorBrandt inte kan konkurrera med längre och som har sitt ursprung i den snabba tillväxttakten i Östeuropa.

| (130) | Närmare bestämt är FagorBrandts referensmarknad den franska marknaden där företagsgruppen har [50–80] % av sin försäljning, tillverkar [80–100] % av sina produkter och har [80–100] % av sina anställda. Enligt GIFAM (55) växte den franska marknaden för stora hushållsapparater med 1 % 2007 i förhållande till 2006, både när det gäller volym och omsättning. Närmare bestämt har marknaden för [...], som FagorBrandt vill koncentrera sig på, ökat med [...] % jämfört med 2006 trots att försäljningen av [...] har minskat med [...] %. |
| --- | --- |

(130)

Närmare bestämt är FagorBrandts referensmarknad den franska marknaden där företagsgruppen har [50–80] % av sin försäljning, tillverkar [80–100] % av sina produkter och har [80–100] % av sina anställda. Enligt GIFAM (55) växte den franska marknaden för stora hushållsapparater med 1 % 2007 i förhållande till 2006, både när det gäller volym och omsättning. Närmare bestämt har marknaden för [...], som FagorBrandt vill koncentrera sig på, ökat med [...] % jämfört med 2006 trots att försäljningen av [...] har minskat med [...] %.

| (131) | Utvecklingen per produkttyp visar att de marknader som växer i Europa, och särskilt Frankrike, i huvudsak är marknaderna för [...]. Tillväxten för [...] är betydande, medan kyl- och frysmarknaden håller på att stagnera, vilket framgår av följande tabell ur en undersökning som GIFAM har gjort:

  Tabell 4 |
| --- | --- |

(131)

Utvecklingen per produkttyp visar att de marknader som växer i Europa, och särskilt Frankrike, i huvudsak är marknaderna för [...]. Tillväxten för [...] är betydande, medan kyl- och frysmarknaden håller på att stagnera, vilket framgår av följande tabell ur en undersökning som GIFAM har gjort:

Tabell 4

Image

| (132) | FagorBrandts val att dels ställa om sin produktion, särskilt mot [...], dels att utveckla [...], verkar gå ihop med de olika segmentens och produkternas utveckling. |
| --- | --- |

(132)

FagorBrandts val att dels ställa om sin produktion, särskilt mot [...], dels att utveckla [...], verkar gå ihop med de olika segmentens och produkternas utveckling.

| (133) | Kommissionen, som har analyserat de grundläggande inslagen i omstruktureringsplanen som syftar till att motivera relevansen hos de bestämmelser som rör FagorBrandts operativa lönsamhet på sikt, bedömer att prognoserna i tabell 5 är realistiska.

  Tabell 5










  Miljoner euro | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning FagorBrandt | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] | [900-1 200] |
| Slutgiltigt resultat | [0-5] | [5-10] | [10-15] | [10-15] |

(133)

Kommissionen, som har analyserat de grundläggande inslagen i omstruktureringsplanen som syftar till att motivera relevansen hos de bestämmelser som rör FagorBrandts operativa lönsamhet på sikt, bedömer att prognoserna i tabell 5 är realistiska.

Tabell 5

Miljoner euro

2009

2010

2011

2012

Omsättning FagorBrandt

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

[900-1 200]

Slutgiltigt resultat

[0-5]

[5-10]

[10-15]

[10-15]

| (134) | Resten av analysen begränsas därför till de två tvivel i beslutet att inleda förfarandet som rör huruvida omstruktureringsplanen är realistisk och tillräcklig. |
| --- | --- |

(134)

Resten av analysen begränsas därför till de två tvivel i beslutet att inleda förfarandet som rör huruvida omstruktureringsplanen är realistisk och tillräcklig.

| (135) | För det första begärde kommissionen en förklaring till att omsättningen ökade med 20 % 2007. De franska myndigheterna har förklarat att FagorBrandts verksamhetsområde ändrades 2006 genom att Fagor överlät distributionen av märket Fagor på de engelska och franska marknaderna till FagorBrandt, och därefter hela Fagors franska verksamhet (56). Omsättningen för dessa verksamheter har beräknats till [50–100] miljoner euro för 2007 och har inkluderats i FagorBrandts omsättning för 2007. Om man bortser från ändringen av verksamhetsområdet var omsättningsökningen bara [5–10] %. Frankrike har därför meddelat kommissionen den faktiska omsättningen för 2007. Denna uppgår till 903 miljoner euro, jämfört med 779,7 miljoner euro 2006, vilket ger en ökning på ca 16 % från det ena till det andra året. |
| --- | --- |

(135)

För det första begärde kommissionen en förklaring till att omsättningen ökade med 20 % 2007. De franska myndigheterna har förklarat att FagorBrandts verksamhetsområde ändrades 2006 genom att Fagor överlät distributionen av märket Fagor på de engelska och franska marknaderna till FagorBrandt, och därefter hela Fagors franska verksamhet (56). Omsättningen för dessa verksamheter har beräknats till [50–100] miljoner euro för 2007 och har inkluderats i FagorBrandts omsättning för 2007. Om man bortser från ändringen av verksamhetsområdet var omsättningsökningen bara [5–10] %. Frankrike har därför meddelat kommissionen den faktiska omsättningen för 2007. Denna uppgår till 903 miljoner euro, jämfört med 779,7 miljoner euro 2006, vilket ger en ökning på ca 16 % från det ena till det andra året.

| (136) | För det andra konstaterade kommissionen att omstruktureringsplanen inte angav hur FagorBrandt skulle göra för att betala tillbaka det oförenliga stöd som dess italienska dotterbolag hade mottagit, och som också hotade återställandet av företagets lönsamhet. De franska myndigheterna har angett att återbetalningen av det italienska stödet till Brandt Italia troligen understeg 200 000 euro (se skäl (70) och följande). Vilket kommissionen redan har kommenterat (se skäl (76) och följande) uppgår emellertid det italienska stöd som ska beaktas i samband med detta beslut till 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008. Kommissionen anser dock att den beräknade återbetalningen av detta belopp inte ifrågasätter återställandet av företagets lönsamhet eftersom FagorBrandt är skyldig att öka sitt eget bidrag med ett belopp på motsvarande 3 190 878,02 euro plus ränta (se i detta hänseende skäl (149) och följande). |
| --- | --- |

(136)

För det andra konstaterade kommissionen att omstruktureringsplanen inte angav hur FagorBrandt skulle göra för att betala tillbaka det oförenliga stöd som dess italienska dotterbolag hade mottagit, och som också hotade återställandet av företagets lönsamhet. De franska myndigheterna har angett att återbetalningen av det italienska stödet till Brandt Italia troligen understeg 200 000 euro (se skäl (70) och följande). Vilket kommissionen redan har kommenterat (se skäl (76) och följande) uppgår emellertid det italienska stöd som ska beaktas i samband med detta beslut till 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008. Kommissionen anser dock att den beräknade återbetalningen av detta belopp inte ifrågasätter återställandet av företagets lönsamhet eftersom FagorBrandt är skyldig att öka sitt eget bidrag med ett belopp på motsvarande 3 190 878,02 euro plus ränta (se i detta hänseende skäl (149) och följande).

| (137) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de tvivel avseende återställandet av lönsamheten som togs upp i beslutet att inleda förfarandet har skingrats. |
| --- | --- |

(137)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de tvivel avseende återställandet av lönsamheten som togs upp i beslutet att inleda förfarandet har skingrats.

6.6.2.   En av de berörda parternas tvivel avseende återställandet av lönsamheten

| (138) | Som angetts tidigare bestrider den konkurrent som har begärt att få vara anonym att omstruktureringen skulle kunna återställa företagets långsiktiga lönsamhet. För det första anser parten att företaget borde ha utlokaliserat en del av sin produktion till produktionsområden med lägre kostnader, där företaget kan dra nytta av stordriftsfördelar. För det andra kommer företaget inte att kunna göra de investeringar som behövs för att förbättra sina produkter inom en industri som varje år kräver betydande investeringar i industriverktyg, konstruktion, forskning och utveckling. Till sist framhåller parten att företaget fortfarande är allt för litet i förhållande till sina konkurrenter. I de följande skälen kommer kommissionen att försöka kontrollera om dessa synpunkter från den konkurrent som har begärt att få vara anonym motsäger kommissionens slutsatser om återställandet av lönsamheten. |
| --- | --- |

(138)

Som angetts tidigare bestrider den konkurrent som har begärt att få vara anonym att omstruktureringen skulle kunna återställa företagets långsiktiga lönsamhet. För det första anser parten att företaget borde ha utlokaliserat en del av sin produktion till produktionsområden med lägre kostnader, där företaget kan dra nytta av stordriftsfördelar. För det andra kommer företaget inte att kunna göra de investeringar som behövs för att förbättra sina produkter inom en industri som varje år kräver betydande investeringar i industriverktyg, konstruktion, forskning och utveckling. Till sist framhåller parten att företaget fortfarande är allt för litet i förhållande till sina konkurrenter. I de följande skälen kommer kommissionen att försöka kontrollera om dessa synpunkter från den konkurrent som har begärt att få vara anonym motsäger kommissionens slutsatser om återställandet av lönsamheten.

| (139) | När det gäller nödvändigheten att utlokalisera en del av produktionen till lågkostnadsländer konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna har gett ett detaljerat svar på den punkten. De påpekar att den utveckling som FagorBrandt eftersträvar (produkter med ett större mervärde och nyskapande produkter), i likhet med vissa av företagets helt europeiska konkurrenter, inte går ihop med att systematiskt förlägga produktionen till de länder som har lägst kostnader. [...]. För de största företagen motsvaras etableringen av produktionsenheter i lågkostnadsländer dessutom av en vilja att utveckla försäljningen där. |
| --- | --- |

(139)

När det gäller nödvändigheten att utlokalisera en del av produktionen till lågkostnadsländer konstaterar kommissionen att de franska myndigheterna har gett ett detaljerat svar på den punkten. De påpekar att den utveckling som FagorBrandt eftersträvar (produkter med ett större mervärde och nyskapande produkter), i likhet med vissa av företagets helt europeiska konkurrenter, inte går ihop med att systematiskt förlägga produktionen till de länder som har lägst kostnader. [...]. För de största företagen motsvaras etableringen av produktionsenheter i lågkostnadsländer dessutom av en vilja att utveckla försäljningen där.

| (140) | När det gäller påståendena från den konkurrent som har begärt att få vara anonym om att FagorBrandt inte kan göra de betydande investeringar som krävs för att fortsätta vara konkurrenskraftigt och att företaget är alltför litet i förhållande till de största konkurrenterna konstaterar kommissionen att den själv i punkt 8 i beslutet att inleda förfarandet anger att detta har bidragit till företagets svårigheter. Kommissionen konstaterar emellertid att omstruktureringsplanen verkar bemöta dessa utmaningar. Företaget avser faktiskt att koncentrera sig på [...]. Kommissionen konstaterar dessutom att vissa företag inom sektorn, trots deras ringa storlek i förhållande till de största aktörerna och deras betydande produktion i de västeuropeiska länderna, lyckas hålla sig konkurrenskraftiga genom att koncentrera sig på vissa produkter och segment (det rör sig om både nischade aktörer som Miele, Smeg, Liebherr och Teka och småskaliga franska tillverkare, t.ex. Candy och Gorenje). Kommissionen konstaterar för övrigt att det allt starkare införlivandet av FagorBrandt i Fagor-gruppen också bidrar till att lösa de problem som rör storleken. För att sammanfatta medger kommissionen att de punkter som konkurrenten tar upp utgör utmaningar för FagorBrandt, men anser att omstruktureringsplanen är sådan att dessa kan lösas och den tillräckligt trovärdigt anger hur företaget kan återställa sin lönsamhet. |
| --- | --- |

(140)

När det gäller påståendena från den konkurrent som har begärt att få vara anonym om att FagorBrandt inte kan göra de betydande investeringar som krävs för att fortsätta vara konkurrenskraftigt och att företaget är alltför litet i förhållande till de största konkurrenterna konstaterar kommissionen att den själv i punkt 8 i beslutet att inleda förfarandet anger att detta har bidragit till företagets svårigheter. Kommissionen konstaterar emellertid att omstruktureringsplanen verkar bemöta dessa utmaningar. Företaget avser faktiskt att koncentrera sig på [...]. Kommissionen konstaterar dessutom att vissa företag inom sektorn, trots deras ringa storlek i förhållande till de största aktörerna och deras betydande produktion i de västeuropeiska länderna, lyckas hålla sig konkurrenskraftiga genom att koncentrera sig på vissa produkter och segment (det rör sig om både nischade aktörer som Miele, Smeg, Liebherr och Teka och småskaliga franska tillverkare, t.ex. Candy och Gorenje). Kommissionen konstaterar för övrigt att det allt starkare införlivandet av FagorBrandt i Fagor-gruppen också bidrar till att lösa de problem som rör storleken. För att sammanfatta medger kommissionen att de punkter som konkurrenten tar upp utgör utmaningar för FagorBrandt, men anser att omstruktureringsplanen är sådan att dessa kan lösas och den tillräckligt trovärdigt anger hur företaget kan återställa sin lönsamhet.

| (141) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att synpunkterna från den konkurrent som har begärt att få vara anonym inte motsäger kommissionens bedömning om att omstruktureringsplanen gör det möjligt för FagorBrandt att återställa sin långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(141)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att synpunkterna från den konkurrent som har begärt att få vara anonym inte motsäger kommissionens bedömning om att omstruktureringsplanen gör det möjligt för FagorBrandt att återställa sin långsiktiga lönsamhet.

6.6.3.   Kompensationsåtgärdernas inverkan på återställandet av lönsamheten

| (142) | Avslutningsvis måste kommissionen – som alltid när det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten – i enlighet med den sista meningen i punkt 38 i omstruktureringslinjerna avgöra om de planerade kompensationsåtgärderna hotar företagets lönsamhet. Enligt analysen har de franska myndigheterna föreslagit kompensationsåtgärder som alltså inte fanns med i de finansiella prognoser som bifogades anmälan. Kommissionen bedömer att dessa åtgärder är nödvändiga och att de därför bör genomföras. Eftersom dessa åtgärder – stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette under fem år – kommer att medföra ett försämrat ekonomiskt resultat för företaget gäller det att se till att företaget kan klara av dem. |
| --- | --- |

(142)

Avslutningsvis måste kommissionen – som alltid när det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten – i enlighet med den sista meningen i punkt 38 i omstruktureringslinjerna avgöra om de planerade kompensationsåtgärderna hotar företagets lönsamhet. Enligt analysen har de franska myndigheterna föreslagit kompensationsåtgärder som alltså inte fanns med i de finansiella prognoser som bifogades anmälan. Kommissionen bedömer att dessa åtgärder är nödvändiga och att de därför bör genomföras. Eftersom dessa åtgärder – stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette under fem år – kommer att medföra ett försämrat ekonomiskt resultat för företaget gäller det att se till att företaget kan klara av dem.

| (143) | Enligt de franska myndigheterna visar tabellerna 6 och 7 nedan företagets ekonomiska resultat, med hänsyn till genomförandet av de kompensationsåtgärder som föreslås av de franska myndigheterna. Tabell 6 beskriver ett optimistiskt scenario och tabell 7 ett pessimistiskt scenario.

  Tabell 6












  Stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette (i miljoner euro) | Optimistiskt scenario |
| --- | --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Omsättning | 903,0 | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] |
| Kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Driftsresultat före icke-återvinningsbara fordringar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rörelseresultat (EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Resultat före skatt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettoresultat | – [5-10] | – [5-10] | – [5-10] | [0-5] | [5-10] | [5-10] |
| Kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ackumulerat kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(143)

Enligt de franska myndigheterna visar tabellerna 6 och 7 nedan företagets ekonomiska resultat, med hänsyn till genomförandet av de kompensationsåtgärder som föreslås av de franska myndigheterna. Tabell 6 beskriver ett optimistiskt scenario och tabell 7 ett pessimistiskt scenario.

Tabell 6

Stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette (i miljoner euro)

Optimistiskt scenario

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Omsättning

903,0

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

Kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Driftsresultat före icke-återvinningsbara fordringar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rörelseresultat (EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Resultat före skatt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettoresultat

– [5-10]

– [5-10]

– [5-10]

[0-5]

[5-10]

[5-10]

Kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ackumulerat kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabell 7

| Stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette (i miljoner euro) | Pessimistiskt scenario |
| --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Omsättning | 903,0 | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] |
| Kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Driftsresultat före icke-återvinningsbara fordringar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rörelseresultat (EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Resultat före skatt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettoresultat | – [5-10] | – [5-10] | – [10-15] | [0-5] | [0-5] | [5-10] |
| Kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ackumulerat kassaflöde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Stoppad saluföring av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette (i miljoner euro)

Pessimistiskt scenario

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Omsättning

903,0

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

Kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Driftsresultat före icke-återvinningsbara fordringar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rörelseresultat (EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Resultat före skatt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettoresultat

– [5-10]

– [5-10]

– [10-15]

[0-5]

[0-5]

[5-10]

Kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ackumulerat kassaflöde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (144) | Tabellerna 6 och 7 bygger på nedanstående antaganden om förlorade intäkter till följd av att flera produktfamiljer slutar att saluföras under varumärket Vedette. Ett sådant tillbakadragande skulle kunna leda till






  a) | minskad försäljning inom produktfamiljen under varumärket Vedette vars saluföring avbryts, |
| --- | --- | --- |

(144)

Tabellerna 6 och 7 bygger på nedanstående antaganden om förlorade intäkter till följd av att flera produktfamiljer slutar att saluföras under varumärket Vedette. Ett sådant tillbakadragande skulle kunna leda till

a)

minskad försäljning inom produktfamiljen under varumärket Vedette vars saluföring avbryts,

| b) | minskad försäljning inom andra produktfamiljer som saluförs under varumärket Vedette (57) (negativ produktsortimentseffekt på produkter av märket Vedette), |
| --- | --- |

b)

minskad försäljning inom andra produktfamiljer som saluförs under varumärket Vedette (57) (negativ produktsortimentseffekt på produkter av märket Vedette),

| c) | minskad försäljning av andra märken (negativ portföljeffekt för samtliga varumärken inom FagorBrandt-gruppen). |
| --- | --- |

c)

minskad försäljning av andra märken (negativ portföljeffekt för samtliga varumärken inom FagorBrandt-gruppen).

| (145) | I det optimistiska scenariot tas endast hänsyn till effekterna a) och b) i skäl 114 och den förlust som kan kopplas till den stoppade saluföringen av en produkt motsvarar en förlust på [70–90] % av omsättningen för den produktlinje som stoppas (återstående [10–30] % återhämtas av FagorBrandt genom den ökade försäljningen av identiska produkter som säljs under andra varumärken än Vedette) och [20–30] % av omsättningen för de övriga produkter som saluförs under varumärket Vedette. I det pessimistiska scenariot tas hänsyn till effekten i c) i skäl 144 genom att förutspå en förlust på [110–130] % för den produktlinje som stoppas (förlusten skulle inte bara kunna påverka 100 % av omsättningen för den produktlinje som stoppas utan även berörda andra produkter och varumärken än den linje vars saluföring stoppas) och [20–40] % för övriga produkter som saluförs under varumärket Vedette. De franska myndigheterna förklarar att ett sådant pessimistiskt antagande motsvarar en av företagets tidigare erfarenheter. År 2003 beslutade sig företaget för att stoppa saluföringen av mikrovågsugnar under varumärket Vedette i Frankrike för att helt koncentrera sig på varumärket Brandt där försäljningen gick extra bra. Detta fick mycket negativa effekter eftersom inte bara den totala omsättningen för varumärket Vedette minskade utan förlusten berörde även Brandt (samlad förlust för de två varumärkena på [...] på två år i förhållande till den ursprungliga försäljningen på [...] enheter, varav [...] under varumärket Vedette[...], en förlust på [120–140] % av de volymer som upphörde) (58). |
| --- | --- |

(145)

I det optimistiska scenariot tas endast hänsyn till effekterna a) och b) i skäl 114 och den förlust som kan kopplas till den stoppade saluföringen av en produkt motsvarar en förlust på [70–90] % av omsättningen för den produktlinje som stoppas (återstående [10–30] % återhämtas av FagorBrandt genom den ökade försäljningen av identiska produkter som säljs under andra varumärken än Vedette) och [20–30] % av omsättningen för de övriga produkter som saluförs under varumärket Vedette. I det pessimistiska scenariot tas hänsyn till effekten i c) i skäl 144 genom att förutspå en förlust på [110–130] % för den produktlinje som stoppas (förlusten skulle inte bara kunna påverka 100 % av omsättningen för den produktlinje som stoppas utan även berörda andra produkter och varumärken än den linje vars saluföring stoppas) och [20–40] % för övriga produkter som saluförs under varumärket Vedette. De franska myndigheterna förklarar att ett sådant pessimistiskt antagande motsvarar en av företagets tidigare erfarenheter. År 2003 beslutade sig företaget för att stoppa saluföringen av mikrovågsugnar under varumärket Vedette i Frankrike för att helt koncentrera sig på varumärket Brandt där försäljningen gick extra bra. Detta fick mycket negativa effekter eftersom inte bara den totala omsättningen för varumärket Vedette minskade utan förlusten berörde även Brandt (samlad förlust för de två varumärkena på [...] på två år i förhållande till den ursprungliga försäljningen på [...] enheter, varav [...] under varumärket Vedette[...], en förlust på [120–140] % av de volymer som upphörde) (58).

| (146) | På grundval av analysen av uppgifterna i de två tabellerna ovan och de övriga uppgifter som de franska myndigheterna har tillhandahållit konstaterar kommissionen att de kompensationsåtgärder som finns kvar försvagar företaget, eftersom de leder till försämrat resultat från och med 2009, då de kommer att genomföras. Företaget kommer emellertid att återfå ett positivt nettoresultat från och med 2010 och resultatet kommer att stiga de följande åren. Även om de kompensationsåtgärder som föreslås av de franska myndigheterna försvagar företaget anser kommissionen därför att de inte hindrar återställandet av lönsamheten. |
| --- | --- |

(146)

På grundval av analysen av uppgifterna i de två tabellerna ovan och de övriga uppgifter som de franska myndigheterna har tillhandahållit konstaterar kommissionen att de kompensationsåtgärder som finns kvar försvagar företaget, eftersom de leder till försämrat resultat från och med 2009, då de kommer att genomföras. Företaget kommer emellertid att återfå ett positivt nettoresultat från och med 2010 och resultatet kommer att stiga de följande åren. Även om de kompensationsåtgärder som föreslås av de franska myndigheterna försvagar företaget anser kommissionen därför att de inte hindrar återställandet av lönsamheten.

| (147) | Denna slutsats ifrågasätts inte av kommissionens införande av en ytterligare kompensationsåtgärd, nämligen behovet av att förlänga den stoppade saluföringen av de berörda produkterna under varumärket Vedette med tre år. |
| --- | --- |

(147)

Denna slutsats ifrågasätts inte av kommissionens införande av en ytterligare kompensationsåtgärd, nämligen behovet av att förlänga den stoppade saluföringen av de berörda produkterna under varumärket Vedette med tre år.

| (148) | Företagets slutgiltiga resultat kommer nämligen att förbli positivt under åren 2012–2016 med en beräknad tillväxt på [1,5–3] %, vilket framgår av tabell 3 som visar den ytterligare kompensationsåtgärdens inverkan. Följaktligen gäller samma slutsats med avseende på den kompensationsåtgärd som kommissionen inför: Även om den försvagar företaget hindrar den inte återställandet av lönsamheten. |
| --- | --- |

(148)

Företagets slutgiltiga resultat kommer nämligen att förbli positivt under åren 2012–2016 med en beräknad tillväxt på [1,5–3] %, vilket framgår av tabell 3 som visar den ytterligare kompensationsåtgärdens inverkan. Följaktligen gäller samma slutsats med avseende på den kompensationsåtgärd som kommissionen inför: Även om den försvagar företaget hindrar den inte återställandet av lönsamheten.

6.7.   Begränsning av stödet till ett minimum: faktiskt bidrag fritt från stöd

| (149) | För att stödet ska kunna godkännas är det enligt punkterna 43–45 i omstruktureringsriktlinjerna nödvändigt att stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till de finansiella resurserna hos företaget, aktieägarna eller den företagsgrupp som företaget tillhör. Därför ska de stödmottagande företagen i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringsplanen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är absolut nödvändiga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering som erhållits på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(149)

För att stödet ska kunna godkännas är det enligt punkterna 43–45 i omstruktureringsriktlinjerna nödvändigt att stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till de finansiella resurserna hos företaget, aktieägarna eller den företagsgrupp som företaget tillhör. Därför ska de stödmottagande företagen i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringsplanen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är absolut nödvändiga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering som erhållits på marknadsmässiga villkor.

| (150) | Som anges i punkt 43 i beslutet att inleda förfarandet uppgår kostnaderna för omstruktureringen, enligt beskrivningen i de franska myndigheternas anmälan, till 62,5 miljoner euro. Företaget avser att bidra med omkring 31,5 miljoner och erhålla ett stöd på 31 miljoner. | Miljoner euro | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Omstruktureringskostnader | 62,5 | 100 % |
| Finansieras av: |
| Det stödmottagande företagets egen insats | 4,6 | 7,4 % |
| Aktieägarnas bidrag | 26,9 | 43 % |
| Statligt stöd | 31 | 49,6 % |

(150)

Som anges i punkt 43 i beslutet att inleda förfarandet uppgår kostnaderna för omstruktureringen, enligt beskrivningen i de franska myndigheternas anmälan, till 62,5 miljoner euro. Företaget avser att bidra med omkring 31,5 miljoner och erhålla ett stöd på 31 miljoner.

Miljoner euro

%

Omstruktureringskostnader

62,5

100 %

Finansieras av:

Det stödmottagande företagets egen insats

4,6

7,4 %

Aktieägarnas bidrag

26,9

43 %

Statligt stöd

31

49,6 %

| (151) | I punkt 44 i beslutet att inleda förfarandet framför kommissionen två tvivel när det gäller dessa uppgifter. Dels begär kommissionen att de franska myndigheterna ska motivera varför de inte har inkluderat återbetalningen av stödet enligt artikel 44f i omstruktureringskostnaderna, dels begär kommissionen en förklaring av vad det stödmottagande företagets egen insats betyder. |
| --- | --- |

(151)

I punkt 44 i beslutet att inleda förfarandet framför kommissionen två tvivel när det gäller dessa uppgifter. Dels begär kommissionen att de franska myndigheterna ska motivera varför de inte har inkluderat återbetalningen av stödet enligt artikel 44f i omstruktureringskostnaderna, dels begär kommissionen en förklaring av vad det stödmottagande företagets egen insats betyder.

| (152) | De franska myndigheterna har besvarat det andra tvivlet genom att ange att det stödmottagande företagets egen insats består av banklån som FagorBrandt har tagit på marknaden. De specificerar att företaget 2006 tog banklån på [20–40] miljoner euro, som ökade till [20–40] miljoner euro 2007 (59). Som säkerhet lämnades [...]. Kommissionen konstaterar att det rör sig om en ”extern finansiering på marknadsmässiga villkor” i enlighet med definitionen i punkt 43 i omstruktureringsriktlinjerna och att det således utgör ett betydande bidrag. |
| --- | --- |

(152)

De franska myndigheterna har besvarat det andra tvivlet genom att ange att det stödmottagande företagets egen insats består av banklån som FagorBrandt har tagit på marknaden. De specificerar att företaget 2006 tog banklån på [20–40] miljoner euro, som ökade till [20–40] miljoner euro 2007 (59). Som säkerhet lämnades [...]. Kommissionen konstaterar att det rör sig om en ”extern finansiering på marknadsmässiga villkor” i enlighet med definitionen i punkt 43 i omstruktureringsriktlinjerna och att det således utgör ett betydande bidrag.

| (153) | När det gäller kommissionens första tvivel anger de franska myndigheterna att återbetalningen av ett oförenligt stöd inte på förhand kan betraktas som omstruktureringskostnader (eller det stödmottagande företagets egen insats i den mening som avses i punkterna 43 och 44 i omstruktureringslinjerna). Det är därför stödet enligt artikel 44f inte har räknats med i omstruktureringskostnaderna. Myndigheterna anger emellertid att denna återbetalning, som uppskattas till [25–30] miljoner euro (inklusive ränta), naturligtvis har inkluderats i den affärsplan som bifogats anmälan, i likhet med andra normala finansiella kostnader. Kommissionen anser att det är nödvändigt att ta hänsyn till återbetalningen i affärsplanen, vilket är fallet här (60). |
| --- | --- |

(153)

När det gäller kommissionens första tvivel anger de franska myndigheterna att återbetalningen av ett oförenligt stöd inte på förhand kan betraktas som omstruktureringskostnader (eller det stödmottagande företagets egen insats i den mening som avses i punkterna 43 och 44 i omstruktureringslinjerna). Det är därför stödet enligt artikel 44f inte har räknats med i omstruktureringskostnaderna. Myndigheterna anger emellertid att denna återbetalning, som uppskattas till [25–30] miljoner euro (inklusive ränta), naturligtvis har inkluderats i den affärsplan som bifogats anmälan, i likhet med andra normala finansiella kostnader. Kommissionen anser att det är nödvändigt att ta hänsyn till återbetalningen i affärsplanen, vilket är fallet här (60).

| (154) | Emellertid måste man också ta hänsyn till att det italienska stöd som Brandt Italia hade erhållit uppgick till 3 190 878,02 euro plus ränta den 21 oktober 2008. Man kan alltså inte utesluta att den ifrågavarande summan inte förekommer i företagets egna bidrag. Således ligger det stödmottagande företagets egna bidrag under det erfordrade tröskelvärdet på 50 % som krävs i punkt 44 i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(154)

Emellertid måste man också ta hänsyn till att det italienska stöd som Brandt Italia hade erhållit uppgick till 3 190 878,02 euro plus ränta den 21 oktober 2008. Man kan alltså inte utesluta att den ifrågavarande summan inte förekommer i företagets egna bidrag. Således ligger det stödmottagande företagets egna bidrag under det erfordrade tröskelvärdet på 50 % som krävs i punkt 44 i omstruktureringsriktlinjerna.

| (155) | För att se till att företagets eget bidrag inte inkluderar stödet och står för minst 50 % av omstruktureringskostnaderna ställer kommissionen därför i detta positiva beslut ett krav på en proportionerlig ökning av det egna bidraget till storleken på det italienska stödet, dvs. 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008. |
| --- | --- |

(155)

För att se till att företagets eget bidrag inte inkluderar stödet och står för minst 50 % av omstruktureringskostnaderna ställer kommissionen därför i detta positiva beslut ett krav på en proportionerlig ökning av det egna bidraget till storleken på det italienska stödet, dvs. 3 190 878,02 euro plus ränta fram till den 21 oktober 2008.

| (156) | Det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna som föreslagits av FagorBrandt bör närmare bestämt ökas med denna summa (genom lån, aktieägarna eller andra) innan omstruktureringsperiodens slut, vilket fastställts till den 31 december 2012. De franska myndigheterna ska lämna bevis för denna ökning inom två månader efter förfallodagen, dvs. den 31 december 2012. |
| --- | --- |

(156)

Det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna som föreslagits av FagorBrandt bör närmare bestämt ökas med denna summa (genom lån, aktieägarna eller andra) innan omstruktureringsperiodens slut, vilket fastställts till den 31 december 2012. De franska myndigheterna ska lämna bevis för denna ökning inom två månader efter förfallodagen, dvs. den 31 december 2012.

| (157) | När det gäller påståendet från den konkurrent som har begärt att få vara anonym om att stödet inte begränsas till vad som är absolut nödvändigt bekräftar kommissionen att det formella kriteriet om att det egna bidraget måste överstiga 50 % respekteras. Kommissionen har även bedömt huruvida stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt på grundval av de kriterier som anges i punkt 45 i omstruktureringsriktlinjerna. Kommissionen anser att så är fallet och att stödbeloppet inte ger företaget ”ett överskott av likvida medel som skulle kunna användas för aggressiva verksamheter som snedvrider marknaden och som inte har anknytning till omstruktureringen.” |
| --- | --- |

(157)

När det gäller påståendet från den konkurrent som har begärt att få vara anonym om att stödet inte begränsas till vad som är absolut nödvändigt bekräftar kommissionen att det formella kriteriet om att det egna bidraget måste överstiga 50 % respekteras. Kommissionen har även bedömt huruvida stödet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt, särskilt på grundval av de kriterier som anges i punkt 45 i omstruktureringsriktlinjerna. Kommissionen anser att så är fallet och att stödbeloppet inte ger företaget ”ett överskott av likvida medel som skulle kunna användas för aggressiva verksamheter som snedvrider marknaden och som inte har anknytning till omstruktureringen.”

| (158) | Kommissionen konstaterar i synnerhet att företagsgruppen efter beviljandet av stödet och när omstruktureringsperioden är över fortfarande kommer att ha betydande skulder med ett förhållande mellan skulder och eget kapital som fortfarande överstiger enheten. FagorBrandt bör alltså rikta de likvida medel som skapas mot att minska denna skuldsättningsnivå. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen konstaterar i synnerhet att företagsgruppen efter beviljandet av stödet och när omstruktureringsperioden är över fortfarande kommer att ha betydande skulder med ett förhållande mellan skulder och eget kapital som fortfarande överstiger enheten. FagorBrandt bör alltså rikta de likvida medel som skapas mot att minska denna skuldsättningsnivå.

6.8.   Engångsprincipen

| (159) | I enlighet med punkt 72 och följande i omstruktureringsriktlinjerna får ett omstruktureringsstöd endast beviljas en gång per tioårsperiod. |
| --- | --- |

(159)

I enlighet med punkt 72 och följande i omstruktureringsriktlinjerna får ett omstruktureringsstöd endast beviljas en gång per tioårsperiod.

| (160) | I det aktuella fallet kan de franska och italienska stöd som FagorBrandt mottagit inte kvalificeras som undsättnings- och omstruktureringsstöd. När dessa stöd beviljades, år 2002 respektive 2003, befann sig inte FagorBrandt i svårigheter, vilket framgår av skäl (45)–(56). |
| --- | --- |

(160)

I det aktuella fallet kan de franska och italienska stöd som FagorBrandt mottagit inte kvalificeras som undsättnings- och omstruktureringsstöd. När dessa stöd beviljades, år 2002 respektive 2003, befann sig inte FagorBrandt i svårigheter, vilket framgår av skäl (45)–(56).

| (161) | Alltså följs den engångsprincip som krävs i omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(161)

Alltså följs den engångsprincip som krävs i omstruktureringsriktlinjerna.

6.9.   Fullt genomförande av planen

| (162) | FagorBrandts omstruktureringsplan, inklusive Frankrikes samtliga åtaganden, måste utföras till fullo (61). Kommissionen begär att bli underrättad om hur arbetet med att genomföra planen fortskrider samt åtaganden i samband med detta. |
| --- | --- |

(162)

FagorBrandts omstruktureringsplan, inklusive Frankrikes samtliga åtaganden, måste utföras till fullo (61). Kommissionen begär att bli underrättad om hur arbetet med att genomföra planen fortskrider samt åtaganden i samband med detta.

7.   SLUTSATSER

| (163) | Stödet kan förklaras förenligt med den inre marknaden under förutsättning att alla villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(163)

Stödet kan förklaras förenligt med den inre marknaden under förutsättning att alla villkor uppfylls.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för företaget FagorBrandt, till ett belopp av 31 miljoner euro, är förenligt med den inre marknaden på de villkor som anges i artikel 2.

Artikel 2

1.   De franska myndigheterna ska skjuta upp betalningen av det stöd till FagorBrandt som anges i artikel 1 i detta beslut så länge FagorBrandt inte har återbetalat det oförenliga stöd som avses i kommissionens beslut 2004/343/EG av den 16 december 2003 (62).

2.   FagorBrandts omstruktureringsplan, som Frankrike översände till kommissionen den 6 augusti 2007, ska genomföras till fullo.

3.   Det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna som föreslagits av FagorBrandt, till ett belopp av 31,5 miljoner euro, bör ökas med 3 190 878,02 euro plus ränta sedan tillhandahållandet av det italienska stödet till FagorBrandt fram till den 21 oktober 2008. Denna ökning bör ske innan omstruktureringsperiodens slut, vilket fastställts till den 31 december 2012. De franska myndigheterna ska lämna bevis för denna ökning inom två månader efter förfallodatumet, dvs. den 31 december 2012.

4.   FagorBrandt ska stoppa saluföringen av kyl- och frysprodukter, matlagningsprodukter och diskmaskiner under varumärket Vedette under åtta år.

5.   För att se till att villkoren i punkterna 1–4 i denna artikel följs ska Frankrike genom årliga rapporter underrätta kommissionen om hur omstruktureringen av FagorBrandt fortskrider, om återbetalningen av det oförenliga stöd som beskrivs i punkt 1, om betalningen av det förenliga stödet och om genomförandet av kompensationsåtgärderna.

Artikel 3

Frankrike ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2012.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget när så är lämpligt förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget. Genom EUF-fördraget infördes också vissa ändringar i terminologin, t.ex. ersattes ”gemenskapen” med ”unionen” och den ”gemensamma marknaden” med den ”inre marknaden” och ”förstainstansrätten” med ”tribunalen”. I detta beslut används EUF-fördragets terminologi genomgående.

1

(2)  EUT C 275, 16.11.2007, s. 18.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Den berörda parten i fråga begärde per telefon och genom en skrivelse av den 16 december 2007 en förlängning av tidsfristen med en månad för att inkomma med synpunkter, vilket kommissionen beviljade.

4

(5)  EUT L 160, 23.9.2009, s. 11.

5

(6)  Tribunalens dom av den 14 februari 2012, Electrolux och Whirlpool Europe mot kommissionen (T-115/09 och T-116/09, REU 2012, s. II 1753).

6

(7)  Se tribunalens dom av den 9 juli 2008, Alitalia mot kommissionen (T-301/01, REG 2008 s. II-01753).

7

(8)  Se punkt 11 och följande i beslutet att inleda förfarandet för en beskrivning av omstruktureringsplanen.

8

(9)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

9

(10)  Kommissionens beslut av den 16 december 2003 om det statliga stöd som Frankrike genomfört för övertagande av verksamhet från företag i svårigheter, EUT L 108, 16.4.2004, s. 38.

10

(11)  Kommissionens beslut av den 1 december 2004 om det statliga stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för företaget Bull, EUT L 342, 24.12.2005, s. 81, skälen 55–63.

11

(12)  Kommissionens beslut av den 26 april 2006 om det statliga stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för Euromoteurs, EUT L 307, 7.11.2006, s. 213, skälen 30–31 och 42.

12

(13)  Affärshemlighet.

13

(14)  Domen i målet Alitalia mot kommissionen, se fotnot 7.

14

(15)  Domen i målet Alitalia mot kommissionen, se ovan, punkt 137.

15

(16)  Domen i målet Alitalia mot kommissionense ovan, punkterna 144 och 159.

16

(17)  Se för detta ändamål domen i målet Alitalia mot kommissionen, se ovan, punkterna 99–101 och 142.

17

(18)  Domen i målet Alitalia mot kommissionen, se ovan, punkt 174.

18

(19)  Se fotnot 2.

19

(20)  Domen i målet Alitalia mot kommissionen, se ovan, punkt 174.

20

(21)  Tidningen La Tribune av den 14 april 2005.

21

(22)  Kommissionens beslut av den 26 mars 1991 angående stöd som beviljats av den tyska regeringen till bolaget Deggendorf GmbH (EGT L 215, 2.8.1991, s. 16).

22

(23)  Domstolens dom av den 15 maj 1997 i mål C-355/95 P TWD mot kommissionen, REG s. I-2549, punkterna 25–26 (nedan kallad domen i målet Deggendorf). Denna dom stöder tribunalens dom av den 13 september 1995, TWD mot kommissionen, T-244/93 och T-486/93, REG, s. II-2265.

23

(24)  I samband med detta anges följande i kommissionens tillkännagivande ”Effektivare verkställande av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd” (EUT C 272 15.11.2007, s. 4): ”Kommissionen har ... mer systematiskt börjat tillämpa rättspraxis från Deggendorf-målet ... Denna rättspraxis ger kommissionen möjlighet att, om vissa villkor är uppfyllda, uppmana medlemsstater att skjuta upp betalningen av nytt förenligt stöd till ett företag tills företaget har betalat tillbaka gammalt olagligt och oförenligt stöd som omfattas av ett beslut om återkrav”.

24

Effektivare verkställande av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd

Kommissionen har ... mer systematiskt börjat tillämpa rättspraxis från Deggendorf-målet ... Denna rättspraxis ger kommissionen möjlighet att, om vissa villkor är uppfyllda, uppmana medlemsstater att skjuta upp betalningen av nytt förenligt stöd till ett företag tills företaget har betalat tillbaka gammalt olagligt och oförenligt stöd som omfattas av ett beslut om återkrav

(25)  Se fotnot 22.

25

(26)  EUT L 352, 27.11.2004, s. 10. Detta beslut bestreds av Brandt Italia och Italien i tribunalen, som förkastade detta överklagande den 12 september 2007 (de förenade målen T-239/04 och T-323/04). Dessutom fällde domstolen italienska staten den 6 december 2007 för underlåtenhet att följa beslutet av den 30 mars 2004 (mål C-280/05).

26

(27)  Se fotnot 22.

27

(28)  Domen i målet Electrolux och Whirlpool, se fotnot 6 ovan, punkt 67.

28

(29)  Se även följande beslut från kommissionen: beslutet av den 21 oktober 2003 om det stöd för forskning och utveckling på produktionsorten Zamudio (Baskien) som Spanien planerar att genomföra till förmån för företaget Industria de Turbo Propulsores, SA (ITP) (EUT L 61, 27.2.2004, s. 87, skälen 32–36, 55 och 117–119), beslutet av den 16 mars 2005 om det statliga stöd som den italienska regionen Lazio planerar att genomföra för att minska utsläppen av växthusgaser (EUT L 244, 7.9.2006, s. 8), beslutet av den 8 november 2006 om det statliga stöd C 11/06 (f.d. N 127/05) som Italien planerar att genomföra för AEM Torino (EUT L 366, 21.12.2006, s. 62, skälen 39–41).

29

(30)  Domen i målet Electrolux och Whirlpool, se fotnot 6 ovan, punkt 71: ”Kommissionen ställde inte som villkor för det aktuella stödet att det italienska olagliga stödet skulle återbetalas, och den borde därför ha undersökt den kumulerade effekten av dessa båda stöd, vilket den underlåtit att göra i det aktuella fallet.”

30

(31)  EUT L 352, 27.11.2004, s. 10.

31

(32)  I kommissionens beslut av den 21 juni 1994, Electrolux/AEG (EGT C 187, 9.7.1994) anges att den geografiska dimensionen för stora hushållsapparater är Västeuropa. I kommissionens beslut av den 24 januari 1999 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet om Ceced (EGT L 187, 26.7.2000, s. 47) anges att den geografiska dimensionen är EES. Det sistnämna beslutet rör tvättmaskinssektorn.

32

(33)  FagorBrandt och Fagor Electrodomesticos har tillsammans en marknadsandel på högst [5–10] %.

33

(34)  Kommissionen kan inte ställa sig bakom Frankrikes argument att FagorBrandts närvaro på marknaden har en positiv effekt eftersom den undviker att det skapas en oligopolistisk situation. De franska myndigheterna har inte motiverat sitt påstående närmare. Påståendet är dessutom motsägelsefullt i förhållande till myndigheternas anmälan, där marknaden beskrivs som mycket konkurrensutsatt, med en omfattande konkurrens, särskilt från detaljhandlarnas varumärken. I punkt 39 i omstruktureringsriktlinjerna anges slutligen att man måste ta hänsyn till att åtgärderna inte får leda till ”ett monopol eller en strikt oligopolsituation”. Detta är inte fallet här eftersom det finns fyra konkurrenter, även om man bara räknar med de största.

34

(35)  Enligt de uppgifter som lämnats har marknadsandelen för Europa sjunkit från 5,3 % under 2004 till 5,2 % under 2005 och 5 % under 2006 och 2007.

35

(36)  Om analysen utvidgas till att gälla hela världen är skillnaden ännu större eftersom företagsgrupper som Electrolux och Whirlpool bedriver mycket stor verksamhet utanför Europa. År 2005 hade exempelvis FagorBrandt och Fagor Electrodomesticos tillsammans en omsättning på minst 2 miljarder euro, medan den globala omsättningen inom segmentet stora hushållsapparater för Whirlpool, Electrolux, BSH och Indesit var 11,8 miljarder, 10,8 miljarder, 7,3 miljarder respektive 3,1 miljarder, uttryckt i euro.

36

(37)  Enligt uppgifterna kommer FagorBrandt inte längre själv att tillverka [...]. FagorBrandt kommer själva att tillverka följande produkter: [...]. Inom dessa segment är den del av produkterna som tillverkas utanför Europeiska unionen lägre. Det är kring [...] som andelen produkter som tillverkas utanför Europeiska unionen är störst.

37

(38)  [50–80] % av FagorBrandt försäljning sker på den franska marknaden. I detta sammanhang har domstolen vid upprepade tillfällen angett följande: ”när en medlemsstat beviljar stöd till ett företag kan nämligen den inhemska produktionen upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag i andra medlemsstater att exportera sina produkter till denna medlemsstats marknad minskar” Domstolens dom av den 13 juli 1988 i mål C-102/87, Frankrike mot kommissionen, REG 1987, s. 04067 (jfr. punkt 19), domstolens dom av den 14 september 1994 i de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, REG 1994, s. I-4103, (jfr. punkt 40), domstolens dom av den 7 mars 2002 i mål C-310/99, Italien mot kommissionen, REG 1999, s. I-2289 (jfr punkterna 84–86) och förstainstansrättens dom av den 11 juli 2002 i mål T-152/99, HAMSA mot kommissionen, REG 2002. s. II-3049 (jfr. punkterna 220–221).

38

när en medlemsstat beviljar stöd till ett företag kan nämligen den inhemska produktionen upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag i andra medlemsstater att exportera sina produkter till denna medlemsstats marknad minskar

(39)  Den franska pressen har rapporterat mycket om den bristande lönsamheten inom frys- och kylverksamheten. I en artikel i tidningen Ouest France den 8 juli 2004 anges exempelvis följande: ”Den franska hushållsapparatgruppen ElcoBrandt kommer 2005 stänga sin fabrik i Lesquin (Nord), som är specialiserad på tillverkning av frysar, eftersom den ’inte längre är lönsam’. Elco förvärvade Brandt för två år sedan. De 600 anställda hade accepterat en social åtgärdsplan där det planerades att 150 personer skulle behållas, men denna ströks senare.” De ansvariga hos Brandt angav i en artikel i tidningen Les Echos den 7 juli 2004 dessutom följande: ”Trots stora ansträngningar för att öka konkurrenskraften genom att köpa 35 % av komponenterna i Kina och förbättra kvaliteten och produktiviteten har kostnadsnedgången på marknaden varit snabbare än vi” och att ”Bevarandet av en verksamhet för att tillverka frysboxar är inte längre ekonomiskt meningsfullt inom ElcoBrandt-gruppen. Varje gång vi säljer en av dessa produkter skapar vi i själva verket senare en förlust på 25 %.”

39

Den franska hushållsapparatgruppen ElcoBrandt kommer 2005 stänga sin fabrik i Lesquin (Nord), som är specialiserad på tillverkning av frysar, eftersom den ’inte längre är lönsam’. Elco förvärvade Brandt för två år sedan. De 600 anställda hade accepterat en social åtgärdsplan där det planerades att 150 personer skulle behållas, men denna ströks senare.

Trots stora ansträngningar för att öka konkurrenskraften genom att köpa 35 % av komponenterna i Kina och förbättra kvaliteten och produktiviteten har kostnadsnedgången på marknaden varit snabbare än vi

Bevarandet av en verksamhet för att tillverka frysboxar är inte längre ekonomiskt meningsfullt inom ElcoBrandt-gruppen. Varje gång vi säljer en av dessa produkter skapar vi i själva verket senare en förlust på 25 %.

(40)  I sin anmälan anger de franska myndigheterna att ett av målen med omstruktureringsplanen är att rationalisera produktionen, genom att upphöra med vissa produktsortimentsegment som har blivit strukturellt förlustbringande, för att på så sätt minimera förlusterna kopplade till de ökande marknadsandelar som tillverkare från lågkostnadsländer har tagit (fristående mikrovågsugnar, [...]. I sin skrivelse av den 15 februari 2008 kommenterade de franska myndigheterna de berörda parternas synpunkter och angav följande: ”De franska myndigheterna påpekar att ... de åtgärder som redan har vidtagits för att i första hand dämpa förlusterna (nedläggning av en förlustbringande produktionsenhet, Lesquin, och upphörande av viss olönsam tillverkning, fristående mikrovågar).” Dessa två utdrag bekräftar också tidigare slutsatser om nedläggningen av Lesquin-fabriken.

40

rationalisera produktionen, genom att upphöra med vissa produktsortimentsegment som har blivit strukturellt förlustbringande, för att på så sätt minimera förlusterna kopplade till de ökande marknadsandelar som tillverkare från lågkostnadsländer har tagit (fristående mikrovågsugnar

De franska myndigheterna påpekar att ... de åtgärder som redan har vidtagits för att i första hand dämpa förlusterna (nedläggning av en förlustbringande produktionsenhet, Lesquin, och upphörande av viss olönsam tillverkning, fristående mikrovågar).

(41)  De franska myndigheterna har framhållit detta faktum, framför allt i bilaga 7 till anmälan.

41

(42)  Se exempelvis artikeln ”Brandt: fin du contrat Miele confirmée. Après le retrait d’Electrolux, autre coup dur à Aizenay” (Brandt: Uppsägningen av Miele-kontraktet bekräftat. Efter Electrolux försvinnande, ett nytt hårt slag för Aizenay), som publicerades i tidningen Ouest France den 3 mars 2005.

42

Brandt: fin du contrat Miele confirmée. Après le retrait d’Electrolux, autre coup dur à Aizenay

(43)  Och än mindre om att företaget gjorde en realisationsvinst på 774 000 euro.

43

(44)  Som anges i avsnitt 2.2 i beslutet att inleda förfarandet påbörjade FagorBrandt sin omstrukturering 2004, när den bristande konkurrenskraften och de första svårigheterna visade sig. Kommissionen anser därför att denna avyttring ”utgör en del av samma omstrukturering” i enlighet med kraven i punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna.

44

utgör en del av samma omstrukturering

(45)  De franska myndigheterna anger att Brandt Components verksamhet gjorde det möjligt för företaget att dra fördel av en stark integration av tillverkningen av kvalitetstvättmaskiner, där FagorBrandt-gruppen historiskt sett är stark. Enligt de franska myndigheterna är denna typ av integration framför allt lämpad för nyskapande produkter eller produkter som kräver särskild expertis och praktiseras av de stora aktörerna inom sektorn (exempelvis BSH eller Miele). Kommissionen konstaterar emellertid att utöver ovanstående påståenden har de franska myndigheterna inte presenterat uppgifter som gör det möjligt för kommissionen att säkert fastställa – och än mindre att kvantifiera denna effekt – att avyttringen av Brandt Components kommer att minska FagorBrandts möjlighet att utveckla konkurrenskraftiga tvättmaskiner och därför kommer att minska FagorBrandts närvaro på marknaden för tvättmaskiner. Kommissionen kan därför inte anse att avyttringen av Brandt Components har en reell effekt på marknaden för stora hushållsapparater.

45

(46)  På den franska marknaden är Vedette ett varumärke som återfinns på [...] på marknaden för [...]. De föreslagna åtgärderna minskar alltså inte FagorBrandts närvaro på marknaden för [...]. De flesta företagsgrupper som är konkurrenter till FagorBrandt på [...] har emellertid även varumärken som är konkurrenter till Vedette på marknaden för [...]. De gynnas därför av att Vedettes produkter försvinner från marknaden.

46

(47)  År 2007 stod de för [30–40] % av varumärket Vedettes omsättning och [0–10] % av FagorBrandts försäljning av stora hushållsapparater på den franska marknaden.

47

(48)  Syftet med denna åtgärd är att de berörda Vedetteprodukterna ska dras in från marknaden. Det är därför uppenbart att åtgärdernas effekt kommer att utebli om FagorBrandt ger ett annat företag licens att tillverka och/eller saluföra dessa produkter under märket Vedette.

48

(49)  Tabellen antar att åtgärden trädde i kraft den 1 januari 2009.

49

(50)  Om alla övriga faktorer förblir desamma tycks det rimligt att behålla procentsatsen på [1,5–3] % eftersom denna procentsats är den som godtas som ett antagande om rimlig omsättningstillväxt med tanke på företagsgruppens strategi och marknadsperspektiven (se skäl (125) och följande).

50

(51)  FagorBrandt sålde i mars 2004 sin fabrik i Nevers (elmotorer) och i januari 2005 stängdes fabriken i Lesquin (frysar). År 2006 upphörde företagsgruppen med tillverkningen av fristående mikrovågsugnar i sin fabrik i Aizenay.

51

(52)  Företagsgruppen har genomfört [...]. Fler åtgärder vidtogs i Frankrike under 2006. Under samma år började företagsgruppen även att rationalisera den italienska anläggningen i Verolanuova.

52

(53)  När det gäller åtgärderna för att utveckla företagets hållbarhet, och efter de studier som utfördes mellan mars 2004 och februari 2005, har företagsgruppen [...].

53

(54)  Ceced (Conseil Européen de la Construction d'appareils Domestiques), Europeiska kommittén för tillverkare av elektriska hushållsapparater, är en organisation som består av 15 europeiska tillverkare och 26 branschorganisationer som finns i flera europeiska länder (både EU-länder och länder som inte är med i EU).

54

(55)  GIFAM (Groupement Interprofessionnel des Fabricants d'Appareils d'équipements Ménagers), en sammanslutning som består av ett femtiotal företag på marknaden för hushållsapparater.

55

(56)  Kommissionen har analyserat huruvida FagorBrandts införlivande i Fagor motsäger slutsatserna i punkt 27 i beslutet att inleda förfarandet, när det gäller huruvida FagorBrandt är stödberättigat. Kommissionen har kommit fram till att så inte är fallet eftersom merparten av det som anförs i denna punkt fortfarande gäller.

56

(57)  Denna minskning beror på de effekter som stoppet av saluföringen av produkterna ovan får för varumärket Vedettes synlighet gentemot detaljhandlarna.

57

(58)  På grundval av de uppgifter som de franska myndigheterna har tillhandahållit anser kommissionen att det är föga troligt att det pessimistiska scenariot kommer att bli verklighet. De franska myndigheterna grundar detta scenario på erfarenheterna från mikrovågsugnar av varumärket Vedette. Som anges är detta dock en produkt där FagorBrandt inte längre var konkurrenskraftigt (varför företaget beslutade sig för att upphöra med den egna produktionen) och där produkter från lågkostnadsländer har en stark marknadspenetration. De franska myndigheternas antagande, dvs. att hela den minskade försäljning av mikrovågsugnar som har konstaterats under dessa två år enbart beror på beslutet att stoppa saluföringen av mikrovågsugnar under varumärket Vedette, verkar därför något extremt.

58

(59)  De franska myndigheternas skrivelse av den 15 februari 2008.

59

(60)  I sitt beslut av den 26 april 2006 om det statliga stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för Euromoteurs (EUT L 307, 7.11.2006, s. 213) ansåg kommissionen att det faktum att den framlagda omstruktureringsplanen inte tar hänsyn till återbetalningen av ett oförenligt stöd som företaget har mottagit bekräftade slutsatsen att denna plan inte gör det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet.

60

(61)  Som tidigare angetts inleddes omstruktureringsplanen 2004 och de flesta omstruktureringsåtgärder har redan genomförts.

61

(62)  Kommissionens beslut av den 16 december 2003 om det statliga stöd som Frankrike genomfört för övertagande av verksamhet från företag i svårigheter, EUT L 108, 16.4.2004, s. 38.

