# Euroopa Liidu L 62/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.062.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 62 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide6. märts 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.062.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 62

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide6. märts 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 185/2013, 5. märts 2013, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 186/2013, 5. märts 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Salame Felino (KGT)] | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 187/2013, 5. märts 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine etüleeni heakskiitmise tingimustega (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 188/2013, 5. märts 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine mandipropamiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 189/2013, 5. märts 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses tuntud saatjate korraga (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 190/2013, 5. märts 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine naatriumhüpokloriti heakskiitmise tingimustega (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 191/2013, 5. märts 2013, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 798/2008, (EÜ) nr 119/2009 ja (EL) nr 206/2010 ning otsust 2000/572/EÜ veterinaarsertifikaatide näidistes esitatud loomade heaolu kinnituste osas (
  1
  ) | 22 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 192/2013, 5. märts 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 25 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/114/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 1. märts 2013, millega kehtestatakse liikmesriikidele suunised eri tööpõhimõttega soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia arvutamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ artiklile 5
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1082 all)

   (
  1
  ) | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 185/2013, 5. märts 2013, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 186/2013, 5. märts 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Salame Felino (KGT)]

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 187/2013, 5. märts 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine etüleeni heakskiitmise tingimustega (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 188/2013, 5. märts 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine mandipropamiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 189/2013, 5. märts 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses tuntud saatjate korraga (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 190/2013, 5. märts 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine naatriumhüpokloriti heakskiitmise tingimustega (
  1
  )

1

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 191/2013, 5. märts 2013, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 798/2008, (EÜ) nr 119/2009 ja (EL) nr 206/2010 ning otsust 2000/572/EÜ veterinaarsertifikaatide näidistes esitatud loomade heaolu kinnituste osas (
  1
  )

1

22

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 192/2013, 5. märts 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

25

OTSUSED

2013/114/EL

*

Komisjoni otsus, 1. märts 2013, millega kehtestatakse liikmesriikidele suunised eri tööpõhimõttega soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia arvutamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ artiklile 5
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1082 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1082 all)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 185/2013,

5. märts 2013,

milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2013. ja järgmisteks aastateks eraldatud püügikvootidest teatavate makrellikvootide ületamise tõttu 2009. aastal

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hispaaniale eraldati nõukogu määrusega (EÜ) nr 43/2009 (2) 2009. aastaks kvoot makrellipüügiks ICES VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAFi püügipiirkonna 34.1.1 ELi vetes. |
| --- | --- |

(1)

Hispaaniale eraldati nõukogu määrusega (EÜ) nr 43/2009 (2) 2009. aastaks kvoot makrellipüügiks ICES VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAFi püügipiirkonna 34.1.1 ELi vetes.

| (2) | 2009. aasta makrellipüügikvooti vähendati pärast seda, kui Hispaania vahetas Prantsusmaa ja Poolaga kalapüügivõimalusi vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (3) artikli 20 lõikele 5. |
| --- | --- |

(2)

2009. aasta makrellipüügikvooti vähendati pärast seda, kui Hispaania vahetas Prantsusmaa ja Poolaga kalapüügivõimalusi vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (3) artikli 20 lõikele 5.

| (3) | Komisjon tuvastas vasturääkivused Hispaania 2009. aasta makrellipüügi andmetes, teostades ristkontrolli väärtusahela eri etappides (püügist kuni esmamüügini) registreeritud ja teatatud andmete suhtes. Kõnealuseid vasturääkivusi kinnitasid ka mitu määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt Hispaanias tehtud auditit, kontrollikäiku ja inspekteerimist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon tuvastas vasturääkivused Hispaania 2009. aasta makrellipüügi andmetes, teostades ristkontrolli väärtusahela eri etappides (püügist kuni esmamüügini) registreeritud ja teatatud andmete suhtes. Kõnealuseid vasturääkivusi kinnitasid ka mitu määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt Hispaanias tehtud auditit, kontrollikäiku ja inspekteerimist.

| (4) | Komisjon algatas Hispaaniaga kavandatavate mahaarvamiste küsimuses konsultatsiooni 28. novembril 2011 saadetud kirjaga, millele Hispaania ametiasutused vastasid 19. detsembri 2011. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon algatas Hispaaniaga kavandatavate mahaarvamiste küsimuses konsultatsiooni 28. novembril 2011 saadetud kirjaga, millele Hispaania ametiasutused vastasid 19. detsembri 2011. aasta kirjaga.

| (5) | Hispaania tunnistas, et oli 2009. aastal ületanud talle eraldatud makrellipüügikvooti 65 429 tonni võrra. |
| --- | --- |

(5)

Hispaania tunnistas, et oli 2009. aastal ületanud talle eraldatud makrellipüügikvooti 65 429 tonni võrra.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 2 kohaselt tagab ühine kalanduspoliitika vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 2 kohaselt tagab ühine kalanduspoliitika vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes.

| (7) | Võttes arvesse ülepüügi taset ja vajadust arvestada nii kalandussektori kui ka sellega seotud töötleva tööstuse sotsiaalmajanduslikku olukorda asjaomases liikmesriigis, ning selleks, et viia miinimumini negatiivne mõju nimetatud sektoritele, on asjakohane arvata püügikvoote ületanud kogused maha vähemalt 11-aastase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse ülepüügi taset ja vajadust arvestada nii kalandussektori kui ka sellega seotud töötleva tööstuse sotsiaalmajanduslikku olukorda asjaomases liikmesriigis, ning selleks, et viia miinimumini negatiivne mõju nimetatud sektoritele, on asjakohane arvata püügikvoote ületanud kogused maha vähemalt 11-aastase ajavahemiku jooksul.

| (8) | Kuna komisjoni määruses (EL) nr 165/2011 (4) on sätestatud muud mahaarvamised Hispaaniale kuni 2015. aastani eraldatud makrellipüügikvootidest, on asjakohane kehtestada aastateks 2013–2015, st aastateks, mil mahaarvamised kattuvad, väiksemad mahaarvatavad kogused. |
| --- | --- |

(8)

Kuna komisjoni määruses (EL) nr 165/2011 (4) on sätestatud muud mahaarvamised Hispaaniale kuni 2015. aastani eraldatud makrellipüügikvootidest, on asjakohane kehtestada aastateks 2013–2015, st aastateks, mil mahaarvamised kattuvad, väiksemad mahaarvatavad kogused.

| (9) | Lisaks sellele ei tohiks alates 2016. aastast igal aastal mahaarvatavad kogused ületada 33 % aastasest makrellipüügikvoodist, et vältida sotsiaalmajanduslikke tagajärgi nii asjaomasele kalandussektorile kui ka sellega seotud töötlevale tööstusele. Kui mahaarvatav kogus ületab 33 % aastasest makrellipüügikvoodist, tuleks käesolevat määrust muuta, et vähendada igal aastal mahaarvatavat kogust, pikendades samas vastavalt mahaarvamise perioodi. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sellele ei tohiks alates 2016. aastast igal aastal mahaarvatavad kogused ületada 33 % aastasest makrellipüügikvoodist, et vältida sotsiaalmajanduslikke tagajärgi nii asjaomasele kalandussektorile kui ka sellega seotud töötlevale tööstusele. Kui mahaarvatav kogus ületab 33 % aastasest makrellipüügikvoodist, tuleks käesolevat määrust muuta, et vähendada igal aastal mahaarvatavat kogust, pikendades samas vastavalt mahaarvamise perioodi.

| (10) | Hispaania on taotlenud, et osa mahaarvamisest tehtaks talle sama piirkonna ja sama ajavahemiku jaoks eraldatud anšoovisepüügikvootidest. Kõnealused makrellivarud jäävad praegu ohututesse bioloogilistesse piiridesse. Anšoovisevarusid püütakse VIII püügipiirkonnas mahus, mis vastab varudest pikas perspektiivis saadavale suurimale saagile, kuid varud on väga muutlikud ja pikas perspektiivis oleks kasulik nende püügimahtu ajutiselt vähendada. Suurem osa makrellist (ligikaudu 90 % saagist) püütakse ICES VIIIc püügipiirkonnas veebruarist maini ning VIII piirkonna anšoovisevarusid püütakse samas piirkonnas (VIIIc) aprillist juunini. Makrell ja anšoovis on keskmises veekihis elavad pelaagilised liigid. Kokkuvõtvalt võib öelda, et kummagi liigi varud paiknevad samas geograafilises piirkonnas ja neil on ühine ökosüsteem. Seetõttu ja võttes arvesse ühise kalanduspoliitika eesmärke, peetakse käesoleval juhul asjakohaseks teha osa vajalikest mahaarvamistest Hispaaniale sama piirkonna ja sama ajavahemiku jaoks eraldatud anšoovisepüügikvootidest. |
| --- | --- |

(10)

Hispaania on taotlenud, et osa mahaarvamisest tehtaks talle sama piirkonna ja sama ajavahemiku jaoks eraldatud anšoovisepüügikvootidest. Kõnealused makrellivarud jäävad praegu ohututesse bioloogilistesse piiridesse. Anšoovisevarusid püütakse VIII püügipiirkonnas mahus, mis vastab varudest pikas perspektiivis saadavale suurimale saagile, kuid varud on väga muutlikud ja pikas perspektiivis oleks kasulik nende püügimahtu ajutiselt vähendada. Suurem osa makrellist (ligikaudu 90 % saagist) püütakse ICES VIIIc püügipiirkonnas veebruarist maini ning VIII piirkonna anšoovisevarusid püütakse samas piirkonnas (VIIIc) aprillist juunini. Makrell ja anšoovis on keskmises veekihis elavad pelaagilised liigid. Kokkuvõtvalt võib öelda, et kummagi liigi varud paiknevad samas geograafilises piirkonnas ja neil on ühine ökosüsteem. Seetõttu ja võttes arvesse ühise kalanduspoliitika eesmärke, peetakse käesoleval juhul asjakohaseks teha osa vajalikest mahaarvamistest Hispaaniale sama piirkonna ja sama ajavahemiku jaoks eraldatud anšoovisepüügikvootidest.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoote, mida võidakse Hispaaniale aastatel 2013–2023 eraldada makrelli (Scomber scombrus) püügiks ICES VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes ja anšoovise (Engraulis encrasicolus) püügiks ICES VIII püügipiirkonnas, vähendatakse vastavalt lisas osutatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

2

(3)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

3

(4)  ELT L 48, 23.2.2011, lk 11.

4

---

LISA

| (tonnides) |
| --- |
| Kalavaru | Esialgne kvoot 2009 | Kohandatud kvoot 2009 | Tuvastatud püük 2009 | Kvoodi ja püügi erinevus (ülepüük) | Mahaarvamine 2013 | Mahaarvamine 2014 | Mahaarvamine 2015 | Mahaarvamine 2016 | Mahaarvamine 2017 | Mahaarvamine 2018 | Mahaarvamine 2019 | Mahaarvamine 2020 | Mahaarvamine 2021 | Mahaarvamine 2022 | Mahaarvamine 2023 |
| MAC8C
  3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | –65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 269 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

(tonnides)

Kalavaru

Esialgne kvoot 2009

Kohandatud kvoot 2009

Tuvastatud püük 2009

Kvoodi ja püügi erinevus (ülepüük)

Mahaarvamine 2013

Mahaarvamine 2014

Mahaarvamine 2015

Mahaarvamine 2016

Mahaarvamine 2017

Mahaarvamine 2018

Mahaarvamine 2019

Mahaarvamine 2020

Mahaarvamine 2021

Mahaarvamine 2022

Mahaarvamine 2023

MAC8C

3411

29 529

25 525

90 954

–65 429

100

100

100

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

269

ANE08 (1)

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  Anšoovise puhul loetakse aastaks vastaval aastal algavat püügihooaega.

---

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 186/2013,

5. märts 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Salame Felino (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (2) artikli 6 lõikega 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3) Itaalia taotlus registreerida nimetus „Salame Felino”. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (2) artikli 6 lõikega 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3) Itaalia taotlus registreerida nimetus „Salame Felino”.

| (2) | Belgia, Madalmaad ja Saksamaa esitasid komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 7 registreerimist käsitlevad vastuväited, mis põhinesid määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktidel a, c ja d. Komisjon kutsus 27. septembri 2011. aasta kirjas huvitatud osalisi üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(2)

Belgia, Madalmaad ja Saksamaa esitasid komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 7 registreerimist käsitlevad vastuväited, mis põhinesid määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktidel a, c ja d. Komisjon kutsus 27. septembri 2011. aasta kirjas huvitatud osalisi üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi.

| (3) | Belgial ja Madalmaadel õnnestus asjakohasteks läbirääkimisteks ettenähtud tähtaja jooksul Itaaliaga kokkuleppele jõuda. Kokkulepe hõlmab muudatust tooraine omaduste kirjelduses, kuhu lisatakse viide nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (4) V lisas olevas tabelis esitatud rümpade klassifitseerimise skaalale, geograafilise piirangu tühistamist tükeldamise ja pakendamise puhul ning teatavaid vähetähtsaid muudatusi sõnastuses. |
| --- | --- |

(3)

Belgial ja Madalmaadel õnnestus asjakohasteks läbirääkimisteks ettenähtud tähtaja jooksul Itaaliaga kokkuleppele jõuda. Kokkulepe hõlmab muudatust tooraine omaduste kirjelduses, kuhu lisatakse viide nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (4) V lisas olevas tabelis esitatud rümpade klassifitseerimise skaalale, geograafilise piirangu tühistamist tükeldamise ja pakendamise puhul ning teatavaid vähetähtsaid muudatusi sõnastuses.

| (4) | Saksamaal ja Itaalial ei õnnestunud asjakohasteks läbirääkimisteks ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaal ja Itaalial ei õnnestunud asjakohasteks läbirääkimisteks ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda.

| (5) | Kuna ettenähtud kuue kuu jooksul ei ole kõik osapooled omavahel kokkuleppele jõudnud, peab komisjon võtma vastu otsuse. |
| --- | --- |

(5)

Kuna ettenähtud kuue kuu jooksul ei ole kõik osapooled omavahel kokkuleppele jõudnud, peab komisjon võtma vastu otsuse.

| (6) | Saksamaa vastuseis põhineb väitel, et komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 artikli 5 lõikega 2, milles käsitletakse tooraine päritolu, (5) ei ole arvestatud. Tuleb märkida, et registreerimistaotlus ei sisalda ühtegi sellekohast geograafilist piirangut ja et Itaalia poolt pakutud muudatus, mis põhineb Belgia ja Madalmaadega saavutatud kokkuleppel, kinnitab seda. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa vastuseis põhineb väitel, et komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 artikli 5 lõikega 2, milles käsitletakse tooraine päritolu, (5) ei ole arvestatud. Tuleb märkida, et registreerimistaotlus ei sisalda ühtegi sellekohast geograafilist piirangut ja et Itaalia poolt pakutud muudatus, mis põhineb Belgia ja Madalmaadega saavutatud kokkuleppel, kinnitab seda.

| (7) | Vastuväite esitaja märkis ka, et tingimus, mille kohaselt „eriline kvaliteet, maine või muud omadused tulenevad peamiselt asjaomasest geograafilisest piirkonnast” ei ole täidetud. Itaalia taotlus registreerida toode kaitstud geograafilise tähisena põhines toote „Salame Felino” mainel ning spetsifikaat on sellekohaselt põhjendatud. Tuleb märkida, et vastuväitja ei vaidlusta kõnealust mainet ega esita ühtegi põhjendust, mis selle väite kahtluse alla paneksid. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 2 kehtestatud tingimused on seega täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Vastuväite esitaja märkis ka, et tingimus, mille kohaselt „eriline kvaliteet, maine või muud omadused tulenevad peamiselt asjaomasest geograafilisest piirkonnast” ei ole täidetud. Itaalia taotlus registreerida toode kaitstud geograafilise tähisena põhines toote „Salame Felino” mainel ning spetsifikaat on sellekohaselt põhjendatud. Tuleb märkida, et vastuväitja ei vaidlusta kõnealust mainet ega esita ühtegi põhjendust, mis selle väite kahtluse alla paneksid. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 2 kehtestatud tingimused on seega täidetud.

| (8) | Kolmas Saksamaa vastuargument, mille kohaselt on registreerimiseks esitatud nimetus üldnimetus, ei sisalda ühtegi põhjendust ja seega ei leia nimetuse üldine iseloom kinnitust. |
| --- | --- |

(8)

Kolmas Saksamaa vastuargument, mille kohaselt on registreerimiseks esitatud nimetus üldnimetus, ei sisalda ühtegi põhjendust ja seega ei leia nimetuse üldine iseloom kinnitust.

| (9) | Belgia viitas oma vastuväites ja asjakohaste konsultatsioonide järeldustes määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktile c. Kõnealuse artikli kohaselt on vastuvõetavad sellised vastuväited, [—] [mis] „näitavad, et pakutud nime registreerimine ohustaks [—] tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne artikli 6 lõikega 2 ette nähtud avaldamise kuupäeva”. Juhul kui vastuväide on tunnistatud osutatud põhjusel vastuvõetavaks, võib lubada vastavalt kuni viieaastase üleminekuperioodi kehtestamist. Belgia vastuväites on osutatud ettevõtjale Reulen bvba ja ettevõtjale Salaisons Salamone SA ning lisatud tõendusmaterjal, et kõnealused ettevõtjad toodavad ja turustavad Felino tüüpi salaamit. |
| --- | --- |

(9)

Belgia viitas oma vastuväites ja asjakohaste konsultatsioonide järeldustes määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punktile c. Kõnealuse artikli kohaselt on vastuvõetavad sellised vastuväited, [—] [mis] „näitavad, et pakutud nime registreerimine ohustaks [—] tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne artikli 6 lõikega 2 ette nähtud avaldamise kuupäeva”. Juhul kui vastuväide on tunnistatud osutatud põhjusel vastuvõetavaks, võib lubada vastavalt kuni viieaastase üleminekuperioodi kehtestamist. Belgia vastuväites on osutatud ettevõtjale Reulen bvba ja ettevõtjale Salaisons Salamone SA ning lisatud tõendusmaterjal, et kõnealused ettevõtjad toodavad ja turustavad Felino tüüpi salaamit.

| (10) | Lähtuvalt osutatud üksikasjadest tuleks kõnealune nimetus registreerida, avaldada muudetud koonddokument ja kehtestada eespool osutatud ettevõtjate jaoks viieaastane üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(10)

Lähtuvalt osutatud üksikasjadest tuleks kõnealune nimetus registreerida, avaldada muudetud koonddokument ja kehtestada eespool osutatud ettevõtjate jaoks viieaastane üleminekuperiood.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse I lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Belgia vastuväites osutatud ettevõtjate Reulen bvba ja Salaisons Salamone SA jaoks kehtestatakse viieaastane üleminekuperiood.

Artikkel 3

Muudetud koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT C 19, 20.1.2011, lk 11.

3

(4)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 369, 23.12.2006, lk 1.

5

---

I LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

ITAALIA

Salame Felino (KGT)

---

II LISA

KOONDDOKUMENT

MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006 (1)

„SALAME FELINO”

EÜ nr: IT-PGI-0005-0597-11.04.2007

KGT (X) KPN ( )

1.   Nimetus

„Salame Felino”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Tarbimisse laskmisel on salaami „Salame Felino” (KGT) silindrilise kujuga, üks ots on teisest jämedam ning suitsuvorsti välispind on hallikasvalge ja kaetud õrna tolmja kihiga, mis on tekkinud väikesest kogusest hallitusseentest.

Salaamil „Salame Felino” (KGT) peavad olema järgmised omadused:

| — | kaal: vahemikus 200 grammi kuni 4,5 kilogrammi; |
| --- | --- |

—

kaal: vahemikus 200 grammi kuni 4,5 kilogrammi;

| — | mõõtmed: ebakorrapärase silindrilise kujuga, pikkus 15 kuni 130 sentimeetrit; |
| --- | --- |

—

mõõtmed: ebakorrapärase silindrilise kujuga, pikkus 15 kuni 130 sentimeetrit;

| — | organoleptilised omadused: lõikepind on tihke, jäik, ühtlane ja taine, rubiinpunase värvusega ja plekitu; maitse on magus ja hõrk; |
| --- | --- |

—

organoleptilised omadused: lõikepind on tihke, jäik, ühtlane ja taine, rubiinpunase värvusega ja plekitu; maitse on magus ja hõrk;

| — | keemilised ja keemilis-füüsikalised omadused:






  valgusisaldus | vähemalt 23 % |
| --- | --- | --- |
| kollageeni ja valkude suhe | kuni 0,10 |
| vee ja valkude suhe | kuni 2,00 |
| rasvade ja valkude suhe | kuni 1,50 |
| pH | > 5,3 |
| piimhappebaktereid kokku | > 100 000 |

—

keemilised ja keemilis-füüsikalised omadused:

valgusisaldus

vähemalt 23 %

kollageeni ja valkude suhe

kuni 0,10

vee ja valkude suhe

kuni 2,00

rasvade ja valkude suhe

kuni 1,50

pH

> 5,3

piimhappebaktereid kokku

> 100 000

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Salaamit „Salame Felino” (KGT) valmistatakse sealihast järgmiste tingimuste kohaselt.

| — | Lubatud on vastavalt Itaalia tõuraamatule („Libro Genealogico Italiano”) parandatud traditsiooniliste standardtõugude Large White ja Landrace puhtatõulised sead või hübriidid. |
| --- | --- |

—

Lubatud on vastavalt Itaalia tõuraamatule („Libro Genealogico Italiano”) parandatud traditsiooniliste standardtõugude Large White ja Landrace puhtatõulised sead või hübriidid.

| — | Ühtlasi on lubatud vastavalt Itaalia tõuraamatule parandatud Duroci tõugu sead. |
| --- | --- |

—

Ühtlasi on lubatud vastavalt Itaalia tõuraamatule parandatud Duroci tõugu sead.

| — | Lubatud on ka muudest tõugudest sead, ristandid ja hübriidid, kui nende rümbad kuuluvad määruse (EÜ) nr 1234/2007 (ja selle järgnevalt muudetud versioonide) V lisas esitatud ühenduse searümpade klassifitseerimise skaalas olevasse U-, R- või O-klassi. |
| --- | --- |

—

Lubatud on ka muudest tõugudest sead, ristandid ja hübriidid, kui nende rümbad kuuluvad määruse (EÜ) nr 1234/2007 (ja selle järgnevalt muudetud versioonide) V lisas esitatud ühenduse searümpade klassifitseerimise skaalas olevasse U-, R- või O-klassi.

| — | Traditsioonide kohaselt ei ole siiski lubatud kasutada sigu, kellel esineb vastunäidustatud omadusi, eelkõige loomi, kes kannavad stressitundlikkusega seotud geeni, mida on tänapäeval võimalik kontrollida ka tapetud loomadel ja laagerdatud toodetel. |
| --- | --- |

—

Traditsioonide kohaselt ei ole siiski lubatud kasutada sigu, kellel esineb vastunäidustatud omadusi, eelkõige loomi, kes kannavad stressitundlikkusega seotud geeni, mida on tänapäeval võimalik kontrollida ka tapetud loomadel ja laagerdatud toodetel.

| — | Samuti ei ole lubatud kasutada Belgia Landrace’i, Hampshire’i, Piétraini, Duroci ja Spotted Polandi tõugu sigu. |
| --- | --- |

—

Samuti ei ole lubatud kasutada Belgia Landrace’i, Hampshire’i, Piétraini, Duroci ja Spotted Polandi tõugu sigu.

| — | Loomade genotüüp peab võimaldama saavutada tõhusalt suure kaalu nii, et igas partiis oleks loomade keskmine eluskaal 160 kilogrammi, lubatud hälve on 10 %. |
| --- | --- |

—

Loomade genotüüp peab võimaldama saavutada tõhusalt suure kaalu nii, et igas partiis oleks loomade keskmine eluskaal 160 kilogrammi, lubatud hälve on 10 %.

| — | Laagerdamisaeg on vähemalt üheksa kuud. |
| --- | --- |

—

Laagerdamisaeg on vähemalt üheksa kuud.

| — | Kultide ja aretusemiste liha ei tohi kasutada. |
| --- | --- |

—

Kultide ja aretusemiste liha ei tohi kasutada.

| — | Loomad tuleb tappa korralikes hügieenitingimustes ning rümp täielikult veretustada. |
| --- | --- |

—

Loomad tuleb tappa korralikes hügieenitingimustes ning rümp täielikult veretustada.

| — | Salaami „Salame Felino” (KGT) valmistamiseks kasutatakse valitud lihas- ja rasvkoetükke, mida saadakse näiteks ribist ja/või kaenlaalusest osast. Liha ei tohi olla mingil viisil külmutatud. |
| --- | --- |

—

Salaami „Salame Felino” (KGT) valmistamiseks kasutatakse valitud lihas- ja rasvkoetükke, mida saadakse näiteks ribist ja/või kaenlaalusest osast. Liha ei tohi olla mingil viisil külmutatud.

Kasutatavad lihas- ja rasvkoetükid sorteeritakse hoolikalt ning suuremad kõõlused ja pehme rasvkude eemaldatakse.

Salaami „Salame Felino” (KGT) valmistamiseks kasutavat liha (lihas- ja rasvkude) tuleb hoida külmutis nii, et temperatuur ei langeks alla – 1 °C. Külmuti peab võimaldama liha korralikku dehüdreerumist.

Lihasegu valmistamine toimub hakklihamasinaga (augu diameeter 6–8 mm).

Lihasegusse lisatakse soola koguses 2,0–2,8 %, jahvatatud pipart ja piprateri koguses 0,03–0,06 % ning purustatud küüslauku.

Lisaks võib kasutata järgmisi komponente:

| — | kuiva valget veini, et tuua esile spetsiifilisi lõhnu. Veini kogus 100 kg liha kohta ei tohi olla rohkem kui 400 cl; |
| --- | --- |

—

kuiva valget veini, et tuua esile spetsiifilisi lõhnu. Veini kogus 100 kg liha kohta ei tohi olla rohkem kui 400 cl;

| — | suhkrut ja/või dekstroosi ja/või fruktoosi: 0–0,3 %; |
| --- | --- |

—

suhkrut ja/või dekstroosi ja/või fruktoosi: 0–0,3 %;

| — | käärimisprotsessi soodustavaid pärmiensüüme: nende kasutamine peab toimuma heade tavade kohaselt ja võttes arvesse „Salame Felino” (KGT) ensümaatilisi omadusi. Selliste lüpolüütiliste ja proteolüütiliste ensüümide abil on võimalik teravdada maitset ja lõhna, stabiliseerida värvust ja hoida happelisus kontrolli all; |
| --- | --- |

—

käärimisprotsessi soodustavaid pärmiensüüme: nende kasutamine peab toimuma heade tavade kohaselt ja võttes arvesse „Salame Felino” (KGT) ensümaatilisi omadusi. Selliste lüpolüütiliste ja proteolüütiliste ensüümide abil on võimalik teravdada maitset ja lõhna, stabiliseerida värvust ja hoida happelisus kontrolli all;

| — | naatrium- ja/või kaaliumnitraati kuni 300 mg/kg; naatrium ja/või kaaliumnitritit kuni 150 mg/kg; askorbiinhapet ja sellest naatriumsoola kuni 1 g/kg. |
| --- | --- |

—

naatrium- ja/või kaaliumnitraati kuni 300 mg/kg; naatrium ja/või kaaliumnitritit kuni 150 mg/kg; askorbiinhapet ja sellest naatriumsoola kuni 1 g/kg.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Kasutatav sööt peab vastama kaubanduseeskirjadele. Sööt peaks eelistatavalt olema vedelal kujul (vedeliku või meskina) ja tavaliselt koos vadakuga. Kuni 80 kg eluskaaluga sigade puhul peab kuivainete osakaal söödas olema vähemalt 45 %. Nuumamisetapis peab kuivaine osakaal olema vähemalt 55 %.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmisprotsess jaguneb järgmisteks etappideks:

| — | liha hakkimine hakklihamasinas; |
| --- | --- |

—

liha hakkimine hakklihamasinas;

| — | lihasegu valmistamine ning soola, pipra ja küüslaugu lisamine; lisaks võib kasutada veini, suhkruid, pärmiensüüme, naatrium- või kaaliumnitraati, naatrium- või kaaliumnitritit, askorbiinhapet ja sellest saadud naatriumsoola; |
| --- | --- |

—

lihasegu valmistamine ning soola, pipra ja küüslaugu lisamine; lisaks võib kasutada veini, suhkruid, pärmiensüüme, naatrium- või kaaliumnitraati, naatrium- või kaaliumnitritit, askorbiinhapet ja sellest saadud naatriumsoola;

| — | toppimine naturaalsesse seasoolde; |
| --- | --- |

—

toppimine naturaalsesse seasoolde;

| — | sidumine nööriga (ei kasutata võrku); |
| --- | --- |

—

sidumine nööriga (ei kasutata võrku);

| — | kuivatamine ja laagerdumine. |
| --- | --- |

—

kuivatamine ja laagerdumine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

„Salame Felino” viilutatakse ja pakendatakse kontrollplaani kohaselt volitatud asutuse kontrolli all.

Selleks et säilitada toote kvaliteeti ning viilutamise ja pakendamise keerukuse tõttu, samuti pruunika värvuse ärahoidmiseks on eelkõige oluline, et aeg, mille kestel viilud õhuga kokku puutuvad, oleks võimalikult lühike.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Salaamit „Salame Felino” (KGT) võib tarbimisse lasta: tervikuna, märgistatuna märgise või templiga; tükkidena, pakituna vaakum- või gaasipakendisse; viilutatuna, pakituna vaakum- või gaasipakendisse.

Nimetus „Salame Felino”, millele järgneb märge „kaitstud geograafiline tähis” või lühend „KGT” (tõlgituna selle riigi keelde, kus toodet müüakse), peab olema märgisel selgete kustutamatute tähtedega ning eristuma selgelt kõigist muudest märgetest. Nimetusele lisatakse ühenduse graafiline sümbol ja ettevõtte logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Salame Felino” (KGT) tootmispiirkond kattub Parma provintsi haldusterritooriumiga.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

„Salame Felino” (KGT) tootmispiirkonda ehk Parma provintsi iseloomustavad ühtaegu künklikud ja tasased pinnavormid ning seal leidub järvi ja soolakaevandusi.

Geograafilise piirkonna kindlaksmääramisel on tuginetud rikkalikule ajaloolisele tõendusmaterