# Az Európai Unió L 112/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.112.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 112 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. április 24. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.112.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 112

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. április 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 372/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 22.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 373/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 23.) a Candida oleophila O törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 10 |
| | * | A Bizottság 374/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 23.) a Clostridium butyricumot (FERM BP-2789) tartalmazó készítmény brojlercsirkéknek szánt takarmány-adalékanyagként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., képviselője: Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.) (
  1
  ) | 13 |
| | * | A Bizottság 375/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 23.) a spiromezifen hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 15 |
| | | A Bizottság 376/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 20 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2013/189/KKBP határozata (2013. április 22.) az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról és a 2008/550/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről | 22 |
| | | 2013/190/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. április 22.) egyes kötelező érvényű tarifális felvilágosítások érvényességéről
  (az értesítés a C(2013) 2297. számú dokumentummal történt) | 30 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 372/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 22.) az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság 373/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 23.) a Candida oleophila O törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

Candida oleophila

1

10

*

A Bizottság 374/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 23.) a Clostridium butyricumot (FERM BP-2789) tartalmazó készítmény brojlercsirkéknek szánt takarmány-adalékanyagként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., képviselője: Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.) (
  1
  )

Clostridium butyricumot

1

13

*

A Bizottság 375/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 23.) a spiromezifen hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

15

A Bizottság 376/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

20

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2013/189/KKBP határozata (2013. április 22.) az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról és a 2008/550/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről

22

2013/190/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. április 22.) egyes kötelező érvényű tarifális felvilágosítások érvényességéről
  (az értesítés a C(2013) 2297. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 2297. számú dokumentummal történt)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 24.4.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/1

---

A TANÁCS 372/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. április 22.)

az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések

| (1) | 2005 júliusában a Tanács az 1174/2005/EK rendeletével (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az intézkedések 7,6 % és 46,7 % közötti dömpingellenes értékvám kivetését foglalták magukban. |
| --- | --- |

(1)

2005 júliusában a Tanács az 1174/2005/EK rendeletével (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az intézkedések 7,6 % és 46,7 % közötti dömpingellenes értékvám kivetését foglalták magukban.

| (2) | A témakörre vonatkozó időközi felülvizsgálatot követően, 2008 júliusában a Tanács a 684/2008/EK rendelettel (3) egyértelművé tette, hogy az eredeti vizsgálat mely termékkörre terjedt ki. |
| --- | --- |

(2)

A témakörre vonatkozó időközi felülvizsgálatot követően, 2008 júliusában a Tanács a 684/2008/EK rendelettel (3) egyértelművé tette, hogy az eredeti vizsgálat mely termékkörre terjedt ki.

| (3) | 2009 júniusában, a kijátszás elleni vizsgálatot követően a Tanács a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelet keretén belül „az összes többi vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

2009 júniusában, a kijátszás elleni vizsgálatot követően a Tanács a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelet keretén belül „az összes többi vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára.

| (4) | 2011 októberében, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnésre vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács az 1008/2011/EU végrehajtási rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a KNK-ból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet szintén fenntartotta a (3) preambulumbekezdésben szereplő kiterjesztett vámot. |
| --- | --- |

(4)

2011 októberében, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnésre vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács az 1008/2011/EU végrehajtási rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a KNK-ból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet szintén fenntartotta a (3) preambulumbekezdésben szereplő kiterjesztett vámot.

2.   Részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (5) | A megszűnés felülvizsgálata során az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megállapította, hogy az intézkedések bevezetése a verseny átalakulását eredményezte az uniós piacon. A legalacsonyabb vámtétellel rendelkező kínai exportáló gyártó – akinek az eredeti vizsgálat alkalmával piacgazdasági elbánást ítéltek meg – ugyanis képes volt ténylegesen lefedni az uniós piac jelentős részét és számottevően növelni importrészesedését az Unióban. A kínai acélpiac torzulásaira vonatkozó meggyőző bizonyítékok alapján a Bizottságnak szintén kétségei támadtak az eredeti piacgazdasági elbánás meghatározását illetően. Ebben az összefüggésben megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján elrendelték a meglévő intézkedéseket, és ez a változás tartósnak tűnt. |
| --- | --- |

(5)

A megszűnés felülvizsgálata során az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megállapította, hogy az intézkedések bevezetése a verseny átalakulását eredményezte az uniós piacon. A legalacsonyabb vámtétellel rendelkező kínai exportáló gyártó – akinek az eredeti vizsgálat alkalmával piacgazdasági elbánást ítéltek meg – ugyanis képes volt ténylegesen lefedni az uniós piac jelentős részét és számottevően növelni importrészesedését az Unióban. A kínai acélpiac torzulásaira vonatkozó meggyőző bizonyítékok alapján a Bizottságnak szintén kétségei támadtak az eredeti piacgazdasági elbánás meghatározását illetően. Ebben az összefüggésben megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján elrendelték a meglévő intézkedéseket, és ez a változás tartósnak tűnt.

| (6) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. február 14-én közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít hivatalból, mely a dömpingnek a kínai exportáló gyártók tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. |
| --- | --- |

(6)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. február 14-én közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít hivatalból, mely a dömpingnek a kínai exportáló gyártók tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

3.   A felülvizsgálati időszak

| (7) | A dömping mértékére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping mértékére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

4.   Az érintett felek

| (8) | A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséről hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert, érintett független importőröket, a KNK hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséről hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert, érintett független importőröket, a KNK hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (9) | A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (10) | Tekintettel az exportáló gyártók és független importőrök esetlegesen nagy számára, helyénvalónak tűnt annak mérlegelése, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt kell-e alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat. Két exportáló gyártó és nyolc független importőr jelezte együttműködési szándékát. Így tehát sem az exportáló gyártók, sem pedig a független importőrök esetében nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel az exportáló gyártók és független importőrök esetlegesen nagy számára, helyénvalónak tűnt annak mérlegelése, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt kell-e alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat. Két exportáló gyártó és nyolc független importőr jelezte együttműködési szándékát. Így tehát sem az exportáló gyártók, sem pedig a független importőrök esetében nem volt szükség mintavételre.

| (11) | A Bizottság kérdőívet és a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Egy kínai exportáló gyártótól – Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (a továbbiakban: Noblelift) – és három független importőrtől érkezett válasz. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság kérdőívet és a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Egy kínai exportáló gyártótól – Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (a továbbiakban: Noblelift) – és három független importőrtől érkezett válasz.

| (12) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. Ellenőrző látogatásra került sor a Noblelift, Changxing (Csanghszing), KNK telephelyén. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. Ellenőrző látogatásra került sor a Noblelift, Changxing (Csanghszing), KNK telephelyén.

| (13) | Figyelembe véve, hogy a KNK-beli exportáló gyártó számára, akinek a piacgazdasági elbánást nem adták meg, egy rendes értéket is meg kell határozni, a következő gyártó telephelyén, az analóg országnak választott Brazíliában ellenőrzésre került sor:






  — | Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (a továbbiakban: Paletrans). |
| --- | --- | --- |

(13)

Figyelembe véve, hogy a KNK-beli exportáló gyártó számára, akinek a piacgazdasági elbánást nem adták meg, egy rendes értéket is meg kell határozni, a következő gyártó telephelyén, az analóg országnak választott Brazíliában ellenőrzésre került sor:

—

Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (a továbbiakban: Paletrans).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (14) | Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett és a termékkör meghatározására irányuló időközi felülvizsgálat során tisztázott termékkel, vagyis a KNK-ból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes, kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők). |
| --- | --- |

(14)

Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett és a termékkör meghatározására irányuló időközi felülvizsgálat során tisztázott termékkel, vagyis a KNK-ból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes, kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).

2.   Hasonló termék

| (15) | A vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és a KNK-ban gyártott és a KNK belföldi piacán értékesített termékek, valamint az analóg országban – Brazíliában – gyártott és értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és a KNK-ban gyártott és a KNK belföldi piacán értékesített termékek, valamint az analóg országban – Brazíliában – gyártott és értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik.

| (16) | Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(16)

Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING

a)   Piacgazdasági elbánás

| (17) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentős állami beavatkozás nélkül, és a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:

—

az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentős állami beavatkozás nélkül, és a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik,

| — | a vállalkozások egy átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a vállalkozások egy átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak,

| — | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások, |
| --- | --- |

—

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,

| — | a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak, |
| --- | --- |

—

a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak,

| — | a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

—

a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (18) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a Noblelift igényelt piacgazdasági elbánást, aki a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a Noblelift igényelt piacgazdasági elbánást, aki a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.

| (19) | A Bizottság felkutatott valamennyi szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság felkutatott valamennyi szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.

| (20) | A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak során a Noblelift a kínai melegen hengerelt szénacélért – a végtermék összköltségének hozzávetőleg 25 %-át kitevő fő nyersanyagért – a figyelembe vett időszak nemzetközi árainál megközelítőleg 24–31 %-kal alacsonyabb, következésképpen jelentős mértékben torzított árat fizetett. A nemzetközi árakat a Steel Business Briefing
   (7) és a COMEXT uniós és észak-amerikai piac importáraira vonatkozó statisztikái alapján határozták meg. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a kínai acélárak alapjában véve nem a piaci értéket tükrözik. Ezen túlmenően a nyersanyagok piacán bevett gyakorlatnak számít az állami beavatkozás. A vas- és acélipar tekintetében Kína 12. ötéves terve (2011–2015) számos intézkedést foglal magában, így a kínai állam szigorú ellenőrzése miatt az acélipari vállalatoknak nincs lehetőségük a kínai kormány utasításaitól eltérő módon folytatni tevékenységüket. Következésképpen megállapítható, hogy a Noblelift nem felel meg a piacgazdasági elbánás első feltétele által támasztott követelményeknek. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak során a Noblelift a kínai melegen hengerelt szénacélért – a végtermék összköltségének hozzávetőleg 25 %-át kitevő fő nyersanyagért – a figyelembe vett időszak nemzetközi árainál megközelítőleg 24–31 %-kal alacsonyabb, következésképpen jelentős mértékben torzított árat fizetett. A nemzetközi árakat a Steel Business Briefing
   (7) és a COMEXT uniós és észak-amerikai piac importáraira vonatkozó statisztikái alapján határozták meg. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a kínai acélárak alapjában véve nem a piaci értéket tükrözik. Ezen túlmenően a nyersanyagok piacán bevett gyakorlatnak számít az állami beavatkozás. A vas- és acélipar tekintetében Kína 12. ötéves terve (2011–2015) számos intézkedést foglal magában, így a kínai állam szigorú ellenőrzése miatt az acélipari vállalatoknak nincs lehetőségük a kínai kormány utasításaitól eltérő módon folytatni tevékenységüket. Következésképpen megállapítható, hogy a Noblelift nem felel meg a piacgazdasági elbánás első feltétele által támasztott követelményeknek.

| (21) | Ezenkívül a 2010. pénzügyi év során egy kapcsolódó vállalat a Noblelift számára két kölcsönre vonatkozóan bankgaranciát adott, amely mind a kapcsolódó vállalat, mind a Noblelift összes eszközének jelentős részét kitette. A bankgarancia sem a Noblelift pénzügyi kimutatásaiban, sem pedig a kapcsolódó vállalat könyvelésében nem jelent meg. Ez nincs összhangban a 24. számú (kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek) nemzetközi számviteli standarddal, a könyvvizsgáló pedig nem emelt kifogást ezzel a gyakorlattal kapcsolatban. A kapcsolt felekkel folytatott tranzakciók pénzügyi kimutatásokban történő közzététele azért bír jelentőséggel, mert felhívhatja a figyelmet a vállalat pénzügyi helyzetét esetlegesen befolyásoló tényezőkre. Az olyan jelentős kötelezettségvállalások – mint a kérdéses bankgaranciák – közzétételének az elmulasztása, ebben az esetben megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Ennélfogva megállapítható, hogy a vállalat könyvviteli nyilvántartását nem a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően ellenőrizték, és így nem teljesülnek a második feltétel által támasztott követelmények. |
| --- | --- |

(21)

Ezenkívül a 2010. pénzügyi év során egy kapcsolódó vállalat a Noblelift számára két kölcsönre vonatkozóan bankgaranciát adott, amely mind a kapcsolódó vállalat, mind a Noblelift összes eszközének jelentős részét kitette. A bankgarancia sem a Noblelift pénzügyi kimutatásaiban, sem pedig a kapcsolódó vállalat könyvelésében nem jelent meg. Ez nincs összhangban a 24. számú (kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek) nemzetközi számviteli standarddal, a könyvvizsgáló pedig nem emelt kifogást ezzel a gyakorlattal kapcsolatban. A kapcsolt felekkel folytatott tranzakciók pénzügyi kimutatásokban történő közzététele azért bír jelentőséggel, mert felhívhatja a figyelmet a vállalat pénzügyi helyzetét esetlegesen befolyásoló tényezőkre. Az olyan jelentős kötelezettségvállalások – mint a kérdéses bankgaranciák – közzétételének az elmulasztása, ebben az esetben megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Ennélfogva megállapítható, hogy a vállalat könyvviteli nyilvántartását nem a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően ellenőrizték, és így nem teljesülnek a második feltétel által támasztott követelmények.

| (22) | Végezetül, a Noblelift nyereségadó-kedvezmény, illetve támogatás formájában állami juttatásban részesült, amelyek torzítják pénzügyi helyzetét, és így a vállalat nem felel meg a harmadik feltétel által támasztott követelményeknek. |
| --- | --- |

(22)

Végezetül, a Noblelift nyereségadó-kedvezmény, illetve támogatás formájában állami juttatásban részesült, amelyek torzítják pénzügyi helyzetét, és így a vállalat nem felel meg a harmadik feltétel által támasztott követelményeknek.

| (23) | Az exportáló gyártó és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. |
| --- | --- |

(23)

Az exportáló gyártó és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen.

| (24) | A piacgazdasági elbánással kapcsolatos eredmények nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift további információkat kért az acél nemzetközi piaci árának kiszámításáról. A vállalat úgy érvelt, hogy a nyersanyagárak torzulásait nem a piacgazdasági elbánás elutasításával, hanem a dömping kiszámítása során a rendes érték kiigazításával kell kezelni. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja azonban igen egyértelműen fogalmaz és kimondja, hogy „a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik”. A torzult nyersanyagárak kezelése céljából a dömping kiszámításánál alkalmazott kiigazítás ezért alapvetően értelmetlenné tenné a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontját. Következésképpen az észrevételek nem befolyásolták a fenti megállapításokat. |
| --- | --- |

(24)

A piacgazdasági elbánással kapcsolatos eredmények nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift további információkat kért az acél nemzetközi piaci árának kiszámításáról. A vállalat úgy érvelt, hogy a nyersanyagárak torzulásait nem a piacgazdasági elbánás elutasításával, hanem a dömping kiszámítása során a rendes érték kiigazításával kell kezelni. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja azonban igen egyértelműen fogalmaz és kimondja, hogy „a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik”. A torzult nyersanyagárak kezelése céljából a dömping kiszámításánál alkalmazott kiigazítás ezért alapvetően értelmetlenné tenné a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontját. Következésképpen az észrevételek nem befolyásolták a fenti megállapításokat.

| (25) | A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift megismételte érveit. A vállalat elsősorban arra hivatkozott, hogy a Bizottság nem tette közzé a részletes információkat, vagyis a nyersanyagárak közötti különbségek kiszámítása során felhasznált összes adatot. |
| --- | --- |

(25)

A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift megismételte érveit. A vállalat elsősorban arra hivatkozott, hogy a Bizottság nem tette közzé a részletes információkat, vagyis a nyersanyagárak közötti különbségek kiszámítása során felhasznált összes adatot.

| (26) | Ezzel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy a Bizottság számos alkalommal feltüntette az acélárak összehasonlításához használt adatok forrását. A Bizottság megismételte az eljárás során már korábban adott válaszát, miszerint a Steel Business Briefingen alapuló árak szerzői jogvédelem alatt álltak, mivel a szolgáltatás előfizetéssel vehető igénybe. A Bizottság következésképpen nem jogosult közvetlenül nyilvánosságra hozni ezeket az adatokat, de az adatbázis máskülönben rendelkezésre áll és megfelelő díj ellenében hozzáférhető. Mindazonáltal, a felhasznált adatokat a szellemi tulajdon védelme és a védelemhez való jog közötti egyensúly érdekében a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője ellenőrizte, aki jóváhagyta az árkülönbözet kiszámítását és az ellenőrzés eredményéről tájékoztatta a Nobleliftet. |
| --- | --- |

(26)

Ezzel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy a Bizottság számos alkalommal feltüntette az acélárak összehasonlításához használt adatok forrását. A Bizottság megismételte az eljárás során már korábban adott válaszát, miszerint a Steel Business Briefingen alapuló árak szerzői jogvédelem alatt álltak, mivel a szolgáltatás előfizetéssel vehető igénybe. A Bizottság következésképpen nem jogosult közvetlenül nyilvánosságra hozni ezeket az adatokat, de az adatbázis máskülönben rendelkezésre áll és megfelelő díj ellenében hozzáférhető. Mindazonáltal, a felhasznált adatokat a szellemi tulajdon védelme és a védelemhez való jog közötti egyensúly érdekében a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője ellenőrizte, aki jóváhagyta az árkülönbözet kiszámítását és az ellenőrzés eredményéről tájékoztatta a Nobleliftet.

| (27) | Meg kell továbbá jegyezni, hogy a Steel Business Briefing pontos leírást tartalmaz az alkalmazott módszertanról (méretek, vastagság, szélesség, szállítási pont). Ezek általános paraméterek és a nyersanyagárak összehasonlításának részletességére vonatkozóan is iránymutatásul szolgálnak abból a célból, hogy meg lehessen állapítani, hogy a fontosabb inputok alapjában véve piaci értéket tükröznek-e. A Bizottság európai és észak-amerikai árakat alkalmazott referenciaként. |
| --- | --- |

(27)

Meg kell továbbá jegyezni, hogy a Steel Business Briefing pontos leírást tartalmaz az alkalmazott módszertanról (méretek, vastagság, szélesség, szállítási pont). Ezek általános paraméterek és a nyersanyagárak összehasonlításának részletességére vonatkozóan is iránymutatásul szolgálnak abból a célból, hogy meg lehessen állapítani, hogy a fontosabb inputok alapjában véve piaci értéket tükröznek-e. A Bizottság európai és észak-amerikai árakat alkalmazott referenciaként.

| (28) | A Noblelift továbbá azzal érvelt, hogy a KNK-beli és a nemzetközi acélárak közötti különbségek az eredeti vizsgálatkor nem jelentették azt, hogy a vállalat nem teljesíti a piacgazdasági elbánás első feltételét. Az eredeti vizsgálat keretében ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2005. január 27-i 128/2005/EK bizottsági rendelet (8) (22) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően „Mind a négy vállalat esetében megállapítást nyert, hogy [...] a költségek és az árak a piaci értéket tükrözték”. Az eredeti vizsgálat valóban nem állapított meg jelentős különbözetet a KNK-ban helyben gyártott nyersanyag, illetve a nemzetközi árakon beszerzett nyersanyag árai között. Ez a következtetés ugyanakkor nem jelenti azt, hogy amennyiben a körülmények megváltoztak és az árak között különbség tapasztalható, az intézmények egy későbbi vizsgálat alkalmával ne azonosítsák az árkülönbözetet. Az alábbi (76) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a körülmények jelentős mértékben megváltoztak 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálat vizsgálati időszaka) között, vagyis hét év alatt. E tekintetben, és különösképpen a 2010. évi megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat alatt meggyőző bizonyítékokat gyűjtöttek a KNK-beli acélpiacon tapasztalt, az állami beavatkozásnak betudható ártorzulásokról. Többek között ez szolgáltatott okot a jelenlegi felülvizsgálat hivatalból történt megindítására, és ami a jelenlegi vizsgálat alkalmával bizonyítást is nyert (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(28)

A Noblelift továbbá azzal érvelt, hogy a KNK-beli és a nemzetközi acélárak közötti különbségek az eredeti vizsgálatkor nem jelentették azt, hogy a vállalat nem teljesíti a piacgazdasági elbánás első feltételét. Az eredeti vizsgálat keretében ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2005. január 27-i 128/2005/EK bizottsági rendelet (8) (22) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően „Mind a négy vállalat esetében megállapítást nyert, hogy [...] a költségek és az árak a piaci értéket tükrözték”. Az eredeti vizsgálat valóban nem állapított meg jelentős különbözetet a KNK-ban helyben gyártott nyersanyag, illetve a nemzetközi árakon beszerzett nyersanyag árai között. Ez a következtetés ugyanakkor nem jelenti azt, hogy amennyiben a körülmények megváltoztak és az árak között különbség tapasztalható, az intézmények egy későbbi vizsgálat alkalmával ne azonosítsák az árkülönbözetet. Az alábbi (76) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a körülmények jelentős mértékben megváltoztak 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálat vizsgálati időszaka) között, vagyis hét év alatt. E tekintetben, és különösképpen a 2010. évi megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat alatt meggyőző bizonyítékokat gyűjtöttek a KNK-beli acélpiacon tapasztalt, az állami beavatkozásnak betudható ártorzulásokról. Többek között ez szolgáltatott okot a jelenlegi felülvizsgálat hivatalból történt megindítására, és ami a jelenlegi vizsgálat alkalmával bizonyítást is nyert (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést).

| (29) | Következő lépésként a Noblelift megismételte arra vonatkozó észrevételeit, hogy a kölcsöngaranciák nem jártak anyagi hatással, illetve az állami juttatások elhanyagolható mértékű hatást gyakoroltak. Meg kell jegyezni, hogy e tekintetben az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja egyértelműen fogalmaz, és nem tesz említést a pénzügyi eredményekre gyakorolt anyagi hatásról („a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak”). Mindenesetre, a fenti (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, a jelentős kötelezettségvállalások – mint a kérdéses kölcsöngaranciák – közzétételének elmulasztása, megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Az állami juttatásokat illetően a Bizottság már a vizsgálat alatt eljuttatta válaszát a félnek, amely szerint a juttatások összege meghaladta a 10 milliárd RMB-t. Következésképpen ezeket az érveket nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(29)

Következő lépésként a Noblelift megismételte arra vonatkozó észrevételeit, hogy a kölcsöngaranciák nem jártak anyagi hatással, illetve az állami juttatások elhanyagolható mértékű hatást gyakoroltak. Meg kell jegyezni, hogy e tekintetben az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja egyértelműen fogalmaz, és nem tesz említést a pénzügyi eredményekre gyakorolt anyagi hatásról („a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak”). Mindenesetre, a fenti (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, a jelentős kötelezettségvállalások – mint a kérdéses kölcsöngaranciák – közzétételének elmulasztása, megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Az állami juttatásokat illetően a Bizottság már a vizsgálat alatt eljuttatta válaszát a félnek, amely szerint a juttatások összege meghaladta a 10 milliárd RMB-t. Következésképpen ezeket az érveket nem lehetett elfogadni.

| (30) | A Noblelift végezetül azzal érvelt, hogy a vizsgálatot le kellet volna zárni, minthogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára megjelölt három hónapos határidőt nem tartották be. E tekintetben hivatkozni kell az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendeletet módosító, 2012. december 12-i 1168/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) bevezetett módosításra, illetve annak visszamenőleges hatályára. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára a vizsgálattal összefüggő eljárási szempontok, illetve a rendelkezésre álló idő szűkössége miatt nem került sor a vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül. A piacgazdasági elbírálással összefüggésben felmerült kérdések összetettebbé válása rámutatott, hogy gyakorlatilag nincs mód betartani a három hónapos határidőt. Ugyanakkor meg kell említeni, hogy a döntésre fordított idő nem befolyásolta az eredményt. |
| --- | --- |

(30)

A Noblelift végezetül azzal érvelt, hogy a vizsgálatot le kellet volna zárni, minthogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára megjelölt három hónapos határidőt nem tartották be. E tekintetben hivatkozni kell az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendeletet módosító, 2012. december 12-i 1168/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) bevezetett módosításra, illetve annak visszamenőleges hatályára. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára a vizsgálattal összefüggő eljárási szempontok, illetve a rendelkezésre álló idő szűkössége miatt nem került sor a vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül. A piacgazdasági elbírálással összefüggésben felmerült kérdések összetettebbé válása rámutatott, hogy gyakorlatilag nincs mód betartani a három hónapos határidőt. Ugyanakkor meg kell említeni, hogy a döntésre fordított idő nem befolyásolta az eredményt.

| (31) | Ebből adódóan megállapításra került, hogy a piacgazdasági elbánás megadása mellett felsorakoztatott érvek nem megalapozottak. |
| --- | --- |

(31)

Ebből adódóan megállapításra került, hogy a piacgazdasági elbánás megadása mellett felsorakoztatott érvek nem megalapozottak.

| (32) | A fentiek figyelembevételével, továbbá az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján a Noblelift nem részesül piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(32)

A fentiek figyelembevételével, továbbá az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján a Noblelift nem részesül piacgazdasági elbánásban.

b)   A rendes érték

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdasággal rendelkező országok számára és abban az esetben, ha nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást, az átalakulóban lévő országok számára a rendes értéket egy hasonló országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett értéke alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdasággal rendelkező országok számára és abban az esetben, ha nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást, az átalakulóban lévő országok számára a rendes értéket egy hasonló országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett értéke alapján kell meghatározni.

| (34) | Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához Kanada szolgált analóg országként. Minthogy azonban Kanadában megszűnt a gyártás, Brazíliát tervezték figyelembe venni analóg országként az e felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben. |
| --- | --- |

(34)

Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához Kanada szolgált analóg országként. Minthogy azonban Kanadában megszűnt a gyártás, Brazíliát tervezték figyelembe venni analóg országként az e felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben.

| (35) | Két exportáló gyártó és egy importőr kifogást emelt az ellen javaslat ellen, hogy Brazíliát használják analóg országként. A Brazília választása ellen felsorakoztatott érvek szerint a hazai gyártók igen szűk köre miatt a kézi emelőkocsik brazíliai piacára alacsony fokú verseny jellemző és ennek következtében Brazíliában úgy az eladási árak, mint a nyereség és a termelési költségek magasak. A kérdéses exportáló gyártók Indiát, Malajziát vagy Tajvant javasolták megfelelő analóg országokként. |
| --- | --- |

(35)

Két exportáló gyártó és egy importőr kifogást emelt az ellen javaslat ellen, hogy Brazíliát használják analóg országként. A Brazília választása ellen felsorakoztatott érvek szerint a hazai gyártók igen szűk köre miatt a kézi emelőkocsik brazíliai piacára alacsony fokú verseny jellemző és ennek következtében Brazíliában úgy az eladási árak, mint a nyereség és a termelési költségek magasak. A kérdéses exportáló gyártók Indiát, Malajziát vagy Tajvant javasolták megfelelő analóg országokként.

| (36) | Ezeket a megjegyzéseket követően a Bizottság 38 indiai, három tajvani, kettő malajziai és kettő brazíliai ismert kéziemelőkocsi-gyártóval vette fel a kapcsolatot a vonatkozó kérdőív megküldésével. Együttműködésre csupán egy brazíliai gyártó mutatkozott hajlandónak: Paletrans. |
| --- | --- |

(36)

Ezeket a megjegyzéseket követően a Bizottság 38 indiai, három tajvani, kettő malajziai és kettő brazíliai ismert kéziemelőkocsi-gyártóval vette fel a kapcsolatot a vonatkozó kérdőív megküldésével. Együttműködésre csupán egy brazíliai gyártó mutatkozott hajlandónak: Paletrans.

| (37) | A végleges megállapítások, illetve a bizottsági javaslat nyilvánosságra hozatalát követően a felek ismét jelezték, hogy Brazília nem tekinthető megfelelő analóg országnak, minthogy a brazíliai piacon nincs verseny. A felek állítása szerint az együttműködő analóg országbeli gyártó a brazíliai piacon monopolhelyzetben van, amelyet magas importvámok erősítenek. A további észrevételek arra vonatkoztak, hogy az analóg országbeli gyártónak a nem bizalmas jellegű kérdőívre adott válasza több ponton is hiányos volt. A felek végül azt állították, hogy tekintettel az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója között fennálló különbségekre, kiigazításokra van szükség. |
| --- | --- |

(37)

A végleges megállapítások, illetve a bizottsági javaslat nyilvánosságra hozatalát követően a felek ismét jelezték, hogy Brazília nem tekinthető megfelelő analóg országnak, minthogy a brazíliai piacon nincs verseny. A felek állítása szerint az együttműködő analóg országbeli gyártó a brazíliai piacon monopolhelyzetben van, amelyet magas importvámok erősítenek. A további észrevételek arra vonatkoztak, hogy az analóg országbeli gyártónak a nem bizalmas jellegű kérdőívre adott válasza több ponton is hiányos volt. A felek végül azt állították, hogy tekintettel az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója között fennálló különbségekre, kiigazításokra van szükség.

| (38) | Brazília analóg országként való megfelelőségét illetően meg kell jegyezni, hogy jóllehet az analóg országbeli gyártó számít a brazíliai piac legfőbb gyártójának, nincs monopolhelyzetben. Konkurenciát jelent számára még legalább két helyi gyártó, illetve a jelentős mértékű import is, és az analóg országbeli gyártó haszonkulcsa is összeegyeztethető a szabadpiaccal. |
| --- | --- |

(38)

Brazília analóg országként való megfelelőségét illetően meg kell jegyezni, hogy jóllehet az analóg országbeli gyártó számít a brazíliai piac legfőbb gyártójának, nincs monopolhelyzetben. Konkurenciát jelent számára még legalább két helyi gyártó, illetve a jelentős mértékű import is, és az analóg országbeli gyártó haszonkulcsa is összeegyeztethető a szabadpiaccal.

| (39) | A (36) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, Brazília analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatban a vizsgálat korai szakaszában emelt kifogásokat követően a Bizottság négy különböző ország 45 gyártójával vette fel a kapcsolatot, többek között a Noblelift által javasolt vállalatokkal. A telefonon és e-mailben történt többszöri megkeresés ellenére e vállalatok közül csupán egy brazíliai gyártó nyújtotta be a kért információkat és működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(39)

A (36) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, Brazília analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatban a vizsgálat korai szakaszában emelt kifogásokat követően a Bizottság négy különböző ország 45 gyártójával vette fel a kapcsolatot, többek között a Noblelift által javasolt vállalatokkal. A telefonon és e-mailben történt többszöri megkeresés ellenére e vállalatok közül csupán egy brazíliai gyártó nyújtotta be a kért információkat és működött együtt a vizsgálat során.

| (40) | Az állítólagos hiányosságokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgálatban csak egy analóg országbeli gyártó működött együtt. Ez ugyan nem számít szokatlannak, de az adatok közzétételének szempontjából nehézséget jelent. Mivel az analóg országbeli gyártók együttműködésbe történő bevonása gyakran nehézségekbe ütközik, a Bizottságnak szavatolnia kell a bizalmas információk magas szintű védelmét. A jelen esetben a nem bizalmas jellegű adatok közzététele félreértésre adott okot az állítólagos hiányosságokra vonatkozóan, de ezeket tisztázták a felekkel. Nevezetesen egy fél részéről érkezett kifogás, amely szerint az analóg országbeli gyártó hiányos válasza kellő indok, hogy Brazília ne számítson analóg országnak, és mivel a Bizottság nem tud rendes értéket megállapítani, a vizsgálatot meg kell szüntetni. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelen vizsgálat során a Bizottság a dömping kiszámításához szükséges összes információnak birtokában volt. |
| --- | --- |

(40)

Az állítólagos hiányosságokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgálatban csak egy analóg országbeli gyártó működött együtt. Ez ugyan nem számít szokatlannak, de az adatok közzétételének szempontjából nehézséget jelent. Mivel az analóg országbeli gyártók együttműködésbe történő bevonása gyakran nehézségekbe ütközik, a Bizottságnak szavatolnia kell a bizalmas információk magas szintű védelmét. A jelen esetben a nem bizalmas jellegű adatok közzététele félreértésre adott okot az állítólagos hiányosságokra vonatkozóan, de ezeket tisztázták a felekkel. Nevezetesen egy fél részéről érkezett kifogás, amely szerint az analóg országbeli gyártó hiányos válasza kellő indok, hogy Brazília ne számítson analóg országnak, és mivel a Bizottság nem tud rendes értéket megállapítani, a vizsgálatot meg kell szüntetni. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelen vizsgálat során a Bizottság a dömping kiszámításához szükséges összes információnak birtokában volt.

| (41) | Brazília analóg országnak való alkalmasságát megkérdőjelező észrevételek tehát nem elfogadhatók. |
| --- | --- |

(41)

Brazília analóg országnak való alkalmasságát megkérdőjelező észrevételek tehát nem elfogadhatók.

| (42) | A kiigazításra vonatkozó észrevétellel kapcsolatban meg kell említeni, hogy figyelembe vették a brazíliai gyártó és a kínai exportáló gyártó kereskedelmi szintjei közötti eltérést, mégpedig a kereskedelmi szint kiigazításának alkalmazásával (lásd az alábbi (59) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(42)

A kiigazításra vonatkozó észrevétellel kapcsolatban meg kell említeni, hogy figyelembe vették a brazíliai gyártó és a kínai exportáló gyártó kereskedelmi szintjei közötti eltérést, mégpedig a kereskedelmi szint kiigazításának alkalmazásával (lásd az alábbi (59) preambulumbekezdést).

| (43) | Végezetül, az egyik fél jelezte, hogy az analóg országban alkalmazott 14 %-os importvám következtében esetlegesen fellépő torzító hatás miatt kiigazításra van szükség. Ez az érvelés nem elfogadható, mivel semmilyen kapcsolat nem állapítható meg az importvám és a belföldi piac árszínvonala között. |
| --- | --- |

(43)

Végezetül, az egyik fél jelezte, hogy az analóg országban alkalmazott 14 %-os importvám következtében esetlegesen fellépő torzító hatás miatt kiigazításra van szükség. Ez az érvelés nem elfogadható, mivel semmilyen kapcsolat nem állapítható meg az importvám és a belföldi piac árszínvonala között.

| (44) | Brazília következésképpen megfelelő analóg ország, mivel a legalább két gyártó vállalatot és a jelentős mértékű importot figyelembe véve a verseny megfelelőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(44)

Brazília következésképpen megfelelő analóg ország, mivel a legalább két gyártó vállalatot és a jelentős mértékű importot figyelembe véve a verseny megfelelőnek tekinthető.

| (45) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy reprezentatív volt-e a Paletrans hasonló termék független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése. E tekintetben megállapították, hogy az ilyen értékesítések teljes volumene elérte a Noblelift Unióba irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy reprezentatív volt-e a Paletrans hasonló termék független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése. E tekintetben megállapították, hogy az ilyen értékesítések teljes volumene elérte a Noblelift Unióba irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át.

| (46) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített hasonló termékek egyes típusai között vannak-e olyanok, amelyek rendeltetésük és a felhasznált anyagok tekintetében kellőképpen összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített Noblelift típusokkal. A vizsgálat megállapította, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített több típus is kellőképpen összehasonlítható az Unióba exportált Noblelift típusokkal. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített hasonló termékek egyes típusai között vannak-e olyanok, amelyek rendeltetésük és a felhasznált anyagok tekintetében kellőképpen összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített Noblelift típusokkal. A vizsgálat megállapította, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített több típus is kellőképpen összehasonlítható az Unióba exportált Noblelift típusokkal.

| (47) | A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék összehasonlítható típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a felülvizsgálati időszak során a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék összehasonlítható típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a felülvizsgálati időszak során a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.

| (48) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott eladási átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Valamennyi összehasonlítható terméktípus esetében ez a helyzet áll fent, és a rendes értéket az egyes összehasonlítható terméktípusoknak a felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése árainak súlyozott átlaga alapján számították ki. |
| --- | --- |

(48)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott eladási átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Valamennyi összehasonlítható terméktípus esetében ez a helyzet áll fent, és a rendes értéket az egyes összehasonlítható terméktípusoknak a felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése árainak súlyozott átlaga alapján számították ki.

| (49) | A nem összehasonlítható típusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének értelmében a szükség esetén kiigazított előállítási költség és az ehhez hozzászámított belföldi értékesítés ésszerű százaléka, az általános és igazgatási költségek, valamint az indokolt belföldi nyereségességi árrés alapján lehet megállapítani. Az eladási, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség a szokásos kereskedelmi forgalomban, az analóg országbeli gyártó hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain alapult. Meg kell jegyezni, hogy az ezek alapján megállapított árat a (59) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazították, elsősorban a Noblelift exportértékesítése és az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítése közötti kereskedelmi szintben megmutatkozó különbség figyelembevételének céljából. |
| --- | --- |

(49)

A nem összehasonlítható típusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének értelmében a szükség esetén kiigazított előállítási költség és az ehhez hozzászámított belföldi értékesítés ésszerű százaléka, az általános és igazgatási költségek, valamint az indokolt belföldi nyereségességi árrés alapján lehet megállapítani. Az eladási, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség a szokásos kereskedelmi forgalomban, az analóg országbeli gyártó hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain alapult. Meg kell jegyezni, hogy az ezek alapján megállapított árat a (59) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazították, elsősorban a Noblelift exportértékesítése és az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítése közötti kereskedelmi szintben megmutatkozó különbség figyelembevételének céljából.

| (50) | Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság dömpingre vonatkozó számításai „csonkított termékkódokon” alapulnak és az összehasonlítás során alkalmazott paraméterekkel kapcsolatban egyáltalán nem szolgáltattak információt. |
| --- | --- |

(50)

Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság dömpingre vonatkozó számításai „csonkított termékkódokon” alapulnak és az összehasonlítás során alkalmazott paraméterekkel kapcsolatban egyáltalán nem szolgáltattak információt.

| (51) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése szerint a dömpingkülönbözetet rendszerint a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően a rendes érték súlyozott átlagának az összes exportügylet árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján állapítják meg. |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése szerint a dömpingkülönbözetet rendszerint a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően a rendes érték súlyozott átlagának az összes exportügylet árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján állapítják meg.

| (52) | A tisztességes összehasonlítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a termékkódok a vizsgálat során a vállalatok által benyújtott igen nagy mennyiségű és rendkívül részletes adat strukturálását és rendszerezését segítik elő. A termékkódok használata az érintett termék, illetve a hasonló termék kategóriáján belül a különböző termékjellemzők részletesebb elemzésében nyújt segítséget. |
| --- | --- |

(52)

A tisztességes összehasonlítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a termékkódok a vizsgálat során a vállalatok által benyújtott igen nagy mennyiségű és rendkívül részletes adat strukturálását és rendszerezését segítik elő. A termékkódok használata az érintett termék, illetve a hasonló termék kategóriáján belül a különböző termékjellemzők részletesebb elemzésében nyújt segítséget.

| (53) | A Bizottság számos paraméterrel kapcsolatban gyűjtött információt (alvázanyag, festett alváz, emelőkapacitás, hidraulikus rendszer típusa, munkahossz, villa, villák közötti távolság, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa, fék típusa) azonban annak érdekében, hogy valamennyi exportügyletet figyelembe vehesse, ebben az esetben indokoltnak tűnt és lehetőség kínálkozott, hogy az összehasonlítást bizonyos, a legmegbízhatóbb jellemzőkkel rendelkező paraméterek alapján végezze el (alvázanyag, festett alváz, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa). |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság számos paraméterrel kapcsolatban gyűjtött információt (alvázanyag, festett alváz, emelőkapacitás, hidraulikus rendszer típusa, munkahossz, villa, villák közötti távolság, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa, fék típusa) azonban annak érdekében, hogy valamennyi exportügyletet figyelembe vehesse, ebben az esetben indokoltnak tűnt és lehetőség kínálkozott, hogy az összehasonlítást bizonyos, a legmegbízhatóbb jellemzőkkel rendelkező paraméterek alapján végezze el (alvázanyag, festett alváz, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa).

| (54) | A tisztességes összehasonlítás, valamint az egyezések növelésének érdekében az összehasonlítást a legmegbízhatóbb jellemzők alapján végezték el. Hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság semmilyen adatot nem hagyott figyelmen kívül. Nem szokatlan azonban, hogy míg a termékkódokban használt bizonyos paraméterek kisebb súllyal bírnak, addig bizonyos más paraméterek biztosabb alapként szolgálnak a tisztességes összehasonlításra. Az összehasonlítás során a fizikai vagy egyéb különbségek alapján egyetlen terméket sem hagytak figyelmen kívül, és új terméktípusok létrehozására sem került sor. Éppen ellenkezőleg, az összehasonlítás kiterjedt az összes értékesítésre. Jóllehet elismerték, hogy más paraméterek bizonyos mértékben befolyásolták az árakat, alkalmasabbnak bizonyult a számításokat az öt legjelentősebb paraméter alapján elvégezni, minthogy ez vezetett a legjelentősebb számú egyezéshez. |
| --- | --- |

(54)

A tisztességes összehasonlítás, valamint az egyezések növelésének érdekében az összehasonlítást a legmegbízhatóbb jellemzők alapján végezték el. Hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság semmilyen adatot nem hagyott figyelmen kívül. Nem szokatlan azonban, hogy míg a termékkódokban használt bizonyos paraméterek kisebb súllyal bírnak, addig bizonyos más paraméterek biztosabb alapként szolgálnak a tisztességes összehasonlításra. Az összehasonlítás során a fizikai vagy egyéb különbségek alapján egyetlen terméket sem hagytak figyelmen kívül, és új terméktípusok létrehozására sem került sor. Éppen ellenkezőleg, az összehasonlítás kiterjedt az összes értékesítésre. Jóllehet elismerték, hogy más paraméterek bizonyos mértékben befolyásolták az árakat, alkalmasabbnak bizonyult a számításokat az öt legjelentősebb paraméter alapján elvégezni, minthogy ez vezetett a legjelentősebb számú egyezéshez.

| (55) | Az összehasonlítást eljárási szempontból tekintve meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártónak minden lehetősége megvolt a szóban forgó ügy kapcsán végzett számítások véleményezésére. A számítások minden részletét több alkalommal is közzétették. |
| --- | --- |

(55)

Az összehasonlítást eljárási szempontból tekintve meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártónak minden lehetősége megvolt a szóban forgó ügy kapcsán végzett számítások véleményezésére. A számítások minden részletét több alkalommal is közzétették.

| (56) | Ezért a fenti állításokat el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(56)

Ezért a fenti állításokat el kellett utasítani.

c)   Exportár

| (57) | A kínai exportáló gyártó minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül független uniós ügyfeleknek történt. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(57)

A kínai exportáló gyártó minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül független uniós ügyfeleknek történt. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.

| (58) | Az egyik fél azt kérte, hogy a számítások foglalják magukban az alváz és hidraulikus rendszer exportértékesítését is. Ezt a kérést a Bizottság elfogadta. |
| --- | --- |

(58)

Az egyik fél azt kérte, hogy a számítások foglalják magukban az alváz és hidraulikus rendszer exportértékesítését is. Ezt a kérést a Bizottság elfogadta.

d)   Összehasonlítás

| (59) | A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – figyelembe vették az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők közötti különbségeket. E célból, ahol az alkalmazható és indokolt, kiigazítások formájában megfelelő engedményeket alkalmaztak a következő tényezők közötti különbségekre: kereskedelmi szintek (az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések becsült árkülönbsége), (az exportáló országban felmerülő belföldi szállítási költségeket és az Unióba történő tengeri fuvarozáshoz kapcsolódó költségeket tartalmazó) szállítási költségek, biztosítási (tengeri biztosítási költség), anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) jutalékok, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) bankköltségek, (a meghatározott fizetési feltételeken és kamatlábakon alapuló) hitelköltségek és (a felhasznált csomagolóanyagok költségeit tartalmazó) csomagolási költségek. |
| --- | --- |

(59)

A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – figyelembe vették az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők közötti különbségeket. E célból, ahol az alkalmazható és indokolt, kiigazítások formájában megfelelő engedményeket alkalmaztak a következő tényezők közötti különbségekre: kereskedelmi szintek (az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések becsült árkülönbsége), (az exportáló országban felmerülő belföldi szállítási költségeket és az Unióba történő tengeri fuvarozáshoz kapcsolódó költségeket tartalmazó) szállítási költségek, biztosítási (tengeri biztosítási költség), anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) jutalékok, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) bankköltségek, (a meghatározott fizetési feltételeken és kamatlábakon alapuló) hitelköltségek és (a felhasznált csomagolóanyagok költségeit tartalmazó) csomagolási költségek.

| (60) | Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kérelmét követően a rendes értéket kiigazították, miután indokoltnak találták az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója által használt acél vastagsága közötti különbségre vonatkozó kiigazítást. A kiigazítás alapjául a vastagságban megmutatkozó különbségnek az acél analóg országbeli gyártó által Brazíliában értékesített hasonló termék árában képviselt hányadához viszonyított aránya szolgált. Ez a dömpingkülönbözet módosulását eredményezte (lásd az alábbi (73) preambulumbekezdést). A további közzétételt (amely az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívott fel) követően az egyik fél megkérdőjelezte a szóban forgó kiigazítást a tényszerű bizonyítékok hiányára hivatkozva. A fél rámutatott továbbá, hogy az exportáló gyártó által a kiigazításra vonatkozóan benyújtott, bizalmasnak nem minősülő anyagok hiányosak voltak, és ezáltal megsértette a többi fél védelemhez való jogát. A Bizottság ellenőrizte a rendelkezésre álló, az acél vastagságára vonatkozó kiigazítás alapjául szolgáló adatokat és megállapította, hogy a kiigazítás indokolt volt. |
| --- | --- |

(60)

Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kérelmét követően a rendes értéket kiigazították, miután indokoltnak találták az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója által használt acél vastagsága közötti különbségre vonatkozó kiigazítást. A kiigazítás alapjául a vastagságban megmutatkozó különbségnek az acél analóg országbeli gyártó által Brazíliában értékesített hasonló termék árában képviselt hányadához viszonyított aránya szolgált. Ez a dömpingkülönbözet módosulását eredményezte (lásd az alábbi (73) preambulumbekezdést). A további közzétételt (amely az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívott fel) követően az egyik fél megkérdőjelezte a szóban forgó kiigazítást a tényszerű bizonyítékok hiányára hivatkozva. A fél rámutatott továbbá, hogy az exportáló gyártó által a kiigazításra vonatkozóan benyújtott, bizalmasnak nem minősülő anyagok hiányosak voltak, és ezáltal megsértette a többi fél védelemhez való jogát. A Bizottság ellenőrizte a rendelkezésre álló, az acél vastagságára vonatkozó kiigazítás alapjául szolgáló adatokat és megállapította, hogy a kiigazítás indokolt volt.

| (61) | Az egyetlen együttműködő exportőr számos további kiigazítást kérelmezett a hatékonyság és a termelékenység terén fennálló különbségekre hivatkozva, így többek között azt állította, hogy az analóg országbeli gyártó termelékenysége (az egy dolgozóra vetített termelés) alacsonyabb, míg az egységnyi nyersanyag-felhasználása magasabb. |
| --- | --- |

(61)

Az egyetlen együttműködő exportőr számos további kiigazítást kérelmezett a hatékonyság és a termelékenység terén fennálló különbségekre hivatkozva, így többek között azt állította, hogy az analóg országbeli gyártó termelékenysége (az egy dolgozóra vetített termelés) alacsonyabb, míg az egységnyi nyersanyag-felhasználása magasabb.

| (62) | Először is azt kell megjegyezni, hogy annak ellenére, hogy fennállhatnak különbségek az egyes vállalatok hatékonysága és termelékenysége között, a vezérelv alapján az exportárak és a rendes értékek összehasonlíthatóságát kell biztosítani, ami nem követeli meg, hogy az analóg országbeli gyártó és a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártójának körülményei minden tekintetben megegyezzenek. Kizárólag az szolgálhat alapként a kiigazításra, ha az analóg országbeli gyártó, illetve a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártója esetében az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők között különbségek vannak. |
| --- | --- |

(62)

Először is azt kell megjegyezni, hogy annak ellenére, hogy fennállhatnak különbségek az egyes vállalatok hatékonysága és termelékenysége között, a vezérelv alapján az exportárak és a rendes értékek összehasonlíthatóságát kell biztosítani, ami nem követeli meg, hogy az analóg országbeli gyártó és a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártójának körülményei minden tekintetben megegyezzenek. Kizárólag az szolgálhat alapként a kiigazításra, ha az analóg országbeli gyártó, illetve a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártója esetében az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők között különbségek vannak.

| (63) | Hangsúlyozni kell azt is, hogy a vizsgálat nem tárt fel arra utaló körülményt, hogy az analóg ország gyártójának gyártási eljárása ne lett volna kellően hatékony. |
| --- | --- |

(63)

Hangsúlyozni kell azt is, hogy a vizsgálat nem tárt fel arra utaló körülményt, hogy az analóg ország gyártójának gyártási eljárása ne lett volna kellően hatékony.

| (64) | A költségtényezőket (például a termelékenységet) nem lehet egymástól szétválasztani és külön-külön értékelni. Annak megállapítására, hogy egy adott költségtényező révén (például a termelékenységgel) szerzett előnyöket ellensúlyozzák-e a többi költségtényező következtében keletkező hátrányok, átfogó elemzést kell végezni. Az alacsony munkaerő-felhasználás valójában gyakran a magasabb szintű automatizáció eredménye, amely viszont más területeken növeli meg a költségeket (értékcsökkenés, tőke, finanszírozás, előállítási költségek). Kizárólag egy átfogó elemzés keretein belül lenne lehetséges meghatározni az egyes költségtényezők között fennálló összes különbséget, illetve az árakra és az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt hatást, amely indokolná a kiigazítást. Éppen ezért az érveket a Bizottság nem fogadja el. |
| --- | --- |

(64)

A költségtényezőket (például a termelékenységet) nem lehet egymástól szétválasztani és külön-külön értékelni. Annak megállapítására, hogy egy adott költségtényező révén (például a termelékenységgel) szerzett előnyöket ellensúlyozzák-e a többi költségtényező következtében keletkező hátrányok, átfogó elemzést kell végezni. Az alacsony munkaerő-felhasználás valójában gyakran a magasabb szintű automatizáció eredménye, amely viszont más területeken növeli meg a költségeket (értékcsökkenés, tőke, finanszírozás, előállítási költségek). Kizárólag egy átfogó elemzés keretein belül lenne lehetséges meghatározni az egyes költségtényezők között fennálló összes különbséget, illetve az árakra és az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt hatást, amely indokolná a kiigazítást. Éppen ezért az érveket a Bizottság nem fogadja el.

| (65) | A fentieken túl az egy egységre jutó energiafelhasználás közötti különbségre, valamint az egy egységre jutó értékcsökkenés, illetve előállítási költségek közötti különbségekre hivatkozó kiigazítási kérelmek megalapozatlanok voltak. Ezenfelül az energiahatékonyság kapcsán nem fejtették ki, hogy a gyártási folyamat mely elemei miatt nem rendelkezik megfelelő hatékonysággal a brazíliai gyártó az egyetlen együttműködő exportáló gyártóhoz képest. A kiigazítás összegének megállapítása (a termelékenységbeli különbségeken alapuló) az egy egységre vetített munkaerőköltségbeli különbség és munkaerőköltség összköltségen belüli részesedésének aránya alapján történt. Az energiahatékonyság és az említett arány közötti kapcsolatot, valamint az értékcsökkenés és az előállítási költségek közötti különbségeket nem fejtették ki, és ezek nem is érthetők. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(65)

A fentieken túl az egy egységre jutó energiafelhasználás közötti különbségre, valamint az egy egységre jutó értékcsökkenés, illetve előállítási költségek közötti különbségekre hivatkozó kiigazítási kérelmek megalapozatlanok voltak. Ezenfelül az energiahatékonyság kapcsán nem fejtették ki, hogy a gyártási folyamat mely elemei miatt nem rendelkezik megfelelő hatékonysággal a brazíliai gyártó az egyetlen együttműködő exportáló gyártóhoz képest. A kiigazítás összegének megállapítása (a termelékenységbeli különbségeken alapuló) az egy egységre vetített munkaerőköltségbeli különbség és munkaerőköltség összköltségen belüli részesedésének aránya alapján történt. Az energiahatékonyság és az említett arány közötti kapcsolatot, valamint az értékcsökkenés és az előállítási költségek közötti különbségeket nem fejtették ki, és ezek nem is érthetők. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja.

| (66) | Az egyik fél azt állította, hogy a paraméterekre – többek között az emelőkapacitásra és villára – vonatkozóan is kiigazításokat kell megállapítani. E tekintetben hivatkozni kell az összehasonlítás során alkalmazott paraméterek kapcsán tett megjegyzésekre (lásd az (50) preambulumbekezdést), amelyekben kifejtették, hogy a legnagyobb számú egyezés érdekében az összehasonlítás a legfontosabb paraméterekre terjedt ki. Az érveket egyetlen esetben sem támasztották alá. |
| --- | --- |

(66)

Az egyik fél azt állította, hogy a paraméterekre – többek között az emelőkapacitásra és villára – vonatkozóan is kiigazításokat kell megállapítani. E tekintetben hivatkozni kell az összehasonlítás során alkalmazott paraméterek kapcsán tett megjegyzésekre (lásd az (50) preambulumbekezdést), amelyekben kifejtették, hogy a legnagyobb számú egyezés érdekében az összehasonlítás a legfontosabb paraméterekre terjedt ki. Az érveket egyetlen esetben sem támasztották alá.

| (67) | A következő kiigazítási igény arra vonatkozott, hogy az exportáló gyártó szabadalmazott technológiát alkalmaz. Ezt az állítást azonban további adatokkal nem támasztották alá. Nevezetesen, az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kiigazítás mértékét. Az egyetlen benyújtott információt az állítólagos szabadalmi dokumentum testesítette meg. A kiigazítást egy később benyújtott dokumentumban ugyan részben számszerűsítették, de ezt nem támasztották alá bizonyítékokkal. Éppen ezért az érvet a Bizottság nem fogadja el. |
| --- | --- |

(67)

A következő kiigazítási igény arra vonatkozott, hogy az exportáló gyártó szabadalmazott technológiát alkalmaz. Ezt az állítást azonban további adatokkal nem támasztották alá. Nevezetesen, az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kiigazítás mértékét. Az egyetlen benyújtott információt az állítólagos szabadalmi dokumentum testesítette meg. A kiigazítást egy később benyújtott dokumentumban ugyan részben számszerűsítették, de ezt nem támasztották alá bizonyítékokkal. Éppen ezért az érvet a Bizottság nem fogadja el.

| (68) | Az acélvastagság szerinti kiigazítás (lásd a fenti (60) preambulumbekezdést) már tartalmazza a nyersanyagok felhasználásának terén megmutatkozó hatékonyságbeli különbségek miatt kért kiigazítást, mivel a különböző vastagságú acél alkalmazása csökkentheti a teljes acélfelhasználást. |
| --- | --- |

(68)

Az acélvastagság szerinti kiigazítás (lásd a fenti (60) preambulumbekezdést) már tartalmazza a nyersanyagok felhasználásának terén megmutatkozó hatékonyságbeli különbségek miatt kért kiigazítást, mivel a különböző vastagságú acél alkalmazása csökkentheti a teljes acélfelhasználást.

| (69) | Végezetül az exportáló gyártó kijelentette, hogy az analóg ország gyártója által használt értékesítési csatornától eltérő csatornán keresztül értékesített, különösképpen eredetiberendezés-gyártói (a továbbiakban: OEM) alapon eladott márka nélküli termékek esetében. Ennek megfelelően az említett különbséget tükröző kiigazítást kért. A fent említetteknek megfelelően (lásd az (59) preambulumbekezdést) a kereskedelmi szint kiigazítása megtörtént. Ennek alapjául az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések – többek között OEM eladások – becsült árkülönbsége szolgált. Az információk bizalmas jellege miatt e kiigazításnak a mértéke nem nyilvános, mivel felfedné az egyetlen analóg országbeli gyártó által szolgáltatott adatok alapján meghatározott rendes értéket. Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy ezeket a különbségeket, amelyekre vonatkozóan a kiigazítást igényelték, már figyelembe vették. |
| --- | --- |

(69)

Végezetül az exportáló gyártó kijelentette, hogy az analóg ország gyártója által használt értékesítési csatornától eltérő csatornán keresztül értékesített, különösképpen eredetiberendezés-gyártói (a továbbiakban: OEM) alapon eladott márka nélküli termékek esetében. Ennek megfelelően az említett különbséget tükröző kiigazítást kért. A fent említetteknek megfelelően (lásd az (59) preambulumbekezdést) a kereskedelmi szint kiigazítása megtörtént. Ennek alapjául az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések – többek között OEM eladások – becsült árkülönbsége szolgált. Az információk bizalmas jellege miatt e kiigazításnak a mértéke nem nyilvános, mivel felfedné az egyetlen analóg országbeli gyártó által szolgáltatott adatok alapján meghatározott rendes értéket. Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy ezeket a különbségeket, amelyekre vonatkozóan a kiigazítást igényelték, már figyelembe vették.

| (70) | Ki kell ugyanakkor emelni, hogy az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kérelmezett kiigazítást. A gyártó csupán arra vonatkozóan tett említést, hogy egy másik eljárás alkalmával 40 %-os kiigazítást ítéltek meg. Egy másik eljárás keretében megítélt kiigazítást (minthogy az az adott eljárás egyedi körülményeit tükrözi) nem lehet a jelen esetben a kiigazítás számszerűsítésére szolgáló referenciaként alkalmazni. |
| --- | --- |

(70)

Ki kell ugyanakkor emelni, hogy az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kérelmezett kiigazítást. A gyártó csupán arra vonatkozóan tett említést, hogy egy másik eljárás alkalmával 40 %-os kiigazítást ítéltek meg. Egy másik eljárás keretében megítélt kiigazítást (minthogy az az adott eljárás egyedi körülményeit tükrözi) nem lehet a jelen esetben a kiigazítás számszerűsítésére szolgáló referenciaként alkalmazni.

| (71) | A további közzétételeket (amelyek az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívtak fel) követően az exportáló gyártó további (az acélvastagságra vonatkozó kiigazításhoz nem kapcsolódó) kiigazítások iránti kérelmeket nyújtott be: ezek a festésre, fogantyúra, illetve a brazíliai acélárakra vonatkozó kiigazításokat tartalmazták. |
| --- | --- |

(71)

A további közzétételeket (amelyek az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívtak fel) követően az exportáló gyártó további (az acélvastagságra vonatkozó kiigazításhoz nem kapcsolódó) kiigazítások iránti kérelmeket nyújtott be: ezek a festésre, fogantyúra, illetve a brazíliai acélárakra vonatkozó kiigazításokat tartalmazták.

| (72) | Első és legfontosabb szempontként meg kell jegyezni, hogy a kérelmeket az észrevételek megtételére kijelölt határidő lejárta után nyújtották be, és azokat így formai okokra hivatkozva nem vették figyelembe. A kérelmeket egyetlen esetben sem számszerűsítették, illetve támasztották alá. Kérelmei kapcsán a vállalat nem szolgált bizonyítékokkal, és azt sem fejtette ki, hogy a különböző kiigazítások mértékét milyen módon számította ki, illetve kellene kiszámítani. |
| --- | --- |

(72)

Első és legfontosabb szempontként meg kell jegyezni, hogy a kérelmeket az észrevételek megtételére kijelölt határidő lejárta után nyújtották be, és azokat így formai okokra hivatkozva nem vették figyelembe. A kérelmeket egyetlen esetben sem számszerűsítették, illetve támasztották alá. Kérelmei kapcsán a vállalat nem szolgált bizonyítékokkal, és azt sem fejtette ki, hogy a különböző kiigazítások mértékét milyen módon számította ki, illetve kellene kiszámítani.

e)   Dömpingkülönbözet

| (73) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával. A vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 70,8 %. |
| --- | --- |

(73)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával. A vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 70,8 %.

| (74) | Az eredeti vizsgálat az exportáló gyártók esetében (a Noblelift kivételével) 28,5 % és 46,7 % közötti dömpingkülönbözetet állapított meg. Mivel azonban a jelenlegi felülvizsgálat során kizárólag a Noblelift működött együtt és az együttműködés jelentősnek tekinthető, hiszen a kínai export túlnyomó része a Noblelifttől származik, a Bizottság felülvizsgálta az összes többi exportőrre alkalmazott országos dömpingkülönbözetet. A maradvány dömpingkülönbözetet következésképpen a Noblelift esetében meghatározott szinten kell megállapítani, vagyis 70,8 %-on. |
| --- | --- |

(74)

Az eredeti vizsgálat az exportáló gyártók esetében (a Noblelift kivételével) 28,5 % és 46,7 % közötti dömpingkülönbözetet állapított meg. Mivel azonban a jelenlegi felülvizsgálat során kizárólag a Noblelift működött együtt és az együttműködés jelentősnek tekinthető, hiszen a kínai export túlnyomó része a Noblelifttől származik, a Bizottság felülvizsgálta az összes többi exportőrre alkalmazott országos dömpingkülönbözetet. A maradvány dömpingkülönbözetet következésképpen a Noblelift esetében meghatározott szinten kell megállapítani, vagyis 70,8 %-on.

| (75) | Az egyik fél azzal érvelt, hogy nem az egyetlen együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetéhez kell igazítani az országos vámot, minthogy nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az import túlnyomó része ettől az egyetlen együttműködő exportőrtől származna. E tekintetben megerősítették, hogy a statisztikai adatok alapján a KNK-ból származó import túlnyomó része az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól származik. Az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(75)

Az egyik fél azzal érvelt, hogy nem az egyetlen együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetéhez kell igazítani az országos vámot, minthogy nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az import túlnyomó része ettől az egyetlen együttműködő exportőrtől származna. E tekintetben megerősítették, hogy a statisztikai adatok alapján a KNK-ból származó import túlnyomó része az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól származik. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.

D.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (76) | Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(76)

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

| (77) | Ezzel kapcsolatban az eredeti vizsgálat nem állapított meg jelentős különbséget a kínai exportáló gyártók (többek között a Noblelift) által a KNK-ban, helyben beszerzett nyersanyagok ára, illetve a nemzetközi nyersanyagárak között. 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálati időszak) között a körülmények jelentős mértékben megváltoztak: a fő nyersanyagnak számító melegen hengerelt acél ára a nemzetközi áraknál 24–31 %-kal alacsonyabb volt. A kínai acélpiacra jellemző ártorzulások következtében ezek az árak nem tükrözték a piaci értéket (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést). Ezalatt a hét év alatt a kínai acélpiac valóban gyökeres átalakuláson ment keresztül, a KNK nettó acélimportőr országból számottevő mennyiséget előállító acéltermelővé és világviszonylatban jelentős exportáló országgá vált, amely tény indokoltan tekinthető tartós jellegűnek. |
| --- | --- |

(77)

Ezzel kapcsolatban az eredeti vizsgálat nem állapított meg jelentős különbséget a kínai exportáló gyártók (többek között a Noblelift) által a KNK-ban, helyben beszerzett nyersanyagok ára, illetve a nemzetközi nyersanyagárak között. 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálati időszak) között a körülmények jelentős mértékben megváltoztak: a fő nyersanyagnak számító melegen hengerelt acél ára a nemzetközi áraknál 24–31 %-kal alacsonyabb volt. A kínai acélpiacra jellemző ártorzulások következtében ezek az árak nem tükrözték a piaci értéket (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést). Ezalatt a hét év alatt a kínai acélpiac valóban gyökeres átalakuláson ment keresztül, a KNK nettó acélimportőr országból számottevő mennyiséget előállító acéltermelővé és világviszonylatban jelentős exportáló országgá vált, amely tény indokoltan tekinthető tartós jellegűnek.

| (78) | Ezenfelül a kínai high-tech vállalkozások, többek között a Noblelift, 2008 óta nyereségadó-kedvezmény (15 %) formájában állami juttatásban részesülnek. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a vállalatokra 25 %-os általános adómérték vonatkozott. E körülményváltozás szintén jogosan tekinthető tartós jellegűnek. |
| --- | --- |

(78)

Ezenfelül a kínai high-tech vállalkozások, többek között a Noblelift, 2008 óta nyereségadó-kedvezmény (15 %) formájában állami juttatásban részesülnek. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a vállalatokra 25 %-os általános adómérték vonatkozott. E körülményváltozás szintén jogosan tekinthető tartós jellegűnek.

| (79) | A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények a közeljövőben valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolhatná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények a közeljövőben valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolhatná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt.

E.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (80) | A felülvizsgálat eredményei alapján, illetve mivel az újonnan megállapított 70,8 %-os dömpingkülönbözet alacsonyabb az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szintnél (lásd a 128/2005/EK rendelet (120)–(123) preambulumbekezdését) helyénvalónak tűnik a Noblelift vállalattól, valamint minden más exportáló gyártótól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 70,8 %-ra történő módosítása. |
| --- | --- |

(80)

A felülvizsgálat eredményei alapján, illetve mivel az újonnan megállapított 70,8 %-os dömpingkülönbözet alacsonyabb az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szintnél (lásd a 128/2005/EK rendelet (120)–(123) preambulumbekezdését) helyénvalónak tűnik a Noblelift vállalattól, valamint minden más exportáló gyártótól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 70,8 %-ra történő módosítása.

| (81) | Az egyik fél megjegyezte, hogy az újonnan megállapított dömpingkülönbözetet nem az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez kellett volna hasonlítani. Érvelése szerint minden egyes vizsgálatnak – így tehát még a dömpingre korlátozódó részleges felülvizsgálatnak is – ki kell terjednie a károkozást megszüntető szint megállapítására. E fél meglátása szerint a jelenlegi gyakorlat, amely nem terjed ki a károkozás-megállapításra, sérti az alacsonyabb vám szabályát. A fél azt is állította, hogy helyénvaló egy teljes időközi felülvizsgálat megindítása lett volna. |
| --- | --- |

(81)

Az egyik fél megjegyezte, hogy az újonnan megállapított dömpingkülönbözetet nem az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez kellett volna hasonlítani. Érvelése szerint minden egyes vizsgálatnak – így tehát még a dömpingre korlátozódó részleges felülvizsgálatnak is – ki kell terjednie a károkozást megszüntető szint megállapítására. E fél meglátása szerint a jelenlegi gyakorlat, amely nem terjed ki a károkozás-megállapításra, sérti az alacsonyabb vám szabályát. A fél azt is állította, hogy helyénvaló egy teljes időközi felülvizsgálat megindítása lett volna.

| (82) | Ezzel összefüggésben azt kell megjegyezni, hogy mivel a Bizottság a dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, e kereteken belül nincs mód a károkozás mértékének újbóli meghatározására. Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében indokolt esetben az intézkedések további fenntartása felülvizsgálható a Bizottság kezdeményezésére. Ennek alapján tehát nem áll fenn olyan kötelezettség, amely szerint a Bizottságnak hivatalból a dömpingre és a károkozásra egyaránt kiterjedő időközi felülvizsgálatot kell kezdeményeznie, illetve a felülvizsgálatnak indokoltnak kell lennie. A szóban forgó eset kapcsán a Bizottság elegendő információval és bizonyítékkal rendelkezett, hogy megindítson egy a dömpingre korlátozódó időközi felülvizsgálatot. Ezenfelül, amennyiben valamennyi időközi felülvizsgálat kiterjedne az okozott kár megállapítására, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat lehetősége értelmét vesztené. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a szóban forgó érdekelt félnek lehetősége van kérelmezni károkozásra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

(82)

Ezzel összefüggésben azt kell megjegyezni, hogy mivel a Bizottság a dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, e kereteken belül nincs mód a károkozás mértékének újbóli meghatározására. Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében indokolt esetben az intézkedések további fenntartása felülvizsgálható a Bizottság kezdeményezésére. Ennek alapján tehát nem áll fenn olyan kötelezettség, amely szerint a Bizottságnak hivatalból a dömpingre és a károkozásra egyaránt kiterjedő időközi felülvizsgálatot kell kezdeményeznie, illetve a felülvizsgálatnak indokoltnak kell lennie. A szóban forgó eset kapcsán a Bizottság elegendő információval és bizonyítékkal rendelkezett, hogy megindítson egy a dömpingre korlátozódó időközi felülvizsgálatot. Ezenfelül, amennyiben valamennyi időközi felülvizsgálat kiterjedne az okozott kár megállapítására, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat lehetősége értelmét vesztené. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a szóban forgó érdekelt félnek lehetősége van kérelmezni károkozásra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot.

| (83) | Az alacsonyabb vám szabályát maradéktalanul tiszteletben tartották és az újonnan megállapított dömpingkülönbözet ténylegesen a (károkozással kapcsolatos legfrissebb adatokat tartalmazó) eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez hasonlították. |
| --- | --- |

(83)

Az alacsonyabb vám szabályát maradéktalanul tiszteletben tartották és az újonnan megállapított dömpingkülönbözet ténylegesen a (károkozással kapcsolatos legfrissebb adatokat tartalmazó) eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez hasonlították.

| (84) | Az egyik fél állítása szerint a jelen esetben megfelelőbb lenne minimális importár alkalmazása, vagy rögzített vám kivetése. |
| --- | --- |

(84)

Az egyik fél állítása szerint a jelen esetben megfelelőbb lenne minimális importár alkalmazása, vagy rögzített vám kivetése.

| (85) | Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy sem a minimális importár, sem pedig a rögzített vám nem alkalmazható olyan termékek esetében, amelyeknek igen nagyszámú, különböző árakon elérhető, illetve folytonosan változtatott, korszerűsített egyedi típusa létezik. Az ilyen nagyszámú vámszintek kezelése igen nagy nehézséget okozna. A szóban forgó eset kapcsán további korlátozást jelent, hogy a minimális importár alapjául a rendes érték szolgálna (minthogy a vám mértéke a dömpingtől függ), amely érték azonban egy analóg országbeli vállalat bizalmas adatai alapján kerülne meghatározásra. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(85)

Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy sem a minimális importár, sem pedig a rögzített vám nem alkalmazható olyan termékek esetében, amelyeknek igen nagyszámú, különböző árakon elérhető, illetve folytonosan változtatott, korszerűsített egyedi típusa létezik. Az ilyen nagyszámú vámszintek kezelése igen nagy nehézséget okozna. A szóban forgó eset kapcsán további korlátozást jelent, hogy a minimális importár alapjául a rendes érték szolgálna (minthogy a vám mértéke a dömpingtől függ), amely érték azonban egy analóg országbeli vállalat bizalmas adatai alapján kerülne meghatározásra. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja.

| (86) | A kötelező határidőkön belül az exportáló gyártó jelezte, hogy szándékában áll kötelezettségvállalást tenni. Mivel hivatalos ajánlat benyújtására azonban nem került sor, a Bizottság nem tudta alaposabban mérlegelni ezt a lehetőséget. |
| --- | --- |

(86)

A kötelező határidőkön belül az exportáló gyártó jelezte, hogy szándékában áll kötelezettségvállalást tenni. Mivel hivatalos ajánlat benyújtására azonban nem került sor, a Bizottság nem tudta alaposabban mérlegelni ezt a lehetőséget.

| (87) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az exportáló gyártókra vonatkozó vámot módosítani szándékoztak, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az exportáló gyártókra vonatkozó vámot módosítani szándékoztak, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.

| (88) | A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. |
| --- | --- |

(88)

A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették.

| (89) | Megjegyzendő, hogy az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (3) bekezdése értelmében az e rendelettel az „összes többi vállaltra” kivetett 70,8 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be vagy sem –, az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésében szereplő meghatározás szerinti kézi emelőkocsik és alapvető részegységeikre, |
| --- | --- |

(89)

Megjegyzendő, hogy az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (3) bekezdése értelmében az e rendelettel az „összes többi vállaltra” kivetett 70,8 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be vagy sem –, az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésében szereplő meghatározás szerinti kézi emelőkocsik és alapvető részegységeikre,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Vállalat | Vám mértéke
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing (Csanghszing), Zhejiang Province, 313100, Kína | 70,8 | A603 |
| Összes többi vállalat | 70,8 | A999” |

Vállalat

Vám mértéke

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing (Csanghszing), Zhejiang Province, 313100, Kína

70,8

A603

Összes többi vállalat

70,8

A999”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. COVENEY

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 189., 2005.7.21., 1. o.

2

(3)  HL L 192., 2008.7.19., 1. o.

3

(4)  HL L 151., 2009.6.16., 1. o.

4

(5)  HL L 268., 2011.10.13., 1. o.

5

(6)  HL C 41., 2012.2.14., 14. o.

6

(7)  www.steelbb.com/steelprices/

7

(8)  HL L 25., 2005.1.28., 16. o.

8

(9)  HL L 344., 2012.12.14., 1. o.

9

---

| 24.4.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/10

---

A BIZOTTSÁG 373/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. április 23.)

a Candida oleophila O törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelvet (2) a jóváhagyási eljárásra és feltételekre vonatkozóan továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagok esetében, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt határozatot fogadtak el. A Candida oleophila O törzs esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek a 2007/380/EK bizottsági határozattal (3) teljesülnek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelvet (2) a jóváhagyási eljárásra és feltételekre vonatkozóan továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagok esetében, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt határozatot fogadtak el. A Candida oleophila O törzs esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek a 2007/380/EK bizottsági határozattal (3) teljesülnek.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2006. július 12-én az Egyesült Királysághoz kérelem érkezett a Bionext sprl-től a Candida oleophila O törzs hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2007/380/EK határozat megerősítette, hogy a dosszié hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2006. július 12-én az Egyesült Királysághoz kérelem érkezett a Bionext sprl-től a Candida oleophila O törzs hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2007/380/EK határozat megerősítette, hogy a dosszié hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (3) | A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam 2011. november 15-én a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam 2011. november 15-én a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét.

| (4) | A tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) megvizsgálták az értékelő jelentés tervezetét. A Hatóság 2012. október 24-én ismertette a Bizottsággal a Candida oleophila O törzs hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont következtetéseit (4). Az értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd a jelentéstervezetet a Candida oleophila O törzsről szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2013. március 15-én véglegesítették. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) megvizsgálták az értékelő jelentés tervezetét. A Hatóság 2012. október 24-én ismertette a Bizottsággal a Candida oleophila O törzs hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont következtetéseit (4). Az értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd a jelentéstervezetet a Candida oleophila O törzsről szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2013. március 15-én véglegesítették.

| (5) | A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a Candida oleophila O törzset tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a Candida oleophila O törzs jóváhagyása indokolt. |
| --- | --- |

(5)

A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a Candida oleophila O törzset tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a Candida oleophila O törzs jóváhagyása indokolt.

| (6) | A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére.

| (7) | Az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül, figyelemmel a 91/414/EGK irányelv hatályon kívül helyezése és az 1107/2009/EK rendelet hatálybalépése következtében előállt különleges helyzetre, be kell tartani az alábbiakat. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a Candida oleophila O törzset tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. Az engedélyeket a tagállamok szükség szerint módosítják, újakkal helyettesítik vagy visszavonják. Az előbbi határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek összes felhasználási céljára vonatkozó aktualizált teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvek szerinti benyújtására és értékelésére. |
| --- | --- |

(7)

Az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül, figyelemmel a 91/414/EGK irányelv hatályon kívül helyezése és az 1107/2009/EK rendelet hatálybalépése következtében előállt különleges helyzetre, be kell tartani az alábbiakat. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a Candida oleophila O törzset tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. Az engedélyeket a tagállamok szükség szerint módosítják, újakkal helyettesítik vagy visszavonják. Az előbbi határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek összes felhasználási céljára vonatkozó aktualizált teljes dossziénak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvek szerinti benyújtására és értékelésére.

| (8) | A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv (5) I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azt, hogy ellenőrizniük kell, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira. |
| --- | --- |

(8)

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv (5) I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azt, hogy ellenőrizniük kell, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

| (9) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyása

Az I. mellékletben meghatározott Candida oleophila O törzs hatóanyag az ugyanabban a mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Növényvédő szerek újraértékelése

(1)   A tagállamok a Candida oleophila O törzs hatóanyagú növényvédő szerekre kiadott engedélyeket az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően 2014. március 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják.

Az említett időpontig különösen azt kell ellenőrizniük, hogy teljesülnek-e az e rendelet I. mellékletében meghatározott feltételek, az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopban foglaltak kivételével, és az engedély jogosultja rendelkezik-e a 91/414/EGK irányelv 13. cikkének (1)–(4) bekezdésében, valamint az 1107/2009/EK rendelet 62. cikkében meghatározottakkal összhangban a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dossziéval, illetve ilyen dossziéhoz való hozzáféréssel.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően az olyan engedélyezett növényvédő szerek esetében, amelyek Candida oleophila O törzset tartalmaznak egyedüli hatóanyagként vagy több olyan hatóanyag egyikeként, amelyek mindegyike legkésőbb 2013. szeptember 30-ig felkerült az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében lévő jegyzékre, a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek szerint, a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő dosszié alapján és az e rendelet I. mellékletének az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopában foglaltak figyelembevételével újból elvégzik a szer értékelését. Az említett értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

Ezt követően a tagállamok:

| a) | a Candida oleophila O törzset egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség esetén legkésőbb 2015. március 31-ig módosítják vagy visszavonják; vagy |
| --- | --- |

a)

a Candida oleophila O törzset egyedüli hatóanyagként tartalmazó termék esetében az engedélyt szükség esetén legkésőbb 2015. március 31-ig módosítják vagy visszavonják; vagy

| b) | a Candida oleophila O törzset több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2015. március 31-ig, vagy ha az érintett hatóanyagnak vagy hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről vagy jóváhagyásáról rendelkező jogszabályban vagy jogszabályokban a módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt. |
| --- | --- |

b)

a Candida oleophila O törzset több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2015. március 31-ig, vagy ha az érintett hatóanyagnak vagy hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről vagy jóváhagyásáról rendelkező jogszabályban vagy jogszabályokban a módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.

3. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdetének időpontja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. április 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

2

(3)  HL L 141., 2007.6.2., 78. o.

3

(4)  EFSA Journal 2012; 10(11):2944. Online elérhető a következő oldalon: www.efsa.europa.eu

4

(5)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

5

(6)  HL L 153., 2011.6.11., 1. o.

6

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Candida oleophila O törzs
  Kultúragyűjtemény-szám: MUCL40654 | Tárgytalan | Névleges mennyiség: 3 × 1010 CFU/g szárazanyagban
  Tartomány: 6 × 109 – 1 × 1011 CFU/g szárazanyagban | 2013. október 1. | 2023. szeptember 30. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a Candida oleophila O törzsről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat. |

Közhasználatú név, azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Candida oleophila O törzs

Kultúragyűjtemény-szám: MUCL40654

Tárgytalan

Névleges mennyiség: 3 × 1010 CFU/g szárazanyagban

Tartomány: 6 × 109 – 1 × 1011 CFU/g szárazanyagban

2013. október 1.

2023. szeptember 30.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a Candida oleophila O törzsről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „37. | Candida oleophila O törzs
  Kultúragyűjtemény-szám: MUCL40654 | Tárgytalan | Névleges mennyiség: 3 × 1010 CFU/g szárazanyagban
  Tartomány: 6 × 109 – 1 × 1011 CFU/g szárazanyagban | 2013. október 1. | 2023. szeptember 30. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a Candida oleophila O törzsről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.” |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„37.

Candida oleophila O törzs

Kultúragyűjtemény-szám: MUCL40654

Tárgytalan

Névleges mennyiség: 3 × 1010 CFU/g szárazanyagban

Tartomány: 6 × 109 – 1 × 1011 CFU/g szárazanyagban

2013. október 1.

2023. szeptember 30.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a Candida oleophila O törzsről szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a felülvizsgálati jelentésben található.

1

---

| 24.4.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/13

---

A BIZOTTSÁG 374/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. április 23.)

a Clostridium butyricumot (FERM BP-2789) tartalmazó készítmény brojlercsirkéknek szánt takarmány-adalékanyagként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., képviselője: Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába tartozó Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítmény takarmány-adalékanyagként történő használatát a 903/2009/EK bizottsági rendelet (2) a brojlercsirkékre vonatkozóan, a 373/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) pedig a tojóbaromfiktól eltérő, kevésbé jelentős madárfajokra, az elválasztott malacokra és az elválasztott, kevésbé jelentős sertésfélékre vonatkozóan tíz évre engedélyezte. |
| --- | --- |

(2)

Az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába tartozó Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítmény takarmány-adalékanyagként történő használatát a 903/2009/EK bizottsági rendelet (2) a brojlercsirkékre vonatkozóan, a 373/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) pedig a tojóbaromfiktól eltérő, kevésbé jelentős madárfajokra, az elválasztott malacokra és az elválasztott, kevésbé jelentős sertésfélékre vonatkozóan tíz évre engedélyezte.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikke szerint kérelmet nyújtottak be a Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítménynek a tojójércéknél történő új felhasználása iránt, kérelmezve, hogy az adalékanyagot az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolják. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikke szerint kérelmet nyújtottak be a Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítménynek a tojójércéknél történő új felhasználása iránt, kérelmezve, hogy az adalékanyagot az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolják.

| (4) | A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat, valamint a kérelmeket alátámasztó vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat, valamint a kérelmeket alátámasztó vonatkozó adatokat.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 2012. december 11-i véleményében (4) megállapította, hogy Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok és emberek egészségére, sem a környezetre. A Hatóság egyúttal azt a következtetést is levonta, hogy az adalékanyag javíthatja a tojójércék teljesítményét. A Hatóság szerint nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó különleges feltételeket elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 2012. december 11-i véleményében (4) megállapította, hogy Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok és emberek egészségére, sem a környezetre. A Hatóság egyúttal azt a következtetést is levonta, hogy az adalékanyag javíthatja a tojójércék teljesítményét. A Hatóság szerint nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó különleges feltételeket elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

| (6) | A Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően az említett készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(6)

A Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően az említett készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „bélflóra-stabilizálók” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. április 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  HL L 256., 2009.9.29., 26. o.

2

(3)  HL L 102., 2011.4.16., 10. o.

3

(4)  EFSA Journal (2013); 11(1):3040.

4

EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Felső korhatár | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók |
| 4b1830 | Miyarisan Pharmaceutical Co.Ltd., képviselője: Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U. | Clostridium butyricum

  (FERM BP-2789) | | Az adalékanyag összetétele


  Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítmény, amely szilárd formában legalább 5 × 108 CFU/g adalékanyagot tartalmaz. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Felső korhatár

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók

4b1830

Miyarisan Pharmaceutical Co.Ltd., képviselője: Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.

Clostridium butyricum

(FERM BP-2789)

Az adalékanyag összetétele

Clostridium butyricumot (FERM-BP-2789) tartalmazó készítmény, amely szilárd formában legalább 5 × 108 CFU/g adalékanyagot tartalmaz.

| | A hatóanyag jellemzése

  A Clostridium butyricum (FERM BP-2789) csíraképes spórái. |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

A Clostridium butyricum (FERM BP-2789) csíraképes spórái.

| | Analitikai módszer
   (1)

  Mennyiségi meghatározás: ISO 15213 szabványon alapuló lemezöntéses módszer.
  Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézist (PFGE) alkalmazó módszer. |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (1)

Mennyiségi meghatározás: ISO 15213 szabványon alapuló lemezöntéses módszer.

Azonosítás: pulzáló erőterű gél-elektroforézist (PFGE) alkalmazó módszer.

Tojójérce

—

2,5 × 108

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatósági időtartamot és a pelletálási stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatósági időtartamot és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Használata a következő, engedélyezett kokcidiosztatikumokat tartalmazó takarmányban megengedett: monenzin-nátrium, diklazuril, szalinomicin-nátrium vagy lazalocid-nátrium. |
| --- | --- |

2.

Használata a következő, engedélyezett kokcidiosztatikumokat tartalmazó takarmányban megengedett: monenzin-nátrium, diklazuril, szalinomicin-nátrium vagy lazalocid-nátrium.

| 3. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőszemüveg viselése kötelező. |
| --- | --- |

3.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és védőszemüveg viselése kötelező.

2023. május 14.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a takarmány-adalékanyagok vizsgálatára létrehozott európai uniós referencialaboratórium honlapján található: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 24.4.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/15

---

A BIZOTTSÁG 375/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. április 23.)

a spiromezifen hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelvet (2) a jóváhagyási eljárásra és feltételekre vonatkozóan továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagok esetében, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt határozatot fogadtak el. A spiromezifen esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak a 2003/105/EK bizottsági határozattal (3) teljesülnek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelvet (2) a jóváhagyási eljárásra és feltételekre vonatkozóan továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagok esetében, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt határozatot fogadtak el. A spiromezifen esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak a 2003/105/EK bizottsági határozattal (3) teljesülnek.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2002. április 18-án az Egyesült Királysághoz kérelem érkezett a Bayer CropScience AG-től a spiromezifen hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2003/105/EK határozat megerősítette, hogy a dosszié hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2002. április 18-án az Egyesült Királysághoz kérelem érkezett a Bayer CropScience AG-től a spiromezifen hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2003/105/EK határozat megerősítette, hogy a dosszié hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (3) | A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam 2004. március 9-én a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. A tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) megvizsgálták az értékelő jelentés tervezetét, és 2007. április 26-án záró vitára került sor. A Hatóság 2007. június 13-án ismertette a Bizottsággal a spiromezifen hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont következtetéseit (4). |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam 2004. március 9-én a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. A tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) megvizsgálták az értékelő jelentés tervezetét, és 2007. április 26-án záró vitára került sor. A Hatóság 2007. június 13-án ismertette a Bizottsággal a spiromezifen hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont következtetéseit (4).

| (4) | Következtetéseiben a Hatóság nem vette figyelembe a kérelmező által 2007. április 26. előtt benyújtott összes információt. A Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy vizsgálja felül a következtetéseit és vegye figyelembe az összes benyújtott információt. |
| --- | --- |

(4)

Következtetéseiben a Hatóság nem vette figyelembe a kérelmező által 2007. április 26. előtt benyújtott összes információt. A Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy vizsgálja felül a következtetéseit és vegye figyelembe az összes benyújtott információt.

| (5) | A kijelölt referens tagállam megvizsgálta a kiegészítő információkat és 2009. szeptember 28-án az értékelő jelentés tervezetéhez kiegészítést nyújtott be. |
| --- | --- |

(5)

A kijelölt referens tagállam megvizsgálta a kiegészítő információkat és 2009. szeptember 28-án az értékelő jelentés tervezetéhez kiegészítést nyújtott be.

| (6) | Az értékelő jelentés tervezetéhez fűzött kiegészítést a tagállamok és a Hatóság megvizsgálták. A Hatóság 2012. szeptember 19-én ismertette a Bizottsággal a spiromezifen hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont második következtetéseit (5). Az aktualizált értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd a jelentéstervezetet a spiromezifenről szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2013. március 15-én véglegesítették. |
| --- | --- |

(6)

Az értékelő jelentés tervezetéhez fűzött kiegészítést a tagállamok és a Hatóság megvizsgálták. A Hatóság 2012. szeptember 19-én ismertette a Bizottsággal a spiromezifen hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont második következtetéseit (5). Az aktualizált értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd a jelentéstervezetet a spiromezifenről szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2013. március 15-én véglegesítették.

| (7) | A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a spiromezifent tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a spiromezifen jóváhagyása indokolt. |
| --- | --- |

(7)

A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a spiromezifent tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a spiromezifen jóváhagyása indokolt.

| (8) | Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására. Különösen további megerősítő információk kérése indokolt. |
| --- | --- |

(8)

Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására. Különösen további megerősítő információk kérése indokolt.

| (9) | A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(9)

A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére.

| (10) | Az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül, figyelemmel a 91/414/EGK rendelet hatályon kívül helyezése és az 1107/2009/EK rendelet hatálybalépése következtében előállt különleges helyzetre, az alábbiakat azonban be kell tartani. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a spiromezifent tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. Az engedélyeket a tagállamok szükség szerint módosítják, újakkal helyettesítik vagy visszavonják. A 91/414/EGK irányelvnek megfelelő, az egyes növényvédő szerek egyes felhasználási módjaira vonatkozó, teljes, aktualizált, III. melléklet szerinti dossziénak az egységes elvek szerint történő benyújtására és értékelésére e határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani. |
| --- | --- |

(10)

Az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül, figyelemmel a 91/414/EGK rendelet hatályon kívül helyezése és az 1107/2009/EK rendelet hatálybalépése következtében előállt különleges helyzetre, az alábbiakat azonban be kell tartani. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a spiromezifent tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. Az engedélyeket a tagállamok szükség szerint módosítják, újakkal helyettesítik vagy visszavonják. A 91/414/EGK irányelvnek megfelelő, az egyes növényvédő szerek egyes felhasználási módjaira vonatkozó, teljes, aktualizált, III. melléklet szerinti dossziénak az egységes elvek szerint történő benyújtására és értékelésére e határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani.

| (11) | A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv (6) I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azt, hogy ellenőrizniük kell, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira. |
| --- | --- |

(11)

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK tanácsi irányelv (6) I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok szerint nehézségek támadhatnak annak értelmezésében, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelezettségei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azt, hogy ellenőrizniük kell, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek megfelelő dossziéhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

| (12) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyása

Az I. mellékletben meghatározott spiromezifen hatóanyag az ugyanebben a mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Növényvédő szerek újraértékelése

(1)   A tagállamok az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően – amennyiben szükséges – a spiromezifen hatóanyagú növényvédő szerekre kiadott jelenlegi engedélyeket 2014. március 31-ig módosítják vagy visszavonják.

Az említett időpontig különösen azt kell ellenőrizniük, hogy teljesülnek-e az e rendelet I. mellékletében meghatározott feltételek, az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopban foglaltak kivételével, és az engedély jogosultja rendelkezik-e a 91/414/EGK irányelv 13. cikkének (1)–(4) bekezdésében, valamint az 1107/2009/EK rendelet 62. cikkében meghatározottakkal összhangban a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dossziéval, illetve ilyen dossziéhoz való hozzáféréssel.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően az olyan engedélyezett növényvédő szerek esetében, amelyek spiromezifent tartalmaznak egyedüli hatóanyagként vagy több olyan hatóanyag egyikeként, amelyek mindegyike legkésőbb 2013. szeptember 30-ig felkerült az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében lévő jegyzékre, a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek szerint a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő dosszié alapján és az e rendelet I. mellékletének az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopában foglaltak figyelembevételével újból elvégzik a szer értékelését. Az említett értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

Ezt követően a tagállamok:

| a) | a spiromezifent egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében szükség esetén legkésőbb 2015. március 31-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy |
| --- | --- |

a)

a spiromezifent egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében szükség esetén legkésőbb 2015. március 31-ig módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

| b) | a spiromezifent több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2015. március 31-ig, vagy ha a többi hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről rendelkező adott jogszabályban az ilyen módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt. |
| --- | --- |

b)

a spiromezifent több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2015. március 31-ig, vagy ha a többi hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről rendelkező adott jogszabályban az ilyen módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.

3. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdetének időpontja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. április 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

2

(3)  HL L 43., 2003.2.18., 45. o.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2007) 105, 1-69. Online elérhető a következő oldalon: www.efsa.europa.eu

4

(5)  EFSA Journal 2012; 10(10):2873. Online elérhető a következő oldalon: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

6

(7)  HL L 153., 2011.6.11., 1. o.

7

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | A jóváhagyás dátuma | A jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spiromezifen
  CAS-szám: 283594-90-1
  CIPAC-szám: 747 | 3-mezitil-2-oxo-1-oxaspiro[4.4]non-3-én-4-il-3,3-dimetil-butirát | ≥ 965 g/kg (racém)
  Az N,N-dimetil-acetamid szennyeződés toxikológiai hatású, és koncentrációja nem haladhatja meg a 4 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban. | 2013. október 1. | 2023. szeptember 30. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a spiromezifenről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a vízi gerincteleneket fenyegető hosszú távú veszélyre, |

Közhasználatú név, azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

A jóváhagyás dátuma

A jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Spiromezifen

CAS-szám: 283594-90-1

CIPAC-szám: 747

3-mezitil-2-oxo-1-oxaspiro[4.4]non-3-én-4-il-3,3-dimetil-butirát

≥ 965 g/kg (racém)

Az N,N-dimetil-acetamid szennyeződés toxikológiai hatású, és koncentrációja nem haladhatja meg a 4 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban.

2013. október 1.

2023. szeptember 30.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a spiromezifenről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a vízi gerincteleneket fenyegető hosszú távú veszélyre,

| — | a porzó hártyásszárnyúakra és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázat, ha az expozíció nem elhanyagolható, |
| --- | --- |

—

a porzó hártyásszárnyúakra és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázat, ha az expozíció nem elhanyagolható,

| — | a szert kezelők és más dolgozók védelme. |
| --- | --- |

—

a szert kezelők és más dolgozók védelme.

Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

A kérelmezőnek megerősítő információkat kell benyújtania a következő tekintetében: a rétegvízben várható koncentráció (PEGCGW) újbóli kiszámítása az engedélyezett felhasználáshoz igazított FOCUS GW forgatókönyv alapján, úgy, hogy Q10 = 2,58.

Ezeket az információkat a kérelmezőnek 2015. szeptember 30-ig kell benyújtania a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | A jóváhagyás dátuma | A jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „41 | Spiromezifen
  CAS-szám: 283594-90-1
  CIPAC-szám: 747 | 3-mezitil-2-oxo-1-oxaspiro[4.4]non-3-én-4-il-3,3-dimetil-butirát | ≥ 965 g/kg (racém)
  Az N,N-dimetil-acetamid szennyeződés toxikológiai hatású, és koncentrációja nem haladhatja meg a 4 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban. | 2013. október 1. | 2023. szeptember 30. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a spiromezifenről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a vízi gerincteleneket fenyegető hosszú távú veszélyre, |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

A jóváhagyás dátuma

A jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„41

Spiromezifen

CAS-szám: 283594-90-1

CIPAC-szám: 747

3-mezitil-2-oxo-1-oxaspiro[4.4]non-3-én-4-il-3,3-dimetil-butirát

≥ 965 g/kg (racém)

Az N,N-dimetil-acetamid szennyeződés toxikológiai hatású, és koncentrációja nem haladhatja meg a 4 g/kg értéket a műszaki minőségű anyagban.

2013. október 1.

2023. szeptember 30.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a spiromezifenről szóló felülvizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a vízi gerincteleneket fenyegető hosszú távú veszélyre,

| — | a porzó hártyásszárnyúakra és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázat, ha az expozíció nem elhanyagolható, |
| --- | --- |

—

a porzó hártyásszárnyúakra és a nem célzott ízeltlábúakra jelentett kockázat, ha az expozíció nem elhanyagolható,

| — | a szert kezelők és más dolgozók védelme. |
| --- | --- |

—

a szert kezelők és más dolgozók védelme.

Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

A kérelmezőnek megerősítő információkat kell benyújtania a következő tekintetében: a rétegvízben várható koncentráció (PEGCGW) újbóli kiszámítása az engedélyezett felhasználáshoz igazított FOCUS GW forgatókönyv alapján, úgy, hogy Q10 = 2,58.

Ezeket az információkat a kérelmezőnek 2015. szeptember 30-ig kell benyújtania a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a felülvizsgálati jelentésben található.

1

---

| 24.4.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/20

---

A BIZOTTSÁG 376/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. április 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. április 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 58,1 |
| TN | 81,5 |
| TR | 101,9 |
| ZZ | 80,5 |
| 0707 00 05 | MA | 99,6 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 117,0 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 107,5 |
| ZZ | 99,4 |
| 0805 10 20 | EG | 55,4 |
| IL | 71,6 |
| MA | 52,7 |
| TN | 69,6 |
| TR | 63,4 |
| US | 84,5 |
| ZZ | 66,2 |
| 0805 50 10 | TR | 91,6 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 104,0 |
| 0808 10 80 | AR | 109,1 |
| BR | 93,0 |
| CL | 114,3 |
| CN | 79,3 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 142,4 |
| US | 196,8 |
| ZA | 109,4 |
| ZZ | 109,4 |
| 0808 30 90 | AR | 113,2 |
| CL | 120,8 |
| CN | 72,9 |
| ZA | 122,9 |
| ZZ | 107,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

58,1

TN

81,5

TR

101,9

ZZ

80,5

0707 00 05

MA

99,6

TR

134,3

ZZ

117,0

0709 93 10

MA

91,2

TR

107,5

ZZ

99,4

0805 10 20

EG

55,4

IL

71,6

MA

52,7

TN

69,6

TR

63,4

US

84,5

ZZ

66,2

0805 50 10

TR

91,6

ZA

116,4

ZZ

104,0

0808 10 80

AR

109,1

BR

93,0

CL

114,3

CN

79,3

MK

30,8

NZ

142,4

US

196,8

ZA

109,4

ZZ

109,4

0808 30 90

AR

113,2

CL

120,8

CN

72,9

ZA

122,9

ZZ

107,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 24.4.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/22

---

A TANÁCS 2013/189/KKBP HATÁROZATA

(2013. április 22.)

az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról és a 2008/550/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére, 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2005. július 18-án elfogadta az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (a továbbiakban: az EBVF) létrehozásáról szóló 2005/575/KKBP együttes fellépést (1). Ezen együttes fellépésnek az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/550/KKBP tanácsi együttes fellépés (2) lépett a helyébe. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. július 18-án elfogadta az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (a továbbiakban: az EBVF) létrehozásáról szóló 2005/575/KKBP együttes fellépést (1). Ezen együttes fellépésnek az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/550/KKBP tanácsi együttes fellépés (2) lépett a helyébe.

| (2) | 2008. december 1-jén az EBVF irányítóbizottsága (a továbbiakban: a bizottság) – a 2008/550/KKBP együttes fellépés 13. cikkének megfelelően – megállapodott az EBVF jövőbeli terveiről. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 1-jén az EBVF irányítóbizottsága (a továbbiakban: a bizottság) – a 2008/550/KKBP együttes fellépés 13. cikkének megfelelően – megállapodott az EBVF jövőbeli terveiről.

| (3) | A Tanács a 2008. december 8-i következtetéseiben jóváhagyta a bizottság ajánlásait. A 2008/550/KKBP együttes fellépést ezért fel kell váltani az ezen ajánlásokat tükröző új jogi aktussal. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a 2008. december 8-i következtetéseiben jóváhagyta a bizottság ajánlásait. A 2008/550/KKBP együttes fellépést ezért fel kell váltani az ezen ajánlásokat tükröző új jogi aktussal.

| (4) | Az EBVF keretében folytatott képzési programok a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) területén valósulnak meg, a konfliktusrendezés és a stabilizáció területét is beleértve. |
| --- | --- |

(4)

Az EBVF keretében folytatott képzési programok a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) területén valósulnak meg, a konfliktusrendezés és a stabilizáció területét is beleértve.

| (5) | Célszerű, hogy az EBVF az e határozat hatálya alá tartozó időszakban kizárólag a kirendelt állomány tagjaira támaszkodjon. |
| --- | --- |

(5)

Célszerű, hogy az EBVF az e határozat hatálya alá tartozó időszakban kizárólag a kirendelt állomány tagjaira támaszkodjon.

| (6) | Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozat (3) értelmében az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) biztosítja az EBVF számára a korábban a Tanács Főtitkársága által nyújtott támogatást, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozat (3) értelmében az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) biztosítja az EBVF számára a korábban a Tanács Főtitkársága által nyújtott támogatást,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I.   FEJEZET

AZ EBVF LÉTREHOZÁSA, KÜLDETÉSE, CÉLKITŰZÉSEI ÉS FELADATAI

1. cikk

Az EBVF létrehozása

Létrejön az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF).

2. cikk

Küldetés

Az EBVF stratégiai szintű képzést nyújt az Unió közös biztonság- és védelempolitikája (KBVP) területén, a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) keretében annak érdekében, hogy a polgári és katonai személyzet körében kialakítsa és előmozdítsa a KBVP-re vonatkozó közös megegyezést, valamint hogy képzési programjain (a továbbiakban: az EBVF képzési programok) keresztül meghatározza és terjessze a KBVP különböző kérdéseivel kapcsolatos legjobb gyakorlatot.

3. cikk

Célkitűzések

Az EBVF célkitűzései a következők:

| a) | a közös európai biztonsági és védelmi kultúra további javítása a KBVP keretében; |
| --- | --- |

a)

a közös európai biztonsági és védelmi kultúra további javítása a KBVP keretében;

| b) | az EBVP-nek a KKBP lényeges részeként való alaposabb megismerésének előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

az EBVP-nek a KKBP lényeges részeként való alaposabb megismerésének előmozdítása;

| c) | a KBVP valamennyi területén hatékonyan dolgozni képes, tájékozott személyzet biztosítása az uniós szervek részére; |
| --- | --- |

c)

a KBVP valamennyi területén hatékonyan dolgozni képes, tájékozott személyzet biztosítása az uniós szervek részére;

| d) | a KKBP területén az Unió szakpolitikáit, intézményeit és eljárásait jól ismerő, tájékozott személyzet biztosítása a tagállamok igazgatási szervei és személyi állománya részére; |
| --- | --- |

d)

a KKBP területén az Unió szakpolitikáit, intézményeit és eljárásait jól ismerő, tájékozott személyzet biztosítása a tagállamok igazgatási szervei és személyi állománya részére;

| e) | uniós partnerségek – különösen a KBVP missziókban részt vevő országokkal való partnerségek – támogatása a KBVP területén; |
| --- | --- |

e)

uniós partnerségek – különösen a KBVP missziókban részt vevő országokkal való partnerségek – támogatása a KBVP területén;

| f) | hozzájárulás az EBVF képzési programokban részt vevők (a továbbiakban: a résztvevők) közötti szakmai kapcsolatok és kapcsolattartás előmozdításához; |
| --- | --- |

f)

hozzájárulás az EBVF képzési programokban részt vevők (a továbbiakban: a résztvevők) közötti szakmai kapcsolatok és kapcsolattartás előmozdításához;

Figyelmet kell szentelni adott esetben az EBVF és az Unió egyéb tevékenységei közötti összhang biztosítására.

4. cikk

Feladatok

(1)   Küldetésével és célkitűzéseivel összhangban az EBVF legfontosabb feladata, hogy a KBVP területén EBVF képzési programokat szervezzen és bonyolítson le.

(2)   Az EBVF képzési programjai közé tartoznak az alábbiak:

| a) | KBVP magas szintű képzés; |
| --- | --- |

a)

KBVP magas szintű képzés;

| b) | KBVP orientációs képzések; |
| --- | --- |

b)

KBVP orientációs képzések;

| c) | szakértő hallgatóság részére vagy speciális témakörben tartott KBVP-képzések. |
| --- | --- |

c)

szakértő hallgatóság részére vagy speciális témakörben tartott KBVP-képzések.

Egyéb képzési programokra a 8. cikkben említett irányítóbizottság (a továbbiakban: a bizottság) döntésének megfelelően kerül sor.

(3)   Az EBVF a (2) bekezdésben említett programokon kívül különösen az alábbi feladatokat látja el:

| a) | a hálózatban részt vevő, az 5. cikk (1) bekezdésében említett intézetek között kialakítandó kapcsolatok támogatása (a hálózat); |
| --- | --- |

a)

a hálózatban részt vevő, az 5. cikk (1) bekezdésében említett intézetek között kialakítandó kapcsolatok támogatása (a hálózat);

| b) | a KBVP képzési programok támogatására szolgáló internetalapú távoktatási rendszer (Internet-Based Distance Learning – IDL) működtetése és továbbfejlesztése; |
| --- | --- |

b)

a KBVP képzési programok támogatására szolgáló internetalapú távoktatási rendszer (Internet-Based Distance Learning – IDL) működtetése és továbbfejlesztése;

| c) | a KBVP területére vonatkozó uniós képzések képzési anyagainak kidolgozása és előállítása, építve a már meglévő megfelelő képzési anyagokra is; |
| --- | --- |

c)

a KBVP területére vonatkozó uniós képzések képzési anyagainak kidolgozása és előállítása, építve a már meglévő megfelelő képzési anyagokra is;

| d) | öregdiák-hálózat működésének elősegítése a korábbi résztvevők között; |
| --- | --- |

d)

öregdiák-hálózat működésének elősegítése a korábbi résztvevők között;

| e) | a KBVP területén a tagállamok képzési intézetei közötti csereprogramok támogatása; |
| --- | --- |

e)

a KBVP területén a tagállamok képzési intézetei közötti csereprogramok támogatása;

| f) | a KBVP-re vonatkozó éves uniós képzési programhoz való hozzájárulás; |
| --- | --- |

f)

a KBVP-re vonatkozó éves uniós képzési programhoz való hozzájárulás;

| g) | a konfliktusmegelőzés és a polgári válságkezelés terén nyújtott képzések igazgatásának támogatása; |
| --- | --- |

g)

a konfliktusmegelőzés és a polgári válságkezelés terén nyújtott képzések igazgatásának támogatása;

| h) | a tagállamok képzési intézeteinek és minisztériumainak a KBVP területén polgári és katonai képzéssel foglalkozó szakértői, valamint adott esetben releváns külső, képzéssel foglalkozó szereplők részvételével megtartott éves hálózatépítési konferencia megszervezése és lebonyolítása; valamint |
| --- | --- |

h)

a tagállamok képzési intézeteinek és minisztériumainak a KBVP területén polgári és katonai képzéssel foglalkozó szakértői, valamint adott esetben releváns külső, képzéssel foglalkozó szereplők részvételével megtartott éves hálózatépítési konferencia megszervezése és lebonyolítása; valamint

| i) | a 3. cikkben felsorolt célkitűzések megvalósítása tekintetében a tevékenységének éves értékelése. |
| --- | --- |

i)

a 3. cikkben felsorolt célkitűzések megvalósítása tekintetében a tevékenységének éves értékelése.

(4)   Az EBVF a képzési programjait a hálózaton keresztül bonyolítja le.

(5)   Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (EU ISS) – a hálózat részeként – támogatja az EBVF képzési programjait, különösen az EU ISS kiadványain keresztül, az EU ISS-kutatók által tartott előadások révén, valamint az IDL-rendszerben való közreműködéssel.

II.   FEJEZET

SZERVEZET

5. cikk

A hálózat

(1)   Az EBVF a tagállamok és az EU ISS által megjelölt, az Unión belüli polgári és katonai intézetek, főiskolák, akadémiák, egyetemek, intézmények és egyéb szereplők (a továbbiakban: az intézetek) közötti, biztonság- és védelempolitikai kérdésekkel foglalkozó hálózatként működik a KBVP terén folytatott képzési programok támogatása céljából.

(2)   Az EBVF szoros kapcsolatot alakít ki az Unió intézményeivel és a megfelelő uniós ügynökségekkel, különösen az Európai Rendőrakadémiával (CEPOL).

(3)   Az EBVF az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) a teljes körű felelősségvállalása mellett működik.

6. cikk

Jogképesség

(1)   Az EBVF rendelkezik az ahhoz szükséges jogképességgel, hogy feladatait ellássa, célkitűzéseit teljesítse, megkösse a működéséhez szükséges szerződéseket és igazgatási megállapodásokat, többek között végrehajtsa a személyi állomány kirendelését, eszközöket – különösen oktatási eszközöket – szerezzen be, bankszámlát tartson fenn, valamint hogy bíróság előtt eljárjon.

(2)   Az EBVF által kötött szerződésekből esetlegesen adódó szerződéses felelősséget a 14., 15. és 16. cikk értelmében rendelkezésre álló pénzösszegekből fedezik.

7. cikk

Felépítés

Az EBVF-en belül az alábbi szervek jönnek létre:

| a) | az EBVF képzési programjainak átfogó koordinációjáért és irányításáért felelős bizottság; |
| --- | --- |

a)

az EBVF képzési programjainak átfogó koordinációjáért és irányításáért felelős bizottság;

| b) | az EBVF képzési programok minősége és a köztük lévő összhang biztosításáért felelős oktatási igazgatóság (a továbbiakban: az igazgatóság); |
| --- | --- |

b)

az EBVF képzési programok minősége és a köztük lévő összhang biztosításáért felelős oktatási igazgatóság (a továbbiakban: az igazgatóság);

| c) | az EBVF vezetője, aki az EBVF pénzügyi és adminisztratív irányításáért felel, valamint segíti a bizottságot és az igazgatóságot az EBVF programjainak szervezésében és irányításában. |
| --- | --- |

c)

az EBVF vezetője, aki az EBVF pénzügyi és adminisztratív irányításáért felel, valamint segíti a bizottságot és az igazgatóságot az EBVF programjainak szervezésében és irányításában.

| d) | Az EBVF vezetőjét feladatai ellátásában az EBVF titkárság (a továbbiakban: a titkárság) segíti. |
| --- | --- |

d)

Az EBVF vezetőjét feladatai ellátásában az EBVF titkárság (a továbbiakban: a titkárság) segíti.

8. cikk

Az irányítóbizottság

(1)   A bizottság, amely tagállamonként egy-egy, a tagállamok által kinevezett képviselőből áll, az EBVF döntéshozó szerve. A bizottság valamennyi tagját képviselheti vagy kísérheti póttag.

(2)   A bizottság tagjai a bizottság üléseire szakértőket is hívhatnak.

(3)   A bizottság elnöke a főképviselő megfelelő tapasztalattal rendelkező képviselője. A bizottság évente legalább kétszer ülésezik.

(4)   Az Unióhoz csatlakozó országok képviselői aktív megfigyelőként vehetnek részt a bizottság ülésein.

(5)   Az EBVP vezetője, az igazgatóság elnöke, és adott esetben az igazgatóság különböző formációinak elnökei, valamint a Bizottság egy képviselője szavazati jog nélkül részt vesz a bizottság ülésein.

(6)   A bizottság a következő feladatokat látja el:

| a) | elkészíti az EBVF éves oktatási programját, amely az EBVF képzési koncepciójára épül; |
| --- | --- |

a)

elkészíti az EBVF éves oktatási programját, amely az EBVF képzési koncepciójára épül;

| b) | átfogó iránymutatást nyújt az igazgatóság munkájához; |
| --- | --- |

b)

átfogó iránymutatást nyújt az igazgatóság munkájához;

| c) | jóváhagyja és rendszeresen felülvizsgálja az EBVP képzési koncepcióját, amely a KBVP elfogadott képzési követelményeit tükrözi; |
| --- | --- |

c)

jóváhagyja és rendszeresen felülvizsgálja az EBVP képzési koncepcióját, amely a KBVP elfogadott képzési követelményeit tükrözi;

| d) | kiválasztja az EBVF képzési programjainak helyet adó tagállamot vagy tagállamokat és a programokat lebonyolító intézeteket; |
| --- | --- |

d)

kiválasztja az EBVF képzési programjainak helyet adó tagállamot vagy tagállamokat és a programokat lebonyolító intézeteket;

| e) | kidolgozza és elfogadja EBVF valamennyi képzési programjának általános tantervét; |
| --- | --- |

e)

kidolgozza és elfogadja EBVF valamennyi képzési programjának általános tantervét;

| f) | figyelembe veszi a képzésekről szóló értékelő jelentéseket, és jóváhagyja az EBVF képzési programjairól szóló általános éves jelentést, amelyeket a Tanács illetékes szerveinek kell továbbítani; |
| --- | --- |

f)

figyelembe veszi a képzésekről szóló értékelő jelentéseket, és jóváhagyja az EBVF képzési programjairól szóló általános éves jelentést, amelyeket a Tanács illetékes szerveinek kell továbbítani;

| g) | legalább két tanévre szólóan kinevezi az igazgatóságnak, valamint annak különböző formációinak az elnökét; |
| --- | --- |

g)

legalább két tanévre szólóan kinevezi az igazgatóságnak, valamint annak különböző formációinak az elnökét;

| h) | meghozza az EBVF működése szempontjából szükséges azon döntéseket, amelyek nem más szervek hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

h)

meghozza az EBVF működése szempontjából szükséges azon döntéseket, amelyek nem más szervek hatáskörébe tartoznak;

| i) | jóváhagyja az éves költségvetést és az esetleges költségvetés-módosításokat az EBVP vezetője javaslatára; |
| --- | --- |

i)

jóváhagyja az éves költségvetést és az esetleges költségvetés-módosításokat az EBVP vezetője javaslatára;

| j) | jóváhagyja az éves beszámolót és mentesítést ad a gazdasági vezetőnek; |
| --- | --- |

j)

jóváhagyja az éves beszámolót és mentesítést ad a gazdasági vezetőnek;

| k) | jóváhagyja az EBVF által kezelt kiadásokra vonatkozó kiegészítő szabályokat; |
| --- | --- |

k)

jóváhagyja az EBVF által kezelt kiadásokra vonatkozó kiegészítő szabályokat;

| l) | jóváhagyja azokat az esetleges finanszírozási megállapodásokat és/vagy technikai jellegű megállapodásokat, amelyeket a Bizottsággal, az EKSZ-szel vagy valamely tagállammal az EBVF kiadásainak finanszírozásával és/vagy végrehajtásával kapcsolatban köt; |
| --- | --- |

l)

jóváhagyja azokat az esetleges finanszírozási megállapodásokat és/vagy technikai jellegű megállapodásokat, amelyeket a Bizottsággal, az EKSZ-szel vagy valamely tagállammal az EBVF kiadásainak finanszírozásával és/vagy végrehajtásával kapcsolatban köt;

| m) | jóváhagyja az EBVF-hez kirendelt állományra irányadó szabályokat; |
| --- | --- |

m)

jóváhagyja az EBVF-hez kirendelt állományra irányadó szabályokat;

| n) | a Politikai és Biztonsági Bizottság által kijelölt általános politikai kereteken belül dönt harmadik országok számára egyes EBVF képzési programokban való részvételének lehetővé tételéről. |
| --- | --- |

n)

a Politikai és Biztonsági Bizottság által kijelölt általános politikai kereteken belül dönt harmadik országok számára egyes EBVF képzési programokban való részvételének lehetővé tételéről.

(7)   A bizottság jóváhagyja eljárási szabályzatát.

(8)   A bizottság minősített többséggel jár el, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv II. címében foglaltak szerint.

9. cikk

Az oktatási igazgatóság

(1)   Az igazgatóságot a tagállamok által az EBVF képzési programjainak támogatására kijelölt polgári és katonai intézetek és egyéb szereplők magas rangú képviselői alkotják. Ha egy tagállam több képviselőt is küld, ők együttesen alkotnak egy delegációt.

(2)   Az igazgatóság elnökét a bizottság nevezi ki az igazgatóság tagjai közül.

(3)   A Bizottság és az EKSZ képviselői meghívást kapnak az igazgatóság üléseire.

(4)   Az igazgatóság üléseire nemzeti és uniós intézmények tudományos szakértőit és magas beosztású tisztviselőit is meg lehet hívni.

(5)   Az igazgatóság a következő feladatokat látja el:

| a) | az oktatással kapcsolatban tanácsot ad és javaslatokat tesz a bizottság részére; |
| --- | --- |

a)

az oktatással kapcsolatban tanácsot ad és javaslatokat tesz a bizottság részére;

| b) | a hálózaton keresztül végrehajtja az elfogadott éves oktatási programot; |
| --- | --- |

b)

a hálózaton keresztül végrehajtja az elfogadott éves oktatási programot;

| c) | felügyeli az IDL-rendszert; |
| --- | --- |

c)

felügyeli az IDL-rendszert;

| d) | az elfogadott általános tantervekre építve részletes tanterveket dolgoz ki valamennyi EBVF képzési programhoz; |
| --- | --- |

d)

az elfogadott általános tantervekre építve részletes tanterveket dolgoz ki valamennyi EBVF képzési programhoz;

| e) | biztosítja az EBVF képzési programjainak valamennyi intézet közötti általános koordinációját; |
| --- | --- |

e)

biztosítja az EBVF képzési programjainak valamennyi intézet közötti általános koordinációját;

| f) | felülvizsgálja az EBVF megelőző tanévben lebonyolított képzési programjainak színvonalát; |
| --- | --- |

f)

felülvizsgálja az EBVF megelőző tanévben lebonyolított képzési programjainak színvonalát;

| g) | a következő tanév EBVF képzési programjaira vonatkozó javaslatokat nyújt be a bizottságnak; |
| --- | --- |

g)

a következő tanév EBVF képzési programjaira vonatkozó javaslatokat nyújt be a bizottságnak;

| h) | gondoskodik valamennyi EBVF képzési program szisztematikus értékeléséről, valamint jóváhagyja a képzésekről szóló értékelő jelentéseket; |
| --- | --- |

h)

gondoskodik valamennyi EBVF képzési program szisztematikus értékeléséről, valamint jóváhagyja a képzésekről szóló értékelő jelentéseket;

| i) | részt vesz az EBVF tevékenységeiről szóló általános éves jelentéstervezet elkészítésében. |
| --- | --- |

i)

részt vesz az EBVF tevékenységeiről szóló általános éves jelentéstervezet elkészítésében.

(6)   Az igazgatóság feladatai teljesítése érdekében különböző projektorientált formációkban ülésezhet. Az igazgatóság – a bizottság egyetértése mellett – megállapítja az e formációk létrehozását és működését irányító szabályokat.

(7)   Az igazgatóság eljárási szabályzatát a bizottság fogadja el.

10. cikk

Az EBVF vezetője

(1)   Az EBVF vezetője felel az EBVF képzési programok szervezéséért és irányításáért. A EBVF vezetője támogatja a bizottság és az igazgatóság munkáját ezen a területen és az EBVF képzési programok kapcsán a hálózaton belül és azon kívül képviseli az EBVF-et. Az EBVF vezetője különösen az alábbi feladatokat látja el:

| a) | megteszi az EBVF programok hatékony működéséhez szükséges valamennyi intézkedést, ideértve belső igazgatási utasítások elfogadását és közlemények közzétételét; |
| --- | --- |

a)

megteszi az EBVF programok hatékony működéséhez szükséges valamennyi intézkedést, ideértve belső igazgatási utasítások elfogadását és közlemények közzétételét;

| b) | az igazgatóság által benyújtott javaslatok alapján elkészíti az EBVF éves jelentésének előzetes tervezetét és a munkaprogram előzetes tervezetét, melyeket a bizottság részére kell benyújtania; |
| --- | --- |

b)

az igazgatóság által benyújtott javaslatok alapján elkészíti az EBVF éves jelentésének előzetes tervezetét és a munkaprogram előzetes tervezetét, melyeket a bizottság részére kell benyújtania;

| c) | koordinálja az EBVF munkaprogramjának végrehajtását; |
| --- | --- |

c)

koordinálja az EBVF munkaprogramjának végrehajtását;

| d) | kapcsolatot tart a tagállamok megfelelő hatóságaival; |
| --- | --- |

d)

kapcsolatot tart a tagállamok megfelelő hatóságaival;

| e) | kapcsolatot tart a KBVP-vel kapcsolatos képzésben érintett külső szereplőkkel; |
| --- | --- |

e)

kapcsolatot tart a KBVP-vel kapcsolatos képzésben érintett külső szereplőkkel;

| f) | szükséges esetben az EBVF képzési programjaival kapcsolatos technikai jellegű megállapodásokat köt a KBVP területén működő érintett hatóságokkal és képzési szereplőkkel; |
| --- | --- |

f)

szükséges esetben az EBVF képzési programjaival kapcsolatos technikai jellegű megállapodásokat köt a KBVP területén működő érintett hatóságokkal és képzési szereplőkkel;

| g) | elvégez minden egyéb olyan feladatot, amellyel a bizottság megbízza. |
| --- | --- |

g)

elvégez minden egyéb olyan feladatot, amellyel a bizottság megbízza.

(2)   Az EBVF vezetője felel az EBVF pénzügyi és adminisztratív irányításáért és különösen az alábbi feladatokat látja el:

| a) | elkészíti és benyújtja a bizottság számára a költségvetési tervezeteket; |
| --- | --- |

a)

elkészíti és benyújtja a bizottság számára a költségvetési tervezeteket;

| b) | elfogadja a költségvetést, miután azt a bizottság jóváhagyta; |
| --- | --- |

b)

elfogadja a költségvetést, miután azt a bizottság jóváhagyta;

| c) | ő az engedélyezésre jogosult tisztviselő az EBVF költségvetése tekintetében; |
| --- | --- |

c)

ő az engedélyezésre jogosult tisztviselő az EBVF költségvetése tekintetében;

| d) | egy vagy több bankszámlát nyit az EBVF nevében; |
| --- | --- |

d)

egy vagy több bankszámlát nyit az EBVF nevében;

| e) | finanszírozási megállapodásokat és/vagy technikai jellegű megállapodásokat köt a Bizottsággal, az EKSZ-szel vagy valamely tagállammal az EBVF kiadásainak finanszírozásával és/vagy végrehajtásával kapcsolatban, miután az azokra irányuló tárgyalásokat lefolytatta és a megállapodásokat a bizottságnak benyújtotta; |
| --- | --- |

e)

finanszírozási megállapodásokat és/vagy technikai jellegű megállapodásokat köt a Bizottsággal, az EKSZ-szel vagy valamely tagállammal az EBVF kiadásainak finanszírozásával és/vagy végrehajtásával kapcsolatban, miután az azokra irányuló tárgyalásokat lefolytatta és a megállapodásokat a bizottságnak benyújtotta;

| f) | az EBVF nevében tárgyalásokat folytat és aláírja a titkársági alkalmazottak EBVF-hez való kirendelésére irányuló levélváltást; |
| --- | --- |

f)

az EBVF nevében tárgyalásokat folytat és aláírja a titkársági alkalmazottak EBVF-hez való kirendelésére irányuló levélváltást;

| g) | általánosságban képviseli az EBVF-et minden pénzügyi vonatkozású jogi aktus tekintetében; |
| --- | --- |

g)

általánosságban képviseli az EBVF-et minden pénzügyi vonatkozású jogi aktus tekintetében;

| h) | benyújtja az EBVF éves beszámolóját a bizottság részére. |
| --- | --- |

h)

benyújtja az EBVF éves beszámolóját a bizottság részére.

(3)   Az EBVF vezetőjét – a bizottsággal folytatott konzultációt követően – a főképviselő nevezi ki. A főképviselő az EBVF vezetőjét megbízatásának idejére az EKSZ személyzetének tagjává nevezi ki. A tagállamok az EBVF vezetőjének személyére jelölteket javasolhatnak, az uniós intézmények és az EKSZ személyzete pedig – az alkalmazandó szabályoknak megfelelően – jelentkezhetnek az EBVF vezetőjének pozíciójára.

(4)   Az EBVF vezetője a tevékenységeiért a bizottság előtt elszámoltatható.

11. cikk

Az EBVF titkársága

(1)   A titkárság segíti az EBVF vezetőjét feladatai ellátásában.

(2)   Az EBVF vezetője felel az EBVF titkársági alkalmazottainak kiválasztásáért, mely munkájához egy választótestület nyújt segítséget.

(3)   A titkárság támogatja a bizottságot, az igazgatóságot és az intézeteket az EBVF képzési programok megszervezésében.

(4)   Valamennyi intézet titkársági kapcsolattartót nevez ki, aki az EBVF képzési programjainak szervezésével kapcsolatos szervezési és adminisztratív kérdésekkel foglalkozik.

(5)   A titkárság szorosan együttműködik a Bizottsággal és az EKSZ-szel.

12. cikk

Az EBVF személyi állománya

(1)   Az EBVF személyi állománya az alábbiakból áll:

| a) | az EBVF-hez az uniós intézmények, az EKSZ és uniós ügynökségek részéről kirendelt állomány; |
| --- | --- |

a)

az EBVF-hez az uniós intézmények, az EKSZ és uniós ügynökségek részéről kirendelt állomány;

| b) | az EBVF-hez a tagállamoktól kirendelt nemzeti szakértők. |
| --- | --- |

b)

az EBVF-hez a tagállamoktól kirendelt nemzeti szakértők.

(2)   Az EBVF fogadhat gyakornokokat és vendégszakértőket.

(3)   A bizottság a főképviselő javaslata alapján, amennyiben szükséges, megállapítja a gyakornokokra és a vendégszakértőkre vonatkozó feltételeket.

(4)   A tagállamok által az EBVF-hez kirendelt nemzeti szakértőkre az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Külügyi Szolgálathoz kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. március 23-i főképviselői határozatot (4) kell – értelemszerűen – alkalmazni.

III.   FEJEZET

FINANSZÍROZÁS

13. cikk

Az EBVF képzési programjaihoz nyújtott természetbeni hozzájárulások

(1)   Valamennyi tagállam, uniós intézmény, uniós ügynökség és intézet és az EKSZ maga viseli az EBVF-ben való részvételével kapcsolatos valamennyi költségét, beleértve a fizetéseket, a juttatásokat, az utazási költségeket és napidíjakat, valamint az EBVF képzési programjaihoz nyújtott szervezési és adminisztratív támogatással kapcsolatos költségeket.

(2)   A részt vevők maguk viselik a részvételükkel kapcsolatos valamennyi költséget.

14. cikk

Az EKSZ által nyújtott támogatás

(1)   Az EKSZ viseli azokat a költségeket, amelyek az EBVF vezetőjének és a titkárságnak a saját területén való elhelyezéséhez kapcsolódnak, ideértve az informatikai költségeket, valamint az EBVF vezetőjének kirendelésével és a titkárság részére biztosított egy fő kisegítő személyzet kirendelésével kapcsolatos költségeket is.

(2)   Az EKSZ biztosítja az EBVF számára a személyzetének felvételéhez és igazgatásához, valamint a költségvetésének végrehajtásához szükséges igazgatási támogatást.

(3)   Az EBVF vezetője lefolytatja az EKSZ által nyújtott támogatásra vonatkozó, az EKSZ-szel kötendő technikai megállapodásnak a megkötésére irányuló tárgyalásokat, a megállapodásokat pedig a bizottság hagyja jóvá.

15. cikk

Önkéntes hozzájárulások

(1)   A tagállamok és az intézetek vagy más támogatók külön tevékenységek finanszírozásához önkéntes hozzájárulásokat nyújthatnak az EBVF-nek. Ezeket a hozzájárulásokat az EBVF címzett bevételként kezeli.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hozzájárulásokkal kapcsolatos technikai megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat az EBVF vezetője folytatja le, a megállapodásokat pedig a bizottság hagyja jóvá.

16. cikk

Az uniós költségvetésből kapott hozzájárulás

(1)   Az EBVF éves hozzájárulásban részesül az Unió általános költségvetéséből. Ez a hozzájárulás különösen az EBVF képzési programokhoz nyújtott támogatással, valamint a tagállamok által az EBVF-hez kirendelt nemzeti szakértőkkel kapcsolatos költségek fedezésére használható fel.

(2)   Az EBVF kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás megkötését követő első tizenkét hónapban 535 000 EUR. Az ezt követő időszakokra szóló, az EBVF kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszegeket a Tanács határozza meg.

(3)   A (2) bekezdésben említett tanácsi határozatot követően az EBVF vezetője lefolytatja a Bizottsággal a finanszírozási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat,, a megállapodásokat pedig a bizottság hagyja jóvá.

17. cikk

Pénzügyi szabályzat

Az EBVF által viselt költségekre és az ilyen költségek finanszírozására a mellékletben foglalt pénzügyi szabályzatot kell alkalmazni.

IV.   FEJEZET

VEGYES RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Az EBVF képzési programjaiban való részvétel

(1)   Az EBVF valamennyi képzési programja nyitva áll valamennyi tagállam és csatlakozó állam állampolgárai előtt. A képzési programokat szervező és lebonyolító intézetek biztosítják ennek az elvnek a kivétel nélküli alkalmazását.

Az EBVF képzési programjai elvben nyitva állnak az uniós tagjelölt országok és – adott esetben – egyéb harmadik államok állampolgárai előtt is.

(2)   A résztvevők a KBVP területének stratégiai vonatkozásaival foglalkozó civil és katonai személyek, valamint a KBVP-missziók és -műveletek keretében telepítendő szakértők lehetnek.

Az EBVF képzési programjaiban való részvételre meghívhatók többek között a nemzetközi szervezetek, a nem kormányzati szervezetek, a felsőoktatási intézmények és a média képviselői, valamint az üzleti világ szereplői is.

(3)   Az EBVF valamely kurzusát elvégző résztvevő a főképviselő által aláírt bizonyítványt kap. A bizonyítványra vonatkozó részletes szabályokat a bizottságnak kell meghatároznia. A bizonyítványt a tagállamok és az uniós intézmények egyaránt elismerik.

19. cikk

Együttműködés

Az EBVF együttműködik a nemzetközi szervezetekkel és egyéb érintett szereplőkkel – például harmadik országok nemzeti képzési intézeteivel –, és épít azok szakértelmére.

20. cikk

Biztonsági szabályzat

Az EBVF-re alkalmazni kell az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatot (5).

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Folytonosság

A 2008/550/KKBP együttes fellépés végrehajtása céljából elfogadott szabályok és rendeletek módosításukig vagy hatályon kívül helyezésükig e határozat végrehajtása céljából is hatályban maradnak, amennyiben összeegyeztethetőek e határozattal.

22. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2008/550/KKBP együttes fellépés hatályát veszti.

23. cikk

Felülvizsgálat, hatálybalépés és hatályvesztés

(1)   Ez a határozat 2013. április 1-jén lép hatályba. A határozatot a szükségesnek megfelelően, de legkésőbb lejártát megelőzően hat hónappal felül kell vizsgálni.

(2)   Ez a határozat négy évvel a 16. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően hatályát veszti.

Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 194., 2005.7.26., 15. o.

1

(2)  HL L 176., 2008.7.4., 20. o.

2

(3)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

3

(4)  HL C 12., 2012.1.14., 8. o.

4

(5)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.

5

---

MELLÉKLET

Az EBVF által viselt költségekre és azok finanszírozására alkalmazandó pénzügyi szabályzat

1. cikk

Költségvetési alapelvek

(1)   Az EBVF költségvetése az a jogi aktus, amely minden költségvetési évre megállapítja és engedélyezi az EBVF minden bevételét és az EBVF által finanszírozott minden kiadást.

(2)   A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.

(3)   Az EBVF minden egyes bevételét és kiadását csak egy-egy meghatározott költségvetési tételhez rendelve lehet végrehajtani.

2. cikk

A költségvetés elfogadása

(1)   Az EBVF vezetőjének minden évben össze kell állítania a következő – január 1-jén kezdődő és ugyanazon év december 31-én záruló – költségvetési évre vonatkozó költségvetés-tervezetet. A költségvetés-tervezetnek tartalmaznia kell azokat az előirányzatokat, amelyek szükségesnek ítélhetők az EBVF által az adott időszakban teljesítendő kiadások fedezéséhez, valamint tartalmaznia kell az említett kiadások fedezéséhez szükséges várható bevételek előrejelzését.

(2)   Az előirányzatokat szükség szerint típusonként vagy célonként osztályozva kell feltüntetni az alcímekben és a jogcímcsoportokban. A költségvetés-tervezetnek jogcímcsoportonként részletes megjegyzéseket kell tartalmaznia.

(3)   A bevételeket a tagállamok önkéntes hozzájárulásai, az Európai Unió költségvetéséből származó éves hozzájárulás és az egyéb bevételek alkotják.

(4)   Az EBVF vezetőjének október 31-ig a bizottság elé kell terjesztenie egy részletes, a folyó pénzügyi és az azt megelőző pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezet javaslatát. A bizottságnak azt december 31-ig jóvá kell hagynia.

(5)   Előre nem látható körülmények és nyomós ok felmerülése esetén az EBVF vezetője költségvetés-módosításra tehet javaslatot. Az esetleges költségvetésmódosítás-tervezeteket, valamint az e határozat elfogadását követő első évre vonatkozó költségvetést az éves költségvetés elfogadására vonatkozó eljárással megegyező eljárással kell előterjeszteni, jóváhagyni és elfogadni, az éves költségvetésre vonatkozó határidők alkalmazása nélkül.

3. cikk

Előirányzatok átcsoportosítása

Az EBVF vezetője a bizottság jóváhagyásával előirányzatokat csoportosíthat át a költségvetésen belül.

4. cikk

Előirányzatok átvitele

(1)   Az adott költségvetési év december 31. napjáig vállalt jogi kötelezettségekkel kapcsolatos kifizetések teljesítéséhez szükséges előirányzatokat át kell vinni a következő költségvetési évre.

(2)   Az EBVF vezetője a bizottság jóváhagyásával a költségvetésen belüli további előirányzatokat is átvihet a következő költségvetési évre.

(3)   A többi előirányzatot a költségvetési év végén törölni kell.

5. cikk

A költségvetés végrehajtása és személyzeti igazgatás

A költségvetés végrehajtása és a személyzeti igazgatás céljából az EBVF-nek a lehető legnagyobb mértékben az EU meglévő igazgatási struktúráit – különösen az EKSZ igazgatási struktúráit – kell igénybe vennie.

6. cikk

EBVF bankszámlái

(1)   Az EBVF minden bankszámláját euróban, folyószámlaként vagy rövid futamidejű betéti számlaként, olyan első osztályú pénzügyi intézményben kell megnyitni, amelynek székhelye valamely tagállamban található.

(2)   Az EBVF bankszámláin nem engedélyezhető a fedezet túllépése.

7. cikk

Kifizetések

Az EBVF bankszámláiról történő minden kifizetéshez az EBVF vezetője és az EBVF személyzete egy másik tagjának együttes aláírása szükséges.

8. cikk

Számvitel

(1)   Az EBVF vezetőjének gondoskodnia kell arról, hogy az EBVF bevételeit, kiadásait és eszközeit bemutató könyvvitelt a közszférára vonatkozó, nemzetközileg elfogadott számviteli standardokkal összhangban végezzék.

(2)   Az EBVF vezetőjének az adott költségvetési évre vonatkozó éves beszámolót legkésőbb a következő év március 31. napjáig be kell nyújtania a bizottság részére.

(3)   A szükséges számviteli feladatokat ki kell szervezni.

9. cikk

Könyvvizsgálat

(1)   Évente el kell végezni az EBVF elszámolásainak ellenőrzését.

(2)   A szükséges könyvvizsgálói feladatokat ki kell szervezni.

(3)   Az auditjelentéseket kérelem esetén a bizottság rendelkezésére kell bocsátani

10. cikk

Mentesítés

(1)   A bizottság az éves beszámoló alapján és a belső ellenőrzési jelentés figyelembevételével dönt arról, hogy megadja-e az EBVF vezetője részére az EBVF költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést.

(2)   Az EBVF vezetője minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a bizottság meggyőződhessen arról, hogy a mentesítés megadható, valamint annak érdekében, hogy a mentesítésről szóló határozatban esetlegesen szereplő észrevételek nyomán szükséges intézkedésekre sor kerüljön.

---

| 24.4.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 112/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 112/30

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. április 22.)

egyes kötelező érvényű tarifális felvilágosítások érvényességéről

(az értesítés a C(2013) 2297. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2013/190/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (5) bekezdése a) pontjának iii. alpontjára, valamint 248. cikkére,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság elfogadta az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2007. február 15-i 160/2007/EK rendeletet (3), amelyben a 2208 90 69 KN-kód alá sorol egy az alábbi jellemzőkkel bíró terméket: 32 féle gyógynövénykivonat, karamellkivonat, víz és alkohol keverékéből álló, tiszta, sötétbarna színű folyadék, aromás, gyógynövényszerű illattal és keserű, gyógynövény jellegű ízzel, melynek tényleges alkoholtartalma 43 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

(1)

A Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság elfogadta az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2007. február 15-i 160/2007/EK rendeletet (3), amelyben a 2208 90 69 KN-kód alá sorol egy az alábbi jellemzőkkel bíró terméket: 32 féle gyógynövénykivonat, karamellkivonat, víz és alkohol keverékéből álló, tiszta, sötétbarna színű folyadék, aromás, gyógynövényszerű illattal és keserű, gyógynövény jellegű ízzel, melynek tényleges alkoholtartalma 43 térfogatszázalék.

| (2) | Az említett besorolást az alábbi indokolás alapján fogadták el: „A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzés 1. b) pontja, valamint a 2208, 2208 90 és a 2208 90 69 KN-kódok szövege határozza meg. A termék nem tekinthető a 30. árucsoportba tartozó gyógyszernek. Sem a címke, sem a mellékelt használati utasítás, sem a csomagolás nem tartalmaz a hatóanyag(ok) típusára és mennyiségére vonatkozó bármilyen tájékoztatást. Egyedül a felhasznált növények vagy növényrészek fajtája és mennyisége került megemlítésre. A 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzés 1. b) pontjának feltételei ennélfogva nem teljesülnek. A termék a 2208 vtsz. alá tartozó növényikivonat-alapú alkoholtartalmú ital, amely egy étrendkiegészítő tulajdonságaival rendelkezik, és amelyet az általános közérzet vagy egészség megőrzésére terveztek (lásd a HR-magyarázat 2208 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázata harmadik bekezdésének 16. pontját).” |
| --- | --- |

(2)

Az említett besorolást az alábbi indokolás alapján fogadták el: „A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzés 1. b) pontja, valamint a 2208, 2208 90 és a 2208 90 69 KN-kódok szövege határozza meg. A termék nem tekinthető a 30. árucsoportba tartozó gyógyszernek. Sem a címke, sem a mellékelt használati utasítás, sem a csomagolás nem tartalmaz a hatóanyag(ok) típusára és mennyiségére vonatkozó bármilyen tájékoztatást. Egyedül a felhasznált növények vagy növényrészek fajtája és mennyisége került megemlítésre. A 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzés 1. b) pontjának feltételei ennélfogva nem teljesülnek. A termék a 2208 vtsz. alá tartozó növényikivonat-alapú alkoholtartalmú ital, amely egy étrendkiegészítő tulajdonságaival rendelkezik, és amelyet az általános közérzet vagy egészség megőrzésére terveztek (lásd a HR-magyarázat 2208 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázata harmadik bekezdésének 16. pontját).”

| (3) | A szóban forgó rendelet 2007. február 20-i közzétételét követően a tagállamok által korábban kibocsátott valamennyi kötelező érvényű tarifális felvilágosítás érvényét vesztette, amely az érintett termékeket a 3004 vtsz. alá tartozó gyógyszerként sorolta be. |
| --- | --- |

(3)

A szóban forgó rendelet 2007. február 20-i közzétételét követően a tagállamok által korábban kibocsátott valamennyi kötelező érvényű tarifális felvilágosítás érvényét vesztette, amely az érintett termékeket a 3004 vtsz. alá tartozó gyógyszerként sorolta be.

| (4) | Ezt követően a tagállamok kötelező érvényű tarifális felvilágosításokat bocsátottak ki az említett termékekre, melyeket a 2208 vtsz. alá soroltak. |
| --- | --- |

(4)

Ezt követően a tagállamok kötelező érvényű tarifális felvilágosításokat bocsátottak ki az említett termékekre, melyeket a 2208 vtsz. alá soroltak.

| (5) | Ausztria ugyanakkor kibocsátotta a mellékletben hivatkozott kötelező érvényű tarifális felvilágosítást, amely a 3004 90 00 KN-kód alá sorol egy hasonló terméket. Ausztria elmulasztotta figyelembe venni azt a tényt, hogy a besorolásról szóló rendelet egy adott esetre vonatkozóan mutatja be egy általános szabály alkalmazását, és ezáltal iránymutatást nyújt az azonos vagy hasonló termékek besorolásáért felelős hatóság által alkalmazandó szabály értelmezését illetően. |
| --- | --- |

(5)

Ausztria ugyanakkor kibocsátotta a mellékletben hivatkozott kötelező érvényű tarifális felvilágosítást, amely a 3004 90 00 KN-kód alá sorol egy hasonló terméket. Ausztria elmulasztotta figyelembe venni azt a tényt, hogy a besorolásról szóló rendelet egy adott esetre vonatkozóan mutatja be egy általános szabály alkalmazását, és ezáltal iránymutatást nyújt az azonos vagy hasonló termékek besorolásáért felelős hatóság által alkalmazandó szabály értelmezését illetően.

| (6) | A mellékletben hivatkozott kötelező érvényű tarifális felvilágosítás egy olyan termékre vonatkozik, amely átlátszó sárgásbarna folyadékból áll, egyedi aromás szaggal, és keserű, fűszeres-aromás ízzel. A termék tényleges alkoholtartalma 43,4 térfogatszázalék, és kámfor, 26 féle gyógynövénykivonat, illóolajok, egyfajta élelmiszer-színezőanyag és alkohol keverékéből áll. Az említett termék kellőképpen hasonló a 160/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó termékhez. |
| --- | --- |

(6)

A mellékletben hivatkozott kötelező érvényű tarifális felvilágosítás egy olyan termékre vonatkozik, amely átlátszó sárgásbarna folyadékból áll, egyedi aromás szaggal, és keserű, fűszeres-aromás ízzel. A termék tényleges alkoholtartalma 43,4 térfogatszázalék, és kámfor, 26 féle gyógynövénykivonat, illóolajok, egyfajta élelmiszer-színezőanyag és alkohol keverékéből áll. Az említett termék kellőképpen hasonló a 160/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó termékhez.

| (7) | A 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzés 1. b) pontjának feltételei nem teljesülnek, mivel a címkézés a mennyiségi összetétel tekintetében nem ad pontos tájékoztatást. Az Ausztria által kibocsátott kötelező érvényű tarifális felvilágosításban leírt termék kámfor és különböző gyógynövénykivonatok alkoholos keveréke. Ugyanakkor nem világos, mi célt szolgál a gyógynövények e speciális keveréke. A termék nem szolgál bizonyos betegségek és fájdalmak kezelésére, illetve megelőzésére. A javallatok egy része olyan patofiziológiai állapotokra vonatkozik, melyek meghatározása nem egyértelmű. |
| --- | --- |

(7)

A 30. árucsoporthoz tartozó kiegészítő megjegyzés 1. b) pontjának feltételei nem teljesülnek, mivel a címkézés a mennyiségi összetétel tekintetében nem ad pontos tájékoztatást. Az Ausztria által kibocsátott kötelező érvényű tarifális felvilágosításban leírt termék kámfor és különböző gyógynövénykivonatok alkoholos keveréke. Ugyanakkor nem világos, mi célt szolgál a gyógynövények e speciális keveréke. A termék nem szolgál bizonyos betegségek és fájdalmak kezelésére, illetve megelőzésére. A javallatok egy része olyan patofiziológiai állapotokra vonatkozik, melyek meghatározása nem egyértelmű.

| (8) | A gazdasági szereplők közötti egyenlőség és a Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében a mellékletben szereplő kötelező érvényű tarifális felvilágosítás érvényességét meg kell szüntetni. Következésképpen a felvilágosítást kibocsátó vámigazgatási szervnek a lehető leghamarabb vissza kell azt vonnia, amiről a Bizottságot tájékoztatnia kell. |
| --- | --- |

(8)

A gazdasági szereplők közötti egyenlőség és a Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében a mellékletben szereplő kötelező érvényű tarifális felvilágosítás érvényességét meg kell szüntetni. Következésképpen a felvilágosítást kibocsátó vámigazgatási szervnek a lehető leghamarabb vissza kell azt vonnia, amiről a Bizottságot tájékoztatnia kell.

| (9) | A 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének értelmében annak a kötelező érvényű tarifális felvilágosításnak a jogosultja, amely érvénytelenné válik, a felvilágosítást bizonyos ideig, a 2454/93/EGK rendelet 14. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően felhasználhatja. |
| --- | --- |

(9)

A 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének értelmében annak a kötelező érvényű tarifális felvilágosításnak a jogosultja, amely érvénytelenné válik, a felvilágosítást bizonyos ideig, a 2454/93/EGK rendelet 14. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően felhasználhatja.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában hivatkozott, a 2. oszlopban megnevezett vámhatóság által a 3. oszlopban leírt tarifális besorolás céljából kibocsátott kötelező érvényű tarifális felvilágosítás érvényét veszti.

(2)   A mellékletben szereplő táblázat 2. oszlopában megnevezett vámhatóság a lehető leghamarabb, de legfeljebb az e határozatról szóló értesítést követő 10 napon belül visszavonja a táblázat 1. oszlopában hivatkozott kötelező érvényű tarifális felvilágosítást.

(3)   Az érintett vámhatóság tájékoztatja a Bizottságot a kötelező érvényű tarifális felvilágosítás visszavonásáról.

2. cikk

A mellékletben szereplő kötelező érvényű tarifális felvilágosítás a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének értelmében az értesítés napjától számított 6 hónapig felhasználható, feltéve, hogy teljesülnek a 2454/93/EGK rendelet 14. cikke (1) bekezdésében meghatározott feltételek.

3. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje az Osztrák Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2013. április 22-én.

a Bizottság részéről

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

1

(2)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

2

(3)  HL L 51., 2007.2.20., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

| Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás
  Hivatkozási szám | Vámhatóság | Tarifális besorolás |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| AT 2009/000788 | Zollamt Wien | 30049000 |

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás

Hivatkozási szám

Vámhatóság

Tarifális besorolás

1

2

3

AT 2009/000788

Zollamt Wien

30049000

---