62

---

| 18.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 december 2012

om det statliga stöd SA.20829 (C 26/2010, f.d. NN 43/2010 (f.d. CP 71/2006)) Stödordning avseende befrielse från kommunal fastighetsskatt som beviljats fastigheter som används av icke-kommersiella enheter för specifika syften som genomförts av Italien

[delgivet med nr C(2012) 9461]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2013/284/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Under 2006 mottog kommissionen ett flertal klagomål rörande huvudsakligen två stödordningar, varav den ena avsåg en befrielse från kommunal fastighetsskatt och den andra en nedsättning av inkomstskatten för juridiska personer. De två stödordningarna inbegrep närmare bestämt följande åtgärder:






  (a) | Befrielse från kommunal fastighetsskatt (Imposta Comunale sugli Immobili, nedan kallad ICI) för fastigheter som används av icke-kommersiella enheter och som uteslutande är avsedda för verksamhet inom socialt bistånd, social omsorg, hälsa, kultur, utbildning, fritid, bostäder, idrott och religion (artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504 av den 30 december 1992, nedan kallat lagstiftningsdekret nr 504/92). |
| --- | --- | --- |

(1)

Under 2006 mottog kommissionen ett flertal klagomål rörande huvudsakligen två stödordningar, varav den ena avsåg en befrielse från kommunal fastighetsskatt och den andra en nedsättning av inkomstskatten för juridiska personer. De två stödordningarna inbegrep närmare bestämt följande åtgärder:

(a)

Befrielse från kommunal fastighetsskatt (Imposta Comunale sugli Immobili, nedan kallad ICI) för fastigheter som används av icke-kommersiella enheter och som uteslutande är avsedda för verksamhet inom socialt bistånd, social omsorg, hälsa, kultur, utbildning, fritid, bostäder, idrott och religion (artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504 av den 30 december 1992, nedan kallat lagstiftningsdekret nr 504/92).

| (b) | En nedsättning med 50 % av inkomstskatten för juridiska personer avseende de enheter som anges i artikel 6 i presidentdekret nr 601 av den 29 september 1973 (nedan kallat presidentdekret nr 601/73), dvs. främst organisationer med verksamhet inom social omsorg, ideella utbildnings- och forskningsorgan samt välgörenhets- och undervisningsinstitutioner (inklusive kyrkliga institutioner). Bestämmelsen gäller även enheter för socialt boende samt kulturella stiftelser och föreningar. |
| --- | --- |

(b)

En nedsättning med 50 % av inkomstskatten för juridiska personer avseende de enheter som anges i artikel 6 i presidentdekret nr 601 av den 29 september 1973 (nedan kallat presidentdekret nr 601/73), dvs. främst organisationer med verksamhet inom social omsorg, ideella utbildnings- och forskningsorgan samt välgörenhets- och undervisningsinstitutioner (inklusive kyrkliga institutioner). Bestämmelsen gäller även enheter för socialt boende samt kulturella stiftelser och föreningar.

| (2) | Med anledning av de klagomål som inkommit rörande ovannämnda befrielse från ICI (nedan kallad ICI-befrielsen) sände kommissionen den 5 maj 2006 en begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna. Mot bakgrund av de upplysningar som lämnades av Italien den 6 juni 2006 och med anledning av ikraftträdandet av några ändringar av lagstiftningen om ICI underrättade kommissionen genom en skrivelse av den 8 augusti 2006 de klagande om att det på grundval av en preliminär analys inte fanns några grunder för att fortsätta granskningen. |
| --- | --- |

(2)

Med anledning av de klagomål som inkommit rörande ovannämnda befrielse från ICI (nedan kallad ICI-befrielsen) sände kommissionen den 5 maj 2006 en begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna. Mot bakgrund av de upplysningar som lämnades av Italien den 6 juni 2006 och med anledning av ikraftträdandet av några ändringar av lagstiftningen om ICI underrättade kommissionen genom en skrivelse av den 8 augusti 2006 de klagande om att det på grundval av en preliminär analys inte fanns några grunder för att fortsätta granskningen.

| (3) | Genom en skrivelse av den 24 oktober 2006 påpekade dock de klagande återigen att ICI-befrielsen för icke-kommersiella enheter stred mot artikel 107.1 i EUF-fördraget. Genom en skrivelse av den 14 november 2006 underrättade kommissionen dem om att det på grundval av tillgängliga upplysningar inte fanns några grunder för att ytterligare granska ICI-befrielsen. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 24 oktober 2006 påpekade dock de klagande återigen att ICI-befrielsen för icke-kommersiella enheter stred mot artikel 107.1 i EUF-fördraget. Genom en skrivelse av den 14 november 2006 underrättade kommissionen dem om att det på grundval av tillgängliga upplysningar inte fanns några grunder för att ytterligare granska ICI-befrielsen.

| (4) | I januari och september 2007 mottog kommissionen ytterligare skrivelser från de klagande om ICI-befrielsen. I sin skrivelse av den 12 september 2007 uppmärksammade de kommissionen på artikel 149 i lagen om inkomstskatt (Testo Unico delle Imposte sui Redditi, nedan kallad TUIR), godkänd genom presidentdekret nr 917 av den 22 december 1986. De klagande ansåg att den artikeln innebar att en förmånlig skattemässig behandling endast beviljades kyrkliga institutioner och föreningar för amatöridrott. |
| --- | --- |

(4)

I januari och september 2007 mottog kommissionen ytterligare skrivelser från de klagande om ICI-befrielsen. I sin skrivelse av den 12 september 2007 uppmärksammade de kommissionen på artikel 149 i lagen om inkomstskatt (Testo Unico delle Imposte sui Redditi, nedan kallad TUIR), godkänd genom presidentdekret nr 917 av den 22 december 1986. De klagande ansåg att den artikeln innebar att en förmånlig skattemässig behandling endast beviljades kyrkliga institutioner och föreningar för amatöridrott.

| (5) | Den 5 november 2007 uppmanade kommissionen de italienska myndigheterna och de klagande att inkomma med ytterligare upplysningar om samtliga påstått förmånliga bestämmelser som angivits av de klagande. De italienska myndigheterna inkom med de begärda upplysningarna genom skrivelser av den 3 december 2007 och den 30 april 2008. De klagande inkom med ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 21 maj 2008. |
| --- | --- |

(5)

Den 5 november 2007 uppmanade kommissionen de italienska myndigheterna och de klagande att inkomma med ytterligare upplysningar om samtliga påstått förmånliga bestämmelser som angivits av de klagande. De italienska myndigheterna inkom med de begärda upplysningarna genom skrivelser av den 3 december 2007 och den 30 april 2008. De klagande inkom med ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 21 maj 2008.

| (6) | Den 20 oktober 2008 sände de klagande en formell underrättelse (artikel 265 i EUF-fördraget) där de bad kommissionen att inleda det formella granskningsförfarandet och att anta ett formellt beslut om deras klagomål. |
| --- | --- |

(6)

Den 20 oktober 2008 sände de klagande en formell underrättelse (artikel 265 i EUF-fördraget) där de bad kommissionen att inleda det formella granskningsförfarandet och att anta ett formellt beslut om deras klagomål.

| (7) | Den 24 november 2008 sände kommissionen ännu en begäran om upplysningar till de italienska myndigheter, som besvarades genom en skrivelse av den 8 december 2008. |
| --- | --- |

(7)

Den 24 november 2008 sände kommissionen ännu en begäran om upplysningar till de italienska myndigheter, som besvarades genom en skrivelse av den 8 december 2008.

| (8) | Genom en skrivelse av den 19 december 2008 underrättade kommissionen de klagande om att den på grundval av en preliminär analys ansåg att åtgärderna inte verkade utgöra statligt stöd och att det följaktligen inte fanns något behov av någon vidare granskning. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 19 december 2008 underrättade kommissionen de klagande om att den på grundval av en preliminär analys ansåg att åtgärderna inte verkade utgöra statligt stöd och att det följaktligen inte fanns något behov av någon vidare granskning.

| (9) | Den 26 januari 2009 utfärdade Italiens finansministerium Circolare 2/DF (nedan kallat cirkuläret) för att ytterligare förtydliga räckvidden för befrielsen från ICI för icke-kommersiella enheter. Den 2 mars 2009 skrev de klagande till kommissionen och uttryckte sitt missnöje med den gällande lagstiftningen samt kritiserade cirkuläret. |
| --- | --- |

(9)

Den 26 januari 2009 utfärdade Italiens finansministerium Circolare 2/DF (nedan kallat cirkuläret) för att ytterligare förtydliga räckvidden för befrielsen från ICI för icke-kommersiella enheter. Den 2 mars 2009 skrev de klagande till kommissionen och uttryckte sitt missnöje med den gällande lagstiftningen samt kritiserade cirkuläret.

| (10) | Genom ett e-brev av den 11 januari 2010 bad de klagande återigen kommissionen att inleda det formella granskningsförfarandet, även mot bakgrund av innehållet i cirkuläret. Den 15 februari 2010 sände kommissionen, efter att ha tagit del av cirkuläret, en skrivelse till de klagande där den bekräftade argumentationen i sin skrivelse av den 19 december 2008. |
| --- | --- |

(10)

Genom ett e-brev av den 11 januari 2010 bad de klagande återigen kommissionen att inleda det formella granskningsförfarandet, även mot bakgrund av innehållet i cirkuläret. Den 15 februari 2010 sände kommissionen, efter att ha tagit del av cirkuläret, en skrivelse till de klagande där den bekräftade argumentationen i sin skrivelse av den 19 december 2008.

| (11) | Den 26 april 2010 väckte två klagande varsin talan inför tribunalen om ogiltigförklarande av kommissionens skrivelse av den 15 februari 2010 (2). På de sökandes begäran avskrevs målen den 18 november 2010 (3). |
| --- | --- |

(11)

Den 26 april 2010 väckte två klagande varsin talan inför tribunalen om ogiltigförklarande av kommissionens skrivelse av den 15 februari 2010 (2). På de sökandes begäran avskrevs målen den 18 november 2010 (3).

| (12) | Genom beslut av den 12 oktober 2010 (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende den befrielse från kommunal fastighetsskatt som beviljats fastigheter som används av icke-kommersiella enheter för specifika syften och avseende artikel 149.4 i TUIR (4). Den 21 december 2010 offentliggjordes beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) och berörda parter uppmanades att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(12)

Genom beslut av den 12 oktober 2010 (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 108.2 i EUF-fördraget avseende den befrielse från kommunal fastighetsskatt som beviljats fastigheter som används av icke-kommersiella enheter för specifika syften och avseende artikel 149.4 i TUIR (4). Den 21 december 2010 offentliggjordes beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning
   (5) och berörda parter uppmanades att inkomma med sina synpunkter.

| (13) | Genom en skrivelse av den 10 november 2010 bad de italienska myndigheterna kommissionen om kopior av de skrivelser som sänts till de klagande under åren 2006-2010. Dessa sändes till Italien den 2 december 2010. |
| --- | --- |

(13)

Genom en skrivelse av den 10 november 2010 bad de italienska myndigheterna kommissionen om kopior av de skrivelser som sänts till de klagande under åren 2006-2010. Dessa sändes till Italien den 2 december 2010.

| (14) | Under tiden mellan den 21 januari 2011 och den 4 april 2011 mottog kommissionen synpunkter om beslutet om att inleda förfarandet från 80 berörda parter, vilka förtecknas i bilaga 1 till detta beslut. |
| --- | --- |

(14)

Under tiden mellan den 21 januari 2011 och den 4 april 2011 mottog kommissionen synpunkter om beslutet om att inleda förfarandet från 80 berörda parter, vilka förtecknas i bilaga 1 till detta beslut.

| (15) | Genom en skrivelse av den 2 mars 2011 mottog kommissionen kommentarer från Italien om beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen översände sedan synpunkterna från de berörda parterna till de italienska myndigheterna, som inkom med sina reaktioner den 10 juni 2011. |
| --- | --- |

(15)

Genom en skrivelse av den 2 mars 2011 mottog kommissionen kommentarer från Italien om beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen översände sedan synpunkterna från de berörda parterna till de italienska myndigheterna, som inkom med sina reaktioner den 10 juni 2011.

| (16) | Den 19 juli 2011 ägde ett tekniskt sammanträde rum mellan de italienska myndigheterna och kommissionen. |
| --- | --- |

(16)

Den 19 juli 2011 ägde ett tekniskt sammanträde rum mellan de italienska myndigheterna och kommissionen.

| (17) | Genom en skrivelse av den 15 februari 2012 underrättade Italien kommissionen om sin avsikt att anta ny lagstiftning rörande den kommunala fastighetsskatten och meddelade att ICI ersatts av en enhetlig kommunalskatt (Imposta Municipale Propria, nedan kallad IMU) fr.o.m. den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

(17)

Genom en skrivelse av den 15 februari 2012 underrättade Italien kommissionen om sin avsikt att anta ny lagstiftning rörande den kommunala fastighetsskatten och meddelade att ICI ersatts av en enhetlig kommunalskatt (Imposta Municipale Propria, nedan kallad IMU) fr.o.m. den 1 januari 2012.

| (18) | Med anledning av Italiens antagande av lag nr 27 av den 24 mars 2012 (nedan kallad lag nr 27/2012), som innehåller nya bestämmelser om befrielsen från IMU för icke-kommersiella enheter som bedriver särskilda verksamheter samtidigt som vissa aspekter återstår att fastställas i framtida genomförandelagstiftning, sände kommissionen en begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna den 16 maj 2012. |
| --- | --- |

(18)

Med anledning av Italiens antagande av lag nr 27 av den 24 mars 2012 (nedan kallad lag nr 27/2012), som innehåller nya bestämmelser om befrielsen från IMU för icke-kommersiella enheter som bedriver särskilda verksamheter samtidigt som vissa aspekter återstår att fastställas i framtida genomförandelagstiftning, sände kommissionen en begäran om upplysningar till de italienska myndigheterna den 16 maj 2012.

| (19) | Den 27 juni 2012 mottog kommissionen ytterligare upplysningar från de klagande, bl.a. synpunkter om den nya IMU-lagstiftningen. Den 6 juli 2012 översändes dessa synpunkter till Italien för kommentarer. |
| --- | --- |

(19)

Den 27 juni 2012 mottog kommissionen ytterligare upplysningar från de klagande, bl.a. synpunkter om den nya IMU-lagstiftningen. Den 6 juli 2012 översändes dessa synpunkter till Italien för kommentarer.

| (20) | Genom en skrivelse av den 5 september 2012 lämnade de italienska myndigheterna de begärda upplysningarna till kommissionen tillsammans med sina kommentarer om de synpunkter från de berörda parterna som översändes till dem den 6 juli 2012. |
| --- | --- |

(20)

Genom en skrivelse av den 5 september 2012 lämnade de italienska myndigheterna de begärda upplysningarna till kommissionen tillsammans med sina kommentarer om de synpunkter från de berörda parterna som översändes till dem den 6 juli 2012.

| (21) | Därefter sände de italienska myndigheterna genom en skrivelse av den 21 november 2012 en kopia av förordningen om genomförande av IMU antagen den 19 november 2012. |
| --- | --- |

(21)

Därefter sände de italienska myndigheterna genom en skrivelse av den 21 november 2012 en kopia av förordningen om genomförande av IMU antagen den 19 november 2012.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

2.1.   Befrielse från kommunal fastighetsskatt för icke-kommersiella enheter

| (22) | Italien införde 1992 en kommunal skatt på fastigheter (ICI). I enlighet med lagstiftningsdekret nr 504/92 av den 30 december 1992 var alla fysiska och juridiska personer som var innehavare av fast egendom (pga. ägande, nyttjanderätt, användning, besittning eller arrende) skyldiga att betala skatten. Skatten skulle betalas av både personer som har och som inte har sin hemvist i Italien, oberoende av vad fastigheten användes till, och den beräknades på grundval av fastighetens värde enligt fastighetsregistret. |
| --- | --- |

(22)

Italien införde 1992 en kommunal skatt på fastigheter (ICI). I enlighet med lagstiftningsdekret nr 504/92 av den 30 december 1992 var alla fysiska och juridiska personer som var innehavare av fast egendom (pga. ägande, nyttjanderätt, användning, besittning eller arrende) skyldiga att betala skatten. Skatten skulle betalas av både personer som har och som inte har sin hemvist i Italien, oberoende av vad fastigheten användes till, och den beräknades på grundval av fastighetens värde enligt fastighetsregistret.

| (23) | Enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 var fastigheter som användes av icke-kommersiella enheter och som uteslutande var avsedda för verksamhet inom socialt bistånd, social omsorg, hälsa, utbildning, bostäder, kultur, fritid, idrott och religion befriade från ICI. |
| --- | --- |

(23)

Enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 var fastigheter som användes av icke-kommersiella enheter och som uteslutande var avsedda för verksamhet inom socialt bistånd, social omsorg, hälsa, utbildning, bostäder, kultur, fritid, idrott och religion befriade från ICI.

| (24) | Enligt artikel 7.2 a i lagdekret nr 203 av den 30 september 2005 (6) (nedan kallat lagdekret nr 205/2005) var befrielsen enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 tillämplig på de verksamheter som anges där, även om de var av kommersiell art. Enligt artikel 39 i lagdekret nr 223 av den 4 juli 2006 (7) (nedan kallat lagdekret nr 223/2006) gällde denna befrielse endast om verksamheterna i fråga inte var av uteslutande kommersiell art. |
| --- | --- |

(24)

Enligt artikel 7.2 a i lagdekret nr 203 av den 30 september 2005 (6) (nedan kallat lagdekret nr 205/2005) var befrielsen enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 tillämplig på de verksamheter som anges där, även om de var av kommersiell art. Enligt artikel 39 i lagdekret nr 223 av den 4 juli 2006 (7) (nedan kallat lagdekret nr 223/2006) gällde denna befrielse endast om verksamheterna i fråga inte var av uteslutande kommersiell art.

| (25) | De italienska myndigheterna förklarade att befrielsen från kommunal fastighetsskatt enligt artikel 7.1 i endast gällde om följande två kumulativa villkor var uppfyllda:






  i. | Fastigheten måste användas av icke-kommersiella enheter (8). I lagstiftningen definieras icke-kommersiella enheter som offentliga och privata enheter som inte är företag och vars verksamhet inte är uteslutande eller huvudsakligen kommersiell. |
| --- | --- | --- |

(25)

De italienska myndigheterna förklarade att befrielsen från kommunal fastighetsskatt enligt artikel 7.1 i endast gällde om följande två kumulativa villkor var uppfyllda:

i.

Fastigheten måste användas av icke-kommersiella enheter (8). I lagstiftningen definieras icke-kommersiella enheter som offentliga och privata enheter som inte är företag och vars verksamhet inte är uteslutande eller huvudsakligen kommersiell.

| ii. | Fastigheten måste användas uteslutande för att bedriva de verksamheter som anges i artikel 7.1 i. |
| --- | --- |

ii.

Fastigheten måste användas uteslutande för att bedriva de verksamheter som anges i artikel 7.1 i.

| (26) | I cirkuläret 2/DF av den 26 januari 2009 förtydligar de italienska myndigheterna vilka enheter som ska betraktas som icke-kommersiella och de egenskaper som krävs av de verksamheter som dessa enheter bedriver för att vara berättigade till befrielsen. |
| --- | --- |

(26)

I cirkuläret 2/DF av den 26 januari 2009 förtydligar de italienska myndigheterna vilka enheter som ska betraktas som icke-kommersiella och de egenskaper som krävs av de verksamheter som dessa enheter bedriver för att vara berättigade till befrielsen.

| (27) | I cirkuläret fastställs att icke-kommersiella enheter kan vara såväl offentliga som privata. Särskilt följande enheter anses vara offentliga icke-kommersiella enheter: staten, regioner, provinser, kommuner, handelskammare, hälso- och sjukvårdsorgan, offentliga organ som inrättats uteslutande för omsorgs-, bistånds- samt hälso- och sjukvårdsändamål, icke-ekonomiska offentliga enheter, omsorgs- och biståndsorgan, universitet och forskningsinstitutioner samt särskilda offentliga serviceorgan (f.d. Istituzioni Pubbliche di Assistenza e Beneficienza – IPAB). Till de exempel på privata icke-kommersiella organ som anges i cirkuläret hör följande organ: föreningar, stiftelser, kommittéer, icke-statliga organisationer, föreningar för amatöridrott, frivilligorganisationer, organ som för skatteändamål är klassificerade som ideella organisationer (Organizzazioni Non Lucrative di Utilità Sociale – ONLUS) samt kyrkliga organ som tillhör katolska kyrkan och andra religiösa samfund. |
| --- | --- |

(27)

I cirkuläret fastställs att icke-kommersiella enheter kan vara såväl offentliga som privata. Särskilt följande enheter anses vara offentliga icke-kommersiella enheter: staten, regioner, provinser, kommuner, handelskammare, hälso- och sjukvårdsorgan, offentliga organ som inrättats uteslutande för omsorgs-, bistånds- samt hälso- och sjukvårdsändamål, icke-ekonomiska offentliga enheter, omsorgs- och biståndsorgan, universitet och forskningsinstitutioner samt särskilda offentliga serviceorgan (f.d. Istituzioni Pubbliche di Assistenza e Beneficienza – IPAB). Till de exempel på privata icke-kommersiella organ som anges i cirkuläret hör följande organ: föreningar, stiftelser, kommittéer, icke-statliga organisationer, föreningar för amatöridrott, frivilligorganisationer, organ som för skatteändamål är klassificerade som ideella organisationer (Organizzazioni Non Lucrative di Utilità Sociale – ONLUS) samt kyrkliga organ som tillhör katolska kyrkan och andra religiösa samfund.

| (28) | I cirkuläret specificeras även att de verksamheter som bedrivs i en fastighet som är befriad från ICI inte bör vara tillgängliga på marknaden (9), dvs. de bör bedrivas för att tillgodose sociala behov som inte alltid uppfylls av offentliga inrättningar eller privata kommersiella aktörer. |
| --- | --- |

(28)

I cirkuläret specificeras även att de verksamheter som bedrivs i en fastighet som är befriad från ICI inte bör vara tillgängliga på marknaden (9), dvs. de bör bedrivas för att tillgodose sociala behov som inte alltid uppfylls av offentliga inrättningar eller privata kommersiella aktörer.

| (29) | Cirkuläret innehåller ett flertal kriterier för var och en av de verksamheter som anges i artikel 7.1 i, vilket bidrar till att fastställa när var och en av dem ska anses vara av en icke-uteslutande kommersiell art (10). |
| --- | --- |

(29)

Cirkuläret innehåller ett flertal kriterier för var och en av de verksamheter som anges i artikel 7.1 i, vilket bidrar till att fastställa när var och en av dem ska anses vara av en icke-uteslutande kommersiell art (10).

| (30) | ICI ersattes av IMU från och med den 1 januari 2012. Reglerna om den kommunala fastighetsskatten för icke-kommersiella enheter ändrades också under 2012, vilket förklaras närmare i avsnitt 5 nedan. |
| --- | --- |

(30)

ICI ersattes av IMU från och med den 1 januari 2012. Reglerna om den kommunala fastighetsskatten för icke-kommersiella enheter ändrades också under 2012, vilket förklaras närmare i avsnitt 5 nedan.

2.2.   Artikel 149 i lagen om inkomstskatt (TUIR)

| (31) | Artikel 149 ingår i avdelning II, kapitel III i lagen om inkomstskatt (TUIR). I avdelning II fastställs bestämmelserna om företagsskatt och i kapitel III fastställs de skattebestämmelser som gäller för icke-kommersiella enheter, som t.ex. reglerna för hur beskattningsunderlaget ska beräknas och reglerna om skattesatserna (11). I artikel 149 fastställs villkoren för när en enhet kan förlora sin ”icke-kommersiella status”. |
| --- | --- |

(31)

Artikel 149 ingår i avdelning II, kapitel III i lagen om inkomstskatt (TUIR). I avdelning II fastställs bestämmelserna om företagsskatt och i kapitel III fastställs de skattebestämmelser som gäller för icke-kommersiella enheter, som t.ex. reglerna för hur beskattningsunderlaget ska beräknas och reglerna om skattesatserna (11). I artikel 149 fastställs villkoren för när en enhet kan förlora sin ”icke-kommersiella status”.

| (32) | I artikel 149.1 i TUIR fastställs särskilt att ett icke-kommersiellt organ förlorar denna status om det under en hel skatteperiod huvudsakligen bedriver kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

(32)

I artikel 149.1 i TUIR fastställs särskilt att ett icke-kommersiellt organ förlorar denna status om det under en hel skatteperiod huvudsakligen bedriver kommersiell verksamhet.

| (33) | I artikel 149.2 i TUIR definieras en enhets ”kommersiella status” utifrån hur mycket av inkomsten som härrör från kommersiell verksamhet jämfört med den inkomst som har sin grund i institutionella intäkter, samt utifrån hur mycket högre värdet på fasta tillgångar som avser kommersiell verksamhet är i förhållande till annan verksamhet (12). Den juridiska form som enheterna i fråga har inverkar inte på deras eventuella förlust av sin ”icke-kommersiella status”. |
| --- | --- |

(33)

I artikel 149.2 i TUIR definieras en enhets ”kommersiella status” utifrån hur mycket av inkomsten som härrör från kommersiell verksamhet jämfört med den inkomst som har sin grund i institutionella intäkter, samt utifrån hur mycket högre värdet på fasta tillgångar som avser kommersiell verksamhet är i förhållande till annan verksamhet (12). Den juridiska form som enheterna i fråga har inverkar inte på deras eventuella förlust av sin ”icke-kommersiella status”.

| (34) | I artikel 149.4 i TUIR fastställs att ovanstående bestämmelser (dvs. artikel 149.1 och 149.2 i TUIR) inte gäller kyrkliga organ som har beviljats civilrättslig status eller föreningar för amatöridrott. |
| --- | --- |

(34)

I artikel 149.4 i TUIR fastställs att ovanstående bestämmelser (dvs. artikel 149.1 och 149.2 i TUIR) inte gäller kyrkliga organ som har beviljats civilrättslig status eller föreningar för amatöridrott.

3.   GRUNDER FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (35) | Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet av befrielsen från kommunal fastighetsskatt (ICI-befrielsen) för fastigheter som används av icke-kommersiella enheter för specifika syften eftersom den verkade utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen inledde även det formella granskningsförfarandet med avseende på artikel 149.4 i TUIR, enligt vilken bestämmelserna om förlust av icke-kommersiell status inte gäller kyrkliga organ och föreningar för amatöridrott. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet av befrielsen från kommunal fastighetsskatt (ICI-befrielsen) för fastigheter som används av icke-kommersiella enheter för specifika syften eftersom den verkade utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen inledde även det formella granskningsförfarandet med avseende på artikel 149.4 i TUIR, enligt vilken bestämmelserna om förlust av icke-kommersiell status inte gäller kyrkliga organ och föreningar för amatöridrott.

| (36) | För att bedöma huruvida åtgärderna i fråga var selektiva började kommissionen med att i linje med fast rättspraxis (13) fastställa referensskattesystemet för varje åtgärd, för att sedan bedöma om åtgärden avvek från det systemet och i så fall huruvida denna avvikelse var motiverad med hänsyn till skattesystemets karaktär och allmänna systematik. |
| --- | --- |

(36)

För att bedöma huruvida åtgärderna i fråga var selektiva började kommissionen med att i linje med fast rättspraxis (13) fastställa referensskattesystemet för varje åtgärd, för att sedan bedöma om åtgärden avvek från det systemet och i så fall huruvida denna avvikelse var motiverad med hänsyn till skattesystemets karaktär och allmänna systematik.

| (37) | Vad beträffar ICI-befrielsen drog kommissionen slutsatsen att referenssystemet för åtgärden i fråga var själva ICI. Genom att bevilja en befrielse för icke-kommersiella enheter som använder sina fastigheter för särskilda verksamheter, varav några ansågs vara ekonomiska, avvek åtgärden från referenssystemet (enligt vilket varje fysisk och juridisk person som var innehavare av fast egendom måste betala motsvarande kommunala skatt, oberoende av vad den användes för). Att bevilja en befrielse endast för icke-kommersiella enheter som bedrev särskilda verksamheter med ett visst socialt värde ansågs inte motiverat på grundval av beskaffenheten och den allmänna strukturen hos det italienska systemet för kommunal fastighetsskatt. |
| --- | --- |

(37)

Vad beträffar ICI-befrielsen drog kommissionen slutsatsen att referenssystemet för åtgärden i fråga var själva ICI. Genom att bevilja en befrielse för icke-kommersiella enheter som använder sina fastigheter för särskilda verksamheter, varav några ansågs vara ekonomiska, avvek åtgärden från referenssystemet (enligt vilket varje fysisk och juridisk person som var innehavare av fast egendom måste betala motsvarande kommunala skatt, oberoende av vad den användes för). Att bevilja en befrielse endast för icke-kommersiella enheter som bedrev särskilda verksamheter med ett visst socialt värde ansågs inte motiverat på grundval av beskaffenheten och den allmänna strukturen hos det italienska systemet för kommunal fastighetsskatt.

| (38) | Vad beträffar artikel 149.4 i TUIR fastställde kommissionen att inkomstskatten var referenssystemet. Kommissionens slutsats var att åtgärden vid första anblicken framstod som selektiv, eftersom den verkade erbjuda – dock endast kyrkliga organ och föreningar för amatöridrott – möjligheten att behålla sin icke-kommersiella status, även om de inte längre ansågs vara icke-kommersiella enheter. En sådan åtgärd kunde inte motiveras på grundval av de grundläggande principerna för det italienska skattesystemet. |
| --- | --- |

(38)

Vad beträffar artikel 149.4 i TUIR fastställde kommissionen att inkomstskatten var referenssystemet. Kommissionens slutsats var att åtgärden vid första anblicken framstod som selektiv, eftersom den verkade erbjuda – dock endast kyrkliga organ och föreningar för amatöridrott – möjligheten att behålla sin icke-kommersiella status, även om de inte längre ansågs vara icke-kommersiella enheter. En sådan åtgärd kunde inte motiveras på grundval av de grundläggande principerna för det italienska skattesystemet.

| (39) | De italienska myndigheterna hade inte lämnat några upplysningar som visade att åtgärderna i fråga uppfyllde de villkor som anges i rättspraxis i Altmark-målet (14). Eftersom alla andra kriterier enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget verkade vara uppfyllda framstod det som att åtgärderna inbegrep statligt stöd. |
| --- | --- |

(39)

De italienska myndigheterna hade inte lämnat några upplysningar som visade att åtgärderna i fråga uppfyllde de villkor som anges i rättspraxis i Altmark-målet (14). Eftersom alla andra kriterier enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget verkade vara uppfyllda framstod det som att åtgärderna inbegrep statligt stöd.

| (40) | Vad beträffar förenligheten verkade artikel 107.2 i EUF-fördraget inte vara tillämplig på åtgärderna. Dessutom tycktes inget av undantagen i artikel 107.3 vara tillämpligt, med undantag för artikel 107.3 d om stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet. Faktum är att kommissionen beträffande ICI-befrielsen ansåg att det här undantaget kunde ha tillämpats på särskilda verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter som enbart driver utbildnings-, kultur- och fritidsverksamheter. Slutligen ansåg kommissionen att det inte gick att utesluta att vissa verksamheter kunde klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget. De italienska myndigheterna hade dock inte lämnat några upplysningar som gjorde det möjligt för kommissionen att bedöma de berörda åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(40)

Vad beträffar förenligheten verkade artikel 107.2 i EUF-fördraget inte vara tillämplig på åtgärderna. Dessutom tycktes inget av undantagen i artikel 107.3 vara tillämpligt, med undantag för artikel 107.3 d om stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet. Faktum är att kommissionen beträffande ICI-befrielsen ansåg att det här undantaget kunde ha tillämpats på särskilda verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter som enbart driver utbildnings-, kultur- och fritidsverksamheter. Slutligen ansåg kommissionen att det inte gick att utesluta att vissa verksamheter kunde klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget. De italienska myndigheterna hade dock inte lämnat några upplysningar som gjorde det möjligt för kommissionen att bedöma de berörda åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden.

| (41) | Kommissionen hyste följaktligen tvivel rörande åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden och beslutade i enlighet med artikel 4.4 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (15) att inleda det formella granskningsförfarandet samtidigt som den uppmanade Italien och andra berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen hyste följaktligen tvivel rörande åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden och beslutade i enlighet med artikel 4.4 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (15) att inleda det formella granskningsförfarandet samtidigt som den uppmanade Italien och andra berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

| (42) | Kommissionen anser att både ICI-befrielsen och artikel 149.4 i TUIR kan klassificeras som statligt stöd. ICI, som var en skatt som togs ut årligen, infördes redan 1992 och skattebefrielsen i fråga hade aldrig anmälts eller på annat sätt godkänts av kommissionen. Befrielsen tillämpades på en rad olika typer av verksamhet som var öppna för konkurrens när ICI infördes. Alla avvikelser från de normala reglerna för detta skattesystem måste därför betraktas som nytt stöd eftersom kraven i artikel 107.1 i EUF-fördraget verkade vara uppfyllda. På samma sätt hade artikel 149 i TUIR (16) införts 1998, utan att anmälas eller på annat sätt godkännas av kommissionen. Det undantag som föreskrivs genom den här åtgärden borde därför klassificeras som nytt stöd eftersom kraven i artikel 107.1 i EUF-fördraget verkade vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen anser att både ICI-befrielsen och artikel 149.4 i TUIR kan klassificeras som statligt stöd. ICI, som var en skatt som togs ut årligen, infördes redan 1992 och skattebefrielsen i fråga hade aldrig anmälts eller på annat sätt godkänts av kommissionen. Befrielsen tillämpades på en rad olika typer av verksamhet som var öppna för konkurrens när ICI infördes. Alla avvikelser från de normala reglerna för detta skattesystem måste därför betraktas som nytt stöd eftersom kraven i artikel 107.1 i EUF-fördraget verkade vara uppfyllda. På samma sätt hade artikel 149 i TUIR (16) införts 1998, utan att anmälas eller på annat sätt godkännas av kommissionen. Det undantag som föreskrivs genom den här åtgärden borde därför klassificeras som nytt stöd eftersom kraven i artikel 107.1 i EUF-fördraget verkade vara uppfyllda.

4.   KOMMENTARER FRÅN DE ITALIENSKA MYNDIGHETERNA OCH FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA

| (43) | I enlighet med artikel 20.2 i förordning (EG) nr 659/1999 och som svar på den uppmaning som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (17) mottog kommissionen kommentarer från de italienska myndigheterna och från 80 berörda parter. |
| --- | --- |

(43)

I enlighet med artikel 20.2 i förordning (EG) nr 659/1999 och som svar på den uppmaning som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (17) mottog kommissionen kommentarer från de italienska myndigheterna och från 80 berörda parter.

| (44) | Sammanfattningsvis anser de italienska myndigheterna att de enheter som drog nytta av ICI-befrielsen inte var ”företag” i den mening som avses i unionslagstiftningen. De verksamheter som bedrevs av enheterna i fråga fyllde i varje fall en viktig offentlig och social funktion. Det överensstämde följaktligen med skattesystemets beskaffenhet och logik att sörja för en differentierad skattemässig behandling av å ena sidan rent ekonomiska verksamheter och å den andra verksamheter inom socialt bistånd, välgörenhet, solidaritet och religion. De italienska myndigheterna invänder dessutom mot klassificeringen av ICI-åtgärden som nytt stöd. Enligt dem bör åtgärden bedömas mot bakgrund av kontinuiteten med tidigare egendomsskatter (som tillämpades redan innan EEG-fördraget trädde i kraft). Med hänsyn till de avslagsskrivelser som sänts till de klagande borde åtgärden dessutom betraktas som godkänd av kommissionen. Kommissionen hade under alla förhållanden gett upphov till berättigade förväntningar från stödmottagarnas sida på grund av sitt svar på en skriftlig fråga från Europaparlamentet samt på grund av att den hade underrättat de klagande om sitt preliminära ställningstagande, som även de italienska myndigheterna fått informell underrättelse om. |
| --- | --- |

(44)

Sammanfattningsvis anser de italienska myndigheterna att de enheter som drog nytta av ICI-befrielsen inte var ”företag” i den mening som avses i unionslagstiftningen. De verksamheter som bedrevs av enheterna i fråga fyllde i varje fall en viktig offentlig och social funktion. Det överensstämde följaktligen med skattesystemets beskaffenhet och logik att sörja för en differentierad skattemässig behandling av å ena sidan rent ekonomiska verksamheter och å den andra verksamheter inom socialt bistånd, välgörenhet, solidaritet och religion. De italienska myndigheterna invänder dessutom mot klassificeringen av ICI-åtgärden som nytt stöd. Enligt dem bör åtgärden bedömas mot bakgrund av kontinuiteten med tidigare egendomsskatter (som tillämpades redan innan EEG-fördraget trädde i kraft). Med hänsyn till de avslagsskrivelser som sänts till de klagande borde åtgärden dessutom betraktas som godkänd av kommissionen. Kommissionen hade under alla förhållanden gett upphov till berättigade förväntningar från stödmottagarnas sida på grund av sitt svar på en skriftlig fråga från Europaparlamentet samt på grund av att den hade underrättat de klagande om sitt preliminära ställningstagande, som även de italienska myndigheterna fått informell underrättelse om.

| (45) | Vad beträffar artikel 149.4 i TUIR hävdar de italienska myndigheterna att kyrkliga organ och föreningar för amatöridrott kan förlora sin status som icke-kommersiella enheter, trots vad bestämmelsens ordalydelse antyder. Enheterna skulle i så fall inte längre omfattas av någon skattebefrielse. |
| --- | --- |

(45)

Vad beträffar artikel 149.4 i TUIR hävdar de italienska myndigheterna att kyrkliga organ och föreningar för amatöridrott kan förlora sin status som icke-kommersiella enheter, trots vad bestämmelsens ordalydelse antyder. Enheterna skulle i så fall inte längre omfattas av någon skattebefrielse.

| (46) | Av de 80 berörda parterna är det 78 (nedan kallade de 78 berörda parterna) som delar de italienska myndigheternas ståndpunkter, medan två berörda parter (nedan kallade de två berörda parterna eller de klagande) av de ursprungliga klagandena anser att både ICI och artikel 149.4 i TUIR utgör olagliga statliga stödåtgärder som är oförenliga med den inre marknaden. De 78 berörda parternas argument kommer därför att redovisas tillsammans med de italienska myndigheternas ståndpunkt, medan de klagandes argument kommer att behandlas separat. |
| --- | --- |

(46)

Av de 80 berörda parterna är det 78 (nedan kallade de 78 berörda parterna) som delar de italienska myndigheternas ståndpunkter, medan två berörda parter (nedan kallade de två berörda parterna eller de klagande) av de ursprungliga klagandena anser att både ICI och artikel 149.4 i TUIR utgör olagliga statliga stödåtgärder som är oförenliga med den inre marknaden. De 78 berörda parternas argument kommer därför att redovisas tillsammans med de italienska myndigheternas ståndpunkt, medan de klagandes argument kommer att behandlas separat.

4.1.   Kommentarer från de italienska myndigheterna och från de 78 berörda parterna

4.1.1.   ICI: de särskilda verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter kan inte betraktas som ekonomiska verksamheter

| (47) | De italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna hävdar att de särskilda verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter som omfattas av ICI-befrielsen inte kan betraktas som ekonomiska verksamheter. De menar att dessa verksamheter – som i huvudsak riktar sig till mycket specifika kategorier av mottagare – inte utgör ett utbud av varor och tjänster på marknaden och följaktligen inte konkurrerar med de verksamheter som bedrivs av kommersiella företag. Därför kan dessa icke-kommersiella enheter, som är verksamma inom sektorer av allmänt intresse, inte betraktas som företag, vilket är en nödvändig förutsättning för att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig. |
| --- | --- |

(47)

De italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna hävdar att de särskilda verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter som omfattas av ICI-befrielsen inte kan betraktas som ekonomiska verksamheter. De menar att dessa verksamheter – som i huvudsak riktar sig till mycket specifika kategorier av mottagare – inte utgör ett utbud av varor och tjänster på marknaden och följaktligen inte konkurrerar med de verksamheter som bedrivs av kommersiella företag. Därför kan dessa icke-kommersiella enheter, som är verksamma inom sektorer av allmänt intresse, inte betraktas som företag, vilket är en nödvändig förutsättning för att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig.

| (48) | Enligt de italienska myndigheterna och några av de 78 berörda parterna har dessa verksamheter i de flesta fall specifika egenskaper. De bedrivs t.ex. i allmänhetens intresse eller för solidaritetsändamål, antingen kostnadsfritt eller mot nedsatta avgifter. Med hänsyn till dessa icke-kommersiella enheters specifika särdrag och särskilda ändamål kan de inte klassificeras som företag. |
| --- | --- |

(48)

Enligt de italienska myndigheterna och några av de 78 berörda parterna har dessa verksamheter i de flesta fall specifika egenskaper. De bedrivs t.ex. i allmänhetens intresse eller för solidaritetsändamål, antingen kostnadsfritt eller mot nedsatta avgifter. Med hänsyn till dessa icke-kommersiella enheters specifika särdrag och särskilda ändamål kan de inte klassificeras som företag.

4.1.2.   ICI: åtgärden är motiverad på grundval av logiken i det italienska skattesystemet

| (49) | De italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna anser inte att ICI-befrielsen utgör någon avvikelse från det allmänna skattesystemet utan att det bara står för tillämpningen av de vägledande principerna för det systemet. |
| --- | --- |

(49)

De italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna anser inte att ICI-befrielsen utgör någon avvikelse från det allmänna skattesystemet utan att det bara står för tillämpningen av de vägledande principerna för det systemet.

| (50) | De hävdar att det stämmer överens med logiken i det italienska skattesystemet med en differentierad skattemässig behandling för å ena sidan ekonomiska och vinstdrivande verksamheter, och för verksamheter inom socialt bistånd, välgörenhet, religion och liknande som bedrivs av enheter med särskilda syften å den andra sidan (18). De sistnämnda verksamheterna bygger på solidaritetsprincipen, som är grundläggande för både den nationella och unionens lagstiftning. Lagstiftaren har genom denna differentiering helt enkelt velat beakta de olika rättsliga och faktiska situationerna för enheter som bedriver ovannämnda verksamheter av allmänt intresse och högt samhällsvärde. |
| --- | --- |

(50)

De hävdar att det stämmer överens med logiken i det italienska skattesystemet med en differentierad skattemässig behandling för å ena sidan ekonomiska och vinstdrivande verksamheter, och för verksamheter inom socialt bistånd, välgörenhet, religion och liknande som bedrivs av enheter med särskilda syften å den andra sidan (18). De sistnämnda verksamheterna bygger på solidaritetsprincipen, som är grundläggande för både den nationella och unionens lagstiftning. Lagstiftaren har genom denna differentiering helt enkelt velat beakta de olika rättsliga och faktiska situationerna för enheter som bedriver ovannämnda verksamheter av allmänt intresse och högt samhällsvärde.

| (51) | Dessutom är det upp till medlemsstaten att själv avgöra vilka verksamheter som är av allmänt intresse. Den enda begränsningen som medlemsstaten omfattas av är att den differentierade skattemässiga behandlingen måste vara konsekvent, dvs. stämma överens med logiken bakom skattesystemet i dess helhet, samtidigt som ett lämpligt kontrollsystem måste inrättas. Båda dessa villkor är uppfyllda i fråga om den aktuella ICI-befrielsen. |
| --- | --- |

(51)

Dessutom är det upp till medlemsstaten att själv avgöra vilka verksamheter som är av allmänt intresse. Den enda begränsningen som medlemsstaten omfattas av är att den differentierade skattemässiga behandlingen måste vara konsekvent, dvs. stämma överens med logiken bakom skattesystemet i dess helhet, samtidigt som ett lämpligt kontrollsystem måste inrättas. Båda dessa villkor är uppfyllda i fråga om den aktuella ICI-befrielsen.

| (52) | Den logiska grunden för ICI-befrielsen utgörs av artiklarna 2 och 3 i Italiens författning, enligt vilka de oavvisliga skyldigheterna i form av politisk, ekonomisk och social solidaritet gentemot medborgarna måste uppfyllas, samt artikel 38, där rätten till socialt bistånd för medborgare som saknar nödvändiga medel för sin försörjning fastställs. Dessutom bistår icke-kommersiella enheter staten i arbetet med att utföra särskilda samhällsuppgifter. Staten har alltid erkänt den särskilda roll som dessa enheter spelar, eftersom den är medveten om att det skulle vara omöjligt för staten att på egen hand tillhandahålla de tjänster som krävs inom områdena för socialt bistånd, hälso- och sjukvård, kultur, utbildning och idrott. |
| --- | --- |

(52)

Den logiska grunden för ICI-befrielsen utgörs av artiklarna 2 och 3 i Italiens författning, enligt vilka de oavvisliga skyldigheterna i form av politisk, ekonomisk och social solidaritet gentemot medborgarna måste uppfyllas, samt artikel 38, där rätten till socialt bistånd för medborgare som saknar nödvändiga medel för sin försörjning fastställs. Dessutom bistår icke-kommersiella enheter staten i arbetet med att utföra särskilda samhällsuppgifter. Staten har alltid erkänt den särskilda roll som dessa enheter spelar, eftersom den är medveten om att det skulle vara omöjligt för staten att på egen hand tillhandahålla de tjänster som krävs inom områdena för socialt bistånd, hälso- och sjukvård, kultur, utbildning och idrott.

| (53) | De italienska myndigheterna upprepar att enligt cirkuläret måste de två kumulativa villkor som beskrivs i punkt 25 (subjektivt och objektivt krav) vara uppfyllda för att en enhet ska vara berättigad till ICI-befrielsen. |
| --- | --- |

(53)

De italienska myndigheterna upprepar att enligt cirkuläret måste de två kumulativa villkor som beskrivs i punkt 25 (subjektivt och objektivt krav) vara uppfyllda för att en enhet ska vara berättigad till ICI-befrielsen.

| (54) | Vad beträffar det subjektiva kravet (dvs. att vara en icke-kommersiell enhet) och närmare bestämt religiösa organ, betonar de italienska myndigheterna att kategorin icke-kommersiella enheter inbegriper kyrkliga institutioner med civilrättslig status som tillhör antingen katolska kyrkan eller andra religiösa samfund (19). |
| --- | --- |

(54)

Vad beträffar det subjektiva kravet (dvs. att vara en icke-kommersiell enhet) och närmare bestämt religiösa organ, betonar de italienska myndigheterna att kategorin icke-kommersiella enheter inbegriper kyrkliga institutioner med civilrättslig status som tillhör antingen katolska kyrkan eller andra religiösa samfund (19).

| (55) | Vad beträffar det objektiva kravet (dvs. att bedriva en av de verksamheter som anges i lagstiftningen), påpekar de italienska myndigheterna att Italiens kassationsdomstol (Corte di Cassazione) vid upprepade tillfällen har slagit fast att det vid beviljande av ICI-befrielsen är nödvändigt att beakta den verksamhet som faktiskt bedrivs i fastigheten. Detta innebär en kontroll av att verksamheten, även om den är upptagen i förteckningen över ICI-befriade verksamheter, inte i praktiken bedrivs på kommersiell grunder (20). Som redan fastställts av Italiens s.k. statsråd (Consiglio di Stato) (21) innebär befrielsens restriktiva beskaffenhet att om endast en del av en hel fastighet (även om det är den största delen) används för något av de ändamål som är tillåtna enligt lagstiftningen att skattelättnaden inte kan beviljas hela fastigheten. |
| --- | --- |

(55)

Vad beträffar det objektiva kravet (dvs. att bedriva en av de verksamheter som anges i lagstiftningen), påpekar de italienska myndigheterna att Italiens kassationsdomstol (Corte di Cassazione) vid upprepade tillfällen har slagit fast att det vid beviljande av ICI-befrielsen är nödvändigt att beakta den verksamhet som faktiskt bedrivs i fastigheten. Detta innebär en kontroll av att verksamheten, även om den är upptagen i förteckningen över ICI-befriade verksamheter, inte i praktiken bedrivs på kommersiell grunder (20). Som redan fastställts av Italiens s.k. statsråd (Consiglio di Stato) (21) innebär befrielsens restriktiva beskaffenhet att om endast en del av en hel fastighet (även om det är den största delen) används för något av de ändamål som är tillåtna enligt lagstiftningen att skattelättnaden inte kan beviljas hela fastigheten.

4.1.3.   Klassificeringen av åtgärden som befintligt stöd

| (56) | Enligt de italienska myndigheterna står ICI för en logisk utveckling av lagstiftningen som bygger på de tidigare egendomsskatterna, med vilka den bildar en formell och materiell kontinuitet. Att bevilja skattelättnader för fastigheter som används för särskilda verksamheter av högt socialt värde har alltid varit ett viktigt inslag i all fastighetslagstiftning sedan 1931, dvs. långt innan EEG-fördraget trädde i kraft. |
| --- | --- |

(56)

Enligt de italienska myndigheterna står ICI för en logisk utveckling av lagstiftningen som bygger på de tidigare egendomsskatterna, med vilka den bildar en formell och materiell kontinuitet. Att bevilja skattelättnader för fastigheter som används för särskilda verksamheter av högt socialt värde har alltid varit ett viktigt inslag i all fastighetslagstiftning sedan 1931, dvs. långt innan EEG-fördraget trädde i kraft.

| (57) | De italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna anser även att ICI-befrielsen har godkänts av kommissionen på grundval av de avslagsskrivelser som sänts till de klagande och som Italien underrättats om. |
| --- | --- |

(57)

De italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna anser även att ICI-befrielsen har godkänts av kommissionen på grundval av de avslagsskrivelser som sänts till de klagande och som Italien underrättats om.

| (58) | Av dessa skäl bör ICI-befrielsen – om den anses utgöra stöd – betraktas som befintligt stöd. |
| --- | --- |

(58)

Av dessa skäl bör ICI-befrielsen – om den anses utgöra stöd – betraktas som befintligt stöd.

4.1.4.   Förenlighet

| (59) | De italienska myndigheterna beslutade att inte inkomma med någon kommentar rörande åtgärdernas eventuella förenlighet enligt artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget eller rörande deras eventuella klassificering som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och rättspraxis i Altmark-målet. |
| --- | --- |

(59)

De italienska myndigheterna beslutade att inte inkomma med någon kommentar rörande åtgärdernas eventuella förenlighet enligt artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget eller rörande deras eventuella klassificering som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och rättspraxis i Altmark-målet.

| (60) | Några av de 78 berörda parterna hävdar att ICI-befrielsen är förenlig med artiklarna 106.2 och 107.3 c i EUF-fördraget eftersom åtgärden är nödvändig för att bedriva samhällsnyttiga verksamheter som bygger på solidaritetsprincipen. De anser dessutom att befrielsen inte medför någon påtaglig snedvridning av konkurrensen och att den inte har någon väsentlig inverkan på handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(60)

Några av de 78 berörda parterna hävdar att ICI-befrielsen är förenlig med artiklarna 106.2 och 107.3 c i EUF-fördraget eftersom åtgärden är nödvändig för att bedriva samhällsnyttiga verksamheter som bygger på solidaritetsprincipen. De anser dessutom att befrielsen inte medför någon påtaglig snedvridning av konkurrensen och att den inte har någon väsentlig inverkan på handeln mellan medlemsstaterna.

4.1.5.   Berättigade förväntningar

| (61) | De italienska myndigheterna anser att kommissionens svar till de klagande rörande ICI-befrielsen, som Italien informellt underrättades om, gav upphov till berättigade förväntningar hos de icke-kommersiella enheterna vad beträffar ICI-befrielsens förenlighet med unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

(61)

De italienska myndigheterna anser att kommissionens svar till de klagande rörande ICI-befrielsen, som Italien informellt underrättades om, gav upphov till berättigade förväntningar hos de icke-kommersiella enheterna vad beträffar ICI-befrielsens förenlighet med unionens lagstiftning.

| (62) | De hävdar dessutom att kommissionens svar på en skriftlig fråga från Europaparlamentet 2009 rörande den skattemässiga behandlingen av icke-kommersiella enheter hade gett upphov till berättigade förväntningar (22). |
| --- | --- |

(62)

De hävdar dessutom att kommissionens svar på en skriftlig fråga från Europaparlamentet 2009 rörande den skattemässiga behandlingen av icke-kommersiella enheter hade gett upphov till berättigade förväntningar (22).

| (63) | Detta skulle betyda att om kommissionen ansåg att åtgärden utgör olagligt och oförenligt stöd, utan att godta det som befintligt stöd, skulle den inte kräva att stödet återbetalas enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(63)

Detta skulle betyda att om kommissionen ansåg att åtgärden utgör olagligt och oförenligt stöd, utan att godta det som befintligt stöd, skulle den inte kräva att stödet återbetalas enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999.

| (64) | Enligt några berörda parter bör kommissionen ändå inte fatta något beslut om återkrav med hänsyn till artikel 149.4 i TUIR, eftersom det skulle vara mycket svårt och förenat med stora arbetsinsatser för de nationella myndigheterna att i siffror fastställa den hypotetiska fördel som mottagarna fått. |
| --- | --- |

(64)

Enligt några berörda parter bör kommissionen ändå inte fatta något beslut om återkrav med hänsyn till artikel 149.4 i TUIR, eftersom det skulle vara mycket svårt och förenat med stora arbetsinsatser för de nationella myndigheterna att i siffror fastställa den hypotetiska fördel som mottagarna fått.

4.1.6.   Artikel 149 i TUIR

| (65) | I sina kommentarer lämnar de italienska myndigheterna en detaljerad beskrivning av de särskilda skatteregler som är tillämpliga på icke-kommersiella enheter, inklusive kyrkliga organ och föreningar för amatöridrott. De italienska myndigheterna betonar att förteckningen i artikel 149.2 i TUIR över parametrar som kan beaktas för att klassificera en enhet som en kommersiell organisation (23) inte är uttömmande. Även om ett eller flera av dessa villkor uppfylls betyder det inte att den icke-kommersiella enheten automatiskt förlorar sin icke-kommersiella status (eftersom parametrarna inte kan betraktas som rättsliga presumtioner). Att kraven är uppfyllda innebär enbart att de verksamheter som bedrivs av enheten kan vara av en huvudsakligen kommersiell art. |
| --- | --- |

(65)

I sina kommentarer lämnar de italienska myndigheterna en detaljerad beskrivning av de särskilda skatteregler som är tillämpliga på icke-kommersiella enheter, inklusive kyrkliga organ och föreningar för amatöridrott. De italienska myndigheterna betonar att förteckningen i artikel 149.2 i TUIR över parametrar som kan beaktas för att klassificera en enhet som en kommersiell organisation (23) inte är uttömmande. Även om ett eller flera av dessa villkor uppfylls betyder det inte att den icke-kommersiella enheten automatiskt förlorar sin icke-kommersiella status (eftersom parametrarna inte kan betraktas som rättsliga presumtioner). Att kraven är uppfyllda innebär enbart att de verksamheter som bedrivs av enheten kan vara av en huvudsakligen kommersiell art.

| (66) | I enlighet med cirkulär nr 124/E av den 12 maj 1998 från det italienska skatteverket kan kyrkliga organ med civilrättslig status betraktas som icke-kommersiella enheter endast om det enda eller huvudsakliga syftet med deras verksamheter är av icke-kommersiell art. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med cirkulär nr 124/E av den 12 maj 1998 från det italienska skatteverket kan kyrkliga organ med civilrättslig status betraktas som icke-kommersiella enheter endast om det enda eller huvudsakliga syftet med deras verksamheter är av icke-kommersiell art.

| (67) | Enligt Italien innebär artikel 149.4 i TUIR enbart att de specifika parametrar rörande tid och affärsverksamhet som anges i artikel 149.1 och 149.2 inte kan tillämpas (24). Artikel 149.4 innebär inte att det är uteslutet att kyrkliga institutioner kan förlora sin icke-kommersiella status. Enligt några av de 78 berörda parterna innebär den här åtgärden under alla förhållanden inte att några statliga medel överförs eller att någon fördel beviljas. |
| --- | --- |

(67)

Enligt Italien innebär artikel 149.4 i TUIR enbart att de specifika parametrar rörande tid och affärsverksamhet som anges i artikel 149.1 och 149.2 inte kan tillämpas (24). Artikel 149.4 innebär inte att det är uteslutet att kyrkliga institutioner kan förlora sin icke-kommersiella status. Enligt några av de 78 berörda parterna innebär den här åtgärden under alla förhållanden inte att några statliga medel överförs eller att någon fördel beviljas.

| (68) | De italienska myndigheterna har förklarat att åtgärden syftar till att bevara det exklusiva ansvar som Italiens nationella olympiska kommitté (Comitato Olimpico Nazionale Italiano, nedan kallad CONI) har för amatöridrottsföreningar samt det italienska inrikesministeriets ansvar för att bevilja och dra tillbaka den civilrättsliga statusen för kyrkliga institutioner (25). Om skattemyndigheterna i samband med en skattekontroll av dessa organ fastställer att de huvudsakligen bedriver kommersiella verksamheter, underrättar dock myndigheterna omedelbart inrikesministeriet eller CONI. Samtidigt utfärdar skattemyndigheterna ett förordnande om återkrav av mellanskillnaden i beskattning från det berörda organet. |
| --- | --- |

(68)

De italienska myndigheterna har förklarat att åtgärden syftar till att bevara det exklusiva ansvar som Italiens nationella olympiska kommitté (Comitato Olimpico Nazionale Italiano, nedan kallad CONI) har för amatöridrottsföreningar samt det italienska inrikesministeriets ansvar för att bevilja och dra tillbaka den civilrättsliga statusen för kyrkliga institutioner (25). Om skattemyndigheterna i samband med en skattekontroll av dessa organ fastställer att de huvudsakligen bedriver kommersiella verksamheter, underrättar dock myndigheterna omedelbart inrikesministeriet eller CONI. Samtidigt utfärdar skattemyndigheterna ett förordnande om återkrav av mellanskillnaden i beskattning från det berörda organet.

| (69) | De italienska myndigheterna bekräftar att kontroller har utförts rörande såväl kyrkliga institutioner som föreningar för amatöridrott. Inrikesministeriet har också utfört de kontroller av kyrkliga institutioner som det ansvarar för, men inga former av missbruk har konstaterats. |
| --- | --- |

(69)

De italienska myndigheterna bekräftar att kontroller har utförts rörande såväl kyrkliga institutioner som föreningar för amatöridrott. Inrikesministeriet har också utfört de kontroller av kyrkliga institutioner som det ansvarar för, men inga former av missbruk har konstaterats.

4.2.   Kommentarer från de två berörda parterna

| (70) | I sina kommentarer hänvisar de två berörda parterna (26) till alla dokument och synpunkter som de lämnat till kommissionen redan under det administrativa förfarandet innan beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet inleddes. De hävdar att dokumenten visar att de kyrkliga institutionerna faktiskt bedriver ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

(70)

I sina kommentarer hänvisar de två berörda parterna (26) till alla dokument och synpunkter som de lämnat till kommissionen redan under det administrativa förfarandet innan beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet inleddes. De hävdar att dokumenten visar att de kyrkliga institutionerna faktiskt bedriver ekonomiska verksamheter.

| (71) | Vad beträffar ICI-befrielsen påpekar de två berörda parterna att åtgärden i fråga infördes av Italien 2005. Efter det att lagdekret nr 203/2005 trädde i kraft gällde ICI-befrielsen icke-kommersiella enheter som bedrev de verksamheter som anges i lagstiftningen, även om de var av kommersiell art (27). Efter ändringar av lagstiftningen om ICI 2006 blev ICI-befrielsen tillämplig på samma verksamheter, förutsatt att de inte var uteslutande kommersiella (28). Ändringen år 2006 innebar dock inte att åtgärdens karaktär av statligt stöd undanröjdes. |
| --- | --- |

(71)

Vad beträffar ICI-befrielsen påpekar de två berörda parterna att åtgärden i fråga infördes av Italien 2005. Efter det att lagdekret nr 203/2005 trädde i kraft gällde ICI-befrielsen icke-kommersiella enheter som bedrev de verksamheter som anges i lagstiftningen, även om de var av kommersiell art (27). Efter ändringar av lagstiftningen om ICI 2006 blev ICI-befrielsen tillämplig på samma verksamheter, förutsatt att de inte var uteslutande kommersiella (28). Ändringen år 2006 innebar dock inte att åtgärdens karaktär av statligt stöd undanröjdes.

| (72) | Cirkuläret i sig innebar att en selektiv fördel gavs till enheter som egentligen borde betraktas som företag. I många fall berodde möjligheten till en befrielse från ICI för de verksamheter som beskrivs i cirkuläret enbart på om enheten inte gjorde någon vinst. På grundval av de principer som fastställs i EU:s rättspraxis saknar dock det faktum att en enhet är ideell relevans vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd. Cirkuläret innebar därför ingen lösning på problemen avseende statligt stöd i samband med ICI-befrielsen, eftersom befrielsen fortsatte att tillämpas på icke-kommersiella enheter som bedrev en ekonomisk verksamhet men inte på enheter som bedrev samma verksamhet men som var vinstdrivande. |
| --- | --- |

(72)

Cirkuläret i sig innebar att en selektiv fördel gavs till enheter som egentligen borde betraktas som företag. I många fall berodde möjligheten till en befrielse från ICI för de verksamheter som beskrivs i cirkuläret enbart på om enheten inte gjorde någon vinst. På grundval av de principer som fastställs i EU:s rättspraxis saknar dock det faktum att en enhet är ideell relevans vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd. Cirkuläret innebar därför ingen lösning på problemen avseende statligt stöd i samband med ICI-befrielsen, eftersom befrielsen fortsatte att tillämpas på icke-kommersiella enheter som bedrev en ekonomisk verksamhet men inte på enheter som bedrev samma verksamhet men som var vinstdrivande.

| (73) | Enligt de klagande var det under alla förhållanden praktiskt taget omöjligt att få tillgång till detaljerade uppgifter om de fastigheter som tillhörde enheterna i fråga, främst därför att enheterna inte var skyldiga att deklarera de fastigheter som omfattades av ICI-befrielsen. |
| --- | --- |

(73)

Enligt de klagande var det under alla förhållanden praktiskt taget omöjligt att få tillgång till detaljerade uppgifter om de fastigheter som tillhörde enheterna i fråga, främst därför att enheterna inte var skyldiga att deklarera de fastigheter som omfattades av ICI-befrielsen.

| (74) | Vad beträffar artikel 149.4 i TUIR anser de klagande att det inte är möjligt för kyrkliga institutioner att förlora sin icke-kommersiella status. |
| --- | --- |

(74)

Vad beträffar artikel 149.4 i TUIR anser de klagande att det inte är möjligt för kyrkliga institutioner att förlora sin icke-kommersiella status.

| (75) | Med avseende på ICI-befrielsen och artikel 149.4 i TUIR instämmer de klagande i kommissionens preliminära slutsatser om förekomsten av statliga medel och av en fördel, vilket även gäller frågorna rörande selektivitet, snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln. |
| --- | --- |

(75)

Med avseende på ICI-befrielsen och artikel 149.4 i TUIR instämmer de klagande i kommissionens preliminära slutsatser om förekomsten av statliga medel och av en fördel, vilket även gäller frågorna rörande selektivitet, snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln.

| (76) | När det gäller de berörda åtgärdernas förenlighet instämmer de klagande med kommissionens preliminära slutsats, dvs. att bestämmelserna i artikel 107.2 och 107.3 a-c i EUF-fördraget inte är tillämpliga. De håller dock inte med om att det är möjligt att tillämpa undantaget enligt artikel 107.3 d på vissa enheter som uteslutande bedriver utbildnings-, kultur- och fritidsverksamheter. De klagande anser dessutom att de villkor som anges i rättspraxisen i Altmark-målet inte är uppfyllda i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(76)

När det gäller de berörda åtgärdernas förenlighet instämmer de klagande med kommissionens preliminära slutsats, dvs. att bestämmelserna i artikel 107.2 och 107.3 a-c i EUF-fördraget inte är tillämpliga. De håller dock inte med om att det är möjligt att tillämpa undantaget enligt artikel 107.3 d på vissa enheter som uteslutande bedriver utbildnings-, kultur- och fritidsverksamheter. De klagande anser dessutom att de villkor som anges i rättspraxisen i Altmark-målet inte är uppfyllda i det aktuella fallet.

4.3.   De italienska myndigheternas synpunkter på kommentarerna från de berörda parterna

| (77) | De italienska myndigheterna översände sina synpunkter på de berörda parternas kommentarer genom en skrivelse av den 10 juni 2011. |
| --- | --- |

(77)

De italienska myndigheterna översände sina synpunkter på de berörda parternas kommentarer genom en skrivelse av den 10 juni 2011.

| (78) | För det första anser de italienska myndigheterna att även om man utgår ifrån att vissa verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter som omfattas av befrielsen faktiskt kan klassificeras som ekonomiska, måste kommissionen fortfarande bevisa att den fördel som de beviljas är selektiv och att den inte är motiverad av logiken i det italienska skattesystemet. |
| --- | --- |

(78)

För det första anser de italienska myndigheterna att även om man utgår ifrån att vissa verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter som omfattas av befrielsen faktiskt kan klassificeras som ekonomiska, måste kommissionen fortfarande bevisa att den fördel som de beviljas är selektiv och att den inte är motiverad av logiken i det italienska skattesystemet.

| (79) | För det andra anser de italienska myndigheterna vad beträffar de allmänna iakttagelserna rörande cirkuläret, att kommissionens uppgift är att granska en åtgärd som inbegriper en skattebefrielse. Detta innebär att kommissionen måste bedöma tolkningskriterierna för den lagstiftning som anges av de nationella myndigheterna samt förekomsten av ett kontrollsystem som är tillräckligt omfattande. |
| --- | --- |

(79)

För det andra anser de italienska myndigheterna vad beträffar de allmänna iakttagelserna rörande cirkuläret, att kommissionens uppgift är att granska en åtgärd som inbegriper en skattebefrielse. Detta innebär att kommissionen måste bedöma tolkningskriterierna för den lagstiftning som anges av de nationella myndigheterna samt förekomsten av ett kontrollsystem som är tillräckligt omfattande.

| (80) | När det gäller de klagandes påstående rörande svårigheter att samla in uppgifter om fastigheter som tillhör icke-kommersiella enheter påpekar de italienska myndigheterna att kravet på att lämna in en ICI-deklaration avskaffades 2006. De italienska myndigheterna påpekar även att både systemet för fastighetsregistrering och databaserna om fastigheter för närvarande undergår en omorganisering. |
| --- | --- |

(80)

När det gäller de klagandes påstående rörande svårigheter att samla in uppgifter om fastigheter som tillhör icke-kommersiella enheter påpekar de italienska myndigheterna att kravet på att lämna in en ICI-deklaration avskaffades 2006. De italienska myndigheterna påpekar även att både systemet för fastighetsregistrering och databaserna om fastigheter för närvarande undergår en omorganisering.

| (81) | I likhet med vad även de klagande anger konstaterar de italienska myndigheterna att artikel 149.4 i TUIR inte är vare sig en självständig bestämmelse eller en bestämmelse med väsentlig räckvidd, utan att det är en förfarandebestämmelse som endast är relevant med utgångspunkt från kontrollerna. |
| --- | --- |

(81)

I likhet med vad även de klagande anger konstaterar de italienska myndigheterna att artikel 149.4 i TUIR inte är vare sig en självständig bestämmelse eller en bestämmelse med väsentlig räckvidd, utan att det är en förfarandebestämmelse som endast är relevant med utgångspunkt från kontrollerna.

5.   DEN NYA LAGSTIFTNINGEN OM KOMMUNAL FASTIGHETSSKATT

5.1.   Beskrivning av den nya kommunala fastighetsskatten: IMU

| (82) | Som en del av den s.k. reformen för fiskal federalism (La riforma del federalismo fiscale) har Italien beslutat att inom ramen för lagstiftningsdekret nr 23 av den 14 mars 2011 ersätta ICI med IMU fr.o.m. den 1 januari 2014. Genom lagdekret nr 201 av den 6 december 2011, omvandlat till lag nr 214 av den 22 december 2011, beslutade Italien att tidigarelägga införandet av IMU till 2012. |
| --- | --- |

(82)

Som en del av den s.k. reformen för fiskal federalism (La riforma del federalismo fiscale) har Italien beslutat att inom ramen för lagstiftningsdekret nr 23 av den 14 mars 2011 ersätta ICI med IMU fr.o.m. den 1 januari 2014. Genom lagdekret nr 201 av den 6 december 2011, omvandlat till lag nr 214 av den 22 december 2011, beslutade Italien att tidigarelägga införandet av IMU till 2012.

| (83) | Alla personer som innehar fastigheter är skyldiga att betala IMU. Den beskattningsbara grunden beräknas utifrån fastighetens värde, som fastställs genom att man utgår ifrån taxeringsvärdet och tillämpar kriterierna i artikel 5 i dekretet om ICI (lagstiftningsdekret nr 504/92) tillsammans med de kriterier som fastställs i lagdekret nr 201/2011. Multiplikatorer, som varierar i enlighet med fastighetens kategori i fastighetsregistret, tillämpas på det värde som fastställs enligt ovannämnda kriterier. Standardsatsen för IMU är 0,76 %. |
| --- | --- |

(83)

Alla personer som innehar fastigheter är skyldiga att betala IMU. Den beskattningsbara grunden beräknas utifrån fastighetens värde, som fastställs genom att man utgår ifrån taxeringsvärdet och tillämpar kriterierna i artikel 5 i dekretet om ICI (lagstiftningsdekret nr 504/92) tillsammans med de kriterier som fastställs i lagdekret nr 201/2011. Multiplikatorer, som varierar i enlighet med fastighetens kategori i fastighetsregistret, tillämpas på det värde som fastställs enligt ovannämnda kriterier. Standardsatsen för IMU är 0,76 %.

| (84) | Fastighetsregistersystemet är därför av avgörande betydelse för fastighetsskatterna. Den minsta relevanta enheten med avseende på fastighetsregistret kan alltså vara en byggnad eller en del av en byggnad, eller en samling byggnader eller ett område, förutsatt att de är självständiga i fråga om funktion och intäkt. I det italienska systemet, som snart ska ses över, identifieras sex kategorier av fast egendom. Kategori A omfattar fastigheter för logi eller liknande ändamål; kategori B omfattar fastigheter som används för kollektiva ändamål, som t.ex. internatskolor, sjukhus, offentliga kontor och skolor; kategori C omfattar fastigheter för vanliga kommersiella ändamål, som t.ex. affärer och varuhus samt byggnader och anläggningar som används för idrott; kategori D omfattar fastigheter för särskilda ändamål, som t.ex. hotell, teatrar och sjukhus samt byggnader och anläggningar som används för idrott; och kategori E omfattar byggnader för särskilda ändamål, som t.ex. mark-, sjö- och lufttransporttjänster, tullbelagda broar, fyrtorn och byggnader för offentlig andaktsverksamhet. Kategori F omfattar fastigheter som är registrerade i fiktiva kategorier. |
| --- | --- |

(84)

Fastighetsregistersystemet är därför av avgörande betydelse för fastighetsskatterna. Den minsta relevanta enheten med avseende på fastighetsregistret kan alltså vara en byggnad eller en del av en byggnad, eller en samling byggnader eller ett område, förutsatt att de är självständiga i fråga om funktion och intäkt. I det italienska systemet, som snart ska ses över, identifieras sex kategorier av fast egendom. Kategori A omfattar fastigheter för logi eller liknande ändamål; kategori B omfattar fastigheter som används för kollektiva ändamål, som t.ex. internatskolor, sjukhus, offentliga kontor och skolor; kategori C omfattar fastigheter för vanliga kommersiella ändamål, som t.ex. affärer och varuhus samt byggnader och anläggningar som används för idrott; kategori D omfattar fastigheter för särskilda ändamål, som t.ex. hotell, teatrar och sjukhus samt byggnader och anläggningar som används för idrott; och kategori E omfattar byggnader för särskilda ändamål, som t.ex. mark-, sjö- och lufttransporttjänster, tullbelagda broar, fyrtorn och byggnader för offentlig andaktsverksamhet. Kategori F omfattar fastigheter som är registrerade i fiktiva kategorier.

| (85) | Med särskild hänvisning till den nya IMU infördes genom artikel 91a i lagdekret nr 1 av den 24 januari 2012 (nedan kallat lagdekret nr 1/2012), omvandlat till lag nr 27 av den 24 mars 2012, ett flertal ändringar av beskattningen av fastigheter som tillhör icke-kommersiella enheter som bedriver särskilda verksamheter. Bl.a. upphävdes genom den nya lagstiftningen den ändring från 2006 genom vilken räckvidden för ICI-befrielsen utvidgades till att omfatta fastigheter som inrymde verksamheter som ”inte var av uteslutande kommersiell art” (29) (punkt 4) samtidigt som det specificerades att IMU-befrielsen var begränsad till de verksamheter som anges i lagstiftningen (30) och som bedrivs av icke-kommersiella enheter på icke-kommersiella grunder (punkt 1). Genom lagdekret nr 1/2012 infördes dessutom särskilda regler för att tillåta proportionell betalning av IMU i fall där samma egendom används för både kommersiella och icke-kommersiella verksamheter. I artikel 91a.2 anges särskilt att om en egendom används för både kommersiella och icke-kommersiella verksamheter ska befrielsen från och med den 1 januari 2013 endast gälla den andel av egendomen där icke-kommersiella verksamheter bedrivs, förutsatt att det går att fastställa hur stor del av egendomen som är avsedd uteslutande för dessa verksamheter. I de fall där det inte är möjligt att identifiera dessa självständiga delar av egendomen ska befrielsen från och med den 1 januari 2013 tillämpas proportionellt på den icke-kommersiella användningen av egendomen, i enlighet med en särskild deklaration (artikel 91a.3). I lagdekret nr 1/2012 lämnades vissa aspekter åt sidan för att i stället fastställas i framtida genomförandelagstiftning, som ska antas av Ekonomi- och finansministern. Till dem som återstår att fastställas hör följande aspekter: krav och villkor för inlämnande av deklarationen, relevant information för att fastställa den proportionella användningen, och – med anledning av de ändringar som införts genom lagdekret nr 174/2012 (31) – allmänna och särskilda villkor för att en verksamhet ska klassificeras som en som bedrivs på icke-kommersiella grunder. |
| --- | --- |

(85)

Med särskild hänvisning till den nya IMU infördes genom artikel 91a i lagdekret nr 1 av den 24 januari 2012 (nedan kallat lagdekret nr 1/2012), omvandlat till lag nr 27 av den 24 mars 2012, ett flertal ändringar av beskattningen av fastigheter som tillhör icke-kommersiella enheter som bedriver särskilda verksamheter. Bl.a. upphävdes genom den nya lagstiftningen den ändring från 2006 genom vilken räckvidden för ICI-befrielsen utvidgades till att omfatta fastigheter som inrymde verksamheter som ”inte var av uteslutande kommersiell art” (29) (punkt 4) samtidigt som det specificerades att IMU-befrielsen var begränsad till de verksamheter som anges i lagstiftningen (30) och som bedrivs av icke-kommersiella enheter på icke-kommersiella grunder (punkt 1). Genom lagdekret nr 1/2012 infördes dessutom särskilda regler för att tillåta proportionell betalning av IMU i fall där samma egendom används för både kommersiella och icke-kommersiella verksamheter. I artikel 91a.2 anges särskilt att om en egendom används för både kommersiella och icke-kommersiella verksamheter ska befrielsen från och med den 1 januari 2013 endast gälla den andel av egendomen där icke-kommersiella verksamheter bedrivs, förutsatt att det går att fastställa hur stor del av egendomen som är avsedd uteslutande för dessa verksamheter. I de fall där det inte är möjligt att identifiera dessa självständiga delar av egendomen ska befrielsen från och med den 1 januari 2013 tillämpas proportionellt på den icke-kommersiella användningen av egendomen, i enlighet med en särskild deklaration (artikel 91a.3). I lagdekret nr 1/2012 lämnades vissa aspekter åt sidan för att i stället fastställas i framtida genomförandelagstiftning, som ska antas av Ekonomi- och finansministern. Till dem som återstår att fastställas hör följande aspekter: krav och villkor för inlämnande av deklarationen, relevant information för att fastställa den proportionella användningen, och – med anledning av de ändringar som införts genom lagdekret nr 174/2012 (31) – allmänna och särskilda villkor för att en verksamhet ska klassificeras som en som bedrivs på icke-kommersiella grunder.

| (86) | Efter att ha godkänt det positiva yttrande och de kommentarer som lämnats av Italiens statsråd (Consiglio di Stato) (32) antog ekonomi- och finansministern genom dekret nr 200 av den 19 november 2012 genomförandeförordningen för IMU (nedan kallad förordningen) (33). Där fastställs när de särskilda verksamheter som berörs av IMU-befrielse, enligt den definition som ges i förordningen, kommer att betraktas som verksamheter som bedrivs på ”icke-kommersiell grunder”. För det första fastställs ett allmänt krav enligt vilket verksamheterna måste vara ideella; vidare får de, i linje med EU:s lagstiftning, på grund av sin beskaffenhet inte konkurrera med andra marknadsaktörer som är vinstdrivande och de måste bedrivas i enlighet med solidaritets- och subsidiaritetsprinciperna (34). Utöver dessa krav måste två samverkande uppsättningar av kriterier uppfyllas med avseende på icke-kommersiella enheter (subjektiva krav) och med avseende på de särskilda verksamheter som bedrivs av dessa enheter (objektiva krav). Vad beträffar de subjektiva kraven fastställs i förordningen de allmänna villkor som måste uppfyllas av icke-kommersiella enheter för att vara berättigade till IMU-befrielsen (35). Enligt förordningen måste den icke-kommersiella enhetens stadgar innehålla ett allmänt förbud mot utdelning av någon form av vinst, driftsöverskott, tillgångar och reserver. Dessutom ska eventuella vinster återinvesteras uteslutande i verksamheter som bidrar till att uppnå det institutionella syftet avseende social solidaritet. Om den icke-kommersiella enheten avvecklas måste dess tillgångar skrivas över på en annan icke-kommersiell enhet som bedriver en liknande verksamhet. Vad beträffar de objektiva kraven (36) anges specifika egenskaper för de olika typer av verksamhet som definieras i artikel 1 (37). För bistånds- samt hälso- och sjukvårdsverksamheter ska ett av följande två krav uppfyllas: a) Mottagaren ska vara ackrediterad av staten och ha ingått ett avtal eller en överenskommelse med de offentliga myndigheterna. Verksamheterna ska vara en del av eller ett komplement till det offentliga systemet och användarna ska erbjudas tjänster kostnadsfritt eller för ett belopp som endast utgör ett bidrag till kostnaden för tillhandahållandet av den samhällsomfattande tjänsten. b) Om enheten inte är ackrediterad och inte har ingått ett avtal eller en överenskommelse, ska tjänsterna erbjudas kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som under alla förhållanden inte får överstiga hälften av det genomsnittliga priset för liknande verksamheter inom samma geografiska område enligt konkurrensmässiga villkor, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten. För utbildningsverksamheter ska följande tre kumulativa krav uppfyllas: a) Verksamheten ska vara likställd med offentlig utbildning och skolan måste tillämpa en icke-diskriminerande antagningspolicy. b) Skolan måste även vara öppen för elever med funktionshinder, tillämpa kollektivavtal, ha strukturer som uppfyller tillämpliga normer och offentliggöra sin redovisning. c) Verksamheten ska erbjudas antingen kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som täcker endast en bråkdel av den verkliga kostnaden för tjänsten, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för sådana tjänster. För logitjänster samt kultur-, fritids- och idrottsverksamheter krävs att mottagaren erbjuder tjänsterna kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som under alla förhållanden inte får överstiga hälften av det genomsnittliga priset för liknande verksamheter inom samma geografiska område, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten. |
| --- | --- |

(86)

Efter att ha godkänt det positiva yttrande och de kommentarer som lämnats av Italiens statsråd (Consiglio di Stato) (32) antog ekonomi- och finansministern genom dekret nr 200 av den 19 november 2012 genomförandeförordningen för IMU (nedan kallad förordningen) (33). Där fastställs när de särskilda verksamheter som berörs av IMU-befrielse, enligt den definition som ges i förordningen, kommer att betraktas som verksamheter som bedrivs på ”icke-kommersiell grunder”. För det första fastställs ett allmänt krav enligt vilket verksamheterna måste vara ideella; vidare får de, i linje med EU:s lagstiftning, på grund av sin beskaffenhet inte konkurrera med andra marknadsaktörer som är vinstdrivande och de måste bedrivas i enlighet med solidaritets- och subsidiaritetsprinciperna (34). Utöver dessa krav måste två samverkande uppsättningar av kriterier uppfyllas med avseende på icke-kommersiella enheter (subjektiva krav) och med avseende på de särskilda verksamheter som bedrivs av dessa enheter (objektiva krav). Vad beträffar de subjektiva kraven fastställs i förordningen de allmänna villkor som måste uppfyllas av icke-kommersiella enheter för att vara berättigade till IMU-befrielsen (35). Enligt förordningen måste den icke-kommersiella enhetens stadgar innehålla ett allmänt förbud mot utdelning av någon form av vinst, driftsöverskott, tillgångar och reserver. Dessutom ska eventuella vinster återinvesteras uteslutande i verksamheter som bidrar till att uppnå det institutionella syftet avseende social solidaritet. Om den icke-kommersiella enheten avvecklas måste dess tillgångar skrivas över på en annan icke-kommersiell enhet som bedriver en liknande verksamhet. Vad beträffar de objektiva kraven (36) anges specifika egenskaper för de olika typer av verksamhet som definieras i artikel 1 (37). För bistånds- samt hälso- och sjukvårdsverksamheter ska ett av följande två krav uppfyllas: a) Mottagaren ska vara ackrediterad av staten och ha ingått ett avtal eller en överenskommelse med de offentliga myndigheterna. Verksamheterna ska vara en del av eller ett komplement till det offentliga systemet och användarna ska erbjudas tjänster kostnadsfritt eller för ett belopp som endast utgör ett bidrag till kostnaden för tillhandahållandet av den samhällsomfattande tjänsten. b) Om enheten inte är ackrediterad och inte har ingått ett avtal eller en överenskommelse, ska tjänsterna erbjudas kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som under alla förhållanden inte får överstiga hälften av det genomsnittliga priset för liknande verksamheter inom samma geografiska område enligt konkurrensmässiga villkor, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten. För utbildningsverksamheter ska följande tre kumulativa krav uppfyllas: a) Verksamheten ska vara likställd med offentlig utbildning och skolan måste tillämpa en icke-diskriminerande antagningspolicy. b) Skolan måste även vara öppen för elever med funktionshinder, tillämpa kollektivavtal, ha strukturer som uppfyller tillämpliga normer och offentliggöra sin redovisning. c) Verksamheten ska erbjudas antingen kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som täcker endast en bråkdel av den verkliga kostnaden för tjänsten, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för sådana tjänster. För logitjänster samt kultur-, fritids- och idrottsverksamheter krävs att mottagaren erbjuder tjänsterna kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som under alla förhållanden inte får överstiga hälften av det genomsnittliga priset för liknande verksamheter inom samma geografiska område, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten.

5.2.   Kommentarer från de två berörda parterna om IMU-lagstiftningen

| (87) | Enligt de två berörda parterna avviker artikel 91a.2 och 91a.3 i lagdekret nr 1/2012 från de ordinarie bestämmelserna om fastighetsbeskattning. |
| --- | --- |

(87)

Enligt de två berörda parterna avviker artikel 91a.2 och 91a.3 i lagdekret nr 1/2012 från de ordinarie bestämmelserna om fastighetsbeskattning.

| (88) | För det första kommenterar de två klagande artikel 91a.2, enligt vilken IMU-befrielsen, om fastigheten används för flera olika ändamål, endast gäller den del av egendomen där icke-kommersiella verksamheter bedrivs, om det går att fastställa vilken del som används uteslutande för dessa verksamheter. För den andra delen av fastigheten, som är självständig i fråga om funktion och inkomster, gäller artikel 2.41, 2.42 och 2.44 i lagdekret nr 262 av den 24 november 2006. Genom de här bestämmelserna regleras det förfarande som är tillämpligt på fastigheter som tillhör fastighetsregistrets kategori E, vars taxeringsvärde behöver omklassificeras och omvärderas. Enligt denna lagstiftning kan i själva verket fastigheter som klassificeras i kategori E (fastigheter avsedda för särskilda ändamål) (38) inte inbegripa byggnader eller delar av byggnader som har kommersiella eller industriella användningsområden eller som används för olika ändamål, om de är självständiga i fråga om funktion och inkomster. |
| --- | --- |

(88)

För det första kommenterar de två klagande artikel 91a.2, enligt vilken IMU-befrielsen, om fastigheten används för flera olika ändamål, endast gäller den del av egendomen där icke-kommersiella verksamheter bedrivs, om det går att fastställa vilken del som används uteslutande för dessa verksamheter. För den andra delen av fastigheten, som är självständig i fråga om funktion och inkomster, gäller artikel 2.41, 2.42 och 2.44 i lagdekret nr 262 av den 24 november 2006. Genom de här bestämmelserna regleras det förfarande som är tillämpligt på fastigheter som tillhör fastighetsregistrets kategori E, vars taxeringsvärde behöver omklassificeras och omvärderas. Enligt denna lagstiftning kan i själva verket fastigheter som klassificeras i kategori E (fastigheter avsedda för särskilda ändamål) (38) inte inbegripa byggnader eller delar av byggnader som har kommersiella eller industriella användningsområden eller som används för olika ändamål, om de är självständiga i fråga om funktion och inkomster.

| (89) | De två berörda parterna anser att den hänvisning till lagdekret nr 262/2006 som görs i artikel 91a.2 bör förstås som en allmän hänvisning till förfarandet för omklassificering i fastighetsregistret. Om det förfarande som fastställs i lagdekret nr 262/2006 var tillämpligt enbart på fastigheter i fastighetsregistrets kategori E, skulle enligt de två klagande kravet på att ”dela upp” egendom med flera användningsområden endast vara tillämpligt på ett mycket begränsat antal byggnader, dvs. byggnader i kategorierna E7 och E9. |
| --- | --- |

(89)

De två berörda parterna anser att den hänvisning till lagdekret nr 262/2006 som görs i artikel 91a.2 bör förstås som en allmän hänvisning till förfarandet för omklassificering i fastighetsregistret. Om det förfarande som fastställs i lagdekret nr 262/2006 var tillämpligt enbart på fastigheter i fastighetsregistrets kategori E, skulle enligt de två klagande kravet på att ”dela upp” egendom med flera användningsområden endast vara tillämpligt på ett mycket begränsat antal byggnader, dvs. byggnader i kategorierna E7 och E9.

| (90) | De två berörda parterna hävdar även att deklarationen enligt artikel 91a.3 skulle kunna leda till problem med skatteflykt och att den nya lagen ger de offentliga myndigheterna för stort utrymme för skönsmässiga bedömningar. De nya reglerna gäller dessutom först från och med den 1 januari 2013, varför kommissionen under alla förhållanden bör besluta om ett återkrav av det stöd som olagligt beviljats enligt ICI-befrielsen under perioden mellan 2006 och 2012. |
| --- | --- |

(90)

De två berörda parterna hävdar även att deklarationen enligt artikel 91a.3 skulle kunna leda till problem med skatteflykt och att den nya lagen ger de offentliga myndigheterna för stort utrymme för skönsmässiga bedömningar. De nya reglerna gäller dessutom först från och med den 1 januari 2013, varför kommissionen under alla förhållanden bör besluta om ett återkrav av det stöd som olagligt beviljats enligt ICI-befrielsen under perioden mellan 2006 och 2012.

5.3.   De italienska myndigheternas synpunkter på kommentarerna från de två berörda parterna

| (91) | Enligt de italienska myndigheterna ska den hänvisning till artikel 2.41, 2.42 och 2.44 i lagdekret nr 262/2006 som görs i artikel 91a.2 förstås som en allmän hänvisning till den typ av förfarande som ska följas för att dela upp egendomar som används för flera olika ändamål. Förfarandet gäller oberoende av vilken kategori i fastighetsregistret som egendomen tillhör. |
| --- | --- |

(91)

Enligt de italienska myndigheterna ska den hänvisning till artikel 2.41, 2.42 och 2.44 i lagdekret nr 262/2006 som görs i artikel 91a.2 förstås som en allmän hänvisning till den typ av förfarande som ska följas för att dela upp egendomar som används för flera olika ändamål. Förfarandet gäller oberoende av vilken kategori i fastighetsregistret som egendomen tillhör.

| (92) | Italien förklarar också att det italienska skattesystemet i allmänhet är baserat på en skyldighet för skattebetalarna att lämna in en skattedeklaration och att det är en mycket vanlig lagstiftningspraxis att låta specifika aspekter fastställas genom genomförandelagstiftningen. Den lagstiftning som antogs i mars 2012 innebär dessutom att ett nytt system för deklaration av fastigheter som används av icke-kommersiella enheter införs, varför det var nödvändigt att skjuta på ikraftträdandet för det nya systemet för de enheterna. |
| --- | --- |

(92)

Italien förklarar också att det italienska skattesystemet i allmänhet är baserat på en skyldighet för skattebetalarna att lämna in en skattedeklaration och att det är en mycket vanlig lagstiftningspraxis att låta specifika aspekter fastställas genom genomförandelagstiftningen. Den lagstiftning som antogs i mars 2012 innebär dessutom att ett nytt system för deklaration av fastigheter som används av icke-kommersiella enheter införs, varför det var nödvändigt att skjuta på ikraftträdandet för det nya systemet för de enheterna.

| (93) | Vad beträffar återkrav uppger de italienska myndigheterna att det inte är möjligt att retroaktivt fastställa vilken fastighet tillhörande icke-kommersiella enheter som användes för verksamheter som inte var uteslutande kommersiella (och som därför omfattades av ICI-befrielsen). Uppgifterna i fastighetsregistret omfattar inte några uppgifter om den typ av verksamhet som bedrivs i en egendom (39). Det är heller inte möjligt att utifrån de andra skattedatabaserna fastställa vilka fastigheter som användes av icke-kommersiella enheter för institutionella verksamheter bedrivna på icke-uteslutande kommersiell grunder. |
| --- | --- |

(93)

Vad beträffar återkrav uppger de italienska myndigheterna att det inte är möjligt att retroaktivt fastställa vilken fastighet tillhörande icke-kommersiella enheter som användes för verksamheter som inte var uteslutande kommersiella (och som därför omfattades av ICI-befrielsen). Uppgifterna i fastighetsregistret omfattar inte några uppgifter om den typ av verksamhet som bedrivs i en egendom (39). Det är heller inte möjligt att utifrån de andra skattedatabaserna fastställa vilka fastigheter som användes av icke-kommersiella enheter för institutionella verksamheter bedrivna på icke-uteslutande kommersiell grunder.

6.   BEDÖMNING AV STÖDET

| (94) | För att avgöra om en åtgärd utgör statligt stöd måste kommissionen bedöma huruvida åtgärden uppfyller villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Där anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” Kommissionen kommer i enlighet med denna bestämmelse att bedöma om åtgärden i) finansieras av staten eller med hjälp av statliga medel, ii) innebär en selektiv fördel, och iii) påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(94)

För att avgöra om en åtgärd utgör statligt stöd måste kommissionen bedöma huruvida åtgärden uppfyller villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Där anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” Kommissionen kommer i enlighet med denna bestämmelse att bedöma om åtgärden i) finansieras av staten eller med hjälp av statliga medel, ii) innebär en selektiv fördel, och iii) påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.

| (95) | Först måste kommissionen bedöma om åtminstone några av de berörda icke-kommersiella enheterna verkligen är företag i den mening som avses i unionens konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

(95)

Först måste kommissionen bedöma om åtminstone några av de berörda icke-kommersiella enheterna verkligen är företag i den mening som avses i unionens konkurrenslagstiftning.

6.1.   Klassificeringen av icke-kommersiella enheter som företag

| (96) | I beslutet om att inleda förfarandet konstaterar kommissionen att de icke-kommersiella enheterna som berörs av åtgärderna i fråga åtminstone delvis bedrev ekonomisk verksamhet och därför klassificerades som företag på grundval av den verksamheten. |
| --- | --- |

(96)

I beslutet om att inleda förfarandet konstaterar kommissionen att de icke-kommersiella enheterna som berörs av åtgärderna i fråga åtminstone delvis bedrev ekonomisk verksamhet och därför klassificerades som företag på grundval av den verksamheten.

| (97) | De italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna hävdar att de specifika verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter inte kan betraktas som ekonomiska. De anser bland annat att verksamhet som omfattas av ICI-åtgärden och som avser bistånd till unga mödrar i svårigheter eller förvaltning av en byggnad i bergen dit barn från en församling åker på sitt sommarlov inte utgör någon ekonomisk verksamhet. Dessa verksamheter – som riktar sig till tydligt avgränsade kategorier av mottagare – utgör inte ett utbud av varor och tjänster från icke-kommersiella enheter på marknaden och de konkurrerar inte med de verksamheter som bedrivs av kommersiella företag. Därför ska dessa icke-kommersiella enheter, som är verksamma inom sektorer av allmänt intresse, inte betraktas som företag, vilket är en nödvändig förutsättning för att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig. Enligt de italienska myndigheterna och några av de 78 berörda parterna finns det dessutom i många fall inte någon faktisk marknad för sådana verksamheter. Nästan alla dessa verksamheter har även särskilda egenskaper, som kan sammanfattas enligt följande:






  a) | De erbjuds kostnadsfritt eller mot nedsatta avgifter/priser. |
| --- | --- | --- |

(97)

De italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna hävdar att de specifika verksamheter som bedrivs av icke-kommersiella enheter inte kan betraktas som ekonomiska. De anser bland annat att verksamhet som omfattas av ICI-åtgärden och som avser bistånd till unga mödrar i svårigheter eller förvaltning av en byggnad i bergen dit barn från en församling åker på sitt sommarlov inte utgör någon ekonomisk verksamhet. Dessa verksamheter – som riktar sig till tydligt avgränsade kategorier av mottagare – utgör inte ett utbud av varor och tjänster från icke-kommersiella enheter på marknaden och de konkurrerar inte med de verksamheter som bedrivs av kommersiella företag. Därför ska dessa icke-kommersiella enheter, som är verksamma inom sektorer av allmänt intresse, inte betraktas som företag, vilket är en nödvändig förutsättning för att artikel 107.1 i EUF-fördraget ska vara tillämplig. Enligt de italienska myndigheterna och några av de 78 berörda parterna finns det dessutom i många fall inte någon faktisk marknad för sådana verksamheter. Nästan alla dessa verksamheter har även särskilda egenskaper, som kan sammanfattas enligt följande:

a)

De erbjuds kostnadsfritt eller mot nedsatta avgifter/priser.

| b) | De erbjuds för solidaritetsändamål och av sociala skäl, vilket inte omfattas av tillämpningsområdet för kommersiella företag. |
| --- | --- |

b)

De erbjuds för solidaritetsändamål och av sociala skäl, vilket inte omfattas av tillämpningsområdet för kommersiella företag.

| c) | Deras betalningsförmåga i fråga om skatter är nedsatt jämfört med kommersiella företag, som bedriver sin verksamhet enligt marknadsmässiga principer. |
| --- | --- |

c)

Deras betalningsförmåga i fråga om skatter är nedsatt jämfört med kommersiella företag, som bedriver sin verksamhet enligt marknadsmässiga principer.

| d) | De genererar underskott eller låga inkomster och alla eventuella vinster måste återinvesteras i linje med enhetens syften och mål. |
| --- | --- |

d)

De genererar underskott eller låga inkomster och alla eventuella vinster måste återinvesteras i linje med enhetens syften och mål.

| (98) | Det är med hänsyn till de berörda icke-kommersiella enheternas egenskaper och specifika ändamål inte möjligt att betrakta dem som företag. |
| --- | --- |

(98)

Det är med hänsyn till de berörda icke-kommersiella enheternas egenskaper och specifika ändamål inte möjligt att betrakta dem som företag.

| (99) | Kommissionen konstaterar att enligt fast rättspraxis omfattar begreppet företag varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och sättet för dess finansiering (40). Klassificeringen av en viss enhet beror därför helt och hållet på vilken typ av verksamhet den bedriver. Denna allmänna princip har tre viktiga konsekvenser, vilka beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen konstaterar att enligt fast rättspraxis omfattar begreppet företag varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och sättet för dess finansiering (40). Klassificeringen av en viss enhet beror därför helt och hållet på vilken typ av verksamhet den bedriver. Denna allmänna princip har tre viktiga konsekvenser, vilka beskrivs nedan.

| (100) | För det första är det oväsentligt vilken status enheten har enligt nationell lagstiftning, vilket innebär att enhetens rättsliga eller organisatoriska form är irrelevant. Därför kan till och med en enhet som klassificeras som en sammanslutning eller en idrottsförening enligt nationell lagstiftning ändå betraktas som ett företag i den mening som avses i artikel 107.1. Det enda relevanta kriteriet är om företaget bedriver en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(100)

För det första är det oväsentligt vilken status enheten har enligt nationell lagstiftning, vilket innebär att enhetens rättsliga eller organisatoriska form är irrelevant. Därför kan till och med en enhet som klassificeras som en sammanslutning eller en idrottsförening enligt nationell lagstiftning ändå betraktas som ett företag i den mening som avses i artikel 107.1. Det enda relevanta kriteriet är om företaget bedriver en ekonomisk verksamhet.

| (101) | För det andra är tillämpningen av reglerna om statligt stöd inte beroende av om enheten har skapats för att generera vinst, eftersom även ideella enheter kan erbjuda varor och tjänster på marknaden (41). |
| --- | --- |

(101)

För det andra är tillämpningen av reglerna om statligt stöd inte beroende av om enheten har skapats för att generera vinst, eftersom även ideella enheter kan erbjuda varor och tjänster på marknaden (41).

| (102) | För det tredje är klassificeringen av en enhet som företag alltid relaterad till en särskild verksamhet. En enhet som bedriver både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet betraktas som ett företag endast med avseende på den förra typen av verksamhet. |
| --- | --- |

(102)

För det tredje är klassificeringen av en enhet som företag alltid relaterad till en särskild verksamhet. En enhet som bedriver både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet betraktas som ett företag endast med avseende på den förra typen av verksamhet.

| (103) | All verksamhet som går ut på att erbjuda varor och tjänster på en marknad utgör ekonomisk verksamhet. I detta avseende anser kommissionen att de egenskaper och aspekter som avses i punkt 97 och som anges av Italien och de 78 berörda parterna, vilka enligt vad de själva medger inte föreligger i alla fall, inte i sig kan utesluta att de berörda verksamheterna är av ekonomisk art. |
| --- | --- |

(103)

All verksamhet som går ut på att erbjuda varor och tjänster på en marknad utgör ekonomisk verksamhet. I detta avseende anser kommissionen att de egenskaper och aspekter som avses i punkt 97 och som anges av Italien och de 78 berörda parterna, vilka enligt vad de själva medger inte föreligger i alla fall, inte i sig kan utesluta att de berörda verksamheterna är av ekonomisk art.

| (104) | Som redan förklarats kunde enligt artikel 7.2 a i lagdekret nr 203/2005, ändrat genom lagdekret nr 223/2006 (nu upphävt), de verksamheter som anges i artikel 7.1 i i ICI-lagstiftningen vara av kommersiell art, förutsatt att de inte var av uteslutande kommersiell art. I cirkuläret av den 29 januari 2009 fastställs en rad olika kriterier för var och en av de verksamheter som anges i artikel 7.1 i, för att fastställa när var och en av dem ska anses vara av en icke-uteslutande kommersiell art. Om de villkor som angavs i cirkuläret var uppfyllda befriades de icke-kommersiella enheterna från ICI, även om de verksamheter som bedrevs också inbegrep ekonomiska aspekter. Som redan konstaterats i beslutet om att inleda förfarandet var huvudkravet inom hälso- och sjukvårdssektorn att de icke-kommersiella enheterna hade ingått en överenskommelse eller ett avtal med de offentliga myndigheterna. Det är tydligt att det här villkoret inte i sig kan utesluta att de berörda verksamheterna är av ekonomisk art. På samma sätt fanns det inom utbildningssektorn ett krav på att skolan skulle uppfylla undervisningsnormer, vara tillgänglig för elever med funktionshinder, tillämpa kollektivavtal och en icke-diskriminerande antagningspolicy samt återinvestera vinster i utbildningsverksamheten. Återigen, de här kraven utesluter inte att utbildningsverksamhet som bedrivs på detta sätt är av ekonomisk art. Biografer var skyldiga att visa filmer av kulturellt intresse, filmer med ett kvalitetscertifikat eller barnfilmer. För logitjänster var kravet att verksamheten inte fick vara öppen för allmänheten utan att den skulle rikta sig till på förhand fastställda kategorier av människor samt att tjänsterna inte fick erbjudas året runt. Dessutom måste prisnivån vara väsentligt lägre än marknadspriset och inrättningen fick inte bedrivas som ett vanligt hotell. Inte heller dessa villkor utesluter att de berörda verksamheterna är av ekonomisk art. |
| --- | --- |

(104)

Som redan förklarats kunde enligt artikel 7.2 a i lagdekret nr 203/2005, ändrat genom lagdekret nr 223/2006 (nu upphävt), de verksamheter som anges i artikel 7.1 i i ICI-lagstiftningen vara av kommersiell art, förutsatt att de inte var av uteslutande kommersiell art. I cirkuläret av den 29 januari 2009 fastställs en rad olika kriterier för var och en av de verksamheter som anges i artikel 7.1 i, för att fastställa när var och en av dem ska anses vara av en icke-uteslutande kommersiell art. Om de villkor som angavs i cirkuläret var uppfyllda befriades de icke-kommersiella enheterna från ICI, även om de verksamheter som bedrevs också inbegrep ekonomiska aspekter. Som redan konstaterats i beslutet om att inleda förfarandet var huvudkravet inom hälso- och sjukvårdssektorn att de icke-kommersiella enheterna hade ingått en överenskommelse eller ett avtal med de offentliga myndigheterna. Det är tydligt att det här villkoret inte i sig kan utesluta att de berörda verksamheterna är av ekonomisk art. På samma sätt fanns det inom utbildningssektorn ett krav på att skolan skulle uppfylla undervisningsnormer, vara tillgänglig för elever med funktionshinder, tillämpa kollektivavtal och en icke-diskriminerande antagningspolicy samt återinvestera vinster i utbildningsverksamheten. Återigen, de här kraven utesluter inte att utbildningsverksamhet som bedrivs på detta sätt är av ekonomisk art. Biografer var skyldiga att visa filmer av kulturellt intresse, filmer med ett kvalitetscertifikat eller barnfilmer. För logitjänster var kravet att verksamheten inte fick vara öppen för allmänheten utan att den skulle rikta sig till på förhand fastställda kategorier av människor samt att tjänsterna inte fick erbjudas året runt. Dessutom måste prisnivån vara väsentligt lägre än marknadspriset och inrättningen fick inte bedrivas som ett vanligt hotell. Inte heller dessa villkor utesluter att de berörda verksamheterna är av ekonomisk art.

| (105) | Kommissionen konstaterar vidare att även om verksamheterna för det mesta bedrivs i det allmänna intresset är denna faktor ensam inte tillräcklig för att i sig utesluta att verksamheterna i fråga är av ekonomisk art. Även om en verksamhet har ett socialt ändamål är detta i alla fall inte i sig tillräckligt för att utesluta att den klassificeras som en ekonomisk verksamhet. Det stämmer dessutom att icke-kommersiella enheter kan ha nedsatt förmåga att betala skatter, men det betyder inte att det inte förekommer någon ekonomisk verksamhet. Det är en faktor som saknar relevans för en fastighetsskatt som är baserad på fastighetsinnehav och som inte beaktar andra aspekter av skatteförmågan. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen konstaterar vidare att även om verksamheterna för det mesta bedrivs i det allmänna intresset är denna faktor ensam inte tillräcklig för att i sig utesluta att verksamheterna i fråga är av ekonomisk art. Även om en verksamhet har ett socialt ändamål är detta i alla fall inte i sig tillräckligt för att utesluta att den klassificeras som en ekonomisk verksamhet. Det stämmer dessutom att icke-kommersiella enheter kan ha nedsatt förmåga att betala skatter, men det betyder inte att det inte förekommer någon ekonomisk verksamhet. Det är en faktor som saknar relevans för en fastighetsskatt som är baserad på fastighetsinnehav och som inte beaktar andra aspekter av skatteförmågan.

| (106) | Med hänsyn till ovanstående och till att 2005 års lagstiftning i sig innebar att ICI-befrielsen omfattade verksamheter av kommersiell art, samt att de kriterier som fastställs i cirkuläret och de uppgifter som lämnats av Italien inte är tillräckliga för att utesluta att de bedrivna verksamheterna var av ekonomisk art, anser kommissionen att de icke-kommersiella enheterna i fråga måste klassificeras som företag med avseende på de berörda verksamheterna. Detta gäller även de icke-kommersiella enheter som omfattas av artikel 149.4 i TUIR och som faktiskt får bedriva ekonomisk verksamhet, vilket är en slutsats som de italienska myndigheterna inte bestrider. |
| --- | --- |

(106)

Med hänsyn till ovanstående och till att 2005 års lagstiftning i sig innebar att ICI-befrielsen omfattade verksamheter av kommersiell art, samt att de kriterier som fastställs i cirkuläret och de uppgifter som lämnats av Italien inte är tillräckliga för att utesluta att de bedrivna verksamheterna var av ekonomisk art, anser kommissionen att de icke-kommersiella enheterna i fråga måste klassificeras som företag med avseende på de berörda verksamheterna. Detta gäller även de icke-kommersiella enheter som omfattas av artikel 149.4 i TUIR och som faktiskt får bedriva ekonomisk verksamhet, vilket är en slutsats som de italienska myndigheterna inte bestrider.

| (107) | I enlighet med domstolens rättspraxis (42) anser kommissionen under alla förhållanden att det för att klassificera en stödordning som statligt stöd inte är nödvändigt att visa att varje enskilt stöd som beviljats inom ramen för den ska betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. För att dra slutsatsen att en stödordning innefattar stödinslag i den mening som avses i artikel 107.1 behövs inte mer än att det under dess genomförande uppstår situationer som utgör statligt stöd. Följaktligen är det inte heller inom ramen för detta beslut nödvändigt att bedöma arten av alla de enskilda verksamheter som anges i artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92. Kommissionen har nämligen i enlighet med vad som anges i punkt 104 redan fastställt att några av de enskilda tillämpningarna av den granskade stödordningen inbegrep företag. |
| --- | --- |

(107)

I enlighet med domstolens rättspraxis (42) anser kommissionen under alla förhållanden att det för att klassificera en stödordning som statligt stöd inte är nödvändigt att visa att varje enskilt stöd som beviljats inom ramen för den ska betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. För att dra slutsatsen att en stödordning innefattar stödinslag i den mening som avses i artikel 107.1 behövs inte mer än att det under dess genomförande uppstår situationer som utgör statligt stöd. Följaktligen är det inte heller inom ramen för detta beslut nödvändigt att bedöma arten av alla de enskilda verksamheter som anges i artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92. Kommissionen har nämligen i enlighet med vad som anges i punkt 104 redan fastställt att några av de enskilda tillämpningarna av den granskade stödordningen inbegrep företag.

| (108) | Kommissionens slutsats är med hänsyn till ovanstående att det inte finns någon anledning att avvika från den ståndpunkt som intogs i beslutet om att inleda förfarandet, det vill säga att stödordningen i fråga även inbegriper ekonomiska verksamheter. Åtminstone några av verksamheterna har sådana särdrag att kommissionen kan klassificera dem som ekonomiska verksamheter. Eftersom mottagarna av åtgärderna i fråga får bedriva ekonomisk verksamhet är det följaktligen möjligt att klassificera dem som företag med avseende på den typen av verksamhet. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionens slutsats är med hänsyn till ovanstående att det inte finns någon anledning att avvika från den ståndpunkt som intogs i beslutet om att inleda förfarandet, det vill säga att stödordningen i fråga även inbegriper ekonomiska verksamheter. Åtminstone några av verksamheterna har sådana särdrag att kommissionen kan klassificera dem som ekonomiska verksamheter. Eftersom mottagarna av åtgärderna i fråga får bedriva ekonomisk verksamhet är det följaktligen möjligt att klassificera dem som företag med avseende på den typen av verksamhet.

6.2.   ICI-befrielsen

| (109) | I detta avsnitt granskar kommissionen huruvida den ICI-befrielse som beviljades icke-kommersiella enheter enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92, i den version som gällde före ändring genom lagdekret nr 1/2012, finansierades av staten eller med hjälp av statliga medel, innebar en selektiv fördel samt huruvida den var motiverad utifrån logiken i det italienska skattesystemet, påverkade handeln mellan medlemsstaterna och innebar en snedvridning av eller hotade att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(109)

I detta avsnitt granskar kommissionen huruvida den ICI-befrielse som beviljades icke-kommersiella enheter enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92, i den version som gällde före ändring genom lagdekret nr 1/2012, finansierades av staten eller med hjälp av statliga medel, innebar en selektiv fördel samt huruvida den var motiverad utifrån logiken i det italienska skattesystemet, påverkade handeln mellan medlemsstaterna och innebar en snedvridning av eller hotade att snedvrida konkurrensen.

6.2.1.   Statliga medel

| (110) | Åtgärden genomfördes med hjälp av statliga medel och inbegrep att staten avstod från skatteintäkter till ett belopp motsvarande den nedsatta skattskyldigheten. |
| --- | --- |

(110)

Åtgärden genomfördes med hjälp av statliga medel och inbegrep att staten avstod från skatteintäkter till ett belopp motsvarande den nedsatta skattskyldigheten.

| (111) | En förlust av skatteintäkter är i praktiken likvärdig med en förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Genom att tillåta enheter som kunde klassificeras som företag att minska sin skattebörda genom befrielser avstod de italienska myndigheterna från intäkter som de utan skattebefrielsen skulle ha haft rätt till. |
| --- | --- |

(111)

En förlust av skatteintäkter är i praktiken likvärdig med en förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Genom att tillåta enheter som kunde klassificeras som företag att minska sin skattebörda genom befrielser avstod de italienska myndigheterna från intäkter som de utan skattebefrielsen skulle ha haft rätt till.

| (112) | Kommissionen konstaterar därför att åtgärden i fråga ledde till en förlust av statliga medel eftersom den innebar en skattebefrielse. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen konstaterar därför att åtgärden i fråga ledde till en förlust av statliga medel eftersom den innebar en skattebefrielse.

6.2.2.   Fördel

| (113) | Enligt rättspraxis omfattar begreppet stöd inte enbart konkreta förmåner, utan även åtgärder som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företags budget (43). |
| --- | --- |

(113)

Enligt rättspraxis omfattar begreppet stöd inte enbart konkreta förmåner, utan även åtgärder som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företags budget (43).

| (114) | Befrielsen från ICI minskade de kostnader som normalt ingår i driftskostnaderna för alla företag som äger fastigheter i Italien och gav därför de berörda enheterna en ekonomisk fördel jämfört med andra företag som inte var berättigade till dessa skattemässiga fördelar. |
| --- | --- |

(114)

Befrielsen från ICI minskade de kostnader som normalt ingår i driftskostnaderna för alla företag som äger fastigheter i Italien och gav därför de berörda enheterna en ekonomisk fördel jämfört med andra företag som inte var berättigade till dessa skattemässiga fördelar.

6.2.3.   Selektivitet

| (115) | För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd vara selektiv (44), i den mening att den måste gynna vissa företag eller viss produktion. För att en nationell skatteåtgärd ska kunna klassificeras som ”selektiv” ska det enligt fast rättspraxis (45) i allmänhet för det första slås fast och undersökas vilket allmänt skattesystem eller ”normalt” skattesystem som är tillämpligt i den berörda medlemsstaten. För det andra är det i förhållande till detta allmänna eller ”normala” skattesystem som det ska fastställas om den eventuella skatteåtgärd som beviljats genom åtgärden i fråga är selektiv. Detta ska göras genom att visa att åtgärden avviker från det allmänna systemet genom att den medför att skillnader görs i behandlingen av näringsidkare som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i jämförbara situationer med hänsyn till målsättningen med systemet. För det tredje ska det, om denna avvikelse finns, undersökas om den har sin grund i det relevanta skattesystemets karaktär och allmänna systematik och följaktligen kan motiveras av systemets karaktär och allmänna systematik. I detta avseende ankommer det på medlemsstaten att visa att skillnaderna i skattemässig behandling är en direkt följd av grundprinciperna och riktlinjerna för detta skattesystem (46). |
| --- | --- |

(115)

För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd vara selektiv (44), i den mening att den måste gynna vissa företag eller viss produktion. För att en nationell skatteåtgärd ska kunna klassificeras som ”selektiv” ska det enligt fast rättspraxis (45) i allmänhet för det första slås fast och undersökas vilket allmänt skattesystem eller ”normalt” skattesystem som är tillämpligt i den berörda medlemsstaten. För det andra är det i förhållande till detta allmänna eller ”normala” skattesystem som det ska fastställas om den eventuella skatteåtgärd som beviljats genom åtgärden i fråga är selektiv. Detta ska göras genom att visa att åtgärden avviker från det allmänna systemet genom att den medför att skillnader görs i behandlingen av näringsidkare som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i jämförbara situationer med hänsyn till målsättningen med systemet. För det tredje ska det, om denna avvikelse finns, undersökas om den har sin grund i det relevanta skattesystemets karaktär och allmänna systematik och följaktligen kan motiveras av systemets karaktär och allmänna systematik. I detta avseende ankommer det på medlemsstaten att visa att skillnaderna i skattemässig behandling är en direkt följd av grundprinciperna och riktlinjerna för detta skattesystem (46).

a)   Referenssystem

| (116) | ICI var en självständig skatt som skulle betalas in årligen till kommunerna. I sitt beslut om att inleda förfarandet drog kommissionen slutsatsen att referenssystemet för bedömningen av ICI-befrielsen var den kommunala fastighetsskatten i sig. Varken Italien eller någon av de andra berörda parterna har bestridit denna slutsats. |
| --- | --- |

(116)

ICI var en självständig skatt som skulle betalas in årligen till kommunerna. I sitt beslut om att inleda förfarandet drog kommissionen slutsatsen att referenssystemet för bedömningen av ICI-befrielsen var den kommunala fastighetsskatten i sig. Varken Italien eller någon av de andra berörda parterna har bestridit denna slutsats.

| (117) | Kommissionens slutsats är därför att det inte finns något skäl att ompröva den ståndpunkt som intogs i beslutet om att inleda förfarandet, det vill säga att referenssystemet är själva ICI. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionens slutsats är därför att det inte finns något skäl att ompröva den ståndpunkt som intogs i beslutet om att inleda förfarandet, det vill säga att referenssystemet är själva ICI.

b)   Avvikelse från referenssystemet

| (118) | Enligt ICI-lagstiftningen var alla fysiska och juridiska personer som innehade fast egendom skyldiga att betala ICI, oberoende av hur den användes (47). I artikel 7 angavs vilka fastighetskategorier som var befriade från denna skatt. |
| --- | --- |

(118)

Enligt ICI-lagstiftningen var alla fysiska och juridiska personer som innehade fast egendom skyldiga att betala ICI, oberoende av hur den användes (47). I artikel 7 angavs vilka fastighetskategorier som var befriade från denna skatt.

| (119) | Kommissionen konstaterar att artikel 7.1 i i lagdekret nr 504/92 avvek från referenssystemet, enligt vilket alla personer som innehade fast egendom var skyldiga att betala ICI, oberoende av hur den användes. Som visats ovan kunde de icke-kommersiella enheterna i fråga bedriva verksamhet av kommersiell art, på samma sätt som alla andra företag som bedrev liknande ekonomisk verksamhet. Med hänsyn till målsättningen med ICI-skattesystemet – dvs. kommunal beskattning av fastighetsinnehav – befann sig därför icke-kommersiella enheter i en rättslig och faktisk situation som var jämförbar med situationen för de företag som var skyldiga att betala ICI. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen konstaterar att artikel 7.1 i i lagdekret nr 504/92 avvek från referenssystemet, enligt vilket alla personer som innehade fast egendom var skyldiga att betala ICI, oberoende av hur den användes. Som visats ovan kunde de icke-kommersiella enheterna i fråga bedriva verksamhet av kommersiell art, på samma sätt som alla andra företag som bedrev liknande ekonomisk verksamhet. Med hänsyn till målsättningen med ICI-skattesystemet – dvs. kommunal beskattning av fastighetsinnehav – befann sig därför icke-kommersiella enheter i en rättslig och faktisk situation som var jämförbar med situationen för de företag som var skyldiga att betala ICI.

| (120) | Enligt de villkor som fastställs i cirkuläret var till exempel biografer som drevs av icke-kommersiella enheter på icke-uteslutande kommersiella grunder berättigade till ICI-befrielsen. Dessa tjänster, som erbjöds på marknaden under strukturerade former och mot ersättning, utgjorde dock ekonomisk verksamhet. Det är ostridigt att i de fall där de verksamheter som anges i artikel 7.1 i bedrevs av icke-kommersiella enheter omfattades dessa enheter av ICI-befrielsen för den egendom där verksamheterna bedrevs, förutsatt att minimikraven i cirkuläret var uppfyllda. Kommersiella enheter omfattades inte av samma skattebefrielse, även om de bedrev samma verksamheter och uppfyllde cirkulärets villkor rörande filmernas art. |
| --- | --- |

(120)

Enligt de villkor som fastställs i cirkuläret var till exempel biografer som drevs av icke-kommersiella enheter på icke-uteslutande kommersiella grunder berättigade till ICI-befrielsen. Dessa tjänster, som erbjöds på marknaden under strukturerade former och mot ersättning, utgjorde dock ekonomisk verksamhet. Det är ostridigt att i de fall där de verksamheter som anges i artikel 7.1 i bedrevs av icke-kommersiella enheter omfattades dessa enheter av ICI-befrielsen för den egendom där verksamheterna bedrevs, förutsatt att minimikraven i cirkuläret var uppfyllda. Kommersiella enheter omfattades inte av samma skattebefrielse, även om de bedrev samma verksamheter och uppfyllde cirkulärets villkor rörande filmernas art.

| (121) | Kommissionens slutsats är följaktligen att ICI-befrielsen enligt artikel 7.1 i, i den version som gällde före ändring genom lagdekret nr 1/2012, avvek från referenssystemet och utgjorde en selektiv åtgärd i den mening som avses i rättspraxis. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionens slutsats är följaktligen att ICI-befrielsen enligt artikel 7.1 i, i den version som gällde före ändring genom lagdekret nr 1/2012, avvek från referenssystemet och utgjorde en selektiv åtgärd i den mening som avses i rättspraxis.

c)   Motivering på grundval av skattessystemets karaktär och allmänna systematik

| (122) | Eftersom kommissionen anser att skattebefrielsen i fråga är selektiv måste den i enlighet med domstolens rättspraxis avgöra om befrielsen är motiverad med hänsyn till det relevanta systemets karaktär och allmänna systematik. En åtgärd som avviker från tillämpningen av det allmänna skattesystemet kan motiveras av skattesystemets karaktär och allmänna systematik om den berörda medlemsstaten kan visa att åtgärden är en direkt följd av grundprinciperna och riktlinjerna för detta skattesystem. |
| --- | --- |

(122)

Eftersom kommissionen anser att skattebefrielsen i fråga är selektiv måste den i enlighet med domstolens rättspraxis avgöra om befrielsen är motiverad med hänsyn till det relevanta systemets karaktär och allmänna systematik. En åtgärd som avviker från tillämpningen av det allmänna skattesystemet kan motiveras av skattesystemets karaktär och allmänna systematik om den berörda medlemsstaten kan visa att åtgärden är en direkt följd av grundprinciperna och riktlinjerna för detta skattesystem.

| (123) | De italienska myndigheterna, som stöds av de 78 berörda parterna, anser att ICI-befrielsen står för tillämpningen av de vägledande principerna för det italienska skattesystemet. Enligt dem överensstämmer skillnaderna i behandlingen av verksamheter som har ett högt samhällsvärde och erbjuds i allmänhetens intresse med skattesystemets logik. Verksamheterna inspireras av solidaritetsprincipen, som är en grundläggande princip för såväl den italienska som unionens lagstiftning. Dessutom delar de berörda icke-kommersiella enheterna särskilda sociala funktioner med staten. Den logiska grunden för ICI-befrielsen är artiklarna 2 och 3 i Italiens författning, enligt vilka skyldigheterna i form av politisk, ekonomisk och social solidaritet gentemot medborgarna måste uppfyllas, samt artikel 38, där rätten till socialt bistånd för medborgare som saknar nödvändiga medel för sin försörjning fastställs. |
| --- | --- |

(123)

De italienska myndigheterna, som stöds av de 78 berörda parterna, anser att ICI-befrielsen står för tillämpningen av de vägledande principerna för det italienska skattesystemet. Enligt dem överensstämmer skillnaderna i behandlingen av verksamheter som har ett högt samhällsvärde och erbjuds i allmänhetens intresse med skattesystemets logik. Verksamheterna inspireras av solidaritetsprincipen, som är en grundläggande princip för såväl den italienska som unionens lagstiftning. Dessutom delar de berörda icke-kommersiella enheterna särskilda sociala funktioner med staten. Den logiska grunden för ICI-befrielsen är artiklarna 2 och 3 i Italiens författning, enligt vilka skyldigheterna i form av politisk, ekonomisk och social solidaritet gentemot medborgarna måste uppfyllas, samt artikel 38, där rätten till socialt bistånd för medborgare som saknar nödvändiga medel för sin försörjning fastställs.

| (124) | I detta avseende konstaterar kommissionen för det första att de italienska myndigheterna inte har visat att åtgärden i fråga är en direkt följd av grundprinciperna och riktlinjerna för det italienska skattesystemet. De artiklar i den italienska författningen som Italien åberopar syftar faktiskt inte på några vägledande principer för det italienska skattesystemet utan enbart på allmänna principer för social solidaritet. |
| --- | --- |

(124)

I detta avseende konstaterar kommissionen för det första att de italienska myndigheterna inte har visat att åtgärden i fråga är en direkt följd av grundprinciperna och riktlinjerna för det italienska skattesystemet. De artiklar i den italienska författningen som Italien åberopar syftar faktiskt inte på några vägledande principer för det italienska skattesystemet utan enbart på allmänna principer för social solidaritet.

| (125) | Kommissionen konstaterar för det andra att syftet med statliga åtgärder inte kan medföra att de inte anses utgöra ”stöd” i den mening som avses i artikel 107 i fördraget (48). För övrigt har domstolen vid upprepade tillfällen slagit fast att det i artikel 107.1 i EUF-fördraget inte sker någon uppdelning efter skälen för eller målen med de statliga ingripandena, utan de definieras i förhållande till verkningarna (49). Med hänsyn till ovanstående konstaterar kommissionen även att ett socialt mål och verksamhet som bedrivs i det allmännas intresse inte är tillräckligt för att utesluta att åtgärden i fråga ska anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen konstaterar för det andra att syftet med statliga åtgärder inte kan medföra att de inte anses utgöra ”stöd” i den mening som avses i artikel 107 i fördraget (48). För övrigt har domstolen vid upprepade tillfällen slagit fast att det i artikel 107.1 i EUF-fördraget inte sker någon uppdelning efter skälen för eller målen med de statliga ingripandena, utan de definieras i förhållande till verkningarna (49). Med hänsyn till ovanstående konstaterar kommissionen även att ett socialt mål och verksamhet som bedrivs i det allmännas intresse inte är tillräckligt för att utesluta att åtgärden i fråga ska anses utgöra statligt stöd.

| (126) | För det tredje konstaterar kommissionen att en åtgärd som utgör ett undantag från tillämpningen av ett allmänt skattesystem kan vara motiverad om den är en direkt följd av grundprinciperna och riktlinjerna för (referens)skattesystemet, i detta fall ICI. I detta avseende måste det, i enlighet med punkt 26 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (50), göras åtskillnad mellan å ena sidan sådana mål som uppställts för en viss skatteordning (bl.a. sociala eller regionala mål) och å andra sidan sådana som utgör en naturlig del av själva skattesystemet. Undantag från skatteplikt som följer av ett syfte som saknar koppling till referensskattesystemet måste följaktligen uppfylla de krav som följer av artikel 107.1 i EUF-fördraget (51). Det primära syftet med skattesystemet i fråga är att uppbära skatteintäkter avsedda att finansiera statens utgifter (52) genom beskattning av fastighetsinnehav. Kommissionen anser följaktligen att de sociala mål som uppställs av de enheter som omfattas av tillämpningen av ICI-befrielsen inte har med logiken bakom ICI-skattesystemet att göra och därför inte är tillräckliga för att motivera åtgärdens selektiva karaktär. |
| --- | --- |

(126)

För det tredje konstaterar kommissionen att en åtgärd som utgör ett undantag från tillämpningen av ett allmänt skattesystem kan vara motiverad om den är en direkt följd av grundprinciperna och riktlinjerna för (referens)skattesystemet, i detta fall ICI. I detta avseende måste det, i enlighet med punkt 26 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (50), göras åtskillnad mellan å ena sidan sådana mål som uppställts för en viss skatteordning (bl.a. sociala eller regionala mål) och å andra sidan sådana som utgör en naturlig del av själva skattesystemet. Undantag från skatteplikt som följer av ett syfte som saknar koppling till referensskattesystemet måste följaktligen uppfylla de krav som följer av artikel 107.1 i EUF-fördraget (51). Det primära syftet med skattesystemet i fråga är att uppbära skatteintäkter avsedda att finansiera statens utgifter (52) genom beskattning av fastighetsinnehav. Kommissionen anser följaktligen att de sociala mål som uppställs av de enheter som omfattas av tillämpningen av ICI-befrielsen inte har med logiken bakom ICI-skattesystemet att göra och därför inte är tillräckliga för att motivera åtgärdens selektiva karaktär.

| (127) | För det fjärde är det i enlighet med rättspraxis (53) nödvändigt att, för att avgöra om en åtgärd kan motiveras av det relevanta nationella systemets karaktär och allmänna systematik, fastställa inte enbart om åtgärden följer av de grundläggande principerna i det skattesystem som är tillämpligt i den berörda medlemsstaten utan även om den är förenlig med principen om inre sammanhang och proportionalitetsprincipen. Eftersom åtgärden i fråga inte är en direkt följd av grundprinciperna för referensskattesystemet anser kommissionen dock att det är överflödigt att analysera det kontrollsystem som inrättats av Italien för att säkerställa efterlevnaden av villkoren för ICI-befrielsen för icke-kommersiella enheter, såsom det beskrivs av de italienska myndigheterna. De skillnader i den skattemässiga behandlingen av icke-kommersiella enheter som införs genom den berörda åtgärden är under alla förhållanden varken nödvändiga eller proportionerliga i förhållande till logiken i skattesystemet. |
| --- | --- |

(127)

För det fjärde är det i enlighet med rättspraxis (53) nödvändigt att, för att avgöra om en åtgärd kan motiveras av det relevanta nationella systemets karaktär och allmänna systematik, fastställa inte enbart om åtgärden följer av de grundläggande principerna i det skattesystem som är tillämpligt i den berörda medlemsstaten utan även om den är förenlig med principen om inre sammanhang och proportionalitetsprincipen. Eftersom åtgärden i fråga inte är en direkt följd av grundprinciperna för referensskattesystemet anser kommissionen dock att det är överflödigt att analysera det kontrollsystem som inrättats av Italien för att säkerställa efterlevnaden av villkoren för ICI-befrielsen för icke-kommersiella enheter, såsom det beskrivs av de italienska myndigheterna. De skillnader i den skattemässiga behandlingen av icke-kommersiella enheter som införs genom den berörda åtgärden är under alla förhållanden varken nödvändiga eller proportionerliga i förhållande till logiken i skattesystemet.

| (128) | Med hänsyn till punkterna 122 till 127 drar kommissionen slutsatsen att skatteåtgärdens selektiva karaktär inte motiveras av logiken i skattesystemet. Den omstridda åtgärden måste därför anses medföra en selektiv fördel för icke-kommersiella enheter som bedriver särskilda verksamheter. |
| --- | --- |

(128)

Med hänsyn till punkterna 122 till 127 drar kommissionen slutsatsen att skatteåtgärdens selektiva karaktär inte motiveras av logiken i skattesystemet. Den omstridda åtgärden måste därför anses medföra en selektiv fördel för icke-kommersiella enheter som bedriver särskilda verksamheter.

6.2.4.   Påverkan av handeln mellan medlemsstaterna och snedvridning av konkurrensen

| (129) | I artikel 107.1 i EUF-fördraget förbjuds stöd som påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Enligt domstolens rättspraxis (54) behöver kommissionen inte styrka att stödet i fråga faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen för att klassificera en nationell åtgärd som statligt stöd, utan endast undersöka om stödet kan ha en sådan inverkan. I enlighet med punkt 107 ovan är det dessutom inte nödvändigt att visa att varje enskilt stöd som beviljats inom ramen för en viss stödordning ska betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget för att klassificera det som statligt stöd. För att dra slutsatsen att en stödordning innefattar stödinslag i den mening som avses i artikel 107.1 krävs i detta avseende inte mer än att det under dess genomförande uppstår situationer som utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(129)

I artikel 107.1 i EUF-fördraget förbjuds stöd som påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Enligt domstolens rättspraxis (54) behöver kommissionen inte styrka att stödet i fråga faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen för att klassificera en nationell åtgärd som statligt stöd, utan endast undersöka om stödet kan ha en sådan inverkan. I enlighet med punkt 107 ovan är det dessutom inte nödvändigt att visa att varje enskilt stöd som beviljats inom ramen för en viss stödordning ska betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget för att klassificera det som statligt stöd. För att dra slutsatsen att en stödordning innefattar stödinslag i den mening som avses i artikel 107.1 krävs i detta avseende inte mer än att det under dess genomförande uppstår situationer som utgör statligt stöd.

| (130) | Det framgår av rättspraxis, särskilt med avseende på villkoret att det ska föreligga en påverkan av handeln mellan medlemsstaterna, att en medlemsstats beviljande av ett stöd i form av en skattelättnad till vissa skattepliktiga måste anses ha en påverkan på handeln och, följaktligen, uppfylla detta villkor om dessa skattepliktiga bedriver en ekonomisk verksamhet som är föremål för sådan handel eller om det inte kan uteslutas att de konkurrerar med aktörer som är etablerade i andra medlemsstater (55). Om stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom unionen, ska dessutom denna handel anses påverkad av detta stöd. Det är vidare inte nödvändigt att det gynnade företaget självt deltar i handeln inom unionen. När en medlemsstat beviljar ett stöd till ett företag, kan dess verksamhet inom landet upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag från andra medlemsstater att gå in på denna medlemsstats marknad minskar. |
| --- | --- |

(130)

Det framgår av rättspraxis, särskilt med avseende på villkoret att det ska föreligga en påverkan av handeln mellan medlemsstaterna, att en medlemsstats beviljande av ett stöd i form av en skattelättnad till vissa skattepliktiga måste anses ha en påverkan på handeln och, följaktligen, uppfylla detta villkor om dessa skattepliktiga bedriver en ekonomisk verksamhet som är föremål för sådan handel eller om det inte kan uteslutas att de konkurrerar med aktörer som är etablerade i andra medlemsstater (55). Om stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom unionen, ska dessutom denna handel anses påverkad av detta stöd. Det är vidare inte nödvändigt att det gynnade företaget självt deltar i handeln inom unionen. När en medlemsstat beviljar ett stöd till ett företag, kan dess verksamhet inom landet upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag från andra medlemsstater att gå in på denna medlemsstats marknad minskar.

| (131) | Med avseende på villkoret om en snedvridning av konkurrensen erinrar kommissionen om att stöd som syftar till att befria ett företag från kostnader som detta normalt borde ha burit inom ramen för den löpande driften eller dess normala verksamhet, i princip snedvrider konkurrensvillkoren (56). |
| --- | --- |

(131)

Med avseende på villkoret om en snedvridning av konkurrensen erinrar kommissionen om att stöd som syftar till att befria ett företag från kostnader som detta normalt borde ha burit inom ramen för den löpande driften eller dess normala verksamhet, i princip snedvrider konkurrensvillkoren (56).

| (132) | De italienska myndigheterna har inte inkommit med några kommentarer i detta avseende. Några av de 78 berörda parterna anser att ICI-befrielsen, med hänsyn till stödmottagarnas specifika egenskaper och det sätt på vilket de bedriver de verksamheter som ligger till grund för befrielsen, inte kan medföra någon väsentlig inverkan på handeln eller snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(132)

De italienska myndigheterna har inte inkommit med några kommentarer i detta avseende. Några av de 78 berörda parterna anser att ICI-befrielsen, med hänsyn till stödmottagarnas specifika egenskaper och det sätt på vilket de bedriver de verksamheter som ligger till grund för befrielsen, inte kan medföra någon väsentlig inverkan på handeln eller snedvridning av konkurrensen.

| (133) | Kommissionen kan inte godta de synpunkter som läggs fram av de berörda parterna, enligt vilka befrielsen som beviljats icke-kommersiella enheter som är verksamma på lokal nivå inte medförde någon väsentlig inverkan på handeln eller snedvridning av konkurrensen. Enligt fast rättspraxis är det tillräckligt att fastställa att det gynnade företaget är verksamt på en marknad som är öppen för konkurrens (import eller export av varor eller gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster) för att konstatera en negativ inverkan på handeln (57). Det har ingen betydelse om de påverkade marknaderna är lokala, regionala, nationella eller EU-omfattande. Det är inte definitionen av de innehållsmässigt eller geografiskt relevanta marknaderna utan snarare den potentiellt negativa inverkan på handeln inom unionen som är avgörande. Stödets relativt obetydliga belopp eller det mottagande företagets relativt ringa storlek utesluter inte på förhand möjligheten att handeln inom unionen kan påverkas (58). Varken stödets relativt obetydliga belopp eller de gynnade företagens ringa storlek utesluter nämligen förekomsten av stöd (59). |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen kan inte godta de synpunkter som läggs fram av de berörda parterna, enligt vilka befrielsen som beviljats icke-kommersiella enheter som är verksamma på lokal nivå inte medförde någon väsentlig inverkan på handeln eller snedvridning av konkurrensen. Enligt fast rättspraxis är det tillräckligt att fastställa att det gynnade företaget är verksamt på en marknad som är öppen för konkurrens (import eller export av varor eller gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster) för att konstatera en negativ inverkan på handeln (57). Det har ingen betydelse om de påverkade marknaderna är lokala, regionala, nationella eller EU-omfattande. Det är inte definitionen av de innehållsmässigt eller geografiskt relevanta marknaderna utan snarare den potentiellt negativa inverkan på handeln inom unionen som är avgörande. Stödets relativt obetydliga belopp eller det mottagande företagets relativt ringa storlek utesluter inte på förhand möjligheten att handeln inom unionen kan påverkas (58). Varken stödets relativt obetydliga belopp eller de gynnade företagens ringa storlek utesluter nämligen förekomsten av stöd (59).

| (134) | I det aktuella fallet konstaterar kommissionen att åtminstone några av de sektorer som omfattas av ICI-befrielsen, såsom sektorerna för logitjänster samt hälso- och sjukvårdstjänster, var och är utsatta för konkurrens och handel inom unionen. När det gäller den berörda åtgärden anser kommissionen att de villkor som anges i rättspraxis är uppfyllda, därför att åtgärden medför en fördel i form av finansiering av den berörda enhetens verksamheter som befriar dem från kostnader som de normalt skulle ha burit. Åtgärden kan därför snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(134)

I det aktuella fallet konstaterar kommissionen att åtminstone några av de sektorer som omfattas av ICI-befrielsen, såsom sektorerna för logitjänster samt hälso- och sjukvårdstjänster, var och är utsatta för konkurrens och handel inom unionen. När det gäller den berörda åtgärden anser kommissionen att de villkor som anges i rättspraxis är uppfyllda, därför att åtgärden medför en fördel i form av finansiering av den berörda enhetens verksamheter som befriar dem från kostnader som de normalt skulle ha burit. Åtgärden kan därför snedvrida konkurrensen.

| (135) | Kommissionens slutsats är därför att åtgärden i fråga kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionens slutsats är därför att åtgärden i fråga kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.2.5.   Slutsats om klassificeringen av den omtvistade åtgärden

| (136) | Med hänsyn till ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärden i fråga uppfyller alla villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget och därför ska betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(136)

Med hänsyn till ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärden i fråga uppfyller alla villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget och därför ska betraktas som statligt stöd.

6.2.6.   Klassificering av åtgärden som nytt stöd

| (137) | I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att ICI-befrielsen enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 utgjorde nytt stöd. ICI, en årlig skatt som betalades till kommunerna, infördes 1992. Den varken anmäldes till eller godkändes av kommissionen. Befrielsen tillämpades på en rad olika typer av verksamhet som var öppna för konkurrens när ICI infördes. |
| --- | --- |

(137)

I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att ICI-befrielsen enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 utgjorde nytt stöd. ICI, en årlig skatt som betalades till kommunerna, infördes 1992. Den varken anmäldes till eller godkändes av kommissionen. Befrielsen tillämpades på en rad olika typer av verksamhet som var öppna för konkurrens när ICI infördes.

| (138) | Italien anser att kommissionens strategi i beslutet om att inleda förfarandet är felaktig och att ICI-befrielsen, om den skulle betraktas som stöd, bör klassificeras som befintligt stöd. Enligt de italienska myndigheterna står ICI för en logisk utveckling av utvecklingen som bygger på de tidigare egendomsskatterna, med vilka den bildar en formell och materiell kontinuitet. Att bevilja skattelättnader för fastigheter som används för särskilda verksamheter av högt samhällsvärde har varit ett viktigt inslag i all fastighetslagstiftning sedan 1931, dvs. långt innan EEG-fördraget trädde i kraft. |
| --- | --- |

(138)

Italien anser att kommissionens strategi i beslutet om att inleda förfarandet är felaktig och att ICI-befrielsen, om den skulle betraktas som stöd, bör klassificeras som befintligt stöd. Enligt de italienska myndigheterna står ICI för en logisk utveckling av utvecklingen som bygger på de tidigare egendomsskatterna, med vilka den bildar en formell och materiell kontinuitet. Att bevilja skattelättnader för fastigheter som används för särskilda verksamheter av högt samhällsvärde har varit ett viktigt inslag i all fastighetslagstiftning sedan 1931, dvs. långt innan EEG-fördraget trädde i kraft.

| (139) | De italienska myndigheterna hävdar vidare att kommissionens svar till de klagande rörande ICI-befrielsen, som Italien informellt underrättades om, gav upphov till berättigade förväntningar hos de icke-kommersiella enheterna vad beträffar ICI-befrielsens förenlighet med unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

(139)

De italienska myndigheterna hävdar vidare att kommissionens svar till de klagande rörande ICI-befrielsen, som Italien informellt underrättades om, gav upphov till berättigade förväntningar hos de icke-kommersiella enheterna vad beträffar ICI-befrielsens förenlighet med unionens lagstiftning.

| (140) | De italienska myndigheterna har lagt fram en detaljerad beskrivning av de fastighetsskatter som gällde före ICI. Italien införde 1931 de särskilda och allmänna förbättringsskatterna genom lagen om lokal ekonomi. Senare infördes genom lag nr 246 av den 5 mars 1963 en skatt på värdestegringen för bebyggelseområden. Slutligen infördes skatten på värdestegringen för fast egendom (Imposta sull’incremento di valore degli immobili, nedan kallad INVIM) genom presidentdekret nr 643 av den 26 oktober 1972. Värdestegringen för fast egendom beaktades vid beräkningen av de särskilda och allmänna förbättringsskatterna. Även den skatt som infördes 1963 inriktades på kapitalvinsten i bebyggelseområden. Kapitalvinsten beskattades också i samband med överlåtelse av egendom genom inter vivos-handlingar samt generellt i slutet av varje tioårsperiod av innehav av en fastighet. INVIM infördes 1972 och ersatte både 1931 års och 1963 års skatter. Enligt INVIM-lagstiftningen var det överlåtaren mot vederlag eller den övertagande parten utan ersättning som var skattskyldiga och i båda fallen skulle skatten betalas var tionde år. INVIM avskaffades i och med att ICI infördes. Enligt Italien visar denna analys det nära sambandet och kontinuiteten mellan de olika instrument för fastighetsskatt som använts sedan 1931. Italien påpekar vidare att reglerna om befrielser från fastighetsskatt alltid har inbegripit ett beaktande av den typ av verksamhet som bedrivs av de enheter som var berättigade till undantaget. Att kategorierna av mottagare som omfattas av befrielse har ökat under årens lopp beror helt enkelt på att det finns ett bredare utbud av enheter som bedriver verksamhet av samhälleligt intresse. |
| --- | --- |

(140)

De italienska myndigheterna har lagt fram en detaljerad beskrivning av de fastighetsskatter som gällde före ICI. Italien införde 1931 de särskilda och allmänna förbättringsskatterna genom lagen om lokal ekonomi. Senare infördes genom lag nr 246 av den 5 mars 1963 en skatt på värdestegringen för bebyggelseområden. Slutligen infördes skatten på värdestegringen för fast egendom (Imposta sull’incremento di valore degli immobili, nedan kallad INVIM) genom presidentdekret nr 643 av den 26 oktober 1972. Värdestegringen för fast egendom beaktades vid beräkningen av de särskilda och allmänna förbättringsskatterna. Även den skatt som infördes 1963 inriktades på kapitalvinsten i bebyggelseområden. Kapitalvinsten beskattades också i samband med överlåtelse av egendom genom inter vivos-handlingar samt generellt i slutet av varje tioårsperiod av innehav av en fastighet. INVIM infördes 1972 och ersatte både 1931 års och 1963 års skatter. Enligt INVIM-lagstiftningen var det överlåtaren mot vederlag eller den övertagande parten utan ersättning som var skattskyldiga och i båda fallen skulle skatten betalas var tionde år. INVIM avskaffades i och med att ICI infördes. Enligt Italien visar denna analys det nära sambandet och kontinuiteten mellan de olika instrument för fastighetsskatt som använts sedan 1931. Italien påpekar vidare att reglerna om befrielser från fastighetsskatt alltid har inbegripit ett beaktande av den typ av verksamhet som bedrivs av de enheter som var berättigade till undantaget. Att kategorierna av mottagare som omfattas av befrielse har ökat under årens lopp beror helt enkelt på att det finns ett bredare utbud av enheter som bedriver verksamhet av samhälleligt intresse.

| (141) | Kommissionen anser inte att de italienska myndigheternas argument är riktiga. För det första påpekar kommissionen att ICI är en helt annan typ av skatt än de tidigare egendomsskatter som den ersätter. Det finns i alla fall ett flertal väsentliga skillnader mellan ICI och de tidigare fastighetsskatterna, i fråga om beskattningsbara personer, beskattningsbara grunder samt händelser som gav upphov till skyldigheten att betala skatterna. Fram till införandet av ICI beräknades t.ex. fastighetsskatter utifrån fastighetens kapitalvinst, medan ICI beräknades på grundval av fastighetens värde enligt fastighetsregistret. Dessutom var det överlåtaren mot vederlag eller den övertagande parten utan ersättning som var skyldig att betala INVIM, medan alla fysiska och juridiska personer som var fastighetsinnehavare var skyldiga att betala ICI. Slutligen var INVIM en skatt som normalt betalades var tionde år, medan ICI skulle betalas varje år. Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att de ändringar som under årens lopp infördes, särskilt i och med ICI-lagstiftningen, påverkar den ursprungliga ordningens materiella innehåll och inte kan skiljas från denna, vilket innebär att den ursprungliga ordningen har omvandlats till en ny stödordning (60). Kommissionen har inget skäl att ompröva den ståndpunkt som fastställs i beslutet om att inleda förfarandet och bekräftar att ICI-befrielsen utgjorde nytt stöd. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen anser inte att de italienska myndigheternas argument är riktiga. För det första påpekar kommissionen att ICI är en helt annan typ av skatt än de tidigare egendomsskatter som den ersätter. Det finns i alla fall ett flertal väsentliga skillnader mellan ICI och de tidigare fastighetsskatterna, i fråga om beskattningsbara personer, beskattningsbara grunder samt händelser som gav upphov till skyldigheten att betala skatterna. Fram till införandet av ICI beräknades t.ex. fastighetsskatter utifrån fastighetens kapitalvinst, medan ICI beräknades på grundval av fastighetens värde enligt fastighetsregistret. Dessutom var det överlåtaren mot vederlag eller den övertagande parten utan ersättning som var skyldig att betala INVIM, medan alla fysiska och juridiska personer som var fastighetsinnehavare var skyldiga att betala ICI. Slutligen var INVIM en skatt som normalt betalades var tionde år, medan ICI skulle betalas varje år. Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att de ändringar som under årens lopp infördes, särskilt i och med ICI-lagstiftningen, påverkar den ursprungliga ordningens materiella innehåll och inte kan skiljas från denna, vilket innebär att den ursprungliga ordningen har omvandlats till en ny stödordning (60). Kommissionen har inget skäl att ompröva den ståndpunkt som fastställs i beslutet om att inleda förfarandet och bekräftar att ICI-befrielsen utgjorde nytt stöd.

| (142) | Vad beträffar det påstådda godkännandet av ICI-åtgärden konstaterar kommissionen att stödet i fråga aldrig godkänts av kommissionen eller av rådet. Om så hade varit fallet skulle stödet betraktas som befintligt stöd i enlighet med artikel 1 b ii i förordning (EG) nr 659/1999. De skrivelser som innehåller kommissionens preliminära bedömning, som översändes till de klagande inom ramen för det administrativa förfarandet som föregick beslutet om att inleda förfarandet, kan inte likställas med kommissionens beslut. Det är endast om stödet redan har godkänts genom ett uttryckligt beslut från kommissionen eller från rådet som en åtgärd kan betraktas som befintligt stöd enligt artikel 1 b ii. Den skrivelse som sändes till de klagande den 15 februari 2010 överklagades under alla förhållanden av två klagande inför tribunalen och blev inte slutlig. Talan i fråga drogs inte tillbaka förrän efter beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionens slutsats är följaktligen att artikel 1 b ii i förordning (EG) nr 659/1999 inte gäller eftersom det inte finns något beslut från kommissionen eller från rådet. Stödet i fråga kan därför inte betraktas som befintligt stöd utan utgör tvärtom nytt stöd. |
| --- | --- |

(142)

Vad beträffar det påstådda godkännandet av ICI-åtgärden konstaterar kommissionen att stödet i fråga aldrig godkänts av kommissionen eller av rådet. Om så hade varit fallet skulle stödet betraktas som befintligt stöd i enlighet med artikel 1 b ii i förordning (EG) nr 659/1999. De skrivelser som innehåller kommissionens preliminära bedömning, som översändes till de klagande inom ramen för det administrativa förfarandet som föregick beslutet om att inleda förfarandet, kan inte likställas med kommissionens beslut. Det är endast om stödet redan har godkänts genom ett uttryckligt beslut från kommissionen eller från rådet som en åtgärd kan betraktas som befintligt stöd enligt artikel 1 b ii. Den skrivelse som sändes till de klagande den 15 februari 2010 överklagades under alla förhållanden av två klagande inför tribunalen och blev inte slutlig. Talan i fråga drogs inte tillbaka förrän efter beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionens slutsats är följaktligen att artikel 1 b ii i förordning (EG) nr 659/1999 inte gäller eftersom det inte finns något beslut från kommissionen eller från rådet. Stödet i fråga kan därför inte betraktas som befintligt stöd utan utgör tvärtom nytt stöd.

6.2.7.   Förenlighet

| (143) | I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att stödordningen i fråga inte uppfyllde villkoren för något av de undantag som anges i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget och att de italienska myndigheterna inte hade visat att stödet kunde förklaras förenligt enligt artikel 106.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(143)

I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att stödordningen i fråga inte uppfyllde villkoren för något av de undantag som anges i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget och att de italienska myndigheterna inte hade visat att stödet kunde förklaras förenligt enligt artikel 106.2 i fördraget.

| (144) | De italienska myndigheterna har under förfarandet inte lagt fram några argument för att visa att de undantag som anges i artikel 107.2 och 107.3 samt i artikel 106.2 kan tillämpas på stödordningen i fråga. Några av de 78 berörda parterna anser att stödordningen är förenlig enligt artiklarna 106.2 och 107.3 c. De anser att befrielsen var nödvändig för att bedriva verksamheter i det allmännas intresse på grundval av solidaritetsprincipen. De två klagande anser att inget av de undantag som anges i EUF-fördraget är tillämpligt. |
| --- | --- |

(144)

De italienska myndigheterna har under förfarandet inte lagt fram några argument för att visa att de undantag som anges i artikel 107.2 och 107.3 samt i artikel 106.2 kan tillämpas på stödordningen i fråga. Några av de 78 berörda parterna anser att stödordningen är förenlig enligt artiklarna 106.2 och 107.3 c. De anser att befrielsen var nödvändig för att bedriva verksamheter i det allmännas intresse på grundval av solidaritetsprincipen. De två klagande anser att inget av de undantag som anges i EUF-fördraget är tillämpligt.

| (145) | Kommissionen anser inte att de undantag som anges i artikel 107.2 och som gäller stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser samt stöd som ges till vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är tillämpliga i detta fall. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen anser inte att de undantag som anges i artikel 107.2 och som gäller stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser samt stöd som ges till vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är tillämpliga i detta fall.

| (146) | Samma sak gäller för det undantag som anges i artikel 107.3 a, enligt vilket stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning och i de regioner som avses i artikel 349, med hänsyn till deras strukturella, ekonomiska och sociala situation, är tillåtet. Inte heller kan åtgärden i fråga anses främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i Italiens ekonomi, enligt artikel 107.3 b. |
| --- | --- |

(146)

Samma sak gäller för det undantag som anges i artikel 107.3 a, enligt vilket stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning och i de regioner som avses i artikel 349, med hänsyn till deras strukturella, ekonomiska och sociala situation, är tillåtet. Inte heller kan åtgärden i fråga anses främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i Italiens ekonomi, enligt artikel 107.3 b.

| (147) | Enligt artikel 107.3 c kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter anses förenligt när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har dock inte mottagit några faktauppgifter som gör det möjligt att bedöma huruvida den skattebefrielse som beviljats genom den granskade åtgärden avsåg särskilda investeringar eller projekt som är berättigade till stöd enligt EU:s regler och riktlinjer, eller på annat sätt direkt förenliga med artikel 107.3 c. Kommissionen kan därför inte godta de berörda parternas ståndpunkt enligt vilken åtgärden är förenlig enligt artikel 107.3 c, på grundval av behovet att tillåta icke-kommersiella enheter att bedriva verksamhet som bygger på solidaritetsprincipen och fyller en viktig social funktion. Det är med hänsyn till fördelens art, som helt enkelt är knuten till graden av skattskyldighet för fastighetsinnehav, inte möjligt att fastställa att fördelen är nödvändig och proportionerlig för att uppnå ett mål av gemensamt intresse i alla enskilda fall. Kommissionen anser följaktligen att den berörda åtgärden inte kan anses förenlig enligt någon av de riktlinjer som bygger på artikel 107.3 c. |
| --- | --- |

(147)

Enligt artikel 107.3 c kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter anses förenligt när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har dock inte mottagit några faktauppgifter som gör det möjligt att bedöma huruvida den skattebefrielse som beviljats genom den granskade åtgärden avsåg särskilda investeringar eller projekt som är berättigade till stöd enligt EU:s regler och riktlinjer, eller på annat sätt direkt förenliga med artikel 107.3 c. Kommissionen kan därför inte godta de berörda parternas ståndpunkt enligt vilken åtgärden är förenlig enligt artikel 107.3 c, på grundval av behovet att tillåta icke-kommersiella enheter att bedriva verksamhet som bygger på solidaritetsprincipen och fyller en viktig social funktion. Det är med hänsyn till fördelens art, som helt enkelt är knuten till graden av skattskyldighet för fastighetsinnehav, inte möjligt att fastställa att fördelen är nödvändig och proportionerlig för att uppnå ett mål av gemensamt intresse i alla enskilda fall. Kommissionen anser följaktligen att den berörda åtgärden inte kan anses förenlig enligt någon av de riktlinjer som bygger på artikel 107.3 c.

| (148) | Enligt artikel 107.3 d kan stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, anses förenligt med den inre marknaden. I beslutet om att inleda förfarandet anger kommissionen att det beträffande några enheter, såsom icke-kommersiella enheter som enbart bedriver utbildnings-, kultur- och fritidsverksamheter, inte var möjligt att på förhand utesluta att de syftar till att främja kultur och bevara kulturarvet och att de följaktligen skulle kunna omfattas av artikel 107.3 d. Varken Italien eller någon av de berörda parterna har dock lämnat några upplysningar till kommissionen som skulle ha kunnat styrka åtgärdens förenlighet enligt artikel 107.3 d för vissa enheter (61). Även i detta avseende gör fördelens själva art det omöjligt att anse att stödet är nödvändigt och proportionerligt i alla enskilda fall. |
| --- | --- |

(148)

Enligt artikel 107.3 d kan stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, anses förenligt med den inre marknaden. I beslutet om att inleda förfarandet anger kommissionen att det beträffande några enheter, såsom icke-kommersiella enheter som enbart bedriver utbildnings-, kultur- och fritidsverksamheter, inte var möjligt att på förhand utesluta att de syftar till att främja kultur och bevara kulturarvet och att de följaktligen skulle kunna omfattas av artikel 107.3 d. Varken Italien eller någon av de berörda parterna har dock lämnat några upplysningar till kommissionen som skulle ha kunnat styrka åtgärdens förenlighet enligt artikel 107.3 d för vissa enheter (61). Även i detta avseende gör fördelens själva art det omöjligt att anse att stödet är nödvändigt och proportionerligt i alla enskilda fall.

| (149) | Slutligen uteslöt kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet inte att några av de verksamheter som omfattades av åtgärden i fråga enligt italiensk lagstiftning skulle kunna klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget och rättspraxis i Altmark-målet. Några av de berörda parterna ansåg att kommissionen skulle bedöma åtgärden enligt artikel 106.2, men inkom inte med några relevanta uppgifter för en sådan analys. De två parterna anser att åtgärden inte uppfyller de villkor som anges i rättspraxisen i Altmark-målet. Varken Italien eller de berörda parterna har inkommit med några uppgifter som gör det möjligt för kommissionen att bedöma åtgärden enligt artikel 106.2. Kommissionen drar därför slutsatsen att det inte går att fastställa om någon av verksamheterna i fråga skulle kunna klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt den artikeln. Inte heller här är det möjligt att fastställa huruvida stödet, i varje enskilt fall, är nödvändigt och proportionerligt för att täcka de kostnader som uppkommit i samband med skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster eller allmännyttiga skyldigheter eller för att kunna tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(149)

Slutligen uteslöt kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet inte att några av de verksamheter som omfattades av åtgärden i fråga enligt italiensk lagstiftning skulle kunna klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget och rättspraxis i Altmark-målet. Några av de berörda parterna ansåg att kommissionen skulle bedöma åtgärden enligt artikel 106.2, men inkom inte med några relevanta uppgifter för en sådan analys. De två parterna anser att åtgärden inte uppfyller de villkor som anges i rättspraxisen i Altmark-målet. Varken Italien eller de berörda parterna har inkommit med några uppgifter som gör det möjligt för kommissionen att bedöma åtgärden enligt artikel 106.2. Kommissionen drar därför slutsatsen att det inte går att fastställa om någon av verksamheterna i fråga skulle kunna klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt den artikeln. Inte heller här är det möjligt att fastställa huruvida stödet, i varje enskilt fall, är nödvändigt och proportionerligt för att täcka de kostnader som uppkommit i samband med skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster eller allmännyttiga skyldigheter eller för att kunna tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (150) | Med hänsyn till ovanstående drar kommissionen slutsatsen att stödordningen i fråga är oförenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(150)

Med hänsyn till ovanstående drar kommissionen slutsatsen att stödordningen i fråga är oförenlig med den inre marknaden.

6.3.   Artikel 149.4 i TUIR

| (151) | I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att åtgärden i fråga verkade utgöra statligt stöd. I detta avsnitt undersöker kommissionen huruvida artikel 149.4 i TUIR utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(151)

I beslutet om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att åtgärden i fråga verkade utgöra statligt stöd. I detta avsnitt undersöker kommissionen huruvida artikel 149.4 i TUIR utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (152) | De italienska myndigheterna har förklarat att artikel 149.2 i TUIR innehåller en icke-uttömmande förteckning över parametrar som kan beaktas (62) för att bedöma en enhets kommersiella art. Att ett eller flera av dessa villkor uppfylls innebär inte en automatisk förlust av enhetens icke-kommersiella status (eftersom parametrarna inte kan betraktas som rättsliga presumtioner) utan ger i stället en indikation på den potentiellt kommersiella arten hos den verksamhet som enheten bedriver. Vad beträffar kyrkliga organ med civilrättslig status påpekar Italien att det italienska skatteverket i cirkulär nr 124/E av den 12 maj 1998 har förklarat att kyrkliga institutioner kan omfattas av den skattemässiga behandling som beviljas icke-kommersiella enheter endast om det inte är deras huvudsakliga syfte att bedriva kommersiella verksamheter. Kyrkliga institutioner med civilrättslig status måste under alla förhållande prioritera institutionell verksamhet med en huvudsakligen idealistisk inriktning. Artikel 149.4 i TUIR innebär följaktligen enbart att de specifika parametrar rörande tid och affärsverksamhet som anges i artikel 149.1 och 149.2 inte kan tillämpas på kyrkliga institutioner och föreningar för amatöridrott, men den utesluter inte att dessa enheter kan förlora sin icke-kommersiella status. |
| --- | --- |

(152)

De italienska myndigheterna har förklarat att artikel 149.2 i TUIR innehåller en icke-uttömmande förteckning över parametrar som kan beaktas (62) för att bedöma en enhets kommersiella art. Att ett eller flera av dessa villkor uppfylls innebär inte en automatisk förlust av enhetens icke-kommersiella status (eftersom parametrarna inte kan betraktas som rättsliga presumtioner) utan ger i stället en indikation på den potentiellt kommersiella arten hos den verksamhet som enheten bedriver. Vad beträffar kyrkliga organ med civilrättslig status påpekar Italien att det italienska skatteverket i cirkulär nr 124/E av den 12 maj 1998 har förklarat att kyrkliga institutioner kan omfattas av den skattemässiga behandling som beviljas icke-kommersiella enheter endast om det inte är deras huvudsakliga syfte att bedriva kommersiella verksamheter. Kyrkliga institutioner med civilrättslig status måste under alla förhållande prioritera institutionell verksamhet med en huvudsakligen idealistisk inriktning. Artikel 149.4 i TUIR innebär följaktligen enbart att de specifika parametrar rörande tid och affärsverksamhet som anges i artikel 149.1 och 149.2 inte kan tillämpas på kyrkliga institutioner och föreningar för amatöridrott, men den utesluter inte att dessa enheter kan förlora sin icke-kommersiella status.

| (153) | De italienska myndigheterna betonar att åtgärden syftar till att bevara det exklusiva ansvar som CONI (Italiens nationella olympiska kommitté) har för amatöridrottsföreningar samt det italienska inrikesministeriets ansvar för kyrkliga institutioner. |
| --- | --- |

(153)

De italienska myndigheterna betonar att åtgärden syftar till att bevara det exklusiva ansvar som CONI (Italiens nationella olympiska kommitté) har för amatöridrottsföreningar samt det italienska inrikesministeriets ansvar för kyrkliga institutioner.

| (154) | Vad beträffar kyrkliga institutioner regleras de behörigheter som tilldelas inrikesministeriet genom bl.a. lag nr 222 av den 20 maj 1985 om genomförande av de internationella avtalen mellan Italien och Heliga stolen. Italien betonar att inrikesministeriet har ensam behörighet för såväl tillerkännandet av den civilrättsliga statusen för kyrkliga institutioner som återkallandet av denna status (63). Genom artikel 149.4 i TUIR bekräftas därför denna ensamma behörighet genom att skattemyndigheterna fråntas möjligheten att implicit återkalla kyrkliga institutioners civilrättsliga status. Om inrikesministeriet återkallade en kyrklig institutions civilrättsliga status skulle den förlora statusen som icke-kommersiell enhet och inte längre kunna omfattas av den skattemässiga behandling som gäller för sådana enheter. Enligt presidentdekret nr 361/2000 ska inrikesministeriet genom statens företrädare på provinsiell nivå (s.k. prefetti) även kontrollera att kyrkliga institutioner fortsätter att uppfylla kraven för att behålla sin civilrättsliga status. |
| --- | --- |

(154)

Vad beträffar kyrkliga institutioner regleras de behörigheter som tilldelas inrikesministeriet genom bl.a. lag nr 222 av den 20 maj 1985 om genomförande av de internationella avtalen mellan Italien och Heliga stolen. Italien betonar att inrikesministeriet har ensam behörighet för såväl tillerkännandet av den civilrättsliga statusen för kyrkliga institutioner som återkallandet av denna status (63). Genom artikel 149.4 i TUIR bekräftas därför denna ensamma behörighet genom att skattemyndigheterna fråntas möjligheten att implicit återkalla kyrkliga institutioners civilrättsliga status. Om inrikesministeriet återkallade en kyrklig institutions civilrättsliga status skulle den förlora statusen som icke-kommersiell enhet och inte längre kunna omfattas av den skattemässiga behandling som gäller för sådana enheter. Enligt presidentdekret nr 361/2000 ska inrikesministeriet genom statens företrädare på provinsiell nivå (s.k. prefetti) även kontrollera att kyrkliga institutioner fortsätter att uppfylla kraven för att behålla sin civilrättsliga status.

| (155) | Vad beträffar föreningar för amatöridrott bekräftar Italien att CONI är det enda organet som kan kontrollera att föreningarna verkligen bedriver idrottsverksamhet. De italienska myndigheterna har dessutom förtydligat att amatöridrottsföreningar kan förlora sin icke-kommersiella status om CONI konstaterar att de inte bedriver amatöridrottsverksamhet. Föreningar för amatöridrott måste lämna in sina skatteuppgifter med hjälp av en särskild blankett för föreningar (EAS) (64). Amatöridrottsföreningar som inte bedriver någon kommersiell verksamhet behöver dock inte lämna in blanketten. De italienska myndigheterna har med hänsyn till ovanstående inrättat lämpliga instrument för att kontrollera den verksamhet som bedrivs av föreningar för amatöridrott, vilket inbegriper skattemässiga aspekter. |
| --- | --- |

(155)

Vad beträffar föreningar för amatöridrott bekräftar Italien att CONI är det enda organet som kan kontrollera att föreningarna verkligen bedriver idrottsverksamhet. De italienska myndigheterna har dessutom förtydligat att amatöridrottsföreningar kan förlora sin icke-kommersiella status om CONI konstaterar att de inte bedriver amatöridrottsverksamhet. Föreningar för amatöridrott måste lämna in sina skatteuppgifter med hjälp av en särskild blankett för föreningar (EAS) (64). Amatöridrottsföreningar som inte bedriver någon kommersiell verksamhet behöver dock inte lämna in blanketten. De italienska myndigheterna har med hänsyn till ovanstående inrättat lämpliga instrument för att kontrollera den verksamhet som bedrivs av föreningar för amatöridrott, vilket inbegriper skattemässiga aspekter.

| (156) | Italien har dessutom förklarat att skattemyndigheterna omedelbart underrättar inrikesministeriet eller CONI om de upptäcker att kyrkliga institutioner och amatöridrottsföreningar bedriver huvudsakligen kommersiella verksamheter. Inrikesministeriet och CONI utför sina egna kontroller i enlighet med sina lagstadgade befogenheter. Skattemyndigheterna säkerställer samtidigt att den skattedeklaration som lämnats in av den berörda icke-kommersiella enheten rättas och vidtar åtgärder för återkrav av den skattemässiga mellanskillnaden. |
| --- | --- |

(156)

Italien har dessutom förklarat att skattemyndigheterna omedelbart underrättar inrikesministeriet eller CONI om de upptäcker att kyrkliga institutioner och amatöridrottsföreningar bedriver huvudsakligen kommersiella verksamheter. Inrikesministeriet och CONI utför sina egna kontroller i enlighet med sina lagstadgade befogenheter. Skattemyndigheterna säkerställer samtidigt att den skattedeklaration som lämnats in av den berörda icke-kommersiella enheten rättas och vidtar åtgärder för återkrav av den skattemässiga mellanskillnaden.

| (157) | De italienska myndigheterna har bekräftat att skattekontroller verkligen har utförts med avseende på icke-kommersiella enheter (65). Det italienska skatteverket utfärdade nyligen särskilda operativa instruktioner för de regionala kontoren rörande icke-kommersiella enheter (66). Också inrikesministeriet har vad beträffar kyrkliga institutioner utfört en rad tjänstekontroller av dessa enheter, men har aldrig påträffat några fall av missbruk. |
| --- | --- |

(157)

De italienska myndigheterna har bekräftat att skattekontroller verkligen har utförts med avseende på icke-kommersiella enheter (65). Det italienska skatteverket utfärdade nyligen särskilda operativa instruktioner för de regionala kontoren rörande icke-kommersiella enheter (66). Också inrikesministeriet har vad beträffar kyrkliga institutioner utfört en rad tjänstekontroller av dessa enheter, men har aldrig påträffat några fall av missbruk.

| (158) | Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att det finns rättsliga instrument för att säkerställa ett effektivt förebyggande eller stävjande av kyrkliga institutioners och amatöridrottsföreningars missbruk av den icke-kommersiella statusen. De italienska myndigheterna har även visat att de behöriga myndigheterna verkligen utövar sina kontrollbefogenheter samt att både kyrkliga institutioner och föreningar för amatöridrott kan förlora sin icke-kommersiella status om de bedriver huvudsakligen ekonomiska verksamheter. Kyrkliga institutioner och amatöridrottsföreningar kan följaktligen förlora sin rätt till den skattemässiga behandling som beviljas icke-kommersiella enheter i allmänhet. Det finns alltså inget system för ”evig icke-kommersiell status” som de klagande påstår. Att särskilda förfaranden tillämpas för kontrollerna av de berörda kyrkliga institutionerna med civilrättslig status och amatöridrottsföreningarna medför inte i sig någon fördel. |
| --- | --- |

(158)

Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att det finns rättsliga instrument för att säkerställa ett effektivt förebyggande eller stävjande av kyrkliga institutioners och amatöridrottsföreningars missbruk av den icke-kommersiella statusen. De italienska myndigheterna har även visat att de behöriga myndigheterna verkligen utövar sina kontrollbefogenheter samt att både kyrkliga institutioner och föreningar för amatöridrott kan förlora sin icke-kommersiella status om de bedriver huvudsakligen ekonomiska verksamheter. Kyrkliga institutioner och amatöridrottsföreningar kan följaktligen förlora sin rätt till den skattemässiga behandling som beviljas icke-kommersiella enheter i allmänhet. Det finns alltså inget system för ”evig icke-kommersiell status” som de klagande påstår. Att särskilda förfaranden tillämpas för kontrollerna av de berörda kyrkliga institutionerna med civilrättslig status och amatöridrottsföreningarna medför inte i sig någon fördel.

| (159) | Kommissionens slutsats är därför att artikel 149.4 i TUIR inte medför någon selektiv fördel för kyrkliga institutioner eller föreningar för amatöridrott. Åtgärden utgör följaktligen inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionens slutsats är därför att artikel 149.4 i TUIR inte medför någon selektiv fördel för kyrkliga institutioner eller föreningar för amatöridrott. Åtgärden utgör följaktligen inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.4.   IMU-befrielsen

| (160) | Med anledning av införandet av IMU, den nya kommunala fastighetsskatten som ersatte ICI, gick kommissionen på begäran av de italienska myndigheterna och med hänsyn till de klagandes kommentarer om denna nya lag med på att fastställa huruvida den nya IMU-befrielsen rörande icke-kommersiella enheter som bedriver särskilda verksamheter överensstämmer med reglerna om statligt stöd. Kommissionen kommer följaktligen att bedöma om IMU-befrielsen i fråga utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(160)

Med anledning av införandet av IMU, den nya kommunala fastighetsskatten som ersatte ICI, gick kommissionen på begäran av de italienska myndigheterna och med hänsyn till de klagandes kommentarer om denna nya lag med på att fastställa huruvida den nya IMU-befrielsen rörande icke-kommersiella enheter som bedriver särskilda verksamheter överensstämmer med reglerna om statligt stöd. Kommissionen kommer följaktligen att bedöma om IMU-befrielsen i fråga utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (161) | Kommissionen konstaterar att från och med ikraftträdandet av lagdekret nr 1/2012, omvandlat till lag nr 27/2012, gäller befrielsen enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 fastigheter som ägs av icke-kommersiella enheter endast om de verksamheter som anges där bedrivs på icke-kommersiella grunder. Bestämmelserna rörande fall där byggnader används för flera olika ändamål, såväl där delar av byggnaderna är självständiga i fråga om funktion och inkomst som där det är nödvändigt att ha en deklaration från de berörda enheterna, gäller från och med den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen konstaterar att från och med ikraftträdandet av lagdekret nr 1/2012, omvandlat till lag nr 27/2012, gäller befrielsen enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 fastigheter som ägs av icke-kommersiella enheter endast om de verksamheter som anges där bedrivs på icke-kommersiella grunder. Bestämmelserna rörande fall där byggnader används för flera olika ändamål, såväl där delar av byggnaderna är självständiga i fråga om funktion och inkomst som där det är nödvändigt att ha en deklaration från de berörda enheterna, gäller från och med den 1 januari 2013.

| (162) | Kommissionen anser att det tydligt anges i de nya reglerna att befrielsen kan garanteras endast om kommersiell verksamhet inte bedrivs. De hybridsituationer som ICI-lagstiftningen gav upphov till, när kommersiell verksamhet bedrevs i några byggnader som omfattades av befrielsen, kommer inte längre att vara möjliga. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen anser att det tydligt anges i de nya reglerna att befrielsen kan garanteras endast om kommersiell verksamhet inte bedrivs. De hybridsituationer som ICI-lagstiftningen gav upphov till, när kommersiell verksamhet bedrevs i några byggnader som omfattades av befrielsen, kommer inte längre att vara möjliga.

| (163) | Den allmänna tolkningen av begreppet ekonomisk verksamhet är bl.a. beroende av de specifika omständigheterna, hur verksamheten organiseras av staten och det sammanhang där den organiseras. För att fastställa den icke-ekonomiska arten hos en verksamhet enligt unionens rättspraxis är det nödvändigt att undersöka verksamhetens art, syfte och de regler som styr den. Att vissa verksamheter kan klassificeras som ”sociala” är inte i sig tillräckligt för att utesluta deras ekonomiska art. Domstolen har dock erkänt att vissa verksamheter med en rent social funktion kan betraktas som icke-ekonomiska, särskilt inom sektorer som är nära förbundna med statens grundläggande uppgifter och ansvarsområden. |
| --- | --- |

(163)

Den allmänna tolkningen av begreppet ekonomisk verksamhet är bl.a. beroende av de specifika omständigheterna, hur verksamheten organiseras av staten och det sammanhang där den organiseras. För att fastställa den icke-ekonomiska arten hos en verksamhet enligt unionens rättspraxis är det nödvändigt att undersöka verksamhetens art, syfte och de regler som styr den. Att vissa verksamheter kan klassificeras som ”sociala” är inte i sig tillräckligt för att utesluta deras ekonomiska art. Domstolen har dock erkänt att vissa verksamheter med en rent social funktion kan betraktas som icke-ekonomiska, särskilt inom sektorer som är nära förbundna med statens grundläggande uppgifter och ansvarsområden.

| (164) | När det gäller IMU anser kommissionen dock att det är viktigt att först fastställa huruvida de kriterier som fastställs i den italienska lagstiftningen för att utesluta den kommersiella arten hos de verksamheter som är berättigade till IMU-befrielsen överensstämmer med begreppet icke-ekonomisk verksamhet enligt unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller IMU anser kommissionen dock att det är viktigt att först fastställa huruvida de kriterier som fastställs i den italienska lagstiftningen för att utesluta den kommersiella arten hos de verksamheter som är berättigade till IMU-befrielsen överensstämmer med begreppet icke-ekonomisk verksamhet enligt unionens lagstiftning.

| (165) | I detta avseende har de italienska myndigheterna, vilket beskrivs ovan i punkt 82 och följande, nyligen godkänt den genomförandelagstiftning som avses i artikel 91a.3 i lagdekret nr 1/2012. I Ekonomi- och finansministeriets förordning av den 19 november 2012 fastställs de allmänna och särskilda krav som ska gälla när de verksamheter som anges i artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 bedrivs på icke-kommersiella grunder. |
| --- | --- |

(165)

I detta avseende har de italienska myndigheterna, vilket beskrivs ovan i punkt 82 och följande, nyligen godkänt den genomförandelagstiftning som avses i artikel 91a.3 i lagdekret nr 1/2012. I Ekonomi- och finansministeriets förordning av den 19 november 2012 fastställs de allmänna och särskilda krav som ska gälla när de verksamheter som anges i artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 bedrivs på icke-kommersiella grunder.

| (166) | För det första definieras i artikel 1.1 p i ministerförordningen av den 19 november 2012 begreppet ”icke-kommersiella grunder”. De institutionella verksamheterna anses bedrivas på icke-kommersiella grunder när a) de inte är vinstdrivande, b) i enlighet med unionslagstiftningens principer är av en art som innebär att de inte konkurrerar med andra marknadsaktörer som är vinstdrivande, och c) de omsätter solidaritets- och subsidiaritetsprinciperna i praktiken. I detta avseende är kravet enligt punkt b) en viktig skyddsåtgärd eftersom det genom den uttryckliga hänvisningen till unionslagstiftningen utgör en allmän garanti för att verksamheten inte konkurrerar med andra vinstdrivande marknadsaktörer, vilket är en väsentlig egenskap hos icke-ekonomiska verksamheter (67). |
| --- | --- |

(166)

För det första definieras i artikel 1.1 p i ministerförordningen av den 19 november 2012 begreppet ”icke-kommersiella grunder”. De institutionella verksamheterna anses bedrivas på icke-kommersiella grunder när a) de inte är vinstdrivande, b) i enlighet med unionslagstiftningens principer är av en art som innebär att de inte konkurrerar med andra marknadsaktörer som är vinstdrivande, och c) de omsätter solidaritets- och subsidiaritetsprinciperna i praktiken. I detta avseende är kravet enligt punkt b) en viktig skyddsåtgärd eftersom det genom den uttryckliga hänvisningen till unionslagstiftningen utgör en allmän garanti för att verksamheten inte konkurrerar med andra vinstdrivande marknadsaktörer, vilket är en väsentlig egenskap hos icke-ekonomiska verksamheter (67).

| (167) | För det andra fastställs i artikel 3 i förordningen de allmänna subjektiva krav som måste ingå i icke-kommersiella enheters stadgar så att deras verksamheter bedrivs på icke-kommersiella grunder. Kriterierna är a) ett förbud mot utdelning, även indirekt sådan, av någon form av vinst, driftsöverskott, tillgångar, reserver eller kapital under enhetens livstid, om inte detta föreskrivs i lagstiftningen eller gynnar enheter som hör till samma struktur och bedriver samma verksamhet, b) alla eventuella vinster och överskott ska återinvesteras uteslutande i utveckling av verksamheter som bidrar till det institutionella syftet avseende social solidaritet, och c) om den icke-kommersiella enheten avvecklas måste dess tillgångar skrivas över på en annan icke-kommersiell enhet som bedriver en liknande verksamhet, om inget annat föreskrivs i lagstiftningen. |
| --- | --- |

(167)

För det andra fastställs i artikel 3 i förordningen de allmänna subjektiva krav som måste ingå i icke-kommersiella enheters stadgar så att deras verksamheter bedrivs på icke-kommersiella grunder. Kriterierna är a) ett förbud mot utdelning, även indirekt sådan, av någon form av vinst, driftsöverskott, tillgångar, reserver eller kapital under enhetens livstid, om inte detta föreskrivs i lagstiftningen eller gynnar enheter som hör till samma struktur och bedriver samma verksamhet, b) alla eventuella vinster och överskott ska återinvesteras uteslutande i utveckling av verksamheter som bidrar till det institutionella syftet avseende social solidaritet, och c) om den icke-kommersiella enheten avvecklas måste dess tillgångar skrivas över på en annan icke-kommersiell enhet som bedriver en liknande verksamhet, om inget annat föreskrivs i lagstiftningen.

| (168) | För det tredje fastställs i artikel 4 i förordningen ytterligare objektiva krav som måste uppfyllas, tillsammans med de villkor som anges i artiklarna 1 och 3, för att de verksamheter som anges i artikel 7.1 i i ICI-lagstiftningen ska anses bedrivas på icke-kommersiella grunder. |
| --- | --- |

(168)

För det tredje fastställs i artikel 4 i förordningen ytterligare objektiva krav som måste uppfyllas, tillsammans med de villkor som anges i artiklarna 1 och 3, för att de verksamheter som anges i artikel 7.1 i i ICI-lagstiftningen ska anses bedrivas på icke-kommersiella grunder.

| (169) | Enligt förordningen bedrivs bistånds- samt hälso- och sjukvårdsverksamheter på icke-kommersiella grunder om minst ett av följande villkor uppfylls: a) Verksamheterna är ackrediterade av staten och bedrivs enligt ett avtal eller en överenskommelse med staten, regionerna eller de lokala myndigheterna, är en del av eller ett komplement till det offentliga nationella hälso- och sjukvårdssystemet samt erbjuder tjänster till användare kostnadsfritt eller för ett belopp som endast utgör ett bidrag till kostnaden för tillhandahållandet av den samhällsomfattande tjänsten. b) Om verksamheterna inte är ackrediterade och inte bedrivs enligt ett avtal eller en överenskommelse, ska de erbjudas kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som under alla förhållanden inte får överstiga hälften av det genomsnittliga priset för liknande verksamheter inom samma geografiska område enligt konkurrensmässiga villkor, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten. |
| --- | --- |

(169)

Enligt förordningen bedrivs bistånds- samt hälso- och sjukvårdsverksamheter på icke-kommersiella grunder om minst ett av följande villkor uppfylls: a) Verksamheterna är ackrediterade av staten och bedrivs enligt ett avtal eller en överenskommelse med staten, regionerna eller de lokala myndigheterna, är en del av eller ett komplement till det offentliga nationella hälso- och sjukvårdssystemet samt erbjuder tjänster till användare kostnadsfritt eller för ett belopp som endast utgör ett bidrag till kostnaden för tillhandahållandet av den samhällsomfattande tjänsten. b) Om verksamheterna inte är ackrediterade och inte bedrivs enligt ett avtal eller en överenskommelse, ska de erbjudas kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som under alla förhållanden inte får överstiga hälften av det genomsnittliga priset för liknande verksamheter inom samma geografiska område enligt konkurrensmässiga villkor, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten.

| (170) | Med hänvisning till det första villkoret konstaterar kommissionen, i enlighet med de italienska myndigheternas förklaring, att för att omfattas av befrielsen måste de berörda enheterna utgöra en del av det nationella hälso- och sjukvårdssystemet, som erbjuder heltäckande skydd och är baserat på solidaritetsprincipen. Inom detta system direktfinansieras offentliga sjukhus med socialförsäkringsavgifter och andra statliga medel. Sjukhusen erbjuder sina tjänster kostnadsfritt på grundval av heltäckande skydd eller mot en låg avgift som täcker endast en bråkdel av den verkliga kostnaden för tjänsterna. Icke-kommersiella enheter som omfattas av samma kategori och uppfyller samma villkor betraktas också som en del av det nationella hälso- och sjukvårdssystemet (68). Med hänsyn till särdragen i detta fall och i enlighet med de principer som fastställs i unionens rättspraxis (69) drar kommissionen, eftersom det italienska nationella systemet erbjuder ett system för heltäckande skydd, slutsatsen att de berörda enheterna, som bedriver de verksamheter som beskrivs ovan och uppfyller alla lagstadgade krav, inte kan kvalificeras som företag. |
| --- | --- |

(170)

Med hänvisning till det första villkoret konstaterar kommissionen, i enlighet med de italienska myndigheternas förklaring, att för att omfattas av befrielsen måste de berörda enheterna utgöra en del av det nationella hälso- och sjukvårdssystemet, som erbjuder heltäckande skydd och är baserat på solidaritetsprincipen. Inom detta system direktfinansieras offentliga sjukhus med socialförsäkringsavgifter och andra statliga medel. Sjukhusen erbjuder sina tjänster kostnadsfritt på grundval av heltäckande skydd eller mot en låg avgift som täcker endast en bråkdel av den verkliga kostnaden för tjänsterna. Icke-kommersiella enheter som omfattas av samma kategori och uppfyller samma villkor betraktas också som en del av det nationella hälso- och sjukvårdssystemet (68). Med hänsyn till särdragen i detta fall och i enlighet med de principer som fastställs i unionens rättspraxis (69) drar kommissionen, eftersom det italienska nationella systemet erbjuder ett system för heltäckande skydd, slutsatsen att de berörda enheterna, som bedriver de verksamheter som beskrivs ovan och uppfyller alla lagstadgade krav, inte kan kvalificeras som företag.

| (171) | Vad beträffar det andra villkoret fastställs det i förordningen att verksamheterna måste tillhandahålla tjänster antingen kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift. Tjänster som erbjuds kostnadsfritt utgör vanligen inte en ekonomisk verksamhet. Detta gäller särskilt om tjänsterna inte erbjuds i konkurrens med andra marknadsaktörer, i enlighet med artikel 1 i förordningen. Detta gäller även tjänster som erbjuds mot en symbolisk avgift. I detta avseende är det viktigt att påpeka att för att betraktas som symbolisk får avgiften enligt förordningen inte ha något samband med tjänstens kostnad. I förordningen fastställs även att det fastställda taket på hälften av det genomsnittliga pris som tas ut för liknande verksamheter som bedrivs på konkurrensmässiga villkor inom samma geografiska område endast kan användas för att utesluta rätten till befrielse (vilket anges genom orden ”under alla förhållanden”). Det innebär dock inte att tjänsteleverantörer som tar ut ett pris som understiger det taket är berättigade till befrielsen. Eftersom också bistånds- samt hälso- och sjukvårdsverksamheterna uppfyller de allmänna och subjektiva krav som anges i artiklarna 1 och 3 drar kommissionen slutsatsen att även dessa verksamheter, om de bedrivs i enlighet med principerna för den nuvarande lagstiftningen, inte utgör ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

(171)

Vad beträffar det andra villkoret fastställs det i förordningen att verksamheterna måste tillhandahålla tjänster antingen kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift. Tjänster som erbjuds kostnadsfritt utgör vanligen inte en ekonomisk verksamhet. Detta gäller särskilt om tjänsterna inte erbjuds i konkurrens med andra marknadsaktörer, i enlighet med artikel 1 i förordningen. Detta gäller även tjänster som erbjuds mot en symbolisk avgift. I detta avseende är det viktigt att påpeka att för att betraktas som symbolisk får avgiften enligt förordningen inte ha något samband med tjänstens kostnad. I förordningen fastställs även att det fastställda taket på hälften av det genomsnittliga pris som tas ut för liknande verksamheter som bedrivs på konkurrensmässiga villkor inom samma geografiska område endast kan användas för att utesluta rätten till befrielse (vilket anges genom orden ”under alla förhållanden”). Det innebär dock inte att tjänsteleverantörer som tar ut ett pris som understiger det taket är berättigade till befrielsen. Eftersom också bistånds- samt hälso- och sjukvårdsverksamheterna uppfyller de allmänna och subjektiva krav som anges i artiklarna 1 och 3 drar kommissionen slutsatsen att även dessa verksamheter, om de bedrivs i enlighet med principerna för den nuvarande lagstiftningen, inte utgör ekonomiska verksamheter.

| (172) | Utbildningsverksamheter i sin tur anses vara bedrivna på icke-kommersiella grunder om en rad olika särskilda villkor är uppfyllda. Verksamheten måste bl.a. vara likställd med offentlig utbildning och skolan måste tillämpa en icke-diskriminerande antagningspolicy. Skolan måste dessutom vara öppen för elever med funktionshinder, tillämpa kollektivavtal, ha strukturer som uppfyller tillämpliga normer och offentliggöra sin redovisning. Verksamheten ska dessutom erbjudas antingen kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som täcker endast en bråkdel av den verkliga kostnaden för tjänsten, med beaktande även av frånvaron av någon som helst koppling till denna. I detta avseende erinrar kommissionen om att enligt rättspraxis (70) utgör kurser som ges av vissa inrättningar som ingår i ett system för offentlig undervisning och som helt eller delvis finansieras med offentliga medel inte en ekonomisk verksamhet. Offentlig utbildning är av en icke-ekonomisk art som i princip inte påverkas av att elever eller deras föräldrar ibland måste betala undervisnings- eller inskrivningsavgifter som bidrar till systemets driftskostnader, förutsatt att det ekonomiska bidraget täcker endast en bråkdel av de verkliga kostnaderna för tjänsten och därför inte kan betraktas som betalning för den tjänst som tillhandahålls. I enlighet med kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (71) gäller dessa principer även förskolor, privata och offentliga grundskolor, yrkesutbildning, sekundär utbildning vid universitet samt tillhandahållande av utbildning vid universitet. Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att den symboliska avgift som avses i förordningen och som står för endast en bråkdel av den verkliga kostnaden för tjänsten inte kan betraktas som betalning för de tjänster som tillhandahålls. Under dessa specifika förhållanden, med hänsyn till de allmänna och subjektiva kraven i artiklarna 1 och 3 i förordningen, tillsammans med de särskilda objektiva krav som fastställs i artikel 4, anser kommissionen att de utbildningstjänster som erbjuds av de berörda enheterna inte kan anses utgöra en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(172)

Utbildningsverksamheter i sin tur anses vara bedrivna på icke-kommersiella grunder om en rad olika särskilda villkor är uppfyllda. Verksamheten måste bl.a. vara likställd med offentlig utbildning och skolan måste tillämpa en icke-diskriminerande antagningspolicy. Skolan måste dessutom vara öppen för elever med funktionshinder, tillämpa kollektivavtal, ha strukturer som uppfyller tillämpliga normer och offentliggöra sin redovisning. Verksamheten ska dessutom erbjudas antingen kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som täcker endast en bråkdel av den verkliga kostnaden för tjänsten, med beaktande även av frånvaron av någon som helst koppling till denna. I detta avseende erinrar kommissionen om att enligt rättspraxis (70) utgör kurser som ges av vissa inrättningar som ingår i ett system för offentlig undervisning och som helt eller delvis finansieras med offentliga medel inte en ekonomisk verksamhet. Offentlig utbildning är av en icke-ekonomisk art som i princip inte påverkas av att elever eller deras föräldrar ibland måste betala undervisnings- eller inskrivningsavgifter som bidrar till systemets driftskostnader, förutsatt att det ekonomiska bidraget täcker endast en bråkdel av de verkliga kostnaderna för tjänsten och därför inte kan betraktas som betalning för den tjänst som tillhandahålls. I enlighet med kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (71) gäller dessa principer även förskolor, privata och offentliga grundskolor, yrkesutbildning, sekundär utbildning vid universitet samt tillhandahållande av utbildning vid universitet. Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att den symboliska avgift som avses i förordningen och som står för endast en bråkdel av den verkliga kostnaden för tjänsten inte kan betraktas som betalning för de tjänster som tillhandahålls. Under dessa specifika förhållanden, med hänsyn till de allmänna och subjektiva kraven i artiklarna 1 och 3 i förordningen, tillsammans med de särskilda objektiva krav som fastställs i artikel 4, anser kommissionen att de utbildningstjänster som erbjuds av de berörda enheterna inte kan anses utgöra en ekonomisk verksamhet.

| (173) | Logitjänster samt kultur-, fritids- och idrottsverksamheter ska enligt artikel 4 i förordningen erbjudas kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som under alla förhållanden inte får överstiga hälften av det genomsnittliga pris som tas ut för liknande verksamheter som på konkurrensmässiga villkor bedrivs inom samma geografiska område, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten. Det här kravet är identiskt med det andra villkoret för bistånds- samt hälso- och sjukvårdsverksamheter, som granskas i punkt 171 ovan. Följaktligen gäller samma överväganden. Om tjänsterna erbjuds kostnadsfritt utgör de i princip inte en ekonomisk verksamhet. Detta gäller även tjänster som erbjuds mot en symbolisk avgift. I detta avseende är det viktigt att påpeka att för att betraktas som symbolisk får avgiften enligt förordningen inte ha något samband med tjänstens kostnad. I förordningen fastställs även att det fastställda taket på hälften av det genomsnittliga pris som tas ut för liknande verksamheter som bedrivs på konkurrensmässiga villkor inom samma geografiska område endast kan användas för att utesluta rätten till befrielse (vilket anges genom orden ”under alla förhållanden”). Det innebär dock inte att tjänsteleverantörer som tar ut ett pris som understiger det taket är berättigade till befrielsen. |
| --- | --- |

(173)

Logitjänster samt kultur-, fritids- och idrottsverksamheter ska enligt artikel 4 i förordningen erbjudas kostnadsfritt eller mot en symbolisk avgift som under alla förhållanden inte får överstiga hälften av det genomsnittliga pris som tas ut för liknande verksamheter som på konkurrensmässiga villkor bedrivs inom samma geografiska område, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten. Det här kravet är identiskt med det andra villkoret för bistånds- samt hälso- och sjukvårdsverksamheter, som granskas i punkt 171 ovan. Följaktligen gäller samma överväganden. Om tjänsterna erbjuds kostnadsfritt utgör de i princip inte en ekonomisk verksamhet. Detta gäller även tjänster som erbjuds mot en symbolisk avgift. I detta avseende är det viktigt att påpeka att för att betraktas som symbolisk får avgiften enligt förordningen inte ha något samband med tjänstens kostnad. I förordningen fastställs även att det fastställda taket på hälften av det genomsnittliga pris som tas ut för liknande verksamheter som bedrivs på konkurrensmässiga villkor inom samma geografiska område endast kan användas för att utesluta rätten till befrielse (vilket anges genom orden ”under alla förhållanden”). Det innebär dock inte att tjänsteleverantörer som tar ut ett pris som understiger det taket är berättigade till befrielsen.

| (174) | När det gäller logitjänster och idrottsverksamhet noterar kommissionen även de ytterligare krav som bygger på definitionerna av dessa verksamheter i artikel 1.1 j och 1.1 m i förordningen. För logitjänster innehåller förordningen en begränsning till tjänster som erbjuds av icke-kommersiella enheter som bara är tillgängliga för vissa kategorier av människor och inte är öppna året runt. I fråga om ”socialt boende” anges det i förordningen att tjänsterna ska riktas till människor med tillfälliga eller varaktiga särskilda behov eller människor som har svårigheter på grund av fysiska, psykiska, ekonomiska, sociala eller familjerelaterade förhållanden. Enheten kan bara begära betalningen av en symbolisk avgift, som under alla förhållanden inte får överstiga det genomsnittliga priset för liknande verksamheter inom samma geografiska område, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten. I förordningen fastställs även att befrielsen under alla förhållanden inte är tillämplig på verksamheter som bedrivs i hotell eller liknande inrättningar, i enlighet med artikel 9 i lagstiftningsdekret nr 79 av den 23 maj 2011 (72). Befrielsen är därför utesluten för verksamheter som bedrivs i t.ex. hotell, motell och inrättningar för bed & breakfast. I det aktuella fallet är de icke-kommersiella enheter som erbjuder logi skyldiga att uppfylla de allmänna, subjektiva och objektiva krav som anges i artiklarna 1, 3 och 4 i förordningen, varför kommissionen med hänsyn till särdragen till detta fall anser att verksamheterna, som uppfyller ovanstående villkor, inte utgör en ekonomisk verksamhet enligt unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

(174)

När det gäller logitjänster och idrottsverksamhet noterar kommissionen även de ytterligare krav som bygger på definitionerna av dessa verksamheter i artikel 1.1 j och 1.1 m i förordningen. För logitjänster innehåller förordningen en begränsning till tjänster som erbjuds av icke-kommersiella enheter som bara är tillgängliga för vissa kategorier av människor och inte är öppna året runt. I fråga om ”socialt boende” anges det i förordningen att tjänsterna ska riktas till människor med tillfälliga eller varaktiga särskilda behov eller människor som har svårigheter på grund av fysiska, psykiska, ekonomiska, sociala eller familjerelaterade förhållanden. Enheten kan bara begära betalningen av en symbolisk avgift, som under alla förhållanden inte får överstiga det genomsnittliga priset för liknande verksamheter inom samma geografiska område, med beaktande även av frånvaron av samband med den verkliga kostnaden för tjänsten. I förordningen fastställs även att befrielsen under alla förhållanden inte är tillämplig på verksamheter som bedrivs i hotell eller liknande inrättningar, i enlighet med artikel 9 i lagstiftningsdekret nr 79 av den 23 maj 2011 (72). Befrielsen är därför utesluten för verksamheter som bedrivs i t.ex. hotell, motell och inrättningar för bed & breakfast. I det aktuella fallet är de icke-kommersiella enheter som erbjuder logi skyldiga att uppfylla de allmänna, subjektiva och objektiva krav som anges i artiklarna 1, 3 och 4 i förordningen, varför kommissionen med hänsyn till särdragen till detta fall anser att verksamheterna, som uppfyller ovanstående villkor, inte utgör en ekonomisk verksamhet enligt unionens lagstiftning.

| (175) | Med hänsyn till de särskilda omständigheterna i detta fall och eftersom de icke-kommersiella enheter som erbjuder logitjänster samt kultur-, fritids- och idrottsverksamheter även måste uppfylla kraven i artiklarna 1 och 3 i förordningen, drar kommissionen slutsatsen att verksamheterna, om de bedrivs i enlighet med lagstiftningens beskrivning, inte ska betraktas som ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

(175)

Med hänsyn till de särskilda omständigheterna i detta fall och eftersom de icke-kommersiella enheter som erbjuder logitjänster samt kultur-, fritids- och idrottsverksamheter även måste uppfylla kraven i artiklarna 1 och 3 i förordningen, drar kommissionen slutsatsen att verksamheterna, om de bedrivs i enlighet med lagstiftningens beskrivning, inte ska betraktas som ekonomiska verksamheter.

| (176) | Kommissionens slutsats är därför, på grundval av de uppgifter som lämnats av de italienska myndigheterna samt med hänsyn till de särskilda och specifika egenskaperna i detta fall, att de verksamheter som har analyserats i ovanstående punkter och som bedrivs av icke-kommersiella enheter som till fullo uppfyller de allmänna, subjektiva och objektiva kriterier som fastställs i artiklarna 1, 3 och 4 i förordningen inte är av ekonomisk art. De berörda icke-kommersiella enheterna uppträder därför, när de bedriver dessa verksamheter och uppfyller samtliga villkor i den italienska lagstiftningen, inte som företag i den mening som avses i unionslagstiftningen. Eftersom artikel 107.1 i EUF-fördraget endast gäller företag omfattas i det aktuella fallet åtgärden inte av tillämpningsområdet för den artikeln. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionens slutsats är därför, på grundval av de uppgifter som lämnats av de italienska myndigheterna samt med hänsyn till de särskilda och specifika egenskaperna i detta fall, att de verksamheter som har analyserats i ovanstående punkter och som bedrivs av icke-kommersiella enheter som till fullo uppfyller de allmänna, subjektiva och objektiva kriterier som fastställs i artiklarna 1, 3 och 4 i förordningen inte är av ekonomisk art. De berörda icke-kommersiella enheterna uppträder därför, när de bedriver dessa verksamheter och uppfyller samtliga villkor i den italienska lagstiftningen, inte som företag i den mening som avses i unionslagstiftningen. Eftersom artikel 107.1 i EUF-fördraget endast gäller företag omfattas i det aktuella fallet åtgärden inte av tillämpningsområdet för den artikeln.

| (177) | Slutligen konstaterar kommissionen att från och med den 1 januari 2013 är det, i fråga om hybridanvändning av en byggnad, möjligt att enligt italiensk lagstiftning beräkna den proportionella andelen av fastighetens kommersiella användning och att belägga endast ekonomiska verksamheter med IMU. Kommissionen påpekar i detta sammanhang att, om en enhet bedriver både ekonomiska och icke-ekonomiska verksamheter, utgör den delvisa befrielse som den omfattas av för den del av fastigheten som används för icke-ekonomiska verksamheter inte någon fördel för den enheten om den bedriver en ekonomisk verksamhet som ett företag. Åtgärden utgör därför inte heller i denna typ av situation statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(177)

Slutligen konstaterar kommissionen att från och med den 1 januari 2013 är det, i fråga om hybridanvändning av en byggnad, möjligt att enligt italiensk lagstiftning beräkna den proportionella andelen av fastighetens kommersiella användning och att belägga endast ekonomiska verksamheter med IMU. Kommissionen påpekar i detta sammanhang att, om en enhet bedriver både ekonomiska och icke-ekonomiska verksamheter, utgör den delvisa befrielse som den omfattas av för den del av fastigheten som används för icke-ekonomiska verksamheter inte någon fördel för den enheten om den bedriver en ekonomisk verksamhet som ett företag. Åtgärden utgör därför inte heller i denna typ av situation statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.5.   Återkrav

| (178) | Enligt EUF-fördraget och domstolens fastställda rättspraxis är kommissionen behörig att besluta att den berörda staten ska upphäva eller ändra stödet då den fastställer att ett stöd inte är förenligt med den inre marknaden (73). Domstolen har också konsekvent framhållit att en stats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är avsett att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (74). I detta avseende har domstolen fastställt att det syftet har uppnåtts så snart stödmottagaren har återbetalat de beviljade beloppen och genom denna återbetalning förlorat den fördel den åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (75). |
| --- | --- |

(178)

Enligt EUF-fördraget och domstolens fastställda rättspraxis är kommissionen behörig att besluta att den berörda staten ska upphäva eller ändra stödet då den fastställer att ett stöd inte är förenligt med den inre marknaden (73). Domstolen har också konsekvent framhållit att en stats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är avsett att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (74). I detta avseende har domstolen fastställt att det syftet har uppnåtts så snart stödmottagaren har återbetalat de beviljade beloppen och genom denna återbetalning förlorat den fördel den åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (75).

| (179) | Med anledning av denna rättspraxis fastställs i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 (76) att ”[v]id negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”. |
| --- | --- |

(179)

Med anledning av denna rättspraxis fastställs i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 (76) att ”[v]id negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”.

| (180) | Så snart som åtgärden avseende ICI-befrielse betraktas som olagligt och oförenligt stöd ska det alltså i princip återkrävas för att återställa den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades. |
| --- | --- |

(180)

Så snart som åtgärden avseende ICI-befrielse betraktas som olagligt och oförenligt stöd ska det alltså i princip återkrävas för att återställa den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades.

| (181) | I förordning (EG) nr 659/1999 fastställs dock begränsningar för beslut om återkrav. I artikel 14.1 föreskrivs t.ex. att ”[k]ommissionen skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”, såsom skydd för berättigade förväntningar. Domstolen har också erkänt ett undantag från en medlemsstats skyldighet att genomföra ett beslut om återkrav som är riktat till den, nämligen när det föreligger ett absolut hinder för att medlemsstaten ska kunna verkställa beslutet korrekt (77). |
| --- | --- |

(181)

I förordning (EG) nr 659/1999 fastställs dock begränsningar för beslut om återkrav. I artikel 14.1 föreskrivs t.ex. att ”[k]ommissionen skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”, såsom skydd för berättigade förväntningar. Domstolen har också erkänt ett undantag från en medlemsstats skyldighet att genomföra ett beslut om återkrav som är riktat till den, nämligen när det föreligger ett absolut hinder för att medlemsstaten ska kunna verkställa beslutet korrekt (77).

| (182) | Eftersom dessa undantag har tagits upp av de italienska myndigheterna inom ramen för den formella granskningen, måste kommissionen undersöka om de gäller i det aktuella fallet för att fastställa om återkrav är nödvändigt. |
| --- | --- |

(182)

Eftersom dessa undantag har tagits upp av de italienska myndigheterna inom ramen för den formella granskningen, måste kommissionen undersöka om de gäller i det aktuella fallet för att fastställa om återkrav är nödvändigt.

6.5.1.   Berättigade förväntningar

| (183) | I domstolens rättspraxis och kommissionens egen beslutspraxis har det fastställts att ett beslut om återkrav av stöd skulle kränka en allmän princip i unionsrätten, när stödmottagaren till följd av kommissionens agerande har en berättigad förväntning om att stödåtgärden har beviljats i överensstämmelse med unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

(183)

I domstolens rättspraxis och kommissionens egen beslutspraxis har det fastställts att ett beslut om återkrav av stöd skulle kränka en allmän princip i unionsrätten, när stödmottagaren till följd av kommissionens agerande har en berättigad förväntning om att stödåtgärden har beviljats i överensstämmelse med unionens lagstiftning.

| (184) | Domstolen har vid upprepade tillfällen slagit fast att rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande person hos vilken en unionsinstitution har väckt berättigade förväntningar. En person kan dock inte åberopa berättigade förväntningar om det administrativa organet inte har gett honom eller henne exakta försäkringar (78). |
| --- | --- |

(184)

Domstolen har vid upprepade tillfällen slagit fast att rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande person hos vilken en unionsinstitution har väckt berättigade förväntningar. En person kan dock inte åberopa berättigade förväntningar om det administrativa organet inte har gett honom eller henne exakta försäkringar (78).

| (185) | I detta fall har de italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna huvudsakligen åberopat förekomsten av berättigade förväntningar som grundar sig på kommissionens svar på en skriftlig fråga från Europaparlamentet från 2009 (79). I sitt svar förklarade kommissionen att den ”genomfört en preliminär bedömning och ansåg att det inte fanns någon grund för att vidta ytterligare åtgärder, eftersom det verkar som om systemet för ICI inte kan försätta kyrkliga institutioner i en fördelaktig konkurrenssituation”. |
| --- | --- |

(185)

I detta fall har de italienska myndigheterna och de 78 berörda parterna huvudsakligen åberopat förekomsten av berättigade förväntningar som grundar sig på kommissionens svar på en skriftlig fråga från Europaparlamentet från 2009 (79). I sitt svar förklarade kommissionen att den ”genomfört en preliminär bedömning och ansåg att det inte fanns någon grund för att vidta ytterligare åtgärder, eftersom det verkar som om systemet för ICI inte kan försätta kyrkliga institutioner i en fördelaktig konkurrenssituation”.

| (186) | Kommissionen hävdar att detta svar inte gav upphov till några berättigade förväntningar, av följande skäl. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen hävdar att detta svar inte gav upphov till några berättigade förväntningar, av följande skäl.

| (187) | För det första var kommissionens uttalande endast resultatet av en ”preliminär bedömning”. Kommissionen uppgav inte att den hade antagit ett beslut, utan bara att den ansåg att det inte fanns några grunder för att vidta ytterligare åtgärder. För det andra angav kommissionen med tvekan att det inte var sannolikt att ICI-befrielsen medförde någon fördel för kyrkliga institutioner. För det tredje avsåg frågan och svaret endast kyrkliga institutioner, som är en underkategori av de icke-kommersiella enheter som berörs av ICI-befrielsen. |
| --- | --- |

(187)

För det första var kommissionens uttalande endast resultatet av en ”preliminär bedömning”. Kommissionen uppgav inte att den hade antagit ett beslut, utan bara att den ansåg att det inte fanns några grunder för att vidta ytterligare åtgärder. För det andra angav kommissionen med tvekan att det inte var sannolikt att ICI-befrielsen medförde någon fördel för kyrkliga institutioner. För det tredje avsåg frågan och svaret endast kyrkliga institutioner, som är en underkategori av de icke-kommersiella enheter som berörs av ICI-befrielsen.

| (188) | Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att den inte gav specifika, ovillkorade och enhetliga försäkringar som gav mottagarna för åtgärden i fråga berättigade förväntningar om att stödordningen var laglig i den bemärkelse att den inte omfattades av reglerna om statligt stöd och att eventuella fördelar av den ordningen följaktligen inte kunde omfattas av några återkravsåtgärder. Sammanfattningsvis anser kommissionen att den inte gjorde några specifika och ovillkorade uttalanden som innebar att ICI-befrielsen i fråga inte borde anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(188)

Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att den inte gav specifika, ovillkorade och enhetliga försäkringar som gav mottagarna för åtgärden i fråga berättigade förväntningar om att stödordningen var laglig i den bemärkelse att den inte omfattades av reglerna om statligt stöd och att eventuella fördelar av den ordningen följaktligen inte kunde omfattas av några återkravsåtgärder. Sammanfattningsvis anser kommissionen att den inte gjorde några specifika och ovillkorade uttalanden som innebar att ICI-befrielsen i fråga inte borde anses utgöra statligt stöd.

| (189) | Italien har även hävdat att kommissionens svar till de klagande om ICI-befrielsen, som de italienska myndigheterna informellt underrättades om, gav upphov till berättigade förväntningar hos de icke-kommersiella enheterna i fråga om ICI-befrielsens förenlighet med unionslagstiftningen. Kommissionen kan inte godta de synpunkter som Italien ger uttryck för. Skrivelser med preliminära bedömningar som kommissionen sänder till de klagande och som medlemsstaten endast informellt underrättades om, utgör inte kommissionens slutliga ställningstagande. Kommissionens beslut offentliggörs och publiceras i EUT, men det är inte fallet i ett rent administrativt förfarande där kommissionen, på grundval av de uppgifter som den har tillgång till, inte hyser några allvarliga tvivel rörande den granskade åtgärdens förenlighet. Den skrivelse som sändes till de klagande den 15 februari 2010 överklagades dessutom av två klagande inför tribunalen och blev inte slutlig. Talan i fråga drogs inte tillbaka förrän efter beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(189)

Italien har även hävdat att kommissionens svar till de klagande om ICI-befrielsen, som de italienska myndigheterna informellt underrättades om, gav upphov till berättigade förväntningar hos de icke-kommersiella enheterna i fråga om ICI-befrielsens förenlighet med unionslagstiftningen. Kommissionen kan inte godta de synpunkter som Italien ger uttryck för. Skrivelser med preliminära bedömningar som kommissionen sänder till de klagande och som medlemsstaten endast informellt underrättades om, utgör inte kommissionens slutliga ställningstagande. Kommissionens beslut offentliggörs och publiceras i EUT, men det är inte fallet i ett rent administrativt förfarande där kommissionen, på grundval av de uppgifter som den har tillgång till, inte hyser några allvarliga tvivel rörande den granskade åtgärdens förenlighet. Den skrivelse som sändes till de klagande den 15 februari 2010 överklagades dessutom av två klagande inför tribunalen och blev inte slutlig. Talan i fråga drogs inte tillbaka förrän efter beslutet om att inleda förfarandet.

| (190) | Kommissionens slutsats är därför att i detta fall gavs Italien och de 78 berörda parterna inte några försäkringar från någon av unionens institutioner som kunde motivera berättigade förväntningar och därför hindra kommissionen från att besluta om återkrav. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionens slutsats är därför att i detta fall gavs Italien och de 78 berörda parterna inte några försäkringar från någon av unionens institutioner som kunde motivera berättigade förväntningar och därför hindra kommissionen från att besluta om återkrav.

6.5.2.   Exceptionella omständigheter: absolut hinder för återkrav

| (191) | Enligt artikel 288 i EUF-fördraget är den medlemsstat som ett beslut om återkrav riktar sig till skyldig att verkställa beslutet. Det finns i enlighet med vad som anges ovan ett undantag från denna skyldighet, nämligen när medlemsstaten visar att det finns exceptionella omständigheter som skulle göra det absolut omöjligt för den att på ett korrekt sätt verkställa beslutet. |
| --- | --- |

(191)

Enligt artikel 288 i EUF-fördraget är den medlemsstat som ett beslut om återkrav riktar sig till skyldig att verkställa beslutet. Det finns i enlighet med vad som anges ovan ett undantag från denna skyldighet, nämligen när medlemsstaten visar att det finns exceptionella omständigheter som skulle göra det absolut omöjligt för den att på ett korrekt sätt verkställa beslutet.

| (192) | Medlemsstaterna tar vanligen upp detta argument inom ramen för diskussioner med kommissionen efter att beslutet antagits (80). I detta fall hävdade dock Italien redan innan beslutet antogs att ett återkrav inte borde beslutas eftersom det vore absolut omöjligt att genomföra det. Eftersom Italien tog upp denna fråga inom ramen för den formella granskningen och eftersom det enligt en allmän rättsprincip inte går att förplikta någon att göra någonting som är omöjligt, anser kommissionen att det är nödvändigt att behandla denna fråga i detta beslut. |
| --- | --- |

(192)

Medlemsstaterna tar vanligen upp detta argument inom ramen för diskussioner med kommissionen efter att beslutet antagits (80). I detta fall hävdade dock Italien redan innan beslutet antogs att ett återkrav inte borde beslutas eftersom det vore absolut omöjligt att genomföra det. Eftersom Italien tog upp denna fråga inom ramen för den formella granskningen och eftersom det enligt en allmän rättsprincip inte går att förplikta någon att göra någonting som är omöjligt, anser kommissionen att det är nödvändigt att behandla denna fråga i detta beslut.

| (193) | Det bör först påminnas om att domstolen vid upprepade tillfällen har gjort en mycket snäv tolkning av begreppet ”absolut hinder”. Villkoret att det ska föreligga ett absolut hinder för återkrav är inte uppfyllt när medlemsstaterna endast underrättar kommissionen om de rättsliga, politiska och praktiska svårigheter som det innebär att genomföra beslutet (81). Det enda tillfället där ”absolut hinder” kan godtas är när återkravet redan från början är objektivt och absolut omöjligt att verkställa (82). |
| --- | --- |

(193)

Det bör först påminnas om att domstolen vid upprepade tillfällen har gjort en mycket snäv tolkning av begreppet ”absolut hinder”. Villkoret att det ska föreligga ett absolut hinder för återkrav är inte uppfyllt när medlemsstaterna endast underrättar kommissionen om de rättsliga, politiska och praktiska svårigheter som det innebär att genomföra beslutet (81). Det enda tillfället där ”absolut hinder” kan godtas är när återkravet redan från början är objektivt och absolut omöjligt att verkställa (82).

| (194) | I det aktuella fallet har de italienska myndigheterna hävdat att det skulle vara absolut omöjligt att fastställa vilken fastighet, tillhörande icke-kommersiella enheter, som användes för verksamheter som inte var av uteslutande kommersiell art och att inhämta de uppgifter som behövs för att fastställa det skattebelopp som skulle ha betalats. |
| --- | --- |

(194)

I det aktuella fallet har de italienska myndigheterna hävdat att det skulle vara absolut omöjligt att fastställa vilken fastighet, tillhörande icke-kommersiella enheter, som användes för verksamheter som inte var av uteslutande kommersiell art och att inhämta de uppgifter som behövs för att fastställa det skattebelopp som skulle ha betalats.

| (195) | De italienska myndigheterna har förklarat att det, på grund av fastighetsregistrets struktur, är omöjligt att från fastighetsregistrets databaser retroaktivt extrapolera de uppgifter rörande fastigheter som tillhör icke-kommersiella enheter som användes för verksamheter av icke-uteslutande kommersiell art av den typ som anges i ICI-befrielsen. Det är inte möjligt att spåra verksamheter som bedrivits i fastigheten utifrån de uppgifter som finns i fastighetsregistret. Det är med andra ord inte möjligt att utifrån uppgifterna i fastighetsregistret ta reda på om en enhet bedrev antingen kommersiella eller icke-kommersiella verksamheter i en given egendom. Varje enskild egendom (inklusive andelar av fastigheter med en separat klassificering) är nämligen registrerad i fastighetsregistret enbart på grundval av sina objektiva egenskaper, som omfattar fysiska och strukturella faktorer som är knutna till egendomens avsedda användningsområde. |
| --- | --- |

(195)

De italienska myndigheterna har förklarat att det, på grund av fastighetsregistrets struktur, är omöjligt att från fastighetsregistrets databaser retroaktivt extrapolera de uppgifter rörande fastigheter som tillhör icke-kommersiella enheter som användes för verksamheter av icke-uteslutande kommersiell art av den typ som anges i ICI-befrielsen. Det är inte möjligt att spåra verksamheter som bedrivits i fastigheten utifrån de uppgifter som finns i fastighetsregistret. Det är med andra ord inte möjligt att utifrån uppgifterna i fastighetsregistret ta reda på om en enhet bedrev antingen kommersiella eller icke-kommersiella verksamheter i en given egendom. Varje enskild egendom (inklusive andelar av fastigheter med en separat klassificering) är nämligen registrerad i fastighetsregistret enbart på grundval av sina objektiva egenskaper, som omfattar fysiska och strukturella faktorer som är knutna till egendomens avsedda användningsområde.

| (196) | Vad beträffar skattedatabaser och särskilt register över skattedeklarationer från icke-kommersiella enheter, har Italien förklarat att det enda som var möjligt att fastställa utifrån dessa var de fastigheter som uteslutande användes på icke-kommersiella grunder. I detta fall måste byggnader som ger intäkter anges i standardblanketten för skattedeklarationer under avsnitt RB om byggnadsintäkter, medan avsnitt RS om blandade kostnader och kvitton inte behöver fyllas i. Samtidigt måste både avsnitten RB och RS fyllas i om en icke-kommersiell enhet äger fastigheter där även kommersiella verksamheter bedrivs. Om fler än en byggnad anges i avsnitt RB är det dock inte möjligt att fastställa i vilken fastighet den verksamhet som generade intäkten bedrevs. Det bör under alla förhållanden noteras att avsnitt RS i standardblanketten inbegriper uppgifter om sammanlagda kostnader och intäkter rörande varor och tjänster som används för både kommersiella och icke-kommersiella ändamål (varor och tjänster som används godtyckligt för kommersiella verksamheter och andra verksamheter). När en enskild byggnad anges i avsnitt RB är det dock, på grund av det sätt som fastighetsregistrets system är strukturerat, dock inte möjligt att få fram en uppdelning baserad på kommersiella/icke-kommersiella användningar av en byggnad. Det innebär att det inte går att fastställa vilken del av byggnaden som användes för den ekonomiska verksamhet som genererade den intäkt som redovisas i skattedeklarationen. |
| --- | --- |

(196)

Vad beträffar skattedatabaser och särskilt register över skattedeklarationer från icke-kommersiella enheter, har Italien förklarat att det enda som var möjligt att fastställa utifrån dessa var de fastigheter som uteslutande användes på icke-kommersiella grunder. I detta fall måste byggnader som ger intäkter anges i standardblanketten för skattedeklarationer under avsnitt RB om byggnadsintäkter, medan avsnitt RS om blandade kostnader och kvitton inte behöver fyllas i. Samtidigt måste både avsnitten RB och RS fyllas i om en icke-kommersiell enhet äger fastigheter där även kommersiella verksamheter bedrivs. Om fler än en byggnad anges i avsnitt RB är det dock inte möjligt att fastställa i vilken fastighet den verksamhet som generade intäkten bedrevs. Det bör under alla förhållanden noteras att avsnitt RS i standardblanketten inbegriper uppgifter om sammanlagda kostnader och intäkter rörande varor och tjänster som används för både kommersiella och icke-kommersiella ändamål (varor och tjänster som används godtyckligt för kommersiella verksamheter och andra verksamheter). När en enskild byggnad anges i avsnitt RB är det dock, på grund av det sätt som fastighetsregistrets system är strukturerat, dock inte möjligt att få fram en uppdelning baserad på kommersiella/icke-kommersiella användningar av en byggnad. Det innebär att det inte går att fastställa vilken del av byggnaden som användes för den ekonomiska verksamhet som genererade den intäkt som redovisas i skattedeklarationen.

| (197) | Kommissionen anser följaktligen att de italienska myndigheterna har visat att stödmottagarna inte kan identifieras och att stödet i sig inte beräknas objektivt på grund av bristen på tillgängliga uppgifter. Det är helt enkelt inte möjligt att utifrån skatte- och fastighetsdatabaser fastställa vilka icke-kommersiella enheters fastigheter som användes för icke-uteslutande kommersiella verksamheter av den typ som anges i bestämmelserna om ICI-befrielsen. Det går följaktligen inte att ta fram de uppgifter som krävs för att beräkna det skattebelopp som ska återkrävas. Att verkställa ett eventuellt beslut om återkrav skulle därför vara objektivt och absolut omöjligt. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen anser följaktligen att de italienska myndigheterna har visat att stödmottagarna inte kan identifieras och att stödet i sig inte beräknas objektivt på grund av bristen på tillgängliga uppgifter. Det är helt enkelt inte möjligt att utifrån skatte- och fastighetsdatabaser fastställa vilka icke-kommersiella enheters fastigheter som användes för icke-uteslutande kommersiella verksamheter av den typ som anges i bestämmelserna om ICI-befrielsen. Det går följaktligen inte att ta fram de uppgifter som krävs för att beräkna det skattebelopp som ska återkrävas. Att verkställa ett eventuellt beslut om återkrav skulle därför vara objektivt och absolut omöjligt.

| (198) | Sammanfattningsvis konstaterar kommissionen att det med hänsyn till de specifika omständigheterna i detta fall skulle vara absolut omöjligt för Italien att återkräva något stöd som olagligt beviljats enligt bestämmelserna om ICI-befrielsen. Det stöd som har sin grund i den olagliga och oförenliga befrielsen från denna kommunala fastighetsskatt ska därför inte återkrävas. |
| --- | --- |

(198)

Sammanfattningsvis konstaterar kommissionen att det med hänsyn till de specifika omständigheterna i detta fall skulle vara absolut omöjligt för Italien att återkräva något stöd som olagligt beviljats enligt bestämmelserna om ICI-befrielsen. Det stöd som har sin grund i den olagliga och oförenliga befrielsen från denna kommunala fastighetsskatt ska därför inte återkrävas.

7.   SLUTSATSER

| (199) | Kommissionen konstaterar att Italien olagligen har genomfört befrielsen från den kommunala fastighetsskatten enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen konstaterar att Italien olagligen har genomfört befrielsen från den kommunala fastighetsskatten enligt artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

| (200) | Eftersom inga grunder för förenlighet kan fastställas för stödordningen i fråga befinns det vara oförenligt med den inre marknaden. Med hänsyn till de exceptionella omständigheter som åberopas av Italien bör dock inget beslut om återkrav antas, eftersom Italien har visat att det skulle vara absolut omöjligt att verkställa. |
| --- | --- |

(200)

Eftersom inga grunder för förenlighet kan fastställas för stödordningen i fråga befinns det vara oförenligt med den inre marknaden. Med hänsyn till de exceptionella omständigheter som åberopas av Italien bör dock inget beslut om återkrav antas, eftersom Italien har visat att det skulle vara absolut omöjligt att verkställa.

| (201) | Kommissionen anser att artikel 149.4 i TUIR inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen anser att artikel 149.4 i TUIR inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (202) | Slutligen konstaterar kommissionen, med hänsyn till de specifika omständigheterna avseende åtgärden för IMU-befrielsen för icke-kommersiella enheter som bedriver uteslutande särskilda icke-kommersiella verksamheter, i enlighet med villkoren i den italienska lagstiftningen, att dessa verksamheter inte kan betraktas som ekonomiska verksamhet i den mening som avses i reglerna om statligt stöd och att åtgärden därför inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(202)

Slutligen konstaterar kommissionen, med hänsyn till de specifika omständigheterna avseende åtgärden för IMU-befrielsen för icke-kommersiella enheter som bedriver uteslutande särskilda icke-kommersiella verksamheter, i enlighet med villkoren i den italienska lagstiftningen, att dessa verksamheter inte kan betraktas som ekonomiska verksamhet i den mening som avses i reglerna om statligt stöd och att åtgärden därför inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd i form av ICI-befrielsen som har beviljats icke-kommersiella enheter som i fastigheten uteslutande bedriver de verksamheter som anges i artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 som Italien olagligen har genomfört i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

Artikel 149.4 i TUIR utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Artikel 3

Den IMU-befrielse som har beviljats icke-kommersiella enheter som i fastigheten uteslutande bedriver de verksamheter som anges i artikel 7.1. i i lagstiftningsdekret nr 504/92 utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 348, 21.12.2010, s. 17.

1

(2)  Se mål T-192/10, Ferracci mot Europeiska kommissionen (EUT C 179, 3.7.2010, s. 45) och mål T-193/10, Scuola Elementare Maria Montessori mot kommissionen (EUT C 179, 3.7.2010, s. 46).

2

(3)  EUT C 30, 29.1.2011, s. 57.

3

(4)  I sitt beslut om att inleda förfarandet drog kommissionen slutsatsen att nedsättningen med 50 % av inkomstskatten för juridiska personer enligt artikel 6 i presidentdekret nr 601/73 kunde medföra befintligt stöd (punkt 18) och angav att den skulle behandla den här åtgärden inom ramen för ett separat förfarande rörande befintligt stöd, vilket sedan inleddes i februari 2011. Följande enheter anges i artikel 6 i presidentdekret nr 601/73: a) organisationer och institutioner som arbetar med socialt bistånd, socialförsäkringskassor, sjukvårdsorgan, organisationer för socialt bistånd och välgörenhet; b) utbildningsorgan och ideella organ för studier och forskning i allmänhetens intresse, vetenskapliga organ, akademiska, historiska, litterära och vetenskapliga stiftelser och föreningar som endast har ett kulturellt syfte; c) organ vars syfte enligt lag är förenat med välgörenhet och utbildning; samt (ca) institutioner för social logi och deras föreningar.

4

(5)  Se fotnot 1.

5

(6)  Omvandlad till lag nr 248 av den 2 december 2005.

6

(7)  Omvandlad till lag nr 248 av den 4 augusti 2006.

7

(8)  I artikel 7.1 i i lagstiftningsdekret nr 504/92 hänvisas uttryckligen till de enheter som definieras i artikel 87.1 c [nu artikel 73] i presidentdekret nr 917 av den 22 september 1986. Den sistnämnda bestämmelsen innehåller en definition av icke-kommersiella enheter.

8

(9)  Se cirkuläret, punkt 5.

9

(10)  Som redan angetts i beslutet om att inleda förfarandet krävs i cirkuläret t.ex. att det ska finnas ett avtal med de offentliga myndigheterna på områdena för hälsa- och sjukvård samt social verksamhet. På området för utbildning verkar det enligt cirkuläret finnas ett krav på efterlevnad av de obligatoriska grundprinciperna för att servicen ska anses vara likvärdig med det offentliga systemet. Dessutom finns det ett krav på att driftsöverskott ska återinvesteras i själva utbildningsverksamheten. När det gäller biografer ska aktörerna enligt cirkuläret omfattas av ett krav på att begränsa sin verksamhet till vissa marknadssegment (filmer av kulturellt intresse, filmer som har försetts med ett kvalitetscertifikat och barnfilmer) om de vill befrias från skatten. Detsamma gäller bostads- och logitjänster i allmänhet, som måste hålla en lägre prisnivå än marknadspriset och inte bedrivas som vanliga hotell.

10

(11)  Se artikel 143 och följande i TUIR. I allmänhet består den sammanlagda inkomsten i icke-kommersiella enheter av inkomster från fastigheter och kapital samt andra källor (artikel 143 i TUIR). Förutsatt att särskilda villkor är uppfyllda kan icke-kommersiella enheter välja förenklade system för fastställande av inkomst (artikel 145 i TUIR).

11

(12)  Följande faktorer kan användas för bedömning enligt artikel 149.2 i TUIR: fasta nettotillgångar avseende affärsverksamhet som överstiger motsvarande tillgångar avseende annan verksamhet; högre intäkter från kommersiell verksamhet än från det ”normala värdet” på varor eller tjänster som avser institutionell verksamhet; inkomster från kommersiell verksamhet som överstiger intäkterna från institutionell verksamhet (som t.ex. bidrag, subventioner, donationer och medlemsavgifter).

12

(13)  Se bl.a. domstolens dom av den 6 september 2006 i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115, punkt 56, och domstolens dom av den 22 december 2008 i mål C-487/06, British Aggregates Association mot kommissionen, REG 2008, s. I-10505, punkterna 81-83.

13

(14)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, REG 2003, s. I-7747.

14

(15)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

15

(16)  F.d. artikel 111a i TUIR.

16

(17)  Se fotnot 1.

17

(18)  Enheterna i fråga är dessutom huvudsakligen verksamma inom begränsade geografiska områden (på lokal nivå) och verksamheterna riktar sig till specifika kategorier av användare/mottagare.

18

(19)  För alla religioner som godtas av staten, inklusive katolska kyrkan, fastställs i den italienska lagstiftningen att alla religiösa ändamål betraktas som likvärdiga med välgörenhets- och utbildningsändamål i skattefrågor.

19

(20)  Se kassationsdomstolens domar nr 20776 av den 26 oktober 2005, nr 23703 av den 15 november 2007, nr 5485 av den 29 februari 2008 och nr 19731 av den 17 september 2010. Se även dom nr 8495 av den 9 april 2010.

20

(21)  Se statsrådets yttrande nr 266 av den 18 juni 1996.

21

(22)  Skriftlig fråga E-177/09 (EUT C 189, 13.7.2010).

22

(23)  Se fotnot 12.

23

(24)  Se punkt 31 och följande.

24

(25)  Härigenom garanteras även efterlevnaden av de internationella avtal som undertecknats mellan Italien och Heliga stolen rörande kyrkliga institutioner.

25

(26)  Av de ursprungliga klagandena har endast Pietro Ferracci och Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l. inkommit med kommentarer om beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.

26

Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l

(27)  Lagdekret nr 203/2005, omvandlat till lag nr 248 av den 2 december 2005.

27

(28)  Lagdekret nr 223/2006, omvandlat till lag nr 248 av den 4 augusti 2006.

28

(29)  Artikel 7.2 a i lagdekret nr 203/2005; artikel 91a.4 i lagdekret nr 1/2012.

29

(30)  Se artikel 13.13 i lagdekret nr 201/2011 och artikel 9.8 i lagstiftningsdekret nr 23/2011, som hänvisar till artikel 7.1 i i lagen om ICI. Se punkt 23 för en beskrivning av artikel 7.1 i i lagen om ICI.

30

(31)  Se artikel 9.6 i lagdekret nr 174 av den 10 oktober 2012, med ändringar omvandlad till lag nr 213 av den 7 december 2012 (Italiens officiella tidning Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 286 av den 7 december 2012).

31

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(32)  Se yttrande nr 4802/2012, utfärdat den 13 november 2012 (mål nr 10380/2012).

32

(33)  Dekret nr 200 av den 19 november 2012, offentliggjort i Italiens officiella tidning Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 274 av den 23 november 2012.

33

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(34)  Se artikel 1.1 p i ekonomi- och finansministerns förordning av den 19 november 2012.

34

(35)  Artikel 3 i ekonomi- och finansministerns förordning av den 19 november 2012.

35

(36)  Artikel 4 i ekonomi- och finansministerns förordning av den 19 november 2012.

36

(37)  Ytterligare krav finns i definitionerna i artikel 1 i förordningen. I artikel 1.1 j anges särskilt att logitjänster ska vara tillgängliga endast för vissa kategorier av människor och att verksamheten inte ska bedrivas året runt. Mer specifik anges det beträffande ”socialt boende” att tjänsterna ska riktas till människor med tillfälliga eller varaktiga särskilda behov eller människor som har svårigheter på grund av fysiska, psykiska, ekonomiska, sociala eller familjerelaterade förhållanden. Befrielsen är helt utesluten för verksamheter som bedrivs i hotell eller liknande inrättningar, enligt artikel 9 i lagstiftningsdekret nr 79 av den 23 maj 2011. Vad beträffar idrottsverksamhet föreskrivs i artikel 1.1 m att de berörda enheterna ska vara ideella idrottsföreningar anslutna till nationella idrottsförbund eller idrottsfrämjande enheter enligt artikel 90 i lag nr 289/2002.

37

(38)  Se punkt 84.

38

(39)  Se även cirkulär nr 4/2006 av den 16 maj 2006 från Agenzia del Territorio.

39

Agenzia del Territorio

(40)  Se bl.a. domstolens dom av den 23 april 1991 i mål C-41/90, Klaus Höfner och Frits Elser mot Macoron GmbH, REG 1991, s. I-1979, punkt 21; och domstolens dom av den 10 januari 2006 i mål C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., REG 2006, s. I-289, punkterna 107 och följande.

40

(41)  Domstolens dom av den 29 oktober 1980 i förenade målen 209-215/78 och 218/78, Heintz van Landewyck SARL m.fl. mot kommissionen, REG 1980, s. 3125, punkt 21; domstolens dom av den 16 november 1995 i mål C-244/94, Fédération française des sociétés d’assurance (FFSA) m.fl. mot Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, REG 1995, s. I-4013; domstolens dom av den 1 juli 2008 i mål C-49/07, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) mot Elliniko Dimosio, REG 2008, s. I-4863, punkterna 27 och 28.

41

(42)  Se domstolens dom av den 28 juli 2011 i förenade målen C-471-473/09 P, Diputación Foral de Vizcaya m.fl. mot kommissionen m.fl., ännu ej offentliggjord i REU, punkt 98; se även domstolens dom av den 9 juni 2011 i förenade målen C-71/09 P, C-73/09 P och C-76/09 P, Comitato Venezia vuole vivere m.fl. mot kommissionen, REU 2011, s. I-0000, punkt 130 och där angiven rättspraxis.

42

(43)  Domstolens dom av den 8 november 2001 i mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH mot Finanzlandesdirektion für Kärnten, REG 2001, s. I-8365, punkt 38.

43

(44)  Se domstolens dom av den 15 december 2005 i mål C-66/02, Italien mot kommissionen, REG 2005, s. I-10901, punkt 94.

44

(45)  Se bl.a. domstolens dom av den 6 december 2006 i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115, punkt 56; domstolens dom av den 8 september 2011 i förenade målen C-78-80/08, Ministero dell’Economia e delle Finanze m.fl. mot Paint Graphos Soc. coop. arl. m.fl., REU 2011, s. I-00000, punkt 49.

45

(46)  Se domstolens dom av den 8 november 2001 i mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke mot Finanzlandesdirektion für Kärnten, REG 2001, s. I-8365, punkt 42.

46

(47)  Artiklarna 1 och 3 i lagstiftningsdekret nr 504/92.

47

(48)  Domstolens dom av den 8 september 2011 i förenade målen C-78-80/08, Ministero dell’Economia e delle Finanze m.fl. mot Paint Graphos Soc. coop. arl. m.fl., REU 2011, s. I-00000, punkt 67; se även domstolens dom av den 22 december 2008 i mål C-487/06, British Aggregates Association mot kommissionen, REG 2008, s. I-10505, punkt 84 och där angiven rättspraxis.

48

(49)  Domstolens dom av den 22 december 2008 i mål C-487/06, British Aggregates Association mot kommissionen, REG 2008, s. I-10505, punkt 85.

49

(50)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

50

(51)  Domstolens dom av den 8 september 2011 i förenade målen C-78-80/08, Ministero dell’Economia e delle Finanze m.fl. mot Paint Graphos Soc. coop. arl. m.fl., REU 2011, s. I-00000, punkt 70.

51

(52)  Se punkt 26 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag.

52

(53)  Domstolens dom av den 8 september 2011 i förenade målen C-78-80/08, Ministero dell’Economia e delle Finanze m.fl. mot Paint Graphos Soc. coop. arl. m.fl., REU 2011, s. I-00000, punkt 73 och följande.

53

(54)  Domstolens dom av den 29 april 2004 i mål C-372/97, Italien mot kommissionen, REG 2004, s. I-3679, punkt 44; domstolens dom av den 15 december 2005 i mål C-148/04, Unicredito Italiano SpA mot Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova 1, REG 2005, s. I-11137, punkt 54; domstolens dom av den 10 januari 2006 i mål C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., REG 2006, s. I-289, punkt 140; domstolens dom av den 8 september 2011 i förenade målen C-78-80/08, Ministero dell’Economia e delle Finanze m.fl. mot Paint Graphos Soc. coop. arl. m.fl., REU 2011, s. I-00000, punkt 78; tribunalens dom av den 27 september 2012 i mål T-303/10, Wam Industriale SpA mot kommissionen, ännu ej offentliggjord i REU, punkterna 25 och följande.

54

(55)  Se domstolens dom av den 6 september 2006 i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115, punkt 91, och domstolens dom av den 3 mars 2005 i mål C-172/03, Wolfgang Heiser mot Finanzamt Innsbruck, REG 2005, s. I-1627, punkt 35; domstolens dom av den 30 april 2009 i mål C-494/06 P, kommissionen mot Italien och Wam SpA, REG 2009, s. I-3639, punkt 51.

55

(56)  Se domstolens dom av den 19 september 2000 i mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 30, domstolens dom av den 3 mars 2005 i mål C-172/03, Wolfgang Heiser mot Finanzamt Innsbruck, REG 2005, s. I-1627, punkt 55.

56

(57)  Se förstainstansrättens beslut av den 15 juni 2000 i förenade målen T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 till 607/97, T-1/98, T-3/98 till T-6/98 och T-23/98, Alzetta Mauro m.fl. mot kommissionen, REG 2000, s. II-2319, punkt 93 och följande.

57

(58)  Se domstolens dom av den 21 mars 1990 i mål C-142/87, Belgien mot kommissionen, REG 1990, s. I-959, (Tubemeuse-målet), punkt 43; domstolens dom av den 14 september 1994 i förenade målen C-278/92-C-280/92, Spanien mot kommissionen, REG 1994, s. I-4103, punkt 42, och domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, REG 2003, s. I-7747, punkt 81.

58

(59)  Förstainstansrättens dom av den 15 juni 2005 i mål T-171/02, Sardegna mot kommissionen, REG 2005, s. II-2123, punkt 86 och följande; domstolens dom av den 19 september 2002 i mål C-113/00, Spanien mot kommissionen, REG 2002, s. I-7601, punkt 30; förstainstansrättens beslut av den 15 juni 1999 i mål T-288/97, Friuli Venezia Giulia mot kommissionen, REG 2001, s. II-1169, punkterna 44 och 46.

59

(60)  Förstainstansrättens beslut av den 30 april 2002 i förenade målen T-195/01 och T-207/01, Government of Gibraltar mot kommissionen, REG 2002, s. II-2309, punkt 111.

60

(61)  I sina synpunkter på kommentarerna från de berörda parterna hävdar de italienska myndigheterna att artikel 107.3 d kan vara tillämplig – i teorin – endast på vissa verksamheter som anges i artikel 7.1 i. Det har dock inte lagts fram några ytterligare argument för att stödja detta påstående.

61

(62)  Se fotnot 12.

62

(63)  Rörande återkallande se bl.a. artikel 19 i lag nr 222 av den 20 maj 1985.

63

(64)  Se artikel 30 i lag nr 185 av den 29 november 2008. Se även det italienska skatteverkets cirkulär nr 12/E av den 9 april 2009 och beslutet av den 2 september 2009 från skatteverkets direktör.

64

(65)  Under 2010 och 2011 genomförde Italien 2 030 kontroller av icke-kommersiella enheter och utfärdade 5 086 skattekontrollbesked.

65

(66)  Se det italienska skatteverkets cirkulär nr 20/E av den 16 april 2010.

66

(67)  Domstolens dom av den 10 januari 2006 i mål C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., REG 2006, s. I-289, punkterna 121-123.

67

(68)  Se bl.a. artikel 1.18 i lagstiftningsdekret nr 502 av den 30 december 1992.

68

(69)  Se förstainstansrättens beslut av den 4 mars 2003 i mål T-319/99, FENIN mot kommissionen, REG 2003, s. II-357, punkt 39, bekräftat genom domstolens dom av den 11 juli 2006 i mål C-205/03 P, FENIN mot kommissionen, REG 2006, s. I-6295; domstolens dom av den 16 mars 2004 i förenade målen C-264/01, C-306/01, C-354/01 och C-355/01, AOK Bundesverband m.fl. mot Ichthyol-Gesellschaft Cordes, Hermani & Co. m.fl., REG 2004, s. I-2493, punkterna 45-55; se även tribunalens dom av den 7 november 2012 i mål T-137/10, CBI mot kommissionen, ännu ej offentliggjord i REU.

69

(70)  Domstolens dom av den 27 september 1988 i mål 263/86, Belgien mot Humbel och Edel, REG 1988, s. 5365, punkterna 17 och 18; domstolens dom av den 7 december 1993 i mål C-109/92, Wirth mot Lanndeshauptstadt Hannover, REG 1993, s. I-6447, punkterna 15 och 16; domstolens dom av den 11 september 2007 i mål C-76/05, Schwarz och Gootjes-Schwarz mot Finanzamt Bergisch Gladbach, REG 2007, s. I-6849, punkt 39. Se även Efta-domstolens dom av den 21 februari 2008 i mål E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund mot Eftas övervakningsmyndighet, punkterna 80-83.

70

(71)  EUT C 8, 11.1.2012, s. 4.

71

(72)  Lagstiftningsdekret nr 79 av den 23 maj 2011 – Codice della normativa statale in tema di ordinamento e mercato del turismo, a norma dell'articolo 14 della legge 28 novembre 2005, No 246, nonché attuazione della direttiva 2008/122/CE, relativa ai contratti di multiproprietà, contratti relativi ai prodotti per le vacanze di lungo termine, contratti di rivendita e di scambio – (Italiens officiella tidning Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 129, 6.6.2011, ordinarie supplement nr 139). I artikel 9 i detta lagstiftningsdekret definieras följande som hotell och liknande strukturer: a) hotell, b) motell, c) semesterbyar, d) turist-/servicelägenheter, e) pensionat, f) hotell för långtidsboende, g) bed & breakfast-inrättningar som drivs som företag, h) spa-anläggningar, och alla andra strukturer för turism-boende som har egenskaper som kan knytas till en eller flera av ovannämnda kategorier.

72

Codice della normativa statale in tema di ordinamento e mercato del turismo, a norma dell'articolo 14 della legge 28 novembre 2005, No 246, nonché attuazione della direttiva 2008/122/CE, relativa ai contratti di multiproprietà, contratti relativi ai prodotti per le vacanze di lungo termine, contratti di rivendita e di scambio

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(73)  Domstolens dom av den 12 juli 1973 i mål C-70/72, kommissionen mot Tyskland, REG 1973, s. 813, punkt 13.

73

(74)  Domstolens dom av den 14 september 1994 i förenade målen C-278/92-C-280/92, Spanien mot kommissionen, REG 1994, s. I-4103, punkt 75.

74

(75)  Domstolens dom av den 17 juni 1999 i mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-30671, punkterna 64-65.

75

(76)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

76

(77)  Tillkännagivande från kommissionen — Effektivare verkställande av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd, EUT C 272, 15.11.2007, s. 4, punkt 18.

77

(78)  Domstolens dom av den 22 juni 2006 i förenade målen C-182/03 och C-217/03, Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen, REG 2006, s. I-5479, punkt 147.

78

(79)  Skriftlig fråga E-177/09 (EUT C 189, 13.7.2010).

79

(80)  Domstolens dom av den 13 november 2008 i mål C-214/07, kommissionen mot Frankrike, REG 2008, s. I-8357, punkterna 13 och 22.

80

(81)  Domstolens dom av den 26 juni 2003 i mål C-404/00, kommissionen mot Spanien, REG 2003, s. I-6695, punkt 47.

81

(82)  Domstolens dom av den 17 juni 1999 i mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-30671, punkt 86; domstolens dom av den 13 november 2008 i mål C-214/07, kommissionen mot Frankrike, REG 2008, s. I-8357, punkterna 13, 22 och 48.

82

---

BILAGA 1

FÖRTECKNING ÖVER DE BERÖRDA PARTER SOM HAR INKOMMIT MED SYNPUNKTER PÅ BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

Namn/Adress

| 1. | Santa Maria Annunciata in Chiesa Rossa, Via Neera 24, Milano, Italien |
| --- | --- |

1.

Santa Maria Annunciata in Chiesa Rossa, Via Neera 24, Milano, Italien

| 2. | Fondazione Pro-Familia, Piazza Fontana 2, Milano, Italien |
| --- | --- |

2.

Fondazione Pro-Familia, Piazza Fontana 2, Milano, Italien

| 3. | Pietro Farracci, San Cesareo, Italien |
| --- | --- |

3.

Pietro Farracci, San Cesareo, Italien

| 4. | Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l., Roma, Italien |
| --- | --- |

4.

Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l., Roma, Italien

| 5. | Parrocchia S. Luca Evangelista, Via Negarville 14, Torino, Italien |
| --- | --- |

5.

Parrocchia S. Luca Evangelista, Via Negarville 14, Torino, Italien

| 6. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Principe Napoli 3, Tortorici (Messina), Italien |
| --- | --- |

6.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Principe Napoli 3, Tortorici (Messina), Italien

| 7. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Libertà 30, Caronia (Messina), Italien |
| --- | --- |

7.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Libertà 30, Caronia (Messina), Italien

| 8. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Matrice, S. Stefano di Camastra (Messina), Italien |
| --- | --- |

8.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Matrice, S. Stefano di Camastra (Messina), Italien

| 9. | Parrocchia S. Orsola, Contrada S. Orsola, S. Angelo di Brolo (Messina), Italien |
| --- | --- |

9.

Parrocchia S. Orsola, Contrada S. Orsola, S. Angelo di Brolo (Messina), Italien

| 10. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Frazione Galbato, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

10.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Frazione Galbato, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 11. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Corso Matteotti 51, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

11.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Corso Matteotti 51, Patti (Messina), Italien

| 12. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Italien |
| --- | --- |

12.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Italien

| 13. | Istituto Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Italien |
| --- | --- |

13.

Istituto Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Italien

| 14. | Parrocchia Santi Nicolò e Giacomo, Discesa Sepolcri, Capizzi (Messina), Italien |
| --- | --- |

14.

Parrocchia Santi Nicolò e Giacomo, Discesa Sepolcri, Capizzi (Messina), Italien

| 15. | Istituto Diocesano Sostentamento Clero, Via Cattedrale 7, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

15.

Istituto Diocesano Sostentamento Clero, Via Cattedrale 7, Patti (Messina), Italien

| 16. | Parrocchia Madonna del Buon Consiglio e S. Barbara, Con. Cresta, Naso (Messina), Italien |
| --- | --- |

16.

Parrocchia Madonna del Buon Consiglio e S. Barbara, Con. Cresta, Naso (Messina), Italien

| 17. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Frazione Marina, Marina di Caronia (Messina), Italien |
| --- | --- |

17.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Frazione Marina, Marina di Caronia (Messina), Italien

| 18. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Battisti, Militello Rosmarino (Messina), Italien |
| --- | --- |

18.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Battisti, Militello Rosmarino (Messina), Italien

| 19. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Monte di Pietà 131, Cesarò (Messina), Italien |
| --- | --- |

19.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Monte di Pietà 131, Cesarò (Messina), Italien

| 20. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza S. Pantaleone, Alcara Li Fusi (Messina), Italien |
| --- | --- |

20.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza S. Pantaleone, Alcara Li Fusi (Messina), Italien

| 21. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Oberdan 6, Castell'Umberto (Messina), Italien |
| --- | --- |

21.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Oberdan 6, Castell'Umberto (Messina), Italien

| 22. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza Duomo, Tortorici (Messina), Italien |
| --- | --- |

22.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza Duomo, Tortorici (Messina), Italien

| 23. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Roma 33, Mirto (Messina), Italien |
| --- | --- |

23.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Roma 33, Mirto (Messina), Italien

| 24. | Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Contrada Scala, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

24.

Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Contrada Scala, Patti (Messina), Italien

| 25. | Parrocchia Maria SS. Della Scala, Contrada Sceti, Tortorici (Messina), Italien |
| --- | --- |

25.

Parrocchia Maria SS. Della Scala, Contrada Sceti, Tortorici (Messina), Italien

| 26. | Parrocchia Maria SS. Della Visitazione, Contrada Casale, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

26.

Parrocchia Maria SS. Della Visitazione, Contrada Casale, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 27. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Campanile 3, Montagnareale (Messina), Italien |
| --- | --- |

27.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Campanile 3, Montagnareale (Messina), Italien

| 28. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Cappellini 2, Castel di Lucio (Messina), Italien |
| --- | --- |

28.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Cappellini 2, Castel di Lucio (Messina), Italien

| 29. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Piazza Regina Adelasia 1, Frazzanò (Messina), Italien |
| --- | --- |

29.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Piazza Regina Adelasia 1, Frazzanò (Messina), Italien

| 30. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Contrada Sfaranda, Castell'Umberto (Messina), Italien |
| --- | --- |

30.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Contrada Sfaranda, Castell'Umberto (Messina), Italien

| 31. | Parrocchia Maria SS. Di Lourdes, Frazione Gliaca, Piraino (Messina), Italien |
| --- | --- |

31.

Parrocchia Maria SS. Di Lourdes, Frazione Gliaca, Piraino (Messina), Italien

| 32. | Parrocchia S. Giuseppe, Contrada Malvicino, Capo d'Orlando (Messina), Italien |
| --- | --- |

32.

Parrocchia S. Giuseppe, Contrada Malvicino, Capo d'Orlando (Messina), Italien

| 33. | Parrocchia s. Maria del Carmelo, Piazza Duomo 20, S. Agata Militello (Messina), Italien |
| --- | --- |

33.

Parrocchia s. Maria del Carmelo, Piazza Duomo 20, S. Agata Militello (Messina), Italien

| 34. | Parrocchia S. Maria di Gesù, Via Giovanni XXIII 43, Raccuja (Messina), Italien |
| --- | --- |

34.

Parrocchia S. Maria di Gesù, Via Giovanni XXIII 43, Raccuja (Messina), Italien

| 35. | Parrocchia S. Maria Maddalena, Contrada Maddalena, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

35.

Parrocchia S. Maria Maddalena, Contrada Maddalena, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 36. | Parrocchia S. Maria, Via S. Maria, San Angelo di Brolo (Messina), Italien |
| --- | --- |

36.

Parrocchia S. Maria, Via S. Maria, San Angelo di Brolo (Messina), Italien

| 37. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via San Michele 5, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

37.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via San Michele 5, Patti (Messina), Italien

| 38. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Roma, Sinagra (Messina), Italien |
| --- | --- |

38.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Roma, Sinagra (Messina), Italien

| 39. | Parrocchia S. Antonio, Via Forno Basso, Capo d'Orlando (Messina), Italien |
| --- | --- |

39.

Parrocchia S. Antonio, Via Forno Basso, Capo d'Orlando (Messina), Italien

| 40. | Parrocchia S. Caterina, Frazione Marina, Marina di Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

40.

Parrocchia S. Caterina, Frazione Marina, Marina di Patti (Messina), Italien

| 41. | Parrocchia Cattedrale S. Bartolomeo, Via Cattedrale, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

41.

Parrocchia Cattedrale S. Bartolomeo, Via Cattedrale, Patti (Messina), Italien

| 42. | Parrocchia Maria SS. Addolorata, Contrada Torre, Tortorici (Messina), Italien |
| --- | --- |

42.

Parrocchia Maria SS. Addolorata, Contrada Torre, Tortorici (Messina), Italien

| 43. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Risorgimento, San Marco d'Alunzio (Messina), Italien |
| --- | --- |

43.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Risorgimento, San Marco d'Alunzio (Messina), Italien

| 44. | Parrocchia Immacolata Concezione, Frazione Landro, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

44.

Parrocchia Immacolata Concezione, Frazione Landro, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 45. | Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Mazzini 11, Tusa (Messina), Italien |
| --- | --- |

45.

Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Mazzini 11, Tusa (Messina), Italien

| 46. | Parrocchia Maria SS Assunta, Frazione Torremuzza, Motta d'Affermo (Messina), Italien |
| --- | --- |

46.

Parrocchia Maria SS Assunta, Frazione Torremuzza, Motta d'Affermo (Messina), Italien

| 47. | Parrocchia Maria SS Assunta, Salita Madre Chiesa, Ficarra (Messina), Italien |
| --- | --- |

47.

Parrocchia Maria SS Assunta, Salita Madre Chiesa, Ficarra (Messina), Italien

| 48. | Parrocchia Maria SS. Della Catena, Via Madonna d. Catena 10, Castel di Tusa (Messina), Italien |
| --- | --- |

48.

Parrocchia Maria SS. Della Catena, Via Madonna d. Catena 10, Castel di Tusa (Messina), Italien

| 49. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via N. Donna 2, Pettineo (Messina), Italien |
| --- | --- |

49.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via N. Donna 2, Pettineo (Messina), Italien

| 50. | Parrocchia Ognissanti, Frazione Mongiove, Mongiove di Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

50.

Parrocchia Ognissanti, Frazione Mongiove, Mongiove di Patti (Messina), Italien

| 51. | Parrocchia S. Anna, Via Umberto 155, Floresta (Messina), Italien |
| --- | --- |

51.

Parrocchia S. Anna, Via Umberto 155, Floresta (Messina), Italien

| 52. | Parrocchia S. Caterina, Vico S. Caterina 2, Mistretta (Messina), Italien |
| --- | --- |

52.

Parrocchia S. Caterina, Vico S. Caterina 2, Mistretta (Messina), Italien

| 53. | Parrocchia S. Giorgio Martire, Frazione S. Giorgio, San Giorgio di Gioiosa M. (Messina), Italien |
| --- | --- |

53.

Parrocchia S. Giorgio Martire, Frazione S. Giorgio, San Giorgio di Gioiosa M. (Messina), Italien

| 54. | Parrocchia S. Giovanni Battista, Frazione Martini, Sinagra (Messina), Italien |
| --- | --- |

54.

Parrocchia S. Giovanni Battista, Frazione Martini, Sinagra (Messina), Italien

| 55. | Parrocchia S. Lucia, Via G. Rossini, S. Agata Militello (Messina), Italien |
| --- | --- |

55.

Parrocchia S. Lucia, Via G. Rossini, S. Agata Militello (Messina), Italien

| 56. | Parrocchia S. Maria delle Grazie, Via Normanni, S. Fratello (Messina), Italien |
| --- | --- |

56.

Parrocchia S. Maria delle Grazie, Via Normanni, S. Fratello (Messina), Italien

| 57. | Parrocchia S. Maria, Piazzetta Matrice 8, Piraino (Messina), Italien |
| --- | --- |

57.

Parrocchia S. Maria, Piazzetta Matrice 8, Piraino (Messina), Italien

| 58. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Piazza Chiesa Madre, Librizzi (Messina), Italien |
| --- | --- |

58.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Piazza Chiesa Madre, Librizzi (Messina), Italien

| 59. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Umberto I, Longi (Messina), Italien |
| --- | --- |

59.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Umberto I, Longi (Messina), Italien

| 60. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza S. Nicola, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

60.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza S. Nicola, Patti (Messina), Italien

| 61. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Ruggero Settimo 10, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

61.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Ruggero Settimo 10, Gioiosa Marea (Messina), Italien

| 62. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via S. Nicolò, S. Fratello (Messina), Italien |
| --- | --- |

62.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via S. Nicolò, S. Fratello (Messina), Italien

| 63. | Parrocchia Santa Maria e San Pancrazio, Via Gorgone, S. Piero Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

63.

Parrocchia Santa Maria e San Pancrazio, Via Gorgone, S. Piero Patti (Messina), Italien

| 64. | Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Convento, S. Fratello (Messina), Italien |
| --- | --- |

64.

Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Convento, S. Fratello (Messina), Italien

| 65. | Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Via Provinciale 7, Caprileone (Messina), Italien |
| --- | --- |

65.

Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Via Provinciale 7, Caprileone (Messina), Italien

| 66. | Parrocchia Maria SS Assunta, Via Monachelle 10, Caprileone (Messina), Italien |
| --- | --- |

66.

Parrocchia Maria SS Assunta, Via Monachelle 10, Caprileone (Messina), Italien

| 67. | Parrocchia Maria SS del Tindari, Via Nazionale, Caprileone (Messina), Italien |
| --- | --- |

67.

Parrocchia Maria SS del Tindari, Via Nazionale, Caprileone (Messina), Italien

| 68. | Parrocchia S. Febronia, Contrada Case Nuove, Patti (Messina), Italien |
| --- | --- |

68.

Parrocchia S. Febronia, Contrada Case Nuove, Patti (Messina), Italien

| 69. | Parrocchia Maria SS. della Stella, Contrada S. Maria Lo Piano, S. Angelo di Brolo (Messina), Italien |
| --- | --- |

69.

Parrocchia Maria SS. della Stella, Contrada S. Maria Lo Piano, S. Angelo di Brolo (Messina), Italien

| 70. | Parrocchia S. Erasmo, Piazza del Popolo, Reitano (Messina), Italien |
| --- | --- |

70.

Parrocchia S. Erasmo, Piazza del Popolo, Reitano (Messina), Italien

| 71. | Parrocchia Maria SS. della Catena, Via Roma, Naso (Messina), Italien |
| --- | --- |

71.

Parrocchia Maria SS. della Catena, Via Roma, Naso (Messina), Italien

| 72. | Parrocchia S. Benedetto il Moro, Piazza Libertà, Acquedolci (Messina), Italien |
| --- | --- |

72.

Parrocchia S. Benedetto il Moro, Piazza Libertà, Acquedolci (Messina), Italien

| 73. | Parrocchia S. Giuseppe, Frazione Tindari, Tindari (Messina), Italien |
| --- | --- |

73.

Parrocchia S. Giuseppe, Frazione Tindari, Tindari (Messina), Italien

| 74. | Parrocchia Santi Filippo e Giacomo, Via D. Oliveri 2, Naso (Messina), Italien |
| --- | --- |

74.

Parrocchia Santi Filippo e Giacomo, Via D. Oliveri 2, Naso (Messina), Italien

| 75. | Parrocchia SS. Salvatore, Via Cavour 7, Naso (Messina), Italien |
| --- | --- |

75.

Parrocchia SS. Salvatore, Via Cavour 7, Naso (Messina), Italien

| 76. | Santuario Maria SS del Tindari, Via Mons. Pullano, Tindari (Messina), Italien |
| --- | --- |

76.

Santuario Maria SS del Tindari, Via Mons. Pullano, Tindari (Messina), Italien

| 77. | Parrocchia S. Maria Assunta, Via Roma, Galati Mamertino (Messina), Italien |
| --- | --- |

77.

Parrocchia S. Maria Assunta, Via Roma, Galati Mamertino (Messina), Italien

| 78. | Fondazione Opera Immacolata Concezione O.N.L.U.S., Padova, Italien |
| --- | --- |

78.

Fondazione Opera Immacolata Concezione O.N.L.U.S., Padova, Italien

| 79. | Parrocchia San Giuseppe, Piazza Dante 11, Oliveri (Messina), Italien |
| --- | --- |

79.

Parrocchia San Giuseppe, Piazza Dante 11, Oliveri (Messina), Italien

| 80. | Parrocchia S. Leonardo, Frazione San Leonardo, Gioiosa Marea (Messina), Italien |
| --- | --- |

80.

Parrocchia S. Leonardo, Frazione San Leonardo, Gioiosa Marea (Messina), Italien

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 18.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/55

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 53 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon i kategori L3 med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar

Inbegripet all giltig text till och med:

Tillägg 13 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 28 oktober 2011

Tillägg 14 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 15 juli 2013

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om typgodkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typgodkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Särskilda specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändringar för fordonstypen eller för installering av dess belysnings- och ljussignalanordningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens definitiva upphörande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

11.

| 12. | Namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna samt för myndigheterna |
| --- | --- |

12.

BILAGOR

| Bilaga 1 — | Meddelande avseende beviljat typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande, återkallat typgodkännande, produktionens definitiva upphörande för en fordonstyp av kategori L3 med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar i enlighet med föreskrifter nr 53 |
| --- | --- |

Bilaga 1 —

| Bilaga 2 — | Typgodkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

Bilaga 2 —

| Bilaga 3 — | Lyktytor, referensaxel och referenscentrum samt vinklar för geometrisk synbarhet |
| --- | --- |

Bilaga 3 —

| Bilaga 4 — | Synbarhet för röda lyktor framåt och för vita lyktor bakåt |
| --- | --- |

Bilaga 4 —

| Bilaga 5 — | Kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 5 —

| Bilaga 6 — | Förklaring till ”horisontell lutning”, ”bankningsvinkel” och vinkeln ”δ” |
| --- | --- |

Bilaga 6 —

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter är tillämpliga på fordon i kategori L3
   (1) med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   typgodkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar och sättet att installera dem.

2.2   fordonstyp: en kategori av fordon som är lika i sådana väsentliga avseenden såsom

| 2.2.3.1 | Fordon som skiljer sig från varandra enligt punkterna 2.2.1 och 2.2.2 ovan men inte på sådant sätt att det medför en ändring av typen, antalet, placeringen och den geometriska synbarheten hos de lyktor som föreskrivs för fordonstypen i fråga. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Fordon som skiljer sig från varandra enligt punkterna 2.2.1 och 2.2.2 ovan men inte på sådant sätt att det medför en ändring av typen, antalet, placeringen och den geometriska synbarheten hos de lyktor som föreskrivs för fordonstypen i fråga.

| 2.2.3.2 | Fordon med monterade lyktor som är typgodkända enligt en av de föreskrifter som har bifogats 1958 års avtal, med monterade lyktor som är tillåtna i det land där fordonen är registrerade eller fordon utan sådana lyktor om monteringen är valfri. |
| --- | --- |

2.2.3.2

Fordon med monterade lyktor som är typgodkända enligt en av de föreskrifter som har bifogats 1958 års avtal, med monterade lyktor som är tillåtna i det land där fordonen är registrerade eller fordon utan sådana lyktor om monteringen är valfri.

2.3   tvärplan: ett vertikalt plan vinkelrätt mot fordonets längsgående medianplan.

2.4   olastat fordon: ett fulltankat fordon med en normal uppsättning verktyg, men utan förare, passagerare eller last.

2.5   lykta: en anordning som konstruerats för att belysa vägen eller avge en ljussignal till andra trafikanter. Lykta för bakre registreringsskylt och reflektorer ska likaledes betraktas som lyktor.

2.5.1   likvärdiga lyktor: lyktor med samma funktion och godkända i det land där fordonet är registrerat; sådana lyktor kan ha andra egenskaper än de som fordonet är utrustat med när detta typgodkänts, förutsatt att de uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

2.5.2   separata lyktor: anordningar med skilda lysande ytor, skilda ljuskällor och skilda lamphus.

2.5.3   grupperade lyktor: anordningar med skilda lysande ytor och skilda ljuskällor men gemensamt lamphus.

2.5.4   kombinerade: anordningar med skilda lysande ytor, men gemensam ljuskälla och gemensamt lamphus.

2.5.5   inbördes sammanbyggda: anordningar med skilda ljuskällor eller en enda ljuskälla som fungerar under olika villkor (t.ex. optiska, mekaniska och elektriska skillnader), helt eller delvis gemensamma lysande ytor och gemensamt lamphus.

2.5.6   helljusstrålkastare (helljus): lykta som används för att belysa vägen över en lång sträcka framför fordonet.

2.5.7   halvljusstrålkastare (halvljus): lykta som används för att belysa vägen framför fordonet utan att förorsaka onödig bländning eller annat obehag för mötande förare och andra trafikanter.

2.5.7.1   huvudavbländningsljus (huvudhalvljus): det halvljus som avges utan hjälp av infraröda ljusgivare och/eller tilläggsljuskällor för kurvljus.

2.5.8   lykta för körriktningsvisare: lykta som används i syfte att för andra trafikanter ange att föraren avser att ändra färdriktning åt höger eller vänster.

Lykta(or) för körriktningsvisare kan också användas enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 97.

2.5.9   bromslykta: lykta som används i syfte att ange för andra trafikanter bakom fordonet att fordonets förare ansätter färdbromsen.

2.5.10   lykta för bakre registreringsskylt: anordning som används för att belysa den plats som är avsedd för den bakre registreringsskylten; en sådan anordning kan bestå av flera optiska komponenter.

2.5.11   främre positionslykta: lykta som används för att ange fordonets närvaro när det betraktas framifrån.

2.5.12   bakre positionslykta: lykta som används för att ange fordonets närvaro när det betraktas bakifrån.

2.5.13   reflektor: anordning som används för att ange närvaron av ett fordon genom att återkasta ljus som avges av en ljuskälla som inte är ansluten till fordonet och där betraktaren befinner sig nära ljuskällan.

I dessa föreskrifter anses inte reflekterande registreringsskyltar som reflektorer.

2.5.14   varningslykta: samtidig användning av ett fordons samtliga körriktningsvisarlyktor för att visa att fordonet tillfälligt utgör en särskild fara för andra trafikanter.

2.5.15   främre dimlykta: lykta som används för att vid dimma, snöfall, kraftiga regn eller dammoln förbättra belysningen av vägen.

2.5.16   bakre dimlykta: lykta som används för att vid tät dimma göra fordonet lättare synligt bakifrån.

2.5.17   varsellykta: lykta som är riktad framåt och som används för att göra fordonet lättare synligt när det körs under dagtid.

2.6   ljusavgivande yta: hos en belysningsanordning, en ljussignalanordning eller en reflektor, hela eller delar av det genomskinliga materialets yttre yta som det av anordningstillverkaren beskrivs i ritningen till ansökan om typgodkännande, se bilaga 3.

2.7   lysande yta: (se bilaga 3).

2.7.1   lysande yta i en belysningsanordning (punkterna 2.5.6, 2.5.7 och 2.5.15): en rätvinklig projektion längs ett tvärplan av hela reflektoröppningen eller, för en strålkastare med ellipsoid reflektor, av projektionslinsen. Om belysningsanordningen saknar reflektor ska definitionen i punkt 2.7.2 tillämpas. Om lyktans ljusavgivande yta endast till en del sträcker sig över hela reflektoröppningen beaktas endast projektionen av denna del.

För halvljusstrålkastare begränsas den lysande ytan av den synliga avbildningen av ljus/mörker-gränsens linje på linsen. Om reflektorn och linsen är inställbara i förhållande till varandra ska medelinställningen användas.

Om en kombination av en strålkastare som genererar huvudavbländningsljus och ytterligare belysningsenheter eller ljuskällor som har konstruerats för att generera kurvljus fungerar tillsammans, ska de enskilda lysande ytorna tillsammans utgöra den lysande ytan.

2.7.2   lysande yta i en ljussignalanordning som inte är en reflektor (punkterna 2.5.8, 2.5.9, 2.5.11, 2.5.12, 2.5.14 och 2.5.16): lyktans rätvinkliga projektion i ett plan som är vinkelrätt mot dess referensaxel och som tangerar lyktans yttre ljusavgivande yta, där denna projektion avgränsas av kanterna på de skärmar som placerats i detta plan och där var och en tillåter endast 98 % av den totala ljusstyrkan att kvarstå i referensaxelns riktning. För att bestämma den lysande ytans nedre gräns, övre gräns och sidogränser ska endast horisontella och vertikala plan användas.

2.7.3   lysande yta i en reflektor (punkt 2.5.13): avser den rätvinkliga projektionen av en reflektor på ett plan vinkelrätt mot referensaxeln och avgränsat av plan som tangerar ytterkanterna på reflektorns optiska system och är parallella med referensaxeln. För att bestämma anordningens nedre och övre kanter samt dess sidokanter ska endast horisontella och vertikala plan beaktas.

2.8   synlig yta: för en definierad observationsriktning, är på begäran av tillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud, den rätvinkliga projektionen av

antingen gränsen för den lysande yta som projiceras på linsens yttre yta (a–b),

eller den ljusavgivande ytan (c–d),

i ett plan som är vinkelrätt mot observationsriktningen och tangerar linsens yttersta punkt (se bilaga 3 till dessa föreskrifter).

2.9   referensaxel: lyktans karakteristiska axel, bestämd av lykttillverkaren för användning som referensriktning (H = 0o, V = 0o) för områdesvinklar vid fotometriska mätningar och för att installera lyktan på fordonet.

2.10   referenscentrum: den skärningspunkt mellan referensaxeln och den yttre ljusavgivande yta som angetts av lykttillverkaren.

2.11   vinklar för geometrisk synbarhet: de vinklar som bestämmer området för den minsta rymdvinkel inom vilken lyktans synliga yta ska vara synbar. Detta rymdvinkelsområde bestäms av segmenten i den sfär vars mittpunkt sammanfaller med lyktans referenscentrum och där ekvatorn är parallell med markytan. Dessa segment bestäms i förhållande till referensaxeln. De horisontella vinklarna β motsvarar längden och de vertikala vinklarna α motsvarar bredden. Inom vinklarna för geometrisk synbarhet får det inte finnas något hinder för ljusets fortplantning från någon del av lyktans synliga yta då denna betraktas från oändligt avstånd. Om mätningarna görs närmare lyktan ska observationsriktningen ändras parallellt för att åstadkomma samma noggrannhet.

De hinder som fanns inom vinklarna för geometrisk synbarhet när lyktan godkändes ska dock inte tas med i beräkningarna.

Om någon del av lyktans synliga yta, när den installeras, skyms av ytterligare några delar av fordonet, ska belägg ges för att den del av lyktan som inte skyms av hinder fortfarande uppfyller de fotometriska värden som föreskrivs för typgodkännande av anordningen som en optisk enhet (se bilaga 3 till dessa föreskrifter). När den vertikala vinkeln för geometrisk synbarhet under den horisontella får minskas till 5o (med lyktan mindre än 750 mm över markytan) får det fotometriska området för mätningarna av den installerade optiska enheten minskas till 5o under den horisontella.

2.12   yttersta kant: det plan på vardera sidan av fordonet som är parallellt med fordonets längsgående medianplan och som tangerar dess yttre sidokant, bortsett från projektionen,

2.13   totalbredd: avståndet mellan de två vertikala plan som definieras i punkt 2.12.

2.14   enskild lykta:

| a) | en anordning eller del av en anordning med belysnings- eller ljussignalfunktion, en eller flera ljuskällor och en synlig yta i referensaxelns riktning som kan vara en sammanhängande yta eller bestå av två eller flera skilda delar, eller |
| --- | --- |

a)

en anordning eller del av en anordning med belysnings- eller ljussignalfunktion, en eller flera ljuskällor och en synlig yta i referensaxelns riktning som kan vara en sammanhängande yta eller bestå av två eller flera skilda delar, eller

| b) | varje aggregat av två oberoende lyktor, som är identiska eller inte, har samma funktion, båda är godkända som lykta av typ ”D” och installerats så att projektionen av deras synliga ytor i referensaxelns riktning upptar minst 60 % av den minsta rektangel som i referensaxelns riktning omskriver nämnda synliga ytor. |
| --- | --- |

b)

varje aggregat av två oberoende lyktor, som är identiska eller inte, har samma funktion, båda är godkända som lykta av typ ”D” och installerats så att projektionen av deras synliga ytor i referensaxelns riktning upptar minst 60 % av den minsta rektangel som i referensaxelns riktning omskriver nämnda synliga ytor.

2.15   avstånd mellan två lyktor: det kortaste avståndet i samma riktning mellan de två synliga ytorna i referensaxelns riktning. När avståndet mellan lyktorna klart uppfyller kraven i föreskrifterna behöver inte de synliga ytornas kanter fastställas exakt.

2.16   funktionskontroll: en ljus- eller ljudsignal (eller någon likvärdig signal) som anger att en anordning satt igång och om den fungerar korrekt eller inte.

2.17   kontrollampa: en ljussignal (eller något likvärdigt) som anger att en anordning satt igång men inte om den fungerar korrekt.

2.18   valfri lykta: en lykta vars installering lämnas till tillverkarens gottfinnande.

2.19   markyta: en yta på vilken fordonet står och som ska vara i huvudsak horisontell.

2.20   anordning: en komponent eller en kombination av komponenter som används för att utföra en eller flera funktioner.

2.21   färg på det ljus som anordningen utsänder: de definitioner av färg på det avgivna ljuset som anges i föreskrifter nr 48 och de ändringsserier till denna som gäller vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i dessa föreskrifter.

2.22   bruttovikt: den högsta tekniskt tillåtna vikt som angetts av tillverkaren.

2.23   fullastad: lastad så att bruttovikten uppnås enligt definitionen i punkt 2.22.

2.24   horisontell lutning: den vinkel som uppstår mellan strålmönstret när motorcykeln är i läge enligt punkt 5.4, och strålmönstret när motorcykeln lutas (se skiss i bilaga 6).

2.25   system för horisontell lutningsjustering (HIAS): anordning som justerar strålkastarens horisontella lutning till noll.

2.26   bankningsvinkel: den vinkel som uppstår genom vertikalplanet genom motorcykelns vertikala längsgående medianplan när motorcykeln roteras kring sin längsgående axel (se skiss i bilaga 6).

2.27   HIAS-signal: styrsignal eller annan extra styrdata in till systemet eller styrdata ut från systemet till motorcykeln.

2.28   HIAS-signalgenerator: en anordning som kan återge en eller flera HIAS-signaler för systemtest.

2.29   HIAS-testvinkel: den vinkel δ som upprättas genom strålkastarens ljus-/mörkergräns och H–H-linjen (för en asymmetrisk strålkastare ska den horisontella delen av ljus-/mörkergränsen användas) (se skiss i bilaga 6).

2.30   kurvljus: en belysningsfunktion för att få förbättrad belysning i kurvor.

3.   ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar ska inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar ska inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Den ska åtföljas av nedannämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:






  3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen med avseende på vad som nämns i punkterna 2.2.1–2.2.3, och den vederbörligen identifierade fordonstypen ska anges. |
| --- | --- | --- |

3.2

Den ska åtföljas av nedannämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen med avseende på vad som nämns i punkterna 2.2.1–2.2.3, och den vederbörligen identifierade fordonstypen ska anges.

| 3.2.2 | En förteckning över de anordningar som enligt tillverkaren ska utgöra belysnings- och ljussignalutrustningen. Förteckningen får omfatta flera typer av anordningar för varje funktion. Varje typ ska vara vederbörligen identifierad (nationellt eller internationellt typgodkännandemärke, om typgodkännande föreligger, tillverkarens namn osv.). Dessutom kan som ytterligare anteckning för varje funktion i förteckningen införas ”eller likvärdiga anordningar”. |
| --- | --- |

3.2.2

En förteckning över de anordningar som enligt tillverkaren ska utgöra belysnings- och ljussignalutrustningen. Förteckningen får omfatta flera typer av anordningar för varje funktion. Varje typ ska vara vederbörligen identifierad (nationellt eller internationellt typgodkännandemärke, om typgodkännande föreligger, tillverkarens namn osv.). Dessutom kan som ytterligare anteckning för varje funktion i förteckningen införas ”eller likvärdiga anordningar”.

| 3.2.3 | En monteringsritning över hela installeringen av belysning och ljussignaler som visar de olika anordningarnas läge i fordonet. |
| --- | --- |

3.2.3

En monteringsritning över hela installeringen av belysning och ljussignaler som visar de olika anordningarnas läge i fordonet.

| 3.2.4 | För att, om så krävs, kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i dessa föreskrifter, den (de) monteringsritning(ar) för varje enskild lykta som visar den lysande yta som definieras i punkt 2.7.1, den ljusavgivande yta som definieras i punkt 2.6, den referensaxel som definieras i punkt 2.9 och det referenscentrum som definieras i punkt 2.10. Dessa uppgifter krävs inte för anordningen för belysning av bakre registreringsskylt (punkt 2.5.10). |
| --- | --- |

3.2.4

För att, om så krävs, kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i dessa föreskrifter, den (de) monteringsritning(ar) för varje enskild lykta som visar den lysande yta som definieras i punkt 2.7.1, den ljusavgivande yta som definieras i punkt 2.6, den referensaxel som definieras i punkt 2.9 och det referenscentrum som definieras i punkt 2.10. Dessa uppgifter krävs inte för anordningen för belysning av bakre registreringsskylt (punkt 2.5.10).

| 3.2.5 | I ansökan ska ingå en redogörelse för den metod som använts för definitionen av synlig yta (punkt 2.8). |
| --- | --- |

3.2.5

I ansökan ska ingå en redogörelse för den metod som använts för definitionen av synlig yta (punkt 2.8).

| 3.3 | Ett olastat fordon som är försett med en fullständig uppsättning av belysnings- och ljussignalutrustning enligt punkt 3.2.2 och är representativt för den fordonstyp som ska typgodkännas ska lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande. |
| --- | --- |

3.3

Ett olastat fordon som är försett med en fullständig uppsättning av belysnings- och ljussignalutrustning enligt punkt 3.2.2 och är representativt för den fordonstyp som ska typgodkännas ska lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande.

4.   TYPGODKÄNNANDE

| 4.1 | Om det fordon som inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på alla de anordningar som specificeras i förteckningen, ska typgodkännande beviljas för denna fordonstyp. |
| --- | --- |

4.1

Om det fordon som inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på alla de anordningar som specificeras i förteckningen, ska typgodkännande beviljas för denna fordonstyp.

| 4.2 | Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje typgodkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 01 för föreskrifterna i ändringsserie 01) anger löpnumret på den senaste större tekniska ändringen av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av typgodkännandet.
  Samma avtalsslutande part får med förbehåll för bestämmelserna i punkt 7 i dessa föreskrifter inte tilldela en annan fordonstyp eller samma fordonstyp, som inlämnas med utrustning som inte specificeras i den förteckning som avses i punkt 3.2.2, detta nummer. |
| --- | --- |

4.2

Ett typgodkännandenummer ska tilldelas varje typgodkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 01 för föreskrifterna i ändringsserie 01) anger löpnumret på den senaste större tekniska ändringen av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av typgodkännandet.

Samma avtalsslutande part får med förbehåll för bestämmelserna i punkt 7 i dessa föreskrifter inte tilldela en annan fordonstyp eller samma fordonstyp, som inlämnas med utrustning som inte specificeras i den förteckning som avses i punkt 3.2.2, detta nummer.

| 4.3 | Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande, om avslag på ansökan om eller återkallat typgodkännande eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande, om avslag på ansökan om eller återkallat typgodkännande eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt typgodkännandemärke placeras på ett väl synligt och lättillgängligt ställe som anges i typgodkännandeintyget. Märket ska bestå av






  4.4.1 | en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av landsnumret för det land som utfärdat typgodkännande (2), |
| --- | --- | --- |

4.4

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt typgodkännandemärke placeras på ett väl synligt och lättillgängligt ställe som anges i typgodkännandeintyget. Märket ska bestå av

4.4.1

en cirkel som omger bokstaven ”E” följt av landsnumret för det land som utfärdat typgodkännande (2),

| 4.4.2 | numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.5 | Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter enligt en eller flera av de föreskrifter som bifogats avtalet, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas utan i så fall ska de föreskrifter och typgodkännandenummer samt tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter enligt en eller flera av de föreskrifter som bifogats avtalet, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas utan i så fall ska de föreskrifter och typgodkännandenummer samt tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Typgodkännandemärket ska vara lättläsligt och outplånligt. |
| --- | --- |

4.6

Typgodkännandemärket ska vara lättläsligt och outplånligt.

| 4.7 | Typgodkännandemärket ska anbringas nära eller på den typskylt på fordonet som monterats av tillverkaren. |
| --- | --- |

4.7

Typgodkännandemärket ska anbringas nära eller på den typskylt på fordonet som monterats av tillverkaren.

| 4.8 | I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning. |
| --- | --- |

4.8

I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning.

5.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

5.1   Belysnings- och ljussignalanordningarna ska vara monterade så att de under normala användningsförhållanden, och oavsett eventuella vibrationer som de kan komma att utsättas för, behåller de egenskaper som anges i dessa föreskrifter och gör det möjligt för fordonet att uppfylla kraven i dessa föreskrifter.

Det får i synnerhet inte vara möjligt att oavsiktligt rubba lyktorna.

5.2   Strålkastarna ska vara installerade så att en korrekt inställning av deras riktning lätt kan utföras.

5.3   För alla ljussignalanordningar ska lyktans referensaxel, då lyktan är monterad på fordonet, vara parallell med fordonets bärplan på vägen och den ska dessutom vara vinkelrät mot fordonets längsgående medianplan i fråga om sidoreflektorer och parallell med detta plan i fråga om alla andra signalanordningar. En tolerans av ± 3° ska tillåtas i varje riktning. Om tillverkaren lämnar monteringsspecifikationer, ska dessa dessutom följas.

5.4   Vid avsaknad av specifika instruktioner ska lyktornas höjd och riktning kontrolleras med det olastade fordonet placerat på en jämn, horisontell yta, det längsgående medianplanet vertikalt och dess styre eller ratt vara i en sådan position att det motsvarar riktning rakt framåt. Däcktrycken ska vara de däcktryck som tillverkaren föreskriver för de särskilda belastningsförhållanden som krävs enligt dessa föreskrifter.

5.5   Vid avsaknad av specifika instruktioner ska

| 5.5.1 | enskilda lyktor eller reflektorer monteras på ett sådant sätt att deras referenscentrum ligger i fordonets längsgående medianplan, |
| --- | --- |

5.5.1

enskilda lyktor eller reflektorer monteras på ett sådant sätt att deras referenscentrum ligger i fordonets längsgående medianplan,

| 5.5.2 | lyktor som utgör ett par och har samma funktion






  5.5.2.1 | vara monterade symmetriskt i förhållande till det längsgående medianplanet, |
| --- | --- | --- |

5.5.2

lyktor som utgör ett par och har samma funktion

5.5.2.1

vara monterade symmetriskt i förhållande till det längsgående medianplanet,

| 5.5.2.2 | vara inbördes symmetriska i förhållande till det längsgående medianplanet, |
| --- | --- |

5.5.2.2

vara inbördes symmetriska i förhållande till det längsgående medianplanet,

| 5.5.2.3 | uppfylla samma färgkrav, |
| --- | --- |

5.5.2.3

uppfylla samma färgkrav,

| 5.5.2.4 | ha identiska nominella fotometriska egenskaper, och |
| --- | --- |

5.5.2.4

ha identiska nominella fotometriska egenskaper, och

| 5.5.2.5 | tändas och släckas samtidigt. |
| --- | --- |

5.5.2.5

tändas och släckas samtidigt.

5.6   Grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktor

| 5.6.1 | Lyktor kan vara grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda med varandra, förutsatt att alla krav på färg, läge, inställning, geometrisk synbarhet, elektriska kopplingar och eventuella andra krav är uppfyllda.






  5.6.1.1 | De fotometriska och kolorimetriska kraven för en lykta ska vara uppfyllda när alla andra funktioner som den lyktan är grupperad, kombinerad eller inbördes sammanbyggd med är släckta.
  Om främre eller bakre positionslyktor är inbördes sammanbyggda med en eller flera andra funktioner som kan aktiveras tillsammans med dem, ska kraven i fråga om färg för var och en av dessa andra funktioner uppfyllas när de inbördes sammanbyggda funktionerna och främre och bakre positionslyktor är tända. |
| --- | --- | --- |

5.6.1

Lyktor kan vara grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda med varandra, förutsatt att alla krav på färg, läge, inställning, geometrisk synbarhet, elektriska kopplingar och eventuella andra krav är uppfyllda.

5.6.1.1

De fotometriska och kolorimetriska kraven för en lykta ska vara uppfyllda när alla andra funktioner som den lyktan är grupperad, kombinerad eller inbördes sammanbyggd med är släckta.

Om främre eller bakre positionslyktor är inbördes sammanbyggda med en eller flera andra funktioner som kan aktiveras tillsammans med dem, ska kraven i fråga om färg för var och en av dessa andra funktioner uppfyllas när de inbördes sammanbyggda funktionerna och främre och bakre positionslyktor är tända.

| 5.6.1.2 | Bromslyktor och lyktor för körriktningsvisare får inte vara sammanbyggda. |
| --- | --- |

5.6.1.2

Bromslyktor och lyktor för körriktningsvisare får inte vara sammanbyggda.

| 5.6.1.3 | Om bromslyktor och lyktor för körriktningsvisare är grupperade får emellertid ingen horisontell eller vertikal rät linje som passerar genom projektionerna av de synliga ytorna hos dessa funktioner på ett plan som är vinkelrätt mot referensaxeln skära mer än två gränslinjer som åtskiljer angränsande områden av olika färg. |
| --- | --- |

5.6.1.3

Om bromslyktor och lyktor för körriktningsvisare är grupperade får emellertid ingen horisontell eller vertikal rät linje som passerar genom projektionerna av de synliga ytorna hos dessa funktioner på ett plan som är vinkelrätt mot referensaxeln skära mer än två gränslinjer som åtskiljer angränsande områden av olika färg.

| 5.6.2 | Om en enskild lyktas synliga yta består av två eller flera klart åtskilda delar ska den uppfylla följande krav:






  5.6.2.1 | Antingen ska de klart åtskilda delarnas totala projicerade yta på ett plan som tangerar den yttre ytan av det genomskinliga materialet och som är vinkelrätt mot referensaxeln uppta minst 60 % av den minsta rektangel som omskriver nämnda projektion, eller också får avståndet mellan två angränsande/tangerande klart åtskilda delar inte överstiga 15 mm när det mäts vinkelrätt mot referensaxeln. |
| --- | --- | --- |

5.6.2

Om en enskild lyktas synliga yta består av två eller flera klart åtskilda delar ska den uppfylla följande krav:

5.6.2.1

Antingen ska de klart åtskilda delarnas totala projicerade yta på ett plan som tangerar den yttre ytan av det genomskinliga materialet och som är vinkelrätt mot referensaxeln uppta minst 60 % av den minsta rektangel som omskriver nämnda projektion, eller också får avståndet mellan två angränsande/tangerande klart åtskilda delar inte överstiga 15 mm när det mäts vinkelrätt mot referensaxeln.

5.7   Den högsta höjden över markytan ska mätas från den synliga ytans högsta punkt och den lägsta höjden från dess lägsta punkt och i referensaxelns riktning. I fråga om halvljusstrålkastare mäts den lägsta höjden i förhållande till markytan från den lägsta punkten på optiksystemets (t.ex. reflektor, lins, projektionslins) faktiska utlopp oberoende av dess funktion.

Där (den högsta och lägsta) höjden över markytan klart uppfyller kraven i föreskrifterna behöver de yttersta kanterna hos någon yta inte fastställas.

Vid hänvisningar till avståndet mellan lyktorna ska läget i fråga om bredden fastställas från de inre kanterna på den synliga ytan i referensaxelns riktning.

När läget i fråga om bredden klart uppfyller kraven i föreskrifterna behöver inte de exakta kanterna på någon yta fastställas.

5.8   Vid avsaknad av specifika instruktioner får inga andra lyktor än lyktorna för körriktningsvisarna och varningsljuset avge blinkande ljus.

5.9   Inget rött ljus ska vara synligt framåt och inget vitt ljus vara synligt bakåt. Överensstämmelse med detta krav ska styrkas enligt nedan (se skiss i bilaga 4):

| 5.9.1 | Synbarheten för rött ljus framåt: en röd lykta får inte vara direkt synlig när den betraktas av en person som rör sig inom zon 1 i ett tvärplan beläget 25 m framför fordonets främsta punkt. |
| --- | --- |

5.9.1

Synbarheten för rött ljus framåt: en röd lykta får inte vara direkt synlig när den betraktas av en person som rör sig inom zon 1 i ett tvärplan beläget 25 m framför fordonets främsta punkt.

| 5.9.2 | Synbarheten för vitt ljus bakåt: en vit lykta får inte vara direkt synlig när den betraktas av en person som rör sig inom zon 2 i ett tvärplan beläget 25 m bakom fordonets bakersta punkt. |
| --- | --- |

5.9.2

Synbarheten för vitt ljus bakåt: en vit lykta får inte vara direkt synlig när den betraktas av en person som rör sig inom zon 2 i ett tvärplan beläget 25 m bakom fordonets bakersta punkt.

| 5.9.3 | I sina respektive plan begränsas zonerna 1 och 2 när de betraktas av en person






  5.9.3.1 | i höjdled av två horisontella plan 1 m respektive 2,2 m över markytan, |
| --- | --- | --- |

5.9.3

I sina respektive plan begränsas zonerna 1 och 2 när de betraktas av en person

5.9.3.1

i höjdled av två horisontella plan 1 m respektive 2,2 m över markytan,

| 5.9.3.2 | i sidled av två vertikala plan som bildar en vinkel av 15° utåt från fordonets längsgående medianplan och passerar genom kontaktpunkten eller kontaktpunkterna för de vertikala plan som är parallella med fordonets längsgående medianplan och som begränsar fordonets totala bredd; om det finns flera kontaktpunkter ska den främsta motsvara det främre planet och den bakersta det bakre planet. |
| --- | --- |

5.9.3.2

i sidled av två vertikala plan som bildar en vinkel av 15° utåt från fordonets längsgående medianplan och passerar genom kontaktpunkten eller kontaktpunkterna för de vertikala plan som är parallella med fordonets längsgående medianplan och som begränsar fordonets totala bredd; om det finns flera kontaktpunkter ska den främsta motsvara det främre planet och den bakersta det bakre planet.

5.10   De elektriska kopplingarna ska vara sådana att den främre positionslyktan eller halvljusstrålkastaren om det inte finns någon främre positionslykta, den bakre positionslyktan och den bakre registreringsskyltlyktan endast kan tändas och släckas samtidigt, om inget annat anges.

5.11   I avsaknad av särskilda instruktioner ska de elektriska kopplingarna vara sådana att helljusstrålkastaren, halvljusstrålkastaren och dimstrålkastaren inte kan tändas förrän de lyktor som avses i punkt 5.10 ovan också tänds. Detta krav behöver emellertid inte tillämpas på hel- eller halvljusstrålkastarna när deras ljusvarningssignal består av att halvljusstrålkastaren tänds upprepade gånger med korta mellanrum, helljusstrålkastaren tänds upprepade gånger eller av att hel- och halvljusstrålkastaren växelvis tänds med korta mellanrum.

| 5.11.1 | Om varsellyktor är installerade, ska de tändas automatiskt när motorn har startats. Om strålkastaren är tänd, ska varsellyktorna inte tändas när motorn har startats.
  Om inga varsellyktor är installerade, ska strålkastaren tändas automatiskt när motorn har startats. |
| --- | --- |

5.11.1

Om varsellyktor är installerade, ska de tändas automatiskt när motorn har startats. Om strålkastaren är tänd, ska varsellyktorna inte tändas när motorn har startats.

Om inga varsellyktor är installerade, ska strålkastaren tändas automatiskt när motorn har startats.

5.12   Kontrollampor

| 5.12.1 | Alla kontrollampor ska vara klart synliga för föraren i en normal körställning. |
| --- | --- |

5.12.1

Alla kontrollampor ska vara klart synliga för föraren i en normal körställning.

| 5.12.2 | När en kontrollampa föreskrivs i dessa föreskrifter kan den ersättas med en funktionskontrollanordning. |
| --- | --- |

5.12.2

När en kontrollampa föreskrivs i dessa föreskrifter kan den ersättas med en funktionskontrollanordning.

5.13   Lyktornas färger

Lyktornas färger enligt dessa föreskrifter ska vara följande:

| Helljusstrålkastare | : | vit. |
| --- | --- | --- |
| Halvljusstrålkastare | : | vit. |
| Lykta för körriktningsvisare | : | orangegul. |
| Bromslykta | : | röd. |
| Lykta för bakre registreringsskylt | : | vit. |
| Främre positionslykta | : | vit eller orangegul. |
| Bakre positionslykta | : | röd. |
| Bakre reflektor, icke-triangelformad | : | röd. |
| Sidoreflektor, icke-triangelformad | : | orangegul fram,
  orangegul eller röd bak. |
| Varningsblinkers | : | orangegul. |
| Främre dimlykta | : | vit eller selektivt gul. |
| Bakre dimlykta | : | röd. |

Helljusstrålkastare

:

vit.

Halvljusstrålkastare

:

vit.

Lykta för körriktningsvisare

:

orangegul.

Bromslykta

:

röd.

Lykta för bakre registreringsskylt

:

vit.

Främre positionslykta

:

vit eller orangegul.

Bakre positionslykta

:

röd.

Bakre reflektor, icke-triangelformad

:

röd.

Sidoreflektor, icke-triangelformad

:

orangegul fram,

orangegul eller röd bak.

Varningsblinkers

:

orangegul.

Främre dimlykta

:

vit eller selektivt gul.

Bakre dimlykta

:

röd.

5.14   Varje fordon som inlämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter ska vara försedd med följande belysnings- och ljussignalanordningar:

| 5.14.1 | Helljusstrålkastare (punkt 6.1). |
| --- | --- |

5.14.1

Helljusstrålkastare (punkt 6.1).

| 5.14.2 | Halvljusstrålkastare (punkt 6.2). |
| --- | --- |

5.14.2

Halvljusstrålkastare (punkt 6.2).

| 5.14.3 | Lyktor för körriktningsvisare (punkt 6.3). |
| --- | --- |

5.14.3

Lyktor för körriktningsvisare (punkt 6.3).

| 5.14.4 | Bromslykta (punkt 6.4). |
| --- | --- |

5.14.4

Bromslykta (punkt 6.4).

| 5.14.5 | Lykta för bakre registreringsskylt (punkt 6.5). |
| --- | --- |

5.14.5

Lykta för bakre registreringsskylt (punkt 6.5).

| 5.14.6 | Främre positionslykta (punkt 6.6). |
| --- | --- |

5.14.6

Främre positionslykta (punkt 6.6).

| 5.14.7 | Bakre positionslykta (punkt 6.7). |
| --- | --- |

5.14.7

Bakre positionslykta (punkt 6.7).

| 5.14.8 | Bakre reflektor, icke triangelformad (punkt 6.8). |
| --- | --- |

5.14.8

Bakre reflektor, icke triangelformad (punkt 6.8).

| 5.14.9 | Sidoreflektorer, icke triangelformade (punkt 6.12). |
| --- | --- |

5.14.9

Sidoreflektorer, icke triangelformade (punkt 6.12).

5.15   Fordonet får dessutom vara försett med följande belysnings- och ljussignalanordningar:

| 5.15.1 | Varningsblinkers (punkt 6.9). |
| --- | --- |

5.15.1

Varningsblinkers (punkt 6.9).

| 5.15.2 | Dimlyktor.






  5.15.2.1 | Främre (punkt 6.10). |
| --- | --- | --- |

5.15.2

Dimlyktor.

5.15.2.1

Främre (punkt 6.10).

| 5.15.2.2 | Bakre (punkt 6.11). |
| --- | --- |

5.15.2.2

Bakre (punkt 6.11).

| 5.15.3 | Varsellykta (punkt 6.13). |
| --- | --- |

5.15.3

Varsellykta (punkt 6.13).

5.16   Monteringen av de belysnings- och ljussignalanordningar som nämns i punkterna 5.14 och 5.15 ska utföras i överensstämmelse med tillämpliga krav i punkt 6 i dessa föreskrifter.

5.17   Montering av alla andra belysnings- och ljussignalanordningar än de som nämns i punkterna 5.14 och 5.15 är förbjuden för typgodkännande.

5.18   Belysnings- och ljussignalanordningar som är typgodkända för fyrhjuliga fordon i kategorierna M1 och N1 och som avses i punkterna 5.14 och 5.15 ovan får även monteras på motorcyklar.

6.   SÄRSKILDA SPECIFIKATIONER

6.1   HELLJUSSTRÅLKASTARE

6.1.1   Antal:

6.1.1.1   För motorcyklar med en slagvolym på ≤ 125 cm3

en eller två av typgodkänd typ enligt

| a) | klass B, C, D eller E i föreskrifter nr 113, |
| --- | --- |

a)

klass B, C, D eller E i föreskrifter nr 113,

| b) | föreskrifter nr 112, |
| --- | --- |

b)

föreskrifter nr 112,

| c) | föreskrifter nr 1, |
| --- | --- |

c)

föreskrifter nr 1,

| d) | föreskrifter nr 8, |
| --- | --- |

d)

föreskrifter nr 8,

| e) | föreskrifter nr 20, |
| --- | --- |

e)

föreskrifter nr 20,

| f) | föreskrifter nr 57, |
| --- | --- |

f)

föreskrifter nr 57,

| g) | föreskrifter nr 72, |
| --- | --- |

g)

föreskrifter nr 72,

| h) | föreskrifter nr 98. |
| --- | --- |

h)

föreskrifter nr 98.

6.1.1.2   För motorcyklar med en slagvolym på > 125 cm3

en eller två av typgodkänd typ enligt

| a) | klass B, D eller E i föreskrifter nr 113, |
| --- | --- |

a)

klass B, D eller E i föreskrifter nr 113,

| b) | föreskrifter nr 112, |
| --- | --- |

b)

föreskrifter nr 112,

| c) | föreskrifter nr 1, |
| --- | --- |

c)

föreskrifter nr 1,

| d) | föreskrifter nr 8, |
| --- | --- |

d)

föreskrifter nr 8,

| e) | föreskrifter nr 20, |
| --- | --- |

e)

föreskrifter nr 20,

| f) | föreskrifter nr 72, |
| --- | --- |

f)

föreskrifter nr 72,

| g) | föreskrifter nr 98. |
| --- | --- |

g)

föreskrifter nr 98.

Två av typgodkänd typ enligt

| h) | klass C i föreskrifter nr 113. |
| --- | --- |

h)

klass C i föreskrifter nr 113.

6.1.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.1.3   Placering

6.1.3.1   Bredd

| 6.1.3.1.1 | En separat helljuslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra, måste helljuslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående medianplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra, måste deras referenscentrum vara symmetriskt i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.1.3.1.1

En separat helljuslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra, måste helljuslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående medianplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra, måste deras referenscentrum vara symmetriskt i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| 6.1.3.1.2 | En helljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående medianplan. Men om fordonet även är utrustat med en separat strålkastare för huvudavbländningsljus eller en strålkastare för huvudavbländningsljus som bildar flerfunktion med en främre positionslykta vid sidan av helljusstrålkastaren, måste deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.1.3.1.2

En helljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående medianplan. Men om fordonet även är utrustat med en separat strålkastare för huvudavbländningsljus eller en strålkastare för huvudavbländningsljus som bildar flerfunktion med en främre positionslykta vid sidan av helljusstrålkastaren, måste deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| 6.1.3.1.3 | Två helljusstrålkastare av vilka den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3

Två helljusstrålkastare av vilka den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

6.1.3.2   I längdled: framtill på fordonet. Detta krav anses uppfyllt om det ljus som avges inte direkt eller indirekt förorsakar föraren obehag genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.1.3.3   Avståndet mellan kanten på en separat helljusstrålkastares lysande yta och kanten på den lysande ytan för den lykta som genererar huvudavbländningsljus får inte överstiga 200 mm. Avståndet mellan kanten på en separat helljusstrålkastares lysande yta och marken måste vara mellan 500 mm och 1 300 mm.

6.1.3.4   Med två helljuslyktor: Avståndet mellan de lysande ytorna på två helljuslyktor får inte överstiga 200 mm.

6.1.4   Geometrisk synbarhet

Den lysande ytans synbarhet, inkl. dess synbarhet inom områden som inte förefaller belysta i den ifrågavarande riktningen, ska säkerställas inom ett divergerande utrymme som bestäms av de linjer som utgår från den lysande ytans omkrets och som med strålkastarens referensaxel bildar en vinkel av minst 5°.

6.1.5   Riktning

6.1.5.1   Framåt. Lyktan(orna) får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.1.5.2   Ett HIAS-system får installeras för helljuset.

6.1.6   Elektriska kopplingar

Halvljusstrålkastaren(arna) får fortsätta att lysa tillsammans med helljusstrålkastaren(arna).

6.1.7   Kontrollanordningar

6.1.7.1   Kontrollampa.

Obligatorisk, blå signallykta med fast sken.

6.1.7.2   Kontrollanordning för HIAS-fel.

Obligatorisk, blinkande orangegul signallampa, som kan kombineras med kontrollanordningen i punkt 6.2.8.2. Den ska aktiveras närhelst ett fel upptäcks avseende HIAS-signalerna. Den ska förbli aktiverad medan felet föreligger.

6.1.8   Andra krav

6.1.8.1   Den högsta samlade ljusstyrkan från de helljusstrålkastare som kan tändas samtidigt får inte överstiga 430 000 cd, vilket motsvarar ett referensvärde av 100 (typgodkännandevärde).

6.1.8.2   Vid ett HIAS-fel på en helljusstrålkastare ska det vara möjligt att utan specialverktyg göra följande:

| a) | Avaktivera HIAS-systemet tills det är återställt enligt tillverkarens instruktioner. |
| --- | --- |

a)

Avaktivera HIAS-systemet tills det är återställt enligt tillverkarens instruktioner.

| b) | Ställa om helljusstrålkastaren så att den har samma inställning i höjd- och sidled som en strålkastare utan HIAS. |
| --- | --- |

b)

Ställa om helljusstrålkastaren så att den har samma inställning i höjd- och sidled som en strålkastare utan HIAS.

Tillverkaren ska tillhandahålla en detaljerad beskrivning av hur HIAS återställs.

Som ett alternativ kan tillverkaren välja att installera ett automatiskt system som antingen utför båda de ovannämnda uppgifterna eller också återställer HIAS-systemet. I så fall ska tillverkaren förse testanläggningen med en beskrivning av det automatiska systemet samt visa hur man kontrollerar att det automatiska systemet fungerar enligt beskrivningen fram till dess att harmoniserade krav upprättas.

6.2   HALVLJUSSTRÅLKASTARE

6.2.1   Antal:

6.2.1.1   För motorcyklar med en slagvolym på ≤ 125 cm3

en eller två av typgodkänd typ enligt

| a) | klass B, C, D eller E i föreskrifter nr 113, |
| --- | --- |

a)

klass B, C, D eller E i föreskrifter nr 113,

| b) | föreskrifter nr 112, |
| --- | --- |

b)

föreskrifter nr 112,

| c) | föreskrifter nr 1, |
| --- | --- |

c)

föreskrifter nr 1,

| d) | föreskrifter nr 8, |
| --- | --- |

d)

föreskrifter nr 8,

| e) | föreskrifter nr 20, |
| --- | --- |

e)

föreskrifter nr 20,

| f) | föreskrifter nr 57, |
| --- | --- |

f)

föreskrifter nr 57,

| g) | föreskrifter nr 72, |
| --- | --- |

g)

föreskrifter nr 72,

| h) | föreskrifter nr 98. |
| --- | --- |

h)

föreskrifter nr 98.

6.2.1.2   För motorcyklar med en slagvolym på > 125 cm3

en eller två av typgodkänd typ enligt

| a) | klass B, D eller E i föreskrifter nr 113, |
| --- | --- |

a)

klass B, D eller E i föreskrifter nr 113,

| b) | föreskrifter nr 112, |
| --- | --- |

b)

föreskrifter nr 112,

| c) | föreskrifter nr 1, |
| --- | --- |

c)

föreskrifter nr 1,

| d) | föreskrifter nr 8, |
| --- | --- |

d)

föreskrifter nr 8,

| e) | föreskrifter nr 20, |
| --- | --- |

e)

föreskrifter nr 20,

| f) | föreskrifter nr 72, |
| --- | --- |

f)

föreskrifter nr 72,

| g) | föreskrifter nr 98. |
| --- | --- |

g)

föreskrifter nr 98.

Två av typgodkänd typ enligt

| a) | klass C i utkast till föreskrifter nr 113. |
| --- | --- |

a)

klass C i utkast till föreskrifter nr 113.

6.2.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.2.3   Placering

6.2.3.1   Bredd

| 6.2.3.1.1 | En separat halvljusstrålkastare får installeras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska referenscentrum för den lykta som genererar huvudavbländningsljus vara placerat inom fordonets längsgående medianplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.2.3.1.1

En separat halvljusstrålkastare får installeras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska referenscentrum för den lykta som genererar huvudavbländningsljus vara placerat inom fordonets längsgående medianplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| 6.2.3.1.2 | En strålkastare som genererar huvudavbländningsljus och som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående medianplan. Men om fordonet även är utrustat med en separat helljusstrålkastare eller en helljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en främre positionslykta vid sidan av den strålkastare som genererar huvudavbländningsljus, måste deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.2.3.1.2

En strålkastare som genererar huvudavbländningsljus och som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående medianplan. Men om fordonet även är utrustat med en separat helljusstrålkastare eller en helljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en främre positionslykta vid sidan av den strålkastare som genererar huvudavbländningsljus, måste deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| 6.2.3.1.3 | Två strålkastare som genererar huvudavbländningsljus av vilka den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska installeras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3

Två strålkastare som genererar huvudavbländningsljus av vilka den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska installeras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| 6.2.3.1.4 | Om en eller flera ytterligare belysningsenheter som tillhandahåller kurvljus är installerade och dessa har typgodkänts som en del av halvljuset enligt föreskrifter nr 113, ska dessa installeras under följande förhållanden: | Om det gäller ett eller flera par av ytterligare belysningsenheter, ska de installeras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- | --- |

6.2.3.1.4

Om en eller flera ytterligare belysningsenheter som tillhandahåller kurvljus är installerade och dessa har typgodkänts som en del av halvljuset enligt föreskrifter nr 113, ska dessa installeras under följande förhållanden:

Om det gäller ett eller flera par av ytterligare belysningsenheter, ska de installeras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| | Om det gäller en separat ytterligare belysningsenhet, ska dess referenscentrum sammanfalla med fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

Om det gäller en separat ytterligare belysningsenhet, ska dess referenscentrum sammanfalla med fordonets längsgående medianplan.

6.2.3.2   Höjd: inte mindre än 500 mm och inte mer än 1 200 mm över marken.

6.2.3.3   Längd: framtill på fordonet. Detta krav anses uppfyllt om det ljus som avges inte direkt eller indirekt förorsakar föraren obehag genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.2.3.4   För två strålkastare som genererar huvudavbländningsljus får avståndet mellan de lysande ytorna inte överstiga 200 mm.

6.2.4   Geometrisk synbarhet

Definieras av vinklarna α och β enligt punkt 2.11.

| α | = | 15° uppåt och 10° nedåt. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° till vänster och till höger för en enskild lykta. |
| β | = | 45° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor. |

α

=

15° uppåt och 10° nedåt.

β

=

45° till vänster och till höger för en enskild lykta.

β

=

45° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor.

Förekomsten av sarger eller annan utrustning nära strålkastaren får inte ge upphov till sekundära effekter som orsakar obehag för andra trafikanter.

6.2.5   Riktning

6.2.5.1   Framåt. Lyktan(orna) får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.2.5.2   Den vertikala lutningen för den strålkastare som genererar huvudavbländningsljus ska förbli mellan – 0,5 % och – 2,5 % utom i de fall en extern inställningsanordning finns.

6.2.5.3   För en strålkastare som genererar huvudavbländningsljus med en ljuskälla som har ett objektivt ljusflöde över 2 000 lumen ska strålkastarens vertikala lutning förbli mellan – 0,5 och – 2,5 %. En nivåregleringsanordning för strålkastare får användas för att uppfylla kraven i denna punkt, men den ska ha automatisk drift (3).

6.2.5.4   Kravet i punkt 6.2.5.3 ska testas på fordonet under följande betingelser:

Villkor A (enbart föraren):

För att simulera föraren ska en vikt på 75 kg ± 1 kg placeras på fordonet så att det motsvarar det axeltryck som tillverkaren har angett för detta belastningsvillkor.

Den vertikala lutningen (grundinriktningen) för den strålkastare som genererar huvudavbländningsljuset ska enligt tillverkarens instruktioner ställas in mellan – 1,0 och – 1,5 %.

Villkor B (fullastad motorcykel):

För att simulera tillverkarens största vikt ska en vikt placeras på fordonet så att det motsvarar det axeltryck som tillverkaren har angett för detta belastningsvillkor.

Före mätningarna ska fordonet gungas tre gånger upp och ned och därefter flyttas bakåt och framåt under minst ett fullständigt hjulvarv.

6.2.5.5   Ett HIAS-system får installeras för halvljuset. HIAS-systemet får inte ställa in den horisontella lutningen med mer än fordonets bankningsvinkel.

6.2.5.6   Kravet i punkt 6.2.5.5 ska testas under följande betingelser:

Testfordonet ska ställas in enligt punkt 5.4. Luta fordonet och mät HIAS-testvinkeln.

Fordonet skall testas under följande två betingelser:

| a) | Den maximala inställningsvinkeln för horisontell lutning som angetts av tillverkaren (till vänster och till höger). |
| --- | --- |

a)

Den maximala inställningsvinkeln för horisontell lutning som angetts av tillverkaren (till vänster och till höger).

| b) | Hälften av den maximala inställningsvinkeln för horisontell lutning som angetts av tillverkaren (till vänster och till höger). |
| --- | --- |

b)

Hälften av den maximala inställningsvinkeln för horisontell lutning som angetts av tillverkaren (till vänster och till höger).

När testfordonet återgår till det läge som anges i punkt 5.4 ska HIAS-testvinkeln snabbt återgå till noll.

Styret eller ratten får fixeras i riktning rakt framåt för att inte rubbas ur läge när fordonet lutas.

För testet ska HIAS aktiveras genom en HIAS-signalgenerator.

Systemet ska anses uppfylla kraven i punkt 6.2.5.5 om alla uppmätta HIAS-testvinklar inte understiger noll. Detta kan av tillverkaren visas på något sätt som godtas av den myndighet som ansvarar för typgodkännande.

6.2.5.7   En eller flera ytterligare ljuskällor/belysningsenheter får endast aktiveras tillsammans med huvudavbländningsljuset som genererar kurvljus. Den belysning som kurvljuset ger får inte sträcka sig utöver det horisontella plan som är parallellt med markytan och som inbegriper referensaxeln för den strålkastare som genererar huvudavbländningsljuset för samtliga bankningsvinklar enligt tillverkarens anvisningar under typgodkännande av anordningen enligt föreskrifter nr 113.

6.2.5.8   Kravet i punkt 6.2.5.7 ska testas enligt följande:

Testfordonet ska ställas in enligt punkt 5.4.

Mät bankningsvinklarna på båda sidor av fordonet under alla förhållanden som kurvljuset aktiveras. De bankningsvinklar som ska mätas är de bankningsvinklar som tillverkaren har angett under typgodkännande av anordningen enligt föreskrifter nr 113.

Styret eller ratten får fixeras i riktning rakt framåt för att inte rubbas ur läge när fordonet lutas.

För testet får kurvljuset aktiveras genom en signalgenerator som tillhandahålls av tillverkaren.

Systemet anses uppfylla kraven i punkt 6.2.5.7 om samtliga uppmätta bankningsvinklar på båda sidor av fordonet är större eller lika med de minsta bankningsvinklar som anges i meddelandeformuläret för typgodkännandet av anordningen enligt föreskrifter nr 113.

Överensstämmelse med punkt 6.2.5.7 kan av tillverkaren visas på något sätt som godtas av den myndighet som ansvarar för typgodkännande.

6.2.6   Elektriska kopplingar

Manöverorganet för omkoppling till halvljus ska släcka alla helljusstrålkastare samtidigt.

Halvljusstrålkastare med en ljuskälla som är typgodkänd enligt föreskrifter nr 99 ska förbli påslagna när helljusstrålkastaren lyser.

6.2.6.1   Den eller de ytterligare ljuskällor/belysningsenheter som används för att generera kurvljus ska anslutas så att den (de) inte kan aktiveras om inte de strålkastare som genererar huvudavbländningsljus också aktiveras.

Den eller de ytterligare ljuskällor/belysningsenheter som används för att generera kurvljus på varje sida av fordonet får endast aktiveras automatiskt när bankningsvinkeln(larna) är större än eller lika stor(a) som den (de) minsta bankningsvinkeln(larna) som anges i meddelandeformuläret för typgodkännandet av anordningen enligt föreskrifter nr 113.

Den eller de ytterligare ljuskällorna/belysningsenheterna får emellertid inte aktiveras när bankningsvinkeln är mindre än 3o.

Den eller de ytterligare ljuskällorna/belysningsenheterna ska avaktiveras när bankningsvinkeln(larna) är mindre än den (de) minsta bankningsvinkeln(larna) som anges i meddelandeformuläret för typgodkännandet av anordningen enligt föreskrifter nr 113.

6.2.7   Kontrollanordningar

6.2.7.1   Kontrollampa.

Valfri; grön signallykta med fast sken.

6.2.7.2   Kontrollanordning för HIAS-fel.

Obligatorisk, blinkande orangegul signallampa, som kan kombineras med kontrollanordningen i punkt 6.1.8.2. Den ska aktiveras närhelst ett fel upptäcks avseende HIAS-signalerna. Den ska förbli aktiverad medan felet föreligger.

6.2.7.3   Vid fel i kontrollsystemet ska (en) ytterligare ljuskälla(or) eller (en) ytterligare belysningsenhet(er) som genererar kurvljus släckas automatiskt.

6.2.8   Andra krav

Vid ett HIAS-fel på en halvljusstrålkastare ska det vara möjligt att utan specialverktyg göra följande:

| a) | Avaktivera HIAS-systemet tills det är återställt enligt tillverkarens instruktioner. |
| --- | --- |

a)

Avaktivera HIAS-systemet tills det är återställt enligt tillverkarens instruktioner.

| b) | Ställa om halvljusstrålkastaren så att den har samma inställning i höjd- och sidled som en strålkastare utan HIAS. |
| --- | --- |

b)

Ställa om halvljusstrålkastaren så att den har samma inställning i höjd- och sidled som en strålkastare utan HIAS.

Tillverkaren ska tillhandahålla en detaljerad beskrivning av hur HIAS återställs.

Som ett alternativ kan tillverkaren välja att installera ett automatiskt system som antingen utför båda de ovannämnda uppgifterna eller också återställer HIAS-systemet. I så fall ska tillverkaren förse testanläggningen med en beskrivning av det automatiska systemet samt visa hur man kontrollerar att det automatiska systemet fungerar enligt beskrivningen fram till dess att harmoniserade krav upprättas.

6.3   LYKTA FÖR KÖRRIKTNINGSVISARE

6.3.1   Antal

Två på varje sida.

6.3.2   Arrangemang

Två främre körriktningsvisare (kategori 1 enligt föreskrifter nr 6 eller kategori 11 enligt föreskrifter nr 50).

Två bakre körriktningsvisare (kategori 2 enligt föreskrifter nr 6 eller kategori 12 enligt föreskrifter nr 50).

6.3.3   Placering

| 6.3.3.1 | I sidled: För främre körriktningsvisare ska samtliga följande villkor vara uppfyllda:






  a) | Avståndet mellan de lysande ytorna får inte vara mindre än 240 mm. |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1

I sidled: För främre körriktningsvisare ska samtliga följande villkor vara uppfyllda:

a)

Avståndet mellan de lysande ytorna får inte vara mindre än 240 mm.

| b) | Körriktningsvisarna ska vara placerade utanför de vertikala längsgående plan som tangerar de yttersta kanterna på helljusstrålkastarens(nas) och/eller huvudavbländningsljusets(ens) lysande yta. |
| --- | --- |

b)

Körriktningsvisarna ska vara placerade utanför de vertikala längsgående plan som tangerar de yttersta kanterna på helljusstrålkastarens(nas) och/eller huvudavbländningsljusets(ens) lysande yta.

| c) | Avståndet mellan de lysande ytorna för körriktningsvisarna och den närmaste strålkastare som genererar huvudavbländningsljuset får inte vara mindre än som anges nedan:






  Minsta ljusstyrka för körriktningsvisarna (cd) | Minsta avstånd (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

c)

Avståndet mellan de lysande ytorna för körriktningsvisarna och den närmaste strålkastare som genererar huvudavbländningsljuset får inte vara mindre än som anges nedan:

Minsta ljusstyrka för körriktningsvisarna (cd)

Minsta avstånd (mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

För de bakre körriktningsvisarna ska avståndet mellan innerkanterna på de båda lysande ytorna vara minst 180 mm under förutsättning att bestämmelserna i punkt 2.11 tillämpas även när registreringsskylten är monterad.

| 6.3.3.2 | I höjdled: inte mindre än 350 mm men inte mer än 1 200 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.3.3.2

I höjdled: inte mindre än 350 mm men inte mer än 1 200 mm över markytan.

| 6.3.3.3 | I längdled: avståndet framåt mellan referenscentrum för de bakre körriktningsvisarna och det tvärplan som utgör den bakersta gränsen för fordonets totala längd får inte överstiga 300 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3

I längdled: avståndet framåt mellan referenscentrum för de bakre körriktningsvisarna och det tvärplan som utgör den bakersta gränsen för fordonets totala längd får inte överstiga 300 mm.

6.3.4   Geometrisk synbarhet

Horisontella vinklar: 20° inåt, 80° utåt.

Vertikala vinklar: 15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5° om lyktornas höjd är mindre än 750 mm.

6.3.5   Riktning

De främre körriktningsvisarna får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.3.6   Elektriska kopplingar

Lyktorna för körriktningsvisare ska tändas oberoende av de andra lyktorna. Alla lyktor för körriktningsvisare på en sida av fordonet ska tändas och släckas med hjälp av ett manöverorgan.

6.3.7   Får inte ”bilda flerfunktion” med någon annan lykta, utom den orangegula främre positionslyktan.

6.3.8   Funktionskontroll

Obligatorisk. Den kan utgöras av en ljussignal eller en ljudsignal eller bägge. Om den har en ljussignal ska det vara en blinkande grön lykta som åtminstone i händelse av en felfunktion i någon av dessa körriktningsvisare antingen släcks eller förblir tänd utan att blinka eller uppvisar en märkbar förändring av blinkfrekvensen.

6.3.9   Andra krav

De egenskaper som anges nedan ska uppmätas utan någon annan belastning på det elektriska systemet än vad som krävs för att driva motorn och belysningsenheterna. För alla fordon:

| 6.3.9.1 | Blinkfrekvensen ska vara 90 ± 30 gånger per minut. |
| --- | --- |

6.3.9.1

Blinkfrekvensen ska vara 90 ± 30 gånger per minut.

| 6.3.9.2 | Körriktningsvisarnas blinkande på samma sida av fordonet kan ske synkront eller växelvis. |
| --- | --- |

6.3.9.2

Körriktningsvisarnas blinkande på samma sida av fordonet kan ske synkront eller växelvis.

| 6.3.9.3 | Manövrering av ljussignalens manöverorgan ska inom högst en sekund följas av den första tändningen och inom högst en och en halv sekund av den första släckningen. |
| --- | --- |

6.3.9.3

Manövrering av ljussignalens manöverorgan ska inom högst en sekund följas av den första tändningen och inom högst en och en halv sekund av den första släckningen.

| 6.3.9.4 | I händelse av annat fel än kortslutning på lyktan för en körriktningsvisare, ska den eller de andra lyktor för körriktningsvisare som anger samma riktning fortsätta att blinka eller lysa, men frekvensen får under detta förhållande vara annorlunda än den angivna. |
| --- | --- |

6.3.9.4

I händelse av annat fel än kortslutning på lyktan för en körriktningsvisare, ska den eller de andra lyktor för körriktningsvisare som anger samma riktning fortsätta att blinka eller lysa, men frekvensen får under detta förhållande vara annorlunda än den angivna.

6.4   BROMSLYKTA

6.4.1   Antal

En eller två.

6.4.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.4.3   Placering

| 6.4.3.1 | I höjdled: inte mindre än 250 mm men inte mer än 1 500 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.4.3.1

I höjdled: inte mindre än 250 mm men inte mer än 1 500 mm över markytan.

| 6.4.3.2 | I längdled: baktill på fordonet. |
| --- | --- |

6.4.3.2

I längdled: baktill på fordonet.

6.4.4   Geometrisk synbarhet

| Horisontell vinkel | : | 45° till vänster och till höger för en enskild lykta,
  45° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

45° till vänster och till höger för en enskild lykta,

45° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5° om lyktans höjd är mindre än 750 mm.

6.4.5   Riktning

Mot fordonets bakre del.

6.4.6   Elektriska kopplingar

Ska tändas när färdbromsen ansätts.

6.4.7   Kontrollanordning

Kontrollanordningen är frivillig men om den monteras ska denna kontrollanordning vara en kontroll som består av en varningslampa med fast sken som tänds i händelse av felfunktion hos bromslyktorna.

6.4.8   Andra krav

Inga.

6.5   LYKTA FÖR BAKRE REGISTRERINGSSKYLT

6.5.1   Antal

En, godkänd som anordning i kategori 2 enligt föreskrifter nr 50. Anordningen får bestå av flera optiska komponenter som är konstruerade för att belysa den plats som är avsedd för registreringsskylten.

| 6.5.2 | Arrangemang | Så att anordningen belyser den plats som är avsedd för registreringsskylten. |
| --- | --- | --- |
| 6.5.3 | Placering |
| 6.5.3.1 | I sidled: |
| 6.5.3.2 | I höjdled: |
| 6.5.3.3 | I längdled: |
| 6.5.4 | Geometrisk synbarhet |
| 6.5.5 | Riktning |

6.5.2

Arrangemang

Så att anordningen belyser den plats som är avsedd för registreringsskylten.

6.5.3

Placering

6.5.3.1

I sidled:

6.5.3.2

I höjdled:

6.5.3.3

I längdled:

6.5.4

Geometrisk synbarhet

6.5.5

Riktning

6.5.6   Kontrollanordning

Valfri: Om den finns får den utgöras av den kontrollanordning som finns för positionslyktan.

6.5.7   Andra krav

När lyktan för den bakre registreringsskylten kombineras med den bakre positionslyktan, bildar flerfunktion med bromslyktan eller med den bakre dimlyktan får de fotometriska egenskaperna hos lyktan för den bakre registreringsskylten ändras medan bromslyktan eller den bakre dimlyktan lyser.

6.6   FRÄMRE POSITIONSLYKTA

6.6.1   Antal

| En eller två | om färgen är vit |
| --- | --- |
| eller | |
| två (en per sida) | om färgen är orangegul. |

En eller två

om färgen är vit

eller

två (en per sida)

om färgen är orangegul.

6.6.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.6.3   Placering

| 6.6.3.1 | I sidled: | En separat främre positionslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra måste den främre positionslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående medianplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra måste deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- | --- |

6.6.3.1

I sidled:

En separat främre positionslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra måste den främre positionslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående medianplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra måste deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| | En främre positionslykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska installeras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående medianplan. När fordonet även är utrustat med en annan framlykta vid sidan av den främre positionslyktan ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

En främre positionslykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta ska installeras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående medianplan. När fordonet även är utrustat med en annan framlykta vid sidan av den främre positionslyktan ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

Två främre positionslyktor, av vilka den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta, ska installeras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| 6.6.3.2 | I höjdled: inte mindre än 350 mm men inte mer än 1 200 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.6.3.2

I höjdled: inte mindre än 350 mm men inte mer än 1 200 mm över markytan.

| 6.6.3.3 | I längdled: framtill på fordonet. |
| --- | --- |

6.6.3.3

I längdled: framtill på fordonet.

6.6.4   Geometrisk synbarhet

| Horisontell vinkel | : | 80° till vänster och till höger för en enskild lykta:
  Den horisontella vinkeln får vara 80° utåt och 20° inåt för varje par av lyktor. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

80° till vänster och till höger för en enskild lykta:

Den horisontella vinkeln får vara 80° utåt och 20° inåt för varje par av lyktor.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5o om lyktans höjd är mindre än 750 mm.

6.6.5   Riktning

Framåt. Lyktan(orna) får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.6.6   Kontrollampa

Obligatorisk. Grön signallykta med fast sken. Denna kontrollampa krävs inte om instrumentbrädans belysning endast kan tändas och släckas tillsammans med positionslyktan(orna).

6.6.7   Andra krav

Om den främre positionslyktan bildar flerfunktion med lyktan för den främre körriktningsvisaren, ska den elektriska kopplingen vara utformad så att positionslyktan på samma sida som lyktan för körriktningsvisaren släcks när körriktningsvisarlyktan blinkar.

6.7   BAKRE POSITIONSLYKTA

6.7.1   Antal

En eller två.

6.7.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.7.3   Placering

| 6.7.3.1 | I höjdled: inte mindre än 250 mm men inte mer än 1 500 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.7.3.1

I höjdled: inte mindre än 250 mm men inte mer än 1 500 mm över markytan.

| 6.7.3.2 | I längdled: baktill på fordonet. |
| --- | --- |

6.7.3.2

I längdled: baktill på fordonet.

6.7.4   Geometrisk synbarhet

| Horisontell vinkel | : | 80° till vänster och till höger för en enskild lykta.
  Den horisontella vinkeln får vara 80° utåt och 45° inåt för varje par av lyktor. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

80° till vänster och till höger för en enskild lykta.

Den horisontella vinkeln får vara 80° utåt och 45° inåt för varje par av lyktor.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5° om lyktans höjd är mindre än 750 mm.

6.7.5   Riktning

Bakåt.

6.7.6   Kontrollampa

Valfri: Om den finns får den utgöras av den anordning som finns för den främre positionslyktan.

6.7.7   Andra krav

Om en bakre positionslykta bildar flerfunktion med en körriktningsvisare får den elektriska kopplingen för den bakre positionslyktan på relevant sida av fordonet, eller den del som bildar flerfunktion, vara utformad så att den är släckt när körriktningsvisaren används (både när körriktningsvisaren är tänd och släckt).

6.8   BAKRE REFLEKTOR, ICKE-TRIANGELFORMAD

6.8.1   Antal

En eller två.

6.8.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.8.3   Placering

I höjdled: inte mindre än 250 mm men inte mer än 900 mm över markytan.

6.8.4   Geometrisk synbarhet

| Horisontell vinkel | : | 30° till vänster och till höger för en enskild lykta,
  30° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

30° till vänster och till höger för en enskild lykta,

30° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5° om lyktans höjd är mindre än 750 mm.

6.8.5   Riktning

Bakåt.

6.9   VARNINGSBLINKERS

6.9.1   Signalen ska avges genom att lyktorna för körriktningsvisare arbetar samtidigt i enlighet med kraven i punkt 6.3 ovan.

6.9.2   Elektriska kopplingar

Signalen ska avges med hjälp av ett separat manöverdon som gör det möjligt för alla körriktningsvisare att matas med ström samtidigt.

6.9.3   Kontrollampa

Obligatorisk. Blinkande röd signallykta eller för separata kontrollanordningar samtidig användning av den kontrollanordning som föreskrivs i punkt 6.3.8.

6.9.4   Andra krav

Blinkfrekvens 90 ± 30 gånger per minut.

Manövrering av ljussignalens manöverorgan ska inom högst en sekund följas av den första tändningen och inom högst en och en halv sekund av den första släckningen.

6.10   FRÄMRE DIMLYKTA

6.10.1   Antal

En eller två.

6.10.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.10.3   Placering

| 6.10.3.1 | I sidled: För en enskild lykta ska referenscentrum vara beläget i fordonets längsgående medianplan eller också ska kanten på den lysande yta som ligger närmast detta plan vara på högst 250 mm avstånd. |
| --- | --- |

6.10.3.1

I sidled: För en enskild lykta ska referenscentrum vara beläget i fordonets längsgående medianplan eller också ska kanten på den lysande yta som ligger närmast detta plan vara på högst 250 mm avstånd.

| 6.10.3.2 | I höjdled: Inte mindre än 250 mm över markytan. Ingen punkt på den lysande ytan får befinna sig högre än den högsta punkten på halvljusstrålkastarens lysande yta. |
| --- | --- |

6.10.3.2

I höjdled: Inte mindre än 250 mm över markytan. Ingen punkt på den lysande ytan får befinna sig högre än den högsta punkten på halvljusstrålkastarens lysande yta.

| 6.10.3.3 | I längdled: framtill på fordonet. Detta krav anses uppfyllt om det ljus som avges inte direkt eller indirekt förorsakar föraren obehag genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet. |
| --- | --- |

6.10.3.3

I längdled: framtill på fordonet. Detta krav anses uppfyllt om det ljus som avges inte direkt eller indirekt förorsakar föraren obehag genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.10.4   Geometrisk synbarhet

Definieras av vinklarna α och β enligt punkt 2.11.

| α | = | 5° uppåt och nedåt. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° till vänster och till höger för en enskild lykta, utom för en excentriskt monterad lykta, där inåtvinkeln β = 10°. |
| β | = | 45° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor. |

α

=

5° uppåt och nedåt.

β

=

45° till vänster och till höger för en enskild lykta, utom för en excentriskt monterad lykta, där inåtvinkeln β = 10°.

β

=

45° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor.

6.10.5   Riktning

Framåt. Lyktan(orna) får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.10.6   Får inte kombineras med någon annan framlykta.

6.10.7   Kontrollampa

Valfri; grön signal med fast sken.

6.10.8   Andra krav

Inga.

6.10.9   Elektriska kopplingar

Det ska vara möjligt att tända och släcka dimlyktan(orna) oberoende av helljusstrålkastaren(arna) och/eller halvljusstrålkastaren(arna).

6.11   BAKRE DIMLYKTA

6.11.1   Antal

En eller två.

6.11.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.11.3   Placering

| 6.11.3.1 | I höjdled: inte mindre än 250 mm men inte mer än 900 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.11.3.1

I höjdled: inte mindre än 250 mm men inte mer än 900 mm över markytan.

| 6.11.3.2 | I längdled: baktill på fordonet. |
| --- | --- |

6.11.3.2

I längdled: baktill på fordonet.

| 6.11.3.3 | Avståndet mellan dimbaklyktans lysande yta och bromslyktans lysande yta får inte vara mindre än 100 mm. |
| --- | --- |

6.11.3.3

Avståndet mellan dimbaklyktans lysande yta och bromslyktans lysande yta får inte vara mindre än 100 mm.

6.11.4   Geometrisk synbarhet

Definieras av vinklarna α och β enligt punkt 2.11.

| α | = | 5° uppåt och nedåt. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 25° till vänster och till höger för en enskild lykta,
  25° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor. |

α

=

5° uppåt och nedåt.

β

=

25° till vänster och till höger för en enskild lykta,

25° utåt och 10° inåt för varje par av lyktor.

6.11.5   Riktning

Bakåt.

6.11.6   Elektriska kopplingar

Dessa ska vara utformade så att den bakre dimlyktan endast kan tändas när en eller flera av följande lyktor är tända: helljusstrålkastaren, halvljusstrålkastaren, den främre dimlyktan.

Om det finns en främre dimlykta ska det vara möjligt att tända och släcka den bakre dimlyktan oberoende av den främre dimlyktan.

Den (de) bakre dimlyktan(orna) kan fortsätta att lysa tills positionslyktorna släcks och den/de ska därefter förbli släckt(a) tills den (de) avsiktligt tänds på nytt.

6.11.7   Kontrollampa

Obligatorisk. Orangegul signallykta med fast sken.

6.11.8   Andra krav

Inga.

6.12   SIDOREFLEKTOR, ICKE-TRIANGELFORMAD

6.12.1   Antal per sida

En eller två.

6.12.2   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.12.3   Placering

| 6.12.3.1 | På sidan av fordonet. |
| --- | --- |

6.12.3.1

På sidan av fordonet.

| 6.12.3.2 | I höjdled: inte mindre än 300 mm men inte mer än 900 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.12.3.2

I höjdled: inte mindre än 300 mm men inte mer än 900 mm över markytan.

| 6.12.3.3 | I längdled: Bör placeras så att den under normala förhållanden inte kan skymmas av förarens eller passagerarens klädsel. |
| --- | --- |

6.12.3.3

I längdled: Bör placeras så att den under normala förhållanden inte kan skymmas av förarens eller passagerarens klädsel.

6.12.4   Geometrisk synbarhet

Horisontella vinklar β = 30° framåt och bakåt.

Vertikala vinklar: α = 15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5° om reflektorns höjd är mindre än 750 mm.

6.12.5   Riktning

Reflektorernas referensaxlar ska vara vinkelräta mot fordonets längsgående medianplan och riktade utåt. De främre reflektorerna får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.13   VARSELLYKTA

6.13.1   Förekomst

Valfri för motorcyklar.

6.13.2   Antal

En eller två av typgodkänd typ enligt föreskrifter nr 87.

6.13.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.13.4   Placering

6.13.4.1   I sidled:

| 6.13.4.1.1 | En separat varsellykta får installeras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska varsellyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående medianplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra får kanten på den lysande ytan inte ligga mer än 250 mm från fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.13.4.1.1

En separat varsellykta får installeras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska varsellyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående medianplan. Om dessa lyktor sitter bredvid varandra får kanten på den lysande ytan inte ligga mer än 250 mm från fordonets längsgående medianplan.

| 6.13.4.1.2 | En varsellykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta (helljusstrålkastare eller främre positionslykta) ska monteras så att kanten på den lysande ytan inte ligger mer än 250 mm från fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.13.4.1.2

En varsellykta som bildar flerfunktion med en annan framlykta (helljusstrålkastare eller främre positionslykta) ska monteras så att kanten på den lysande ytan inte ligger mer än 250 mm från fordonets längsgående medianplan.

| 6.13.4.1.3 | Två varsellyktor av vilka den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska installeras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

6.13.4.1.3

Två varsellyktor av vilka den ena eller båda bildar flerfunktion med en annan framlykta ska installeras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående medianplan.

| 6.13.4.1.4 | För två varsellyktor får avståndet mellan de lysande ytorna inte överstiga 420 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.1.4

För två varsellyktor får avståndet mellan de lysande ytorna inte överstiga 420 mm.

| 6.13.4.1.5 | Detta största avstånd gäller inte när varsellyktorna






  a) | är grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda med en annan strålkastare, eller |
| --- | --- | --- |

6.13.4.1.5

Detta största avstånd gäller inte när varsellyktorna

a)

är grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda med en annan strålkastare, eller

| b) | är inom den främre motorcykelsilhuettens projektion på ett rätvinkligt plan som är vinkelrätt mot fordonets längsgående medianplan. |
| --- | --- |

b)

är inom den främre motorcykelsilhuettens projektion på ett rätvinkligt plan som är vinkelrätt mot fordonets längsgående medianplan.

6.13.4.2   I höjdled:

Över markytan inte mindre än 250 mm men inte mer än 1 500 mm.

6.13.4.3   I längdled:

Framtill på fordonet.

6.13.5   Geometrisk synbarhet

| Horisontellt | : | Utåt 20° och inåt 10°. |
| --- | --- | --- |
| Vertikalt | : | Uppåt 10° och nedåt 10°. |

Horisontellt

:

Utåt 20° och inåt 10°.

Vertikalt

:

Uppåt 10° och nedåt 10°.

6.13.6   Riktning

Framåt. Lyktan(orna) får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.13.7   Elektriska kopplingar

6.13.7.1   Varsellyktan ska släckas automatiskt när strålkastarna tänds utom när de senare används till att ge upprepade ljusvarningar med korta mellanrum.

Den bakre positionslyktan ska tändas när varsellyktan(orna) är tänd(a). De(n) främre positionslyktan(orna) och lyktan för den bakre registreringsskylten får tändas separat eller tillsammans när varsellyktan(orna) tänds.

6.13.7.2   Om avståndet mellan lyktan för den främre körriktningsvisaren och varsellyktan är 40 mm eller mindre, ska de elektriska kopplingarna till varsellyktorna på relevant sida av fordonet vara sådana att varsellyktorna antingen

| a) | släcks, eller |
| --- | --- |

a)

släcks, eller

| b) | ljusstyrkan minskar när lyktorna för de främre körriktningsvisarna aktiveras (oavsett om de blinkar eller är släckta). |
| --- | --- |

b)

ljusstyrkan minskar när lyktorna för de främre körriktningsvisarna aktiveras (oavsett om de blinkar eller är släckta).

6.13.7.3   Om en lykta för körriktningsvisare bildar flerfunktion med en varsellykta får de elektriska kopplingarna för varsellyktan på relevant sida av fordonet vara utformade så att den är släckt när körriktningsvisaren används (både när körriktningsvisaren är tänd och släckt).

6.13.8   Kontrollanordning

Frivillig grön kontrollampa.

6.13.9   Andra krav

DRL-symbolen i ISO 2575:2004 – Vägfordon. Symboler för manöverdon, visare och kontrollampor får användas för att underrätta föraren om att varsellyktan är tänd.

7.   ÄNDRINGAR FÖR FORDONSTYPEN ELLER FÖR INSTALLERING AV DESS BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR

| 7.1 | Varje ändring av fordonstypen eller av installeringen av dess belysnings- eller ljussignalanordningar eller av den förteckning som avses i punkt 3.2.2 ska meddelas den myndighet som godkänt denna fordonstyp. Myndigheten kan då antingen






  7.1.1 | anse att den ändring som gjorts sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

7.1

Varje ändring av fordonstypen eller av installeringen av dess belysnings- eller ljussignalanordningar eller av den förteckning som avses i punkt 3.2.2 ska meddelas den myndighet som godkänt denna fordonstyp. Myndigheten kan då antingen

7.1.1

anse att den ändring som gjorts sannolikt inte får någon märkbar negativ inverkan och fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller

| 7.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas genomförande. |
| --- | --- |

7.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas genomförande.

| 7.2 | Meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande, med angivande av ändringar, ska lämnas enligt förfarandet i punkt 4.3 till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.2

Meddelande om beviljat eller ej beviljat typgodkännande, med angivande av ändringar, ska lämnas enligt förfarandet i punkt 4.3 till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

| 7.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av typgodkännande ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

7.3

Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av typgodkännande ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till avtalet (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 8.1 | Motorcyklar som är godkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typgodkända typen genom att de krav som ställs i punkterna 5 och 6 uppfylls. |
| --- | --- |

8.1

Motorcyklar som är godkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typgodkända typen genom att de krav som ställs i punkterna 5 och 6 uppfylls.

| 8.2 | Minimikraven för de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse med typgodkänd typ som beskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska uppfyllas. |
| --- | --- |

8.2

Minimikraven för de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse med typgodkänd typ som beskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska uppfyllas.

| 8.3 | Myndigheten som beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas i varje produktionsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller ska vara en gång per år. |
| --- | --- |

8.3

Myndigheten som beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas i varje produktionsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller ska vara en gång per år.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Typgodkännande som, enligt denna föreskrift, beviljats med avseende på fordonstyp kan återkallas om kraven som beskrivs i punkt 8.1 inte uppfylls, eller om fordonet inte klarar de kontroller som föreskrivs i punkt 8. |
| --- | --- |

9.1

Typgodkännande som, enligt denna föreskrift, beviljats med avseende på fordonstyp kan återkallas om kraven som beskrivs i punkt 8.1 inte uppfylls, eller om fordonet inte klarar de kontroller som föreskrivs i punkt 8.

| 9.2 | Om en part i avtalet som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, ska denna part genast rapportera detta till övriga parter i avtalet som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelandeformulär enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.2

Om en part i avtalet som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, ska denna part genast rapportera detta till övriga parter i avtalet som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelandeformulär enligt mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   PRODUKTIONENS DEFINITIVA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet helt upphör med att tillverka en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne informera den myndighet som utfärdat typgodkännandet. Efter att ha mottagit detta meddelande ska denna myndighet underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 11.1 | Från och med den dag då tillägg 10 till ändringsserie 01 officiellt träder i kraft ska ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 10 till ändringsserie 01. |
| --- | --- |

11.1

Från och med den dag då tillägg 10 till ändringsserie 01 officiellt träder i kraft ska ingen avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännanden enligt dessa föreskrifter i dess ändrade lydelse enligt tillägg 10 till ändringsserie 01.

| 11.2 | Från och med 60 månader efter datum för ikraftträdande enligt punkt 11.1 ovan ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om fordonstypen uppfyller kraven i tillägg 10 till ändringsserie 01 till dessa föreskrifter med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar och sättet att installera dem. |
| --- | --- |

11.2

Från och med 60 månader efter datum för ikraftträdande enligt punkt 11.1 ovan ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja typgodkännanden om fordonstypen uppfyller kraven i tillägg 10 till ändringsserie 01 till dessa föreskrifter med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar och sättet att installera dem.

| 11.3 | Befintliga typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter före det datum som nämns i punkt 11.2 ska fortsätta att vara giltiga. När det gäller fordon som är registrerade för första gången mer än 84 månader efter datum för ikraftträdande enligt punkt 11.1 ovan får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännanden för fordonstypen om den inte uppfyller kraven i tillägg 10 till ändringsserie 01 till dessa föreskrifter med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar och sättet att installera dem. |
| --- | --- |

11.3

Befintliga typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter före det datum som nämns i punkt 11.2 ska fortsätta att vara giltiga. När det gäller fordon som är registrerade för första gången mer än 84 månader efter datum för ikraftträdande enligt punkt 11.1 ovan får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännanden för fordonstypen om den inte uppfyller kraven i tillägg 10 till ändringsserie 01 till dessa föreskrifter med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar och sättet att installera dem.

12.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT FÖR MYNDIGHETERNA

De parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter ska underrätta Förenta nationernas sekretariat om namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningar samt de myndigheter som beviljar godkännande och till vilka de intyg om beviljat, utökat, avslag på ansökan om eller återkallat typgodkännande, som utfärdats i andra länder, ska sändas.

---

(1)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senast ändrad genom ändring 4).

(2)  De särskiljande numren för de avtalsslutande parterna i 1958 års avtal återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(3)  Fram till 60 månader efter den dag då tillägg 10 till ändringsserie 01 träder i kraft får den emellertid ha manuell drift utan att några verktyg används. I så fall ska tillverkaren lämna instruktioner i fordonsägarens handbok om hur strålkastaren nivåregleras manuellt.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

FÖRLAGA A

(se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på en motorcykel, visar att den berörda fordonstypen med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar godkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 53, ändrade genom ändringsserie 01. Typgodkännandenumret anger att typgodkännandet beviljades enligt kraven i föreskrifter nr 53.

FÖRLAGA B

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på en motorcykel, visar att den berörda fordonstypen godkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 53 och nr 78 (1). Typgodkännandenumren visar att föreskrifter nr 53 redan innehöll ändringsserie 01 och att föreskrifter nr 78 redan innehöll ändringsserie 02 vid tidpunkten för respektive typgodkännande.

---

(1)  Den andra siffran ges bara som exempel.

---

BILAGA 3

LYKTYTOR, REFERENSAXEL OCH REFERENSCENTRUM SAMT VINKLAR FÖR GEOMETRISK SYNBARHET

Image

LYSANDE YTA I JÄMFÖRELSE MED LJUSAVGIVANDE YTA

(Se punkterna 2.9 och 2.8 i dessa föreskrifter)

SKISS A

Image

| | Lysande yta | Ljusavgivande yta |
| --- | --- | --- |
| Kanterna är | a och b | c och d |

Lysande yta

Ljusavgivande yta

Kanterna är

a och b

c och d

SKISS B

Image

| | Lysande yta | Ljusavgivande yta |
| --- | --- | --- |
| Kanterna är | a och b | c och d |

Lysande yta

Ljusavgivande yta

Kanterna är

a och b

c och d

---

BILAGA 4

SYNBARHET FÖR RÖDA LYKTOR FRAMÅT OCH FÖR VITA LYKTOR BAKÅT

(Se punkt 5.9 i dessa föreskrifter)

Figur 1

Synbarhet för röd lykta framåt

Image

Figur 2

Synbarhet för vit lykta bakåt

Image

---

BILAGA 5

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   PROVNINGAR

1.1   Lyktornas placering

Lyktornas placering enligt punkt 6 ska kontrolleras enligt de allmänna krav som anges i punkt 5 i dessa föreskrifter. De värden som uppmäts för avstånd ska vara sådana att de särskilda specifikationer som gäller varje lykta uppfylls.

1.2   Lyktornas synbarhet

1.2.1   Vinklarna för geometrisk synbarhet ska kontrolleras i enlighet med punkt 2.11 i dessa föreskrifter. De värden som uppmäts för vinklarna ska vara sådana att de särskilda specifikationer som gäller varje lykta uppfylls, förutom att gränsvärdena för vinklarna tillåts variera med den variation av ± 3° som medges i punkt 5.3 för montering av ljussignalanordningarna.

1.2.2   Synbarheten för rött ljus framåt och vitt ljus bakåt ska kontrolleras i enlighet med punkt 5.9 i dessa föreskrifter.

1.3   Halvljusstrålkastarnas inställning framåt

1.3.1   Nedåtriktad grundlutning

(Den nedåtriktade grundlutningen för halvljusstrålkastarens ljus/mörker-gräns ska kontrolleras mot kraven i punkt 6.2.5).

1.4   Elektriska kopplingar och kontrollanordningar

De elektriska kopplingarna ska kontrolleras genom att varje lykta som tillförs ström via fordonets elektriska system tänds.

Lyktorna och kontrollanordningarna ska fungera i enlighet med de bestämmelser som fastställs i punkterna 5.10–5.12 i dessa föreskrifter och med de särskilda specifikationer som gäller varje lykta.

1.5   Ljusstyrkor

1.5.1   Helljusstrålkastare:

Den högsta samlade ljusstyrkan från helljusstrålkastaren(arna) ska vara sådan att kravet i punkt 6.1.9 i dessa föreskrifter uppfylls.

1.6   Lyktornas förekomst, antal, färg, arrangemang och, i förekommande fall, kategori ska kontrolleras genom okulär besiktning av lyktorna och deras märkningar. Dessa ska vara sådana att de krav som fastställs i punkt 5.13 såväl som de särskilda specifikationer som gäller varje lykta uppfylls.

---

BILAGA 6

FÖRKLARING TILL ”HORISONTELL LUTNING”, ”BANKNINGSVINKEL” OCH VINKELN ”δ”

Figur 3

Image

---

| 18.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 166/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 166/88

---

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 74 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon i kategori L1 med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar

Inbegripet all giltig text fram till och med

Supplement 6 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 22 juli 2009.

Supplement 7 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 18 november 2012.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Allmänna anvisningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Särskilda anvisningar |
| --- | --- |

6.

| 7. | Registrering av fordon |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljd vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ändring och utökning av godkännande för en fordonstyp med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar |
| --- | --- |

10.

| 11. | Slutligt upphörande av produktion |
| --- | --- |

11.

| 12. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

12.

| 13. | Namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna samt till de administrativa myndigheterna |
| --- | --- |

13.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Meddelande avseende beviljat godkännande, utökat godkännande, avslag på ansökan om godkännande, återkallat godkännande, slutgiltigt upphörande av produktion för en fordonstyp (moped) med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar enligt föreskrifter nr 74 |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Lyktytor, referensaxlar och referenscentrum samt vinklar för geometrisk synlighet |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4 – | Synlighet framåt av rött ljus och bakåt av vitt ljus |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

| Bilaga 5 – | Kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter är tillämpliga på fordon i kategori L1
   (1) med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar och sättet att montera dem.

2.2   fordonstyp: kategori av motorfordon som inte skiljer sig från varandra i sådana väsentliga avseenden som

| 2.2.3.1 | Fordon som skiljer sig från varandra enligt punkterna 2.2.1 och 2.2.2 men inte på sådant sätt att det medför en ändring av sorten, antalet, placeringen och den geometriska synligheten hos de lyktor som föreskrivs för fordonstypen i fråga. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Fordon som skiljer sig från varandra enligt punkterna 2.2.1 och 2.2.2 men inte på sådant sätt att det medför en ändring av sorten, antalet, placeringen och den geometriska synligheten hos de lyktor som föreskrivs för fordonstypen i fråga.

| 2.2.3.2 | Fordon på vilka det monterats lyktor som är godkända enligt en av de förordningar som bifogats 1958 års avtal, eller som är tillåtna i det land där fordonen är registrerade, eller på vilka lyktor saknas om sådan montering är valfri. |
| --- | --- |

2.2.3.2

Fordon på vilka det monterats lyktor som är godkända enligt en av de förordningar som bifogats 1958 års avtal, eller som är tillåtna i det land där fordonen är registrerade, eller på vilka lyktor saknas om sådan montering är valfri.

2.3   tvärgående plan: vertikalt plan som är vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan.

2.4   olastat fordon: fordon utan förare, passagerare och last men fullt utrustat med bränsle och de verktyg som normalt ingår.

2.5   lykta: anordning som konstruerats för att belysa vägen eller avge en ljussignal till andra trafikanter. Skyltlyktor och reflektorer ska också de anses vara lyktor.

2.5.1   likvärdiga lyktor: lyktor som har samma funktion och är godkända i det land där fordonet är registrerat; sådana lyktor får ha andra egenskaper än de lyktor som monterats på fordonet när detta godkändes, förutsatt att de uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

2.5.2   separata lyktor: anordningar med skilda lysande ytor, skilda ljuskällor och skilda lamphus.

2.5.3   grupperade lyktor: anordningar med skilda lysande ytor och skilda ljuskällor men gemensamt lamphus.

2.5.4   kombinerad: anordningar med skilda linser, men gemensam ljuskälla och gemensamt lykthus.

2.5.5   inbördes sammanbyggd: anordningar som har skilda ljuskällor eller en enda ljuskälla som fungerar under olika förhållanden (t.ex. optiska, mekaniska eller elektriska skillnader), helt eller delvis gemensamma lysande ytor och gemensamt lamphus.

2.5.6   helljusstrålkastare (helljus): den strålkastare som används för att belysa vägen över en lång sträcka framför fordonet.

2.5.7   halvljusstrålkastare (halvljus): strålkastare som används för att belysa vägen framför fordonet utan att förorsaka onödig bländning eller annat obehag för mötande förare och andra trafikanter.

2.5.8   främre positionslykta: lykta som används för att visa på fordonets närvaro när det iakttas framifrån.

2.5.9   reflektor: anordning som används för att visa på närvaron av ett fordon genom att återkasta ljus från en ljuskälla som inte är ansluten till fordonet, när iakttagaren befinner sig nära ljuskällan.

I dessa föreskrifter anses inte reflekterande registreringsskyltar vara reflektorer.

2.5.10   körriktningsvisare: lykta som används för att visa för andra trafikanter att föraren har för avsikt att ändra färdriktning åt höger eller vänster.

Körriktningsvisare får även användas i enlighet med bestämmelserna i föreskrifter nr 97.

2.5.11   stopplykta: lykta som används för att visa för andra trafikanter bakom fordonet att fordonets förare använder färdbromsen.

2.5.12   bakre positionslykta: lykta som används för att visa på fordonets närvaro när det iakttas bakifrån.

2.5.13   belysningsanordning för bakre registreringsskylt: anordning som används för att belysa den plats som är avsedd för den bakre registreringsskylten; en sådan anordning kan bestå av flera optiska komponenter.

2.6   ljusavgivande yta: hos en belysningsanordning, en ljussignalanordning eller en reflektor, hela eller delar av det genomskinliga materialets yttre yta som det av anordningens tillverkare beskrivs i ritningen till ansökan om godkännande, se bilaga 3.

2.7   lysande yta: (se bilaga 3).

2.7.1   lysande yta på en belysningsanordning (punkterna 2.5.6 och 2.5.7): en rätvinklig projektion längs ett tvärplan av hela reflektoröppningen eller, för en strålkastare med ellipsoid reflektor, av projektionslinsen. Om belysningsanordningen saknar reflektor ska definitionen i punkt 2.7.2 tillämpas. Om lyktans ljusavgivande yta endast till en del sträcker sig över hela reflektoröppningen beaktas endast projektionen av denna del.

För halvljusstrålkastare begränsas den lysande ytan av den synliga ljus-/mörkergränsen på linsen. Om reflektorn och linsen är inställbara i förhållande till varandra ska medelinställningen användas.

2.7.2   lysande yta på en annan ljussignalanordning än en reflektoranordning (punkterna 2.5.8, 2.5.10, 2.5.11 och 2.5.12): lyktans rätvinkliga projektion i ett plan som är vinkelrätt mot dess referensaxel och som tangerar lyktans yttre ljusavgivande yta, där denna projektion avgränsas av kanterna på de skärmar som placerats i detta plan och där var och en endast tillåter att 98 % av den totala ljusstyrkan kvarstår i referensaxelns riktning. Endast skärmar med horisontella eller vertikala kanter ska användas för bestämning av den lysande ytans nedre och övre gränser och sidogränser.

2.7.3   lysande yta på en reflektoranordning (punkt 2.5.9): en reflektors rätvinkliga projektion i ett plan som är vinkelrätt mot dess referensaxel och avgränsat av plan som tangerar ytterkanterna på reflektorns optiska system och är parallella med referensaxeln. Vid bestämning av anordningens nedre och övre kanter samt dess sidokanter ska endast horisontella och vertikala plan beaktas.

2.8   synlig yta: innebär för en definierad observationsriktning, på begäran av tillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud, den rätvinkliga projektionen av

antingen gränserna för den lysande ytan projekterad på linsens yttre yta (a–b),

eller den ljusavgivande ytan (c–d)

i ett plan som är vinkelrätt mot observationsriktningen och tangentialt mot linsens yttersta punkt (se bilaga 3 till dessa föreskrifter).

2.9   referensaxel: lyktans karakteristiska axel, bestämd av lykttillverkaren för användning som referensriktning (H = 0°, V = 0°) för områdesvinklar vid fotometriska mätningar och för montering av lyktan på fordonet.

2.10   referenscentrum: skärningspunkten mellan referensaxeln och den yttre ljusavgivande ytan; den anges av lykttillverkaren.

2.11   vinklar för geometrisk synlighet: de vinklar som bestämmer området för den minsta rymdvinkel inom vilken lyktans synliga yta ska vara synlig. Detta rymdvinkelsintervall bestäms av segmenten i den sfär vars mittpunkt sammanfaller med lyktans referenscentrum och där ekvatorn är parallell med markytan. Dessa segment bestäms i förhållande till referensaxeln. De horisontella vinklarna β motsvarar längdgraden och de vertikala vinklarna α breddgraden. Inom vinklarna för geometrisk synlighet får det inte finnas något hinder för ljusets fortplantning från någon del av lyktans synliga yta då denna iakttas från oändligt avstånd. Om mätningarna görs närmare lyktan ska observationsriktningen ändras parallellt för att samma noggrannhet ska åstadkommas

De hinder som fanns inom vinklarna för geometrisk synlighet när lyktan typgodkändes ska dock inte tas med i beräkningarna.

Om någon del av lyktans synliga yta skyms av ytterligare några delar av fordonet när den är monterad, ska belägg ges för att den del av lyktan som inte skyms av hinder fortfarande uppfyller de fotometriska värden som föreskrivs för godkännande av anordningen som en optisk enhet (se bilaga 3 till dessa föreskrifter). När den vertikala vinkeln för geometrisk synlighet under horisontalplanet kan minskas till 5° (lykta som sitter mindre än 750 mm över markytan) får den monterade optiska enhetens fotometriska mätfält minskas till 5° under horisontalplanet.

2.12   yttersta kant: det plan på vardera sidan av fordonet som är parallellt med fordonets längsgående mittplan och som tangerar dess yttre sidokant, bortsett från backspeglar, körriktningsvisare, positionslyktor och reflektorer.

2.13   totalbredd: avståndet mellan de två vertikala plan som definieras i punkt 2.12.

2.14   enskild lykta: en anordning eller en del av en anordning som har en funktion och en synbar yta i referensaxelns riktning (se punkt 2.8) samt en eller flera ljuskällor.

Vad gäller montering på fordonet kan en enskild lykta även innebära vilken kombination som helst med två separata eller grupperade lyktor, som kan vara lika eller olika men har samma funktion, om de är monterade så att projektionen av deras synbara ytor i referensaxelns riktning inte upptar mindre än 60 % av den minsta rektangel som i referensaxelns riktning omskriver nämnda synbara ytor. I sådana fall ska var och en av dessa lyktor, då godkännande krävs, vara godkänd som en lykta av typ D. Denna kombinationsmöjlighet gäller inte för helljus- och halvljusstrålkastare.

2.15   avstånd mellan två lyktor: det kortaste avståndet i samma riktning mellan de två synliga ytorna i referensaxelns riktning. När avståndet mellan lyktorna klart uppfyller kraven i föreskrifterna behöver inte de synliga ytornas kanter fastställas exakt.

2.16   funktionskontrollanordning: en ljus- eller ljudsignal (eller någon likvärdig signal) som visar att en anordning slagits på och om den fungerar korrekt eller inte.

2.17   kontrollampa för sluten strömkrets: en ljussignal (eller någon likvärdig signal) som visar att en anordning slagits på, men inte om den fungerar korrekt eller inte.

2.18   valfri lykta: en lykta vars montering lämnas till tillverkarens gottfinnande.

2.19   markyta: den yta på vilken fordonet står och som i huvudsak ska vara horisontell.

2.20   anordning: en komponent eller en kombination av komponenter som används för att utföra en eller flera funktioner.

2.21   färg på det ljus som anordningen avger: de definitioner av färg på det avgivna ljuset som anges i föreskrifter nr 48 och de ändringsserier till dessa som gäller vid tidpunkten för typgodkännandet ska tillämpas i de här föreskrifterna.

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

| 3.1 | Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar ska inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar ska inlämnas av fordonstillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

| 3.2 | Den ska åtföljas av nedanstående handlingar och upplysningar i tre exemplar:






  3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen med avseende på vad som nämns i punkterna 2.2.1 och 2.2.2; fordonstypen ska anges. |
| --- | --- | --- |

3.2

Den ska åtföljas av nedanstående handlingar och upplysningar i tre exemplar:

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen med avseende på vad som nämns i punkterna 2.2.1 och 2.2.2; fordonstypen ska anges.

| 3.2.2 | En förteckning över de anordningar som av tillverkaren avses utgöra belysnings- och ljussignalutrustningen; förteckningen får omfatta flera typer av anordningar för varje funktion; varje typ ska vara vederbörligen identifierad (nationellt eller internationellt godkännandemärke, om det godkänts, tillverkarens namn osv.); förteckningen kan dessutom för varje funktion innefatta den kompletterande angivelsen ”eller likvärdiga anordningar”. |
| --- | --- |

3.2.2

En förteckning över de anordningar som av tillverkaren avses utgöra belysnings- och ljussignalutrustningen; förteckningen får omfatta flera typer av anordningar för varje funktion; varje typ ska vara vederbörligen identifierad (nationellt eller internationellt godkännandemärke, om det godkänts, tillverkarens namn osv.); förteckningen kan dessutom för varje funktion innefatta den kompletterande angivelsen ”eller likvärdiga anordningar”.

| 3.2.3 | En monteringsritning över belysnings- och ljussignalinstallationen i dess helhet, som visar de olika anordningarnas läge i fordonet. |
| --- | --- |

3.2.3

En monteringsritning över belysnings- och ljussignalinstallationen i dess helhet, som visar de olika anordningarnas läge i fordonet.

| 3.2.4 | En eller flera monteringsritningar för varje enskild lykta som visar den lysande yta som definieras i punkt 2.7.1, den ljusavgivande yta som definieras i punkt 2.6, den referensaxel som definieras i punkt 2.9 och det referenscentrum som definieras i punkt 2.10, så att överensstämmelsen med bestämmelserna i dessa föreskrifter kan kontrolleras vid behov. Dessa uppgifter krävs inte för lyktan för bakre registreringsskylt (punkt 2.5.13). |
| --- | --- |

3.2.4

En eller flera monteringsritningar för varje enskild lykta som visar den lysande yta som definieras i punkt 2.7.1, den ljusavgivande yta som definieras i punkt 2.6, den referensaxel som definieras i punkt 2.9 och det referenscentrum som definieras i punkt 2.10, så att överensstämmelsen med bestämmelserna i dessa föreskrifter kan kontrolleras vid behov. Dessa uppgifter krävs inte för lyktan för bakre registreringsskylt (punkt 2.5.13).

| 3.2.5 | I ansökan ska ingå en redogörelse för den metod som använts för definitionen av synlig yta (se punkt 2.8). |
| --- | --- |

3.2.5

I ansökan ska ingå en redogörelse för den metod som använts för definitionen av synlig yta (se punkt 2.8).

| 3.3 | Ett olastat fordon som är försett med en fullständig uppsättning av belysnings- och ljussignalutrustning enligt punkt 3.2.2 och är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.3

Ett olastat fordon som är försett med en fullständig uppsättning av belysnings- och ljussignalutrustning enligt punkt 3.2.2 och är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.

4.   GODKÄNNANDE

| 4.1 | Om den fordonstyp som inlämnas för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i föreskrifterna med avseende på alla de anordningar som anges i förteckningen, ska godkännande beviljas för denna fordonstyp. |
| --- | --- |

4.1

Om den fordonstyp som inlämnas för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i föreskrifterna med avseende på alla de anordningar som anges i förteckningen, ska godkännande beviljas för denna fordonstyp.

| 4.2 | Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 01 för föreskrifterna i deras lydelse enligt ändringsserie 01) ska ange den ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av godkännandet. Samma avtalsslutande part får med förbehåll för bestämmelserna i punkt 7 i dessa föreskrifter inte tilldela en annan fordonstyp, eller samma fordonstyp som inlämnas med utrustning som inte specificeras i den förteckning som avses i punkt 3.2.2, detta nummer. |
| --- | --- |

4.2

Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. De första två siffrorna (för närvarande 01 för föreskrifterna i deras lydelse enligt ändringsserie 01) ska ange den ändringsserie som innehåller de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna vid tidpunkten för beviljandet av godkännandet. Samma avtalsslutande part får med förbehåll för bestämmelserna i punkt 7 i dessa föreskrifter inte tilldela en annan fordonstyp, eller samma fordonstyp som inlämnas med utrustning som inte specificeras i den förteckning som avses i punkt 3.2.2, detta nummer.

| 4.3 | Meddelande om beviljat eller utökat godkännande, om avslag på ansökan eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsslutande parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, med användande av en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

4.3

Meddelande om beviljat eller utökat godkännande, om avslag på ansökan eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsslutande parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, med användande av en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

| 4.4 | På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt godkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättillgängligt ställe som anges i godkännandeintyget. Märket ska bestå av följande:






  4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (2). |
| --- | --- | --- |

4.4

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska ett internationellt godkännandemärke anbringas på ett väl synligt och lättillgängligt ställe som anges i godkännandeintyget. Märket ska bestå av följande:

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven E, följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (2).

| 4.4.2 | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.5 | Den symbol som anges i punkt 4.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som i enlighet med en eller flera föreskrifter som bifogats avtalet har typgodkänts i det land som har beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter. I sådana fall ska föreskrifter, godkännandenummer och ytterligare symboler enligt alla föreskrifter som ligger till grund för godkännanden i det land som har utfärdat godkännande enligt dessa föreskrifter anges i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Den symbol som anges i punkt 4.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som i enlighet med en eller flera föreskrifter som bifogats avtalet har typgodkänts i det land som har beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter. I sådana fall ska föreskrifter, godkännandenummer och ytterligare symboler enligt alla föreskrifter som ligger till grund för godkännanden i det land som har utfärdat godkännande enligt dessa föreskrifter anges i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.6

Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

| 4.7 | Godkännandemärket ska placeras nära eller på den fordonstypsskylt som tillverkaren anbringat. |
| --- | --- |

4.7

Godkännandemärket ska placeras nära eller på den fordonstypsskylt som tillverkaren anbringat.

| 4.8 | I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärkenas utformning. |
| --- | --- |

4.8

I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärkenas utformning.

5.   ALLMÄNNA ANVISNINGAR

5.1   Belysnings- och ljussignalanordningarna ska vara monterade så att de under normala användningsförhållanden, och oavsett eventuell vibration som de kan komma att utsättas för, behåller de egenskaper som anges i dessa föreskrifter och gör det möjligt för fordonet att uppfylla kraven i dessa föreskrifter. Det får i synnerhet inte vara möjligt att oavsiktligt rubba lyktorna.

5.2   Strålkastarna ska vara monterade så att det är lätt att korrigera deras inställning.

5.3   För alla ljussignalanordningar, inräknat de som är monterade på fordonets sida, ska lyktans referensaxel då lyktan är monterad på fordonet vara parallell med fordonets bärplan på vägen. Dessutom ska axeln vara vinkelrät mot fordonets längsgående mittplan i fråga om sidoreflektorer och parallell med detta plan i fråga om alla andra anordningar.

En tolerans på ± 3° tillåts i varje riktning.

Om specifikationer för montering tillhandahålls av tillverkaren ska de dessutom följas.

5.4   Vid avsaknad av särskilda krav ska lyktornas höjd och inställning kontrolleras med ett olastat fordon placerat på en plan, horisontell yta, varvid fordonets längsgående mittplan ska vara vertikalt och handtagen befinna sig i ett läge som motsvarar en rörelse rakt fram.

5.5   Vid avsaknad av specifika instruktioner:

| 5.5.1 | Enskilda lyktor eller reflektorer ska monteras så att deras referenscentrum ligger inom fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

5.5.1

Enskilda lyktor eller reflektorer ska monteras så att deras referenscentrum ligger inom fordonets längsgående mittplan.

| 5.5.2 | Lyktor som bildar ett par och har samma funktion ska






  5.5.2.1 | vara monterade symmetriskt i förhållande till det längsgående mittplanet, |
| --- | --- | --- |

5.5.2

Lyktor som bildar ett par och har samma funktion ska

5.5.2.1

vara monterade symmetriskt i förhållande till det längsgående mittplanet,

| 5.5.2.2 | vara inbördes symmetriska i förhållande till det längsgående mittplanet, |
| --- | --- |

5.5.2.2

vara inbördes symmetriska i förhållande till det längsgående mittplanet,

| 5.5.2.3 | uppfylla samma kolorimetriska krav, |
| --- | --- |

5.5.2.3

uppfylla samma kolorimetriska krav,

| 5.5.2.4 | ha identiska nominella fotometriska egenskaper och |
| --- | --- |

5.5.2.4

ha identiska nominella fotometriska egenskaper och

| 5.5.2.5 | tändas och släckas samtidigt. |
| --- | --- |

5.5.2.5

tändas och släckas samtidigt.

5.6   Lyktor får grupperas, kombineras eller vara inbördes sammanbyggda under förutsättning att samtliga krav på färg, läge, inställning, geometrisk synlighet, elektrisk anslutning och eventuella övriga krav uppfylls för varje lykta.

5.7   Den högsta höjden över markytan ska mätas från den synliga ytans högsta punkt och den lägsta höjden från dess lägsta punkt, i referensaxelns riktning. För halvljusstrålkastare ska lägsta höjden från markytan mätas från den lägsta punkten på optiksystemets (t.ex. reflektor, lins, projektionslins) faktiska utlopp, oberoende av dess funktion.

Där (den högsta och lägsta) höjden över markytan klart uppfyller kraven i föreskrifterna behöver de yttersta kanterna inte fastställas för någon yta.

När man avser avståndet mellan lamporna ska läget, i fråga om bredden, bestämmas från de inre kanterna på den synliga ytan i referensaxelns riktning.

När läget klart uppfyller kraven i föreskrifterna i fråga om bredden, behöver de exakta kanterna inte fastställas för någon yta.

5.8   Vid avsaknad av särskilda anvisningar får inga andra lyktor än körriktningsvisarna och varningsljuset avge blinkande ljus.

5.9   Inget rött ljus ska vara synligt framifrån och inget vitt ljus ska vara synligt bakifrån. Överensstämmelse med detta krav ska kontrolleras såsom visas nedan (se ritning i bilaga 4):

| 5.9.1 | Synlighet av rött ljus framåt: rött ljus får inte vara direkt synligt för en observatör som rör sig inom zon 1 längs ett tvärplan 25 m framför fordonet. |
| --- | --- |

5.9.1

Synlighet av rött ljus framåt: rött ljus får inte vara direkt synligt för en observatör som rör sig inom zon 1 längs ett tvärplan 25 m framför fordonet.

| 5.9.2 | Synlighet av vitt ljus bakåt: vitt ljus får inte vara direkt synligt för en observatör som rör sig inom zon 2 längs ett tvärplan 25 m bakom fordonet. |
| --- | --- |

5.9.2

Synlighet av vitt ljus bakåt: vitt ljus får inte vara direkt synligt för en observatör som rör sig inom zon 2 längs ett tvärplan 25 m bakom fordonet.

| 5.9.3 | Zonerna 1 och 2 begränsas, som observatören ser dem, i sina respektive plan






  5.9.3.1 | i höjdled, av två horisontella plan 1 m respektive 2,2 m över markytan, |
| --- | --- | --- |

5.9.3

Zonerna 1 och 2 begränsas, som observatören ser dem, i sina respektive plan

5.9.3.1

i höjdled, av två horisontella plan 1 m respektive 2,2 m över markytan,

| 5.9.3.2 | i sidled, av två vertikala plan som bildar en vinkel på 15° utåt från fordonets längsgående mittplan och passerar genom kontaktpunkten eller kontaktpunkterna för de vertikala plan som är parallella med fordonets längsgående mittplan och som begränsar fordonets totalbredd. Om det finns flera kontaktpunkter ska den främsta motsvara det främre planet och den bakersta det bakre planet. |
| --- | --- |

5.9.3.2

i sidled, av två vertikala plan som bildar en vinkel på 15° utåt från fordonets längsgående mittplan och passerar genom kontaktpunkten eller kontaktpunkterna för de vertikala plan som är parallella med fordonets längsgående mittplan och som begränsar fordonets totalbredd. Om det finns flera kontaktpunkter ska den främsta motsvara det främre planet och den bakersta det bakre planet.

5.10   De elektriska kopplingarna ska vara sådana att den främre positionslyktan, eller halvljusstrålkastaren om det inte finns någon sådan, samt den bakre positionslyktan och den bakre registreringsskyltlyktan endast kan tändas och släckas samtidigt.

5.11   Vid avsaknad av specifika anvisningar ska den elektriska anslutningen vara sådan att helljus- och halvljusstrålkastare inte kan tändas om inte de lyktor som avses i punkt 5.10 också tänds. Detta krav behöver dock inte uppfyllas i fråga om helljus- och halvljusstrålkastare om deras ljusvarningssignal består i att halvljusstrålkastarna slås av periodvis med korta intervall eller i att halvljusstrålkastaren och helljusstrålkastaren tänds växelvis med korta intervall.

| 5.11.1 | Strålkastaren ska automatiskt vara på när motorn är igång. |
| --- | --- |

5.11.1

Strålkastaren ska automatiskt vara på när motorn är igång.

5.12   Kontrollampor

| 5.12.1 | Alla kontrollampor ska vara väl synliga för föraren vid en normal körställning. |
| --- | --- |

5.12.1

Alla kontrollampor ska vara väl synliga för föraren vid en normal körställning.

| 5.12.2 | När en kontrollampa för sluten strömkrets föreskrivs i dessa föreskrifter kan den ersättas med en funktionskontrollanordning. |
| --- | --- |

5.12.2

När en kontrollampa för sluten strömkrets föreskrivs i dessa föreskrifter kan den ersättas med en funktionskontrollanordning.

5.13   Lyktornas färger (3)

Lyktornas färger enligt dessa föreskrifter ska vara följande:

| Helljusstrålkastare | : | vit. |
| --- | --- | --- |
| Halvljusstrålkastare | : | vit. |
| Främre positionslykta | : | vit. |
| Främre reflektor, icke-triangelformad | : | vit. |
| Sidoreflektor, icke-triangelformad | : | orangegul framtill,
  orangegul eller röd baktill. |
| Pedalreflektor | : | orangegul. |
| Bakre reflektor, icke-triangelformad | : | röd. |
| Lykta för körriktningsvisare | : | orangegul. |
| Bromslykta | : | röd. |
| Bakre positionslykta | : | röd. |
| Belysningsanordning för bakre registreringsskylt | : | vit. |

Helljusstrålkastare

:

vit.

Halvljusstrålkastare

:

vit.

Främre positionslykta

:

vit.

Främre reflektor, icke-triangelformad

:

vit.

Sidoreflektor, icke-triangelformad

:

orangegul framtill,

orangegul eller röd baktill.

Pedalreflektor

:

orangegul.

Bakre reflektor, icke-triangelformad

:

röd.

Lykta för körriktningsvisare

:

orangegul.

Bromslykta

:

röd.

Bakre positionslykta

:

röd.

Belysningsanordning för bakre registreringsskylt

:

vit.

5.14   Varje fordon som inlämnas för godkännande enligt dessa föreskrifter ska vara försedd med följande belysnings- och ljussignalanordningar:

| 5.14.1 | Halvljusstrålkastare (punkt 6.2). |
| --- | --- |

5.14.1

Halvljusstrålkastare (punkt 6.2).

| 5.14.2 | Bakre positionslykta (punkt 6.10). |
| --- | --- |

5.14.2

Bakre positionslykta (punkt 6.10).

| 5.14.3 | Sidoreflektorer, icke triangelformade (punkt 6.5). |
| --- | --- |

5.14.3

Sidoreflektorer, icke triangelformade (punkt 6.5).

| 5.14.4 | Bakre reflektor, icke-triangelformad (punkt 6.7). |
| --- | --- |

5.14.4

Bakre reflektor, icke-triangelformad (punkt 6.7).

| 5.14.5 | Pedalreflektorer (punkt 6.6), endast för mopeder med pedaler. |
| --- | --- |

5.14.5

Pedalreflektorer (punkt 6.6), endast för mopeder med pedaler.

| 5.14.6 | Bromslykta (punkt 6.9). |
| --- | --- |

5.14.6

Bromslykta (punkt 6.9).

| 5.14.7 | Belysningsanordning för bakre registreringsskyltar, om en sådan skylt krävs (punkt 6.11). |
| --- | --- |

5.14.7

Belysningsanordning för bakre registreringsskyltar, om en sådan skylt krävs (punkt 6.11).

5.15   Fordonet får dessutom vara försett med följande:

| 5.15.1 | Helljusstrålkastare (punkt 6.1). |
| --- | --- |

5.15.1

Helljusstrålkastare (punkt 6.1).

| 5.15.2 | Främre sidopositionslyktor (punkt 6.3). |
| --- | --- |

5.15.2

Främre sidopositionslyktor (punkt 6.3).

| 5.15.3 | Bakre reflektor, icke-triangelformad (punkt 6.4). |
| --- | --- |

5.15.3

Bakre reflektor, icke-triangelformad (punkt 6.4).

| 5.15.4 | Lyktor för körriktningsvisare (punkt 6.8). |
| --- | --- |

5.15.4

Lyktor för körriktningsvisare (punkt 6.8).

5.16   Monteringen av de belysnings- och ljussignalanordningar som nämns i punkterna 5.14 och 5.15 ska utföras i överensstämmelse med de tillämpliga kraven i punkt 6 i dessa föreskrifter.

5.17   Montering av alla andra belysnings- och ljussignalanordningar än de som nämns i punkterna 5.14 och 5.15 är förbjuden, med undantag för en lämplig belysningsanordning för den bakre registreringsskylten om sådan finns och belysning av den krävs.

5.18   Belysnings- och ljussignalanordningar som typgodkänts för motorcyklar och som avses i avsnitten 5.16 och 5.17 kan även monteras på mopeder.

6.   SÄRSKILDA ANVISNINGAR

6.1   HELLJUSSTRÅLKASTARE

6.1.1   Antal

En eller två av godkänd typ enligt följande:

| a) | Föreskrifter nr 113. |
| --- | --- |

a)

Föreskrifter nr 113.

| b) | Klass A i föreskrifter nr 112. |
| --- | --- |

b)

Klass A i föreskrifter nr 112.

| c) | Föreskrifter nr 1. |
| --- | --- |

c)

Föreskrifter nr 1.

| d) | Föreskrifter nr 57. |
| --- | --- |

d)

Föreskrifter nr 57.

| e) | Föreskrifter nr 72. |
| --- | --- |

e)

Föreskrifter nr 72.

| f) | Föreskrifter nr 76. |
| --- | --- |

f)

Föreskrifter nr 76.

6.1.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.1.3   Placering

6.1.3.1   I sidled

| 6.1.3.1.1 | En separat dimstrålkastare får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta: om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska helljusstrålkastarens referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående mittplan; om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.1.3.1.1

En separat dimstrålkastare får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta: om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska helljusstrålkastarens referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående mittplan; om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

| 6.1.3.1.2 | En helljusstrålkastare som är inbördes sammanbyggd med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående mittplan. När fordonet även är utrustat med en separat halvljusstrålkastare eller en halvljusstrålkastare som är inbördes sammanbyggd med en främre positionslykta vid sidan av helljusstrålkastaren ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.1.3.1.2

En helljusstrålkastare som är inbördes sammanbyggd med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående mittplan. När fordonet även är utrustat med en separat halvljusstrålkastare eller en halvljusstrålkastare som är inbördes sammanbyggd med en främre positionslykta vid sidan av helljusstrålkastaren ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

| 6.1.3.1.3 | Två helljusstrålkastare av vilka den ena eller båda är inbördes sammanbyggd(a) med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3

Två helljusstrålkastare av vilka den ena eller båda är inbördes sammanbyggd(a) med en annan framlykta ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

6.1.3.2   I längdled: framtill på fordonet. Detta krav ska anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.1.3.3   Avståndet mellan kanten på en separat helljusstrålkastares lysande yta och kanten på halvljusstrålkastarens lysande yta får inte överstiga 200 mm.

6.1.3.4   Avståndet mellan de lysande ytorna på två helljusstrålkastare får inte överstiga 200 mm.

6.1.4   Geometrisk synlighet

Den lysande ytans synlighet, inklusive dess synlighet inom områden som inte förefaller belysta i den berörda observationsriktningen, ska säkerställas inom ett divergerande utrymme som bestäms av de linjer som utgår från den lysande ytans omkrets och som med strålkastarens referensaxel bildar en vinkel av minst 5°.

6.1.5   Inställning

Framåt. Lyktorna får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.1.6   Får inte kombineras med en annan lykta.

6.1.7   Elektriska anslutningar

Halvljuset får förbli påslaget tillsammans med helljuset.

6.1.8   Kontrollampa för sluten strömkrets

Obligatorisk blå signallampa med fast sken.

6.2   HALVLJUSSTRÅLKASTARE

6.2.1   Antal

En eller två av godkänd typ enligt följande:

| a) | Föreskrifter nr 113 (4). |
| --- | --- |

a)

Föreskrifter nr 113 (4).

| b) | Klass A i föreskrifter nr 112. |
| --- | --- |

b)

Klass A i föreskrifter nr 112.

| c) | Föreskrifter nr 1. |
| --- | --- |

c)

Föreskrifter nr 1.

| d) | Föreskrifter nr 56. |
| --- | --- |

d)

Föreskrifter nr 56.

| e) | Föreskrifter nr 57. |
| --- | --- |

e)

Föreskrifter nr 57.

| f) | Föreskrifter nr 72. |
| --- | --- |

f)

Föreskrifter nr 72.

| g) | Föreskrifter nr 76. |
| --- | --- |

g)

Föreskrifter nr 76.

| h) | Föreskrifter nr 82. |
| --- | --- |

h)

Föreskrifter nr 82.

6.2.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.2.3   Placering

6.2.3.1   I sidled

| 6.2.3.1.1 | En separat halvljusstrålkastare får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska halvljusstrålkastarens referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående mittplan; om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.2.3.1.1

En separat halvljusstrålkastare får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska halvljusstrålkastarens referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående mittplan; om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

| 6.2.3.1.2 | En halvljusstrålkastare som är inbördes sammanbyggd med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående mittplan. När fordonet även är utrustat med en separat halvljusstrålkastare eller en halvljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en främre positionslykta parallellt med halvljusstrålkastaren ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.2.3.1.2

En halvljusstrålkastare som är inbördes sammanbyggd med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående mittplan. När fordonet även är utrustat med en separat halvljusstrålkastare eller en halvljusstrålkastare som bildar flerfunktion med en främre positionslykta parallellt med halvljusstrålkastaren ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

| 6.2.3.1.3 | Två halvljusstrålkastare, av vilka den ena eller båda är sammanbyggd(a) med en annan framlykta, ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3

Två halvljusstrålkastare, av vilka den ena eller båda är sammanbyggd(a) med en annan framlykta, ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

6.2.3.2   I höjdled: minst 500 mm och högst 1 200 mm över markytan.

6.2.3.3   I längdled: framtill på fordonet. Detta krav ska anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag, varken direkt eller indirekt genom backspeglarna eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.2.3.4   För två halvljusstrålkastare får avståndet mellan de lysande ytorna inte överstiga 200 mm.

6.2.4   Geometrisk synlighet

Definieras med vinklarna α och β enligt punkt 2.11:

| α | = | 15° och 10° nedåt. |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° till vänster och till höger för en enskild strålkastare. |
| β | = | 45° utåt och 10° inåt för varje strålkastarpar. |

α

=

15° och 10° nedåt.

β

=

45° till vänster och till höger för en enskild strålkastare.

β

=

45° utåt och 10° inåt för varje strålkastarpar.

Förekomsten av sarger eller annan utrustning nära strålkastaren får inte ge upphov till sekundära effekter som orsakar obehag för andra trafikanter.

6.2.5   Inställning

Framåt. Lyktorna får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.2.6   Får inte kombineras med en annan lykta.

6.2.7   Elektriska anslutningar

Manöverorganet för omkoppling till halvljus ska släcka helljusstrålkastarna samtidigt.

6.2.8   Kontrollanordning

Frivillig grön kontrollampa med fast sken för sluten strömkrets.

6.3   FRÄMRE POSITIONSLYKTA

6.3.1   Antal

En eller två.

6.3.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.3.3   Placering

| 6.3.3.1 | I sidled: | En separat främre positionslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska den främre positionslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående mittplan; om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1

I sidled:

En separat främre positionslykta får monteras över, under eller bredvid en annan framlykta. Om dessa lyktor sitter ovanför varandra ska den främre positionslyktans referenscentrum vara placerat inom fordonets längsgående mittplan; om dessa lyktor sitter bredvid varandra ska deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

| | En främre positionslykta som är inbördes sammanbyggd med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående mittplan. När fordonet även är utrustat med en annan framlykta tillsammans med den främre positionslyktan, ska dock deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan. |
| --- | --- |

En främre positionslykta som är inbördes sammanbyggd med en annan framlykta ska monteras så att dess referenscentrum ligger inom fordonets längsgående mittplan. När fordonet även är utrustat med en annan framlykta tillsammans med den främre positionslyktan, ska dock deras referenscentrum vara symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

Två främre positionslyktor, av vilka den ena eller båda är inbördes sammanbyggd(a) med en annan framlykta, ska monteras så att deras referenscentrum är symmetriska i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

| 6.3.3.2 | I höjdled: minst 350 mm och högst 1 200 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.3.3.2

I höjdled: minst 350 mm och högst 1 200 mm över markytan.

| 6.3.3.3 | I längdled: framtill på fordonet. |
| --- | --- |

6.3.3.3

I längdled: framtill på fordonet.

6.3.4   Geometrisk synlighet

| Den vertikala vinkeln | : | 15° uppåt och nedåt; |
| --- | --- | --- |

Den vertikala vinkeln

:

15° uppåt och nedåt;

den vertikala vinkeln under horisontalplanet får dock minskas till 5° om lyktorna sitter mindre än 750 mm över markytan.

| Den horisontella vinkeln | : | 80° till vänster och till höger för en enskild lykta. |
| --- | --- | --- |

Den horisontella vinkeln

:

80° till vänster och till höger för en enskild lykta.

Den horisontella vinkeln får vara 80° utåt och 45° inåt för varje lyktpar.

6.3.5   Inställning

Framåt. Lyktorna får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.3.6   Kontrollanordning

Antingen en frivillig grön kontrollampa med fast sken för sluten strömkrets eller instrumentbelysning.

6.3.7   Andra krav

Inga.

6.4   FRÄMRE REFLEKTOR, ICKE TRIANGELFORMAD

6.4.1   Antal

En.

6.4.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.4.3   Placering

I höjdled: minst 400 mm och högst 1 200 mm över markytan.

6.4.4   Geometrisk synlighet

| Horisontell vinkel | : | 30° till vänster och till höger. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

30° till vänster och till höger.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om reflektorn sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.4.5   Inställning

Framåt. Reflektorn får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.4.6   Andra krav

Inga.

6.5   SIDOREFLEKTOR, ICKE TRIANGELFORMAD

6.5.1   Antal per sida

En eller två.

6.5.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.5.3   Placering

| 6.5.3.1 | På fordonets sida. |
| --- | --- |

6.5.3.1

På fordonets sida.

| 6.5.3.2 | I höjdled: minst 300 mm och högst 1 000 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.5.3.2

I höjdled: minst 300 mm och högst 1 000 mm över markytan.

| 6.5.3.3 | I längdled: ska placeras i ett sådant läge att den under normala förhållanden inte kan skymmas av förarens eller passagerarens kläder. |
| --- | --- |

6.5.3.3

I längdled: ska placeras i ett sådant läge att den under normala förhållanden inte kan skymmas av förarens eller passagerarens kläder.

6.5.4   Geometrisk synlighet

| Horisontell vinkel | : | 30° framåt och bakåt. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

30° framåt och bakåt.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får dock minskas till 5° om lyktan sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.5.5   Inställning

Reflektorernas referensaxlar ska vara vinkelräta mot fordonets längsgående mittplan och riktade utåt. Framsidans reflektorer får röra sig med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.6   PEDALREFLEKTORER

6.6.1   Antal

Fyra reflektorer eller grupper av reflektorer.

6.6.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.6.3   Andra krav

De yttre sidorna av reflektorernas lysande yta ska vara försänkta i själva pedalen.

Reflektorerna ska monteras på själva pedalen på ett sådant sätt att de är klart synliga både framifrån och bakifrån. Referensaxeln hos sådana reflektorer, vilkas form ska anpassas till själva pedalen, ska vara vinkelräta mot pedalaxeln.

Pedalreflektorerna ska monteras endast på de pedaler som, med hjälp av startvevar eller liknande anordningar, kan användas i stället för motorn för att ge fordonet drivkraft.

De får inte monteras på pedaler som fungerar som manöverorgan för fordonet eller som tjänar enbart som fotstöd för förare eller passagerare.

De ska vara synliga framåt och bakåt.

6.7   BAKRE REFLEKTOR, ICKE TRIANGELFORMAD

6.7.1   Antal

En eller två.

6.7.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.7.3   Placering

| 6.7.3.1 | I höjdled: minst 250 mm och högst 900 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.7.3.1

I höjdled: minst 250 mm och högst 900 mm över markytan.

| 6.7.3.2 | I längdled: baktill på fordonet. |
| --- | --- |

6.7.3.2

I längdled: baktill på fordonet.

6.7.4   Geometrisk synlighet

| Horisontell vinkel | : | 30° till vänster och till höger för en enskild lampa.
  30° utåt och 10° inåt för varje reflektorpar. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

30° till vänster och till höger för en enskild lampa.

30° utåt och 10° inåt för varje reflektorpar.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får dock minskas till 5° om lyktan sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.7.5   Inställning

Bakåt.

6.8   KÖRRIKTNINGSVISARE

6.8.1   Antal

Två på varje sida.

6.8.2   Utformning

Två främre körriktningsvisare (kategori 11 (1)).

Två främre körriktningsvisare (kategori 12 (1)).

6.8.3   Placering

| 6.8.3.1 | I sidled:






  6.8.3.1.1 | För de främre körriktningsvisarna ska följande krav vara uppfyllda:






  1. | Avståndet mellan de lysande ytorna ska vara minst 240 mm. |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.3.1

I sidled:

6.8.3.1.1

För de främre körriktningsvisarna ska följande krav vara uppfyllda:

1.

Avståndet mellan de lysande ytorna ska vara minst 240 mm.

| 2. | Körriktningsvisarna ska vara placerade utanför de vertikala längsgående plan som tangerar de yttersta kanterna på huvudlyktans/huvudlyktornas lysande ytor. |
| --- | --- |

2.

Körriktningsvisarna ska vara placerade utanför de vertikala längsgående plan som tangerar de yttersta kanterna på huvudlyktans/huvudlyktornas lysande ytor.

| 3. | Mellan körriktningsvisarnas lysande yta och den halvljusstrålkastare som befinner sig närmast den ska följande minsta avstånd finnas:






  Minsta intensitet hos körriktningsvisaren
  (cd) | Minsta avstånd
  (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

3.

Mellan körriktningsvisarnas lysande yta och den halvljusstrålkastare som befinner sig närmast den ska följande minsta avstånd finnas:

Minsta intensitet hos körriktningsvisaren

(cd)

Minsta avstånd

(mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

| 6.8.3.1.2 | För de bakre körriktningsvisarna ska avståndet mellan de inre kanterna på de två synliga ytorna vara minst 160 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.1.2

För de bakre körriktningsvisarna ska avståndet mellan de inre kanterna på de två synliga ytorna vara minst 160 mm.

| 6.8.3.2 | I höjdled: minst 350 mm och högst 1 200 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.8.3.2

I höjdled: minst 350 mm och högst 1 200 mm över markytan.

| 6.8.3.3 | I längdled: Avståndet framåt mellan referenscentrum för de bakre körriktningsvisarna och det tvärplan som utgör den bakersta gränsen för fordonets totala längd får inte överstiga 300 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.3

I längdled: Avståndet framåt mellan referenscentrum för de bakre körriktningsvisarna och det tvärplan som utgör den bakersta gränsen för fordonets totala längd får inte överstiga 300 mm.

6.8.4   Geometrisk synlighet

| Horisontell vinkel | : | 20° inåt och 80° utåt. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

20° inåt och 80° utåt.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får dock minskas till 5° om lyktan sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.8.5   Inställning

De främre körriktningsvisarna får vridas med hänsyn till styrinrättningens vridningsvinkel.

6.8.6   Får inte kombineras med en annan lykta.

6.8.7   Får inte vara inbördes sammanbyggd med någon annan lykta.

6.8.8   Elektriska anslutningar

Körriktningsvisarna ska tändas oberoende av andra lyktor. Alla körriktningsvisare på en sida av fordonet ska tändas och släckas med hjälp av ett enda manöverorgan.

6.8.9   Andra krav

De egenskaper som anges nedan ska mätas utan annan belastning på det elektriska systemet utom den som krävs för driften av motorn och belysningsanordningarna.

6.8.9.1   Då fordon är utrustade med körriktningsvisare som matas med likström ska blinkfrekvensen vara 90 ± 30 gånger per minut.

| 6.8.9.1.1 | Körriktningsvisare på samma sida av fordonet kan blinka synkront eller växelvis. |
| --- | --- |

6.8.9.1.1

Körriktningsvisare på samma sida av fordonet kan blinka synkront eller växelvis.

| 6.8.9.1.2 | När ljussignalens manöverorgan manövreras ska någon av körriktningsvisarna tändas inom högst en sekund och de ska släckas för första gången inom högst en och en halv sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.1.2

När ljussignalens manöverorgan manövreras ska någon av körriktningsvisarna tändas inom högst en sekund och de ska släckas för första gången inom högst en och en halv sekund.

6.8.9.2   Då fordon är utrustade med körriktningsvisare som matas med växelström och motorns varvtal ligger mellan 50 % och 100 % av fordonets högsta motorvarvtal motsvarande den högsta hastighet för vilken fordonet är konstruerad, ska blinkfrekvensen vara 90 ± 30 gånger per minut.

| 6.8.9.2.1 | Körriktningsvisare på samma sida av fordonet kan blinka synkront eller växelvis. |
| --- | --- |

6.8.9.2.1

Körriktningsvisare på samma sida av fordonet kan blinka synkront eller växelvis.

| 6.8.9.2.2 | När ljussignalens manöverorgan manövreras ska någon av körriktningsvisarna tändas inom högst en sekund och de ska släckas för första gången inom högst en och en halv sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.2.2

När ljussignalens manöverorgan manövreras ska någon av körriktningsvisarna tändas inom högst en sekund och de ska släckas för första gången inom högst en och en halv sekund.

6.8.9.3   Då fordon är utrustade med körriktningsvisare som matas med växelström till körriktningsvisare, och motorns varvtal ligger mellan det tomgångsvarvtal som angivits av tillverkaren och 50 % av det varvtal som motsvarar fordonets högsta hastighet, ska blinkfrekvensen vara 90 + 30 gånger per minut och 90 – 45 gånger per minut.

| 6.8.9.3.1 | Körriktningsvisare på samma sida av fordonet kan blinka synkront eller växelvis. |
| --- | --- |

6.8.9.3.1

Körriktningsvisare på samma sida av fordonet kan blinka synkront eller växelvis.

| 6.8.9.3.2 | När ljussignalens manöverorgan manövreras ska någon av körriktningsvisarna tändas inom högst en sekund och de ska släckas för första gången inom högst en och en halv sekund. |
| --- | --- |

6.8.9.3.2

När ljussignalens manöverorgan manövreras ska någon av körriktningsvisarna tändas inom högst en sekund och de ska släckas för första gången inom högst en och en halv sekund.

6.8.10   I händelse av annat fel än kortslutning på en körriktningsvisare ska de fortsätta att blinka eller andra lysa konstant, men blinkfrekvensen ska under sådana förhållanden vara annorlunda än den angivna, undantaget fordon som är utrustade med en kontrollampa.

6.8.11   Kontrollanordning

Obligatorisk om körriktningsvisarna inte är synliga för föraren: i drift, grön, blinkande och/eller hörbar. Om en körriktningsvisare inte fungerar ska kontrollanordningen släckas, förbli tänd eller ändra frekvens.

6.9   BROMSLYKTA

6.9.1   Antal

En eller två.

6.9.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.9.3   Placering

| 6.9.3.1 | I höjdled: minst 250 mm och högst 1 500 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.9.3.1

I höjdled: minst 250 mm och högst 1 500 mm över markytan.

| 6.9.3.2 | I längdled: baktill på fordonet. |
| --- | --- |

6.9.3.2

I längdled: baktill på fordonet.

6.9.4   Geometrisk synlighet

| Horisontell vinkel | : | 45° till vänster och till höger för en enskild lykta.
  45° utåt och 10° inåt för varje lyktpar. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

45° till vänster och till höger för en enskild lykta.

45° utåt och 10° inåt för varje lyktpar.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får dock minskas till 5° om lyktan sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.9.5   Inställning

Bakåt.

6.9.6   Elektriska anslutningar

Ska tändas vid varje färdbromsanvändning.

6.9.7   Andra krav

Stopplyktornas ljusstyrka ska vara märkbart högre än de bakre positionslyktornas.

6.9.8   Kontrollanordning

Förbjuden

6.10   BAKRE POSITIONSLYKTA

6.10.1   Antal

En eller två.

6.10.2   Utformning

Inga särskilda krav.

6.10.3   Placering

| 6.10.3.1 | I höjdled: minst 250 mm och högst 1 500 mm över markytan. |
| --- | --- |

6.10.3.1

I höjdled: minst 250 mm och högst 1 500 mm över markytan.

| 6.10.3.2 | I längdled: baktill på fordonet. |
| --- | --- |

6.10.3.2

I längdled: baktill på fordonet.

6.10.4   Geometrisk synlighet

| Horisontell vinkel | : | 80° till vänster och till höger för en enskild lykta.
  Den horisontella vinkeln får vara 80° utåt och 45° inåt för varje lykta. |
| --- | --- | --- |
| Vertikal vinkel | : | 15° över och under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel

:

80° till vänster och till höger för en enskild lykta.

Den horisontella vinkeln får vara 80° utåt och 45° inåt för varje lykta.

Vertikal vinkel

:

15° över och under horisontalplanet.

Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får dock minskas till 5° om lyktan sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.10.5   Inställning

Bakåt.

6.10.6   Kontrollanordning

Frivillig; ska kombineras med de främre positionslyktornas kontrollanordning.

6.10.7   Andra krav

Inga.

6.11   BELYSNINGSANORDNING FÖR BAKRE REGISTRERINGSSKYLT

6.11.1   Antal

En. Anordningen får bestå av flera optiska komponenter som konstruerats för att belysa den plats där registreringsskylten sitter.

| 6.11.2 | Utformning | Så att anordningen belyser det utrymme som är avsett för registreringsskylten. |
| --- | --- | --- |
| 6.11.3 | Placering |
| 6.11.3.1 | I sidled: |
| 6.11.3.2 | I höjdled: |
| 6.11.3.3 | I längdled: |
| 6.11.4 | Geometrisk synlighet |
| 6.11.5 | Inställning |

6.11.2

Utformning

Så att anordningen belyser det utrymme som är avsett för registreringsskylten.

6.11.3

Placering

6.11.3.1

I sidled:

6.11.3.2

I höjdled:

6.11.3.3

I längdled:

6.11.4

Geometrisk synlighet

6.11.5

Inställning

6.11.6   Kontrollanordning

Frivillig; dess funktion ska utföras av den kontrollanordning som föreskrivs för positionslyktan.

6.11.7   Andra krav

När lyktan för den bakre registreringsskylten kombineras med den bakre positionslyktan, som är inbördes sammanbyggd med stopplyktan, får de fotometriska egenskaperna hos lyktan för bakre registreringsskylten ändras medan stopplyktan lyser.

7.   REGISTRERING AV FORDON

Ingenting får hindra en stat från att kräva eller förbjuda helljus enligt punkt 5.15.1 på fordon som är registrerade på dess territorium, under förutsättning att den underrättar Förenta nationernas generalsekreterare om detta vid tidpunkten för sitt meddelande om tillämpningen av denna förordning.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska motsvara dem som anges i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 8.1 | Mopeder som godkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som fastställs i punkterna 5 och 6. |
| --- | --- |

8.1

Mopeder som godkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som fastställs i punkterna 5 och 6.

| 8.2 | Minimikraven för de förfaranden för kontroll av tillverkningens överensstämmelse med godkänd typ som beskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska uppfyllas. |
| --- | --- |

8.2

Minimikraven för de förfaranden för kontroll av tillverkningens överensstämmelse med godkänd typ som beskrivs i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska uppfyllas.

| 8.3 | Den myndighet som beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas i varje produktionsenhet. Det normala intervallet för dessa kontroller ska vara en gång per år. |
| --- | --- |

8.3

Den myndighet som beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas i varje produktionsenhet. Det normala intervallet för dessa kontroller ska vara en gång per år.

9.   PÅFÖLJD VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

| 9.1 | Det godkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som fastställs ovan inte uppfylls. |
| --- | --- |

9.1

Det godkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som fastställs ovan inte uppfylls.

| 9.2 | Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter drar tillbaka ett godkännande som den tidigare beviljat ska den skyndsamt underrätta de övriga avtalsslutande parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

9.2

Om en avtalsslutande part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter drar tillbaka ett godkännande som den tidigare beviljat ska den skyndsamt underrätta de övriga avtalsslutande parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP MED AVSEENDE PÅ MONTERING AV BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR

| 10.1 | Varje ändring av fordonstypen ska anmälas till den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten ska därefter antingen






  10.1.1 | anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ påverkan och att fordonet fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

10.1

Varje ändring av fordonstypen ska anmälas till den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten ska därefter antingen

10.1.1

anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ påverkan och att fordonet fortfarande uppfyller kraven, eller

| 10.1.2 | kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna. |
| --- | --- |

10.1.2

kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

| 10.2 | Vid bekräftelsen av eller avslaget på ansökan om godkännande ska de avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter underrättas om detta enligt det förfarande som anges i punkt 4.3, med angivande av vilka ändringar som gjorts. |
| --- | --- |

10.2

Vid bekräftelsen av eller avslaget på ansökan om godkännande ska de avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter underrättas om detta enligt det förfarande som anges i punkt 4.3, med angivande av vilka ändringar som gjorts.

| 10.3 | Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

10.3

Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   SLUTLIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTION

Om innehavaren av godkännandet helt upphör med att producera en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter, ska denne informera den myndighet som utfärdat godkännandet. När myndigheten får detta meddelande, ska den underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

12.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 12.1 | Från och med den dag då ändringsserie 01 träder i kraft officiellt får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01. |
| --- | --- |

12.1

Från och med den dag då ändringsserie 01 träder i kraft officiellt får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

| 12.2 | Från och med 24 månader efter den dag för ikraftträdande som nämns i punkt 12.1 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännande endast om fordonstypen uppfyller kraven i ändringsserie 01 till dessa föreskrifter med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar samt sättet att montera belysnings- och ljussignalanordningarna. |
| --- | --- |

12.2

Från och med 24 månader efter den dag för ikraftträdande som nämns i punkt 12.1 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännande endast om fordonstypen uppfyller kraven i ändringsserie 01 till dessa föreskrifter med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar samt sättet att montera belysnings- och ljussignalanordningarna.

| 12.3 | Befintliga godkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter före den dag som nämns i punkt 12.2 ska fortsätta att gälla. När det gäller fordon som först registrerades mer än fyra år efter den dag för ikraftträdande som nämns i punkt 12.1 får avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter lämna avslag rörande en fordonstyp med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar samt sättet att montera belysnings- och ljussignalanordningar om dessa inte uppfyller kraven i ändringsserie 01 till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

12.3

Befintliga godkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter före den dag som nämns i punkt 12.2 ska fortsätta att gälla. När det gäller fordon som först registrerades mer än fyra år efter den dag för ikraftträdande som nämns i punkt 12.1 får avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter lämna avslag rörande en fordonstyp med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar samt sättet att montera belysnings- och ljussignalanordningar om dessa inte uppfyller kraven i ändringsserie 01 till dessa föreskrifter.

13.   NAMN OCH ADRESSER TILL DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT TILL DE ADMINISTRATIVA MYNDIGHETERNA

De avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter ska till Förenta nationernas sekretariat förmedla namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna samt till de administrativa myndigheter som beviljar godkännande och till vilka sådana blanketter som bevisar godkännande av, avslag på ansökan om eller återkallande av godkännanden som utfärdats i andra länder ska sändas.

---

(1)  Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senast ändrat genom ändring 4).

(2)  De särskiljande numren för de avtalsslutande parterna i 1958 års avtal återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(3)  Dessa föreskrifter omfattar inte mätning av kromaticitetskoordinaterna för det ljus som lyktorna avger.

(4)  Strålkastare av klass A i förordning nr 113 med lysdiodmoduler är endast tillåtna på fordon som är konstruerade för en högsta hastighet på högst 25 km/tim.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Största format: A4 [210 × 297 mm])

Image

Image

---

BILAGA 2

GODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

FÖRLAGA A

(Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående godkännandemärke, monterat på en moped, visar att den berörda fordonstypen godkänts i Nederländerna (E4) med avseende på montering av belysnings- och ljussignalanordningar enligt föreskrifter nr 74, med godkännandenummer 012439. De två första siffrorna i godkännandenumret visar att godkännandet utfärdats enligt kraven i föreskrifter nr 74 i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

FÖRLAGA B

(Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på en moped, visar att den berörda fordonstypen godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 74 och nr 78 (1). Godkännandenumren visar att föreskrifter nr 74 redan innehöll ändringsserie 01 och att föreskrifter nr 78 innehöll ändringsserie 02 vid tidpunkten för respektive godkännande.

---

(1)  Det angivna numret är bara ett exempel.

---

BILAGA 3

LYKTYTOR, REFERENSAXLAR OCH REFERENSCENTRUM SAMT VINKLAR FÖR GEOMETRISK SYNLIGHET

Image

LYSANDE YTA I JÄMFÖRELSE MED LJUSAVGIVANDE YTA

(Se punkterna 2.9 och 2.8 i dessa föreskrifter)

SKISS A

Image

| | Lysande yta | Ljusavgivande yta |
| --- | --- | --- |
| Kanterna är | a och b | c och d |

Lysande yta

Ljusavgivande yta

Kanterna är

a och b

c och d

SKISS B

Image

| | Lysande yta | Ljusavgivande yta |
| --- | --- | --- |
| Kanterna är | a och b | c och d |

Lysande yta

Ljusavgivande yta

Kanterna är

a och b

c och d

---

BILAGA 4

SYNLIGHET FRAMÅT AV RÖTT LJUS OCH BAKÅT AV VITT LJUS

(Se punkt 5.9 i dessa föreskrifter)

Figur 1

Synlighet framåt av rött ljus

Image

Figur 2

Synlighet bakåt av vitt ljus

Image

---

BILAGA 5

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   PROVNINGAR

1.1   Lyktornas placering

Den placering av lyktorna som anges i punkt 6 ska kontrolleras i enlighet med de allmänna kraven i punkt 5 i dessa föreskrifter.

De värden som uppmäts för avstånd ska vara sådana att de särskilda specifikationer som gäller varje lykta uppfylls.

1.2   Lyktornas synlighet

| 1.2.1 | Vinklarna för geometrisk synlighet ska kontrolleras i enlighet med punkt 2.11 i dessa föreskrifter.
  De värden som uppmäts för vinklarna ska vara sådana att de särskilda specifikationer som gäller för varje lykta uppfylls, förutom att gränsvärdena för vinklarna enligt punkt 5.3 får ha en tolerans på ± 3° för monteringen av ljussignalanordningarna. |
| --- | --- |

1.2.1

Vinklarna för geometrisk synlighet ska kontrolleras i enlighet med punkt 2.11 i dessa föreskrifter.

De värden som uppmäts för vinklarna ska vara sådana att de särskilda specifikationer som gäller för varje lykta uppfylls, förutom att gränsvärdena för vinklarna enligt punkt 5.3 får ha en tolerans på ± 3° för monteringen av ljussignalanordningarna.

| 1.2.2 | Synligheten av rött ljus framåt och vitt ljus bakåt ska kontrolleras i enlighet med punkt 5.9 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1.2.2

Synligheten av rött ljus framåt och vitt ljus bakåt ska kontrolleras i enlighet med punkt 5.9 i dessa föreskrifter.

1.3   Elektriska anslutningar och kontrollanordningar

De elektriska anslutningarna ska kontrolleras genom att varje lykta som tillförs ström genom mopedens elektriska system tänds. Lyktorna och kontrollanordningarna ska fungera i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.10 i dessa föreskrifter och med de särskilda specifikationer som gäller för varje lykta.

1.4   Lyktornas förekomst, antal, färg, utformning och, i förekommande fall, kategori ska kontrolleras genom okulär besiktning av lyktorna och deras märkningar.

Dessa ska vara sådana att de krav som fastställs i punkt 5.13 såväl som de särskilda specifikationer som gäller varje lykta uppfylls.

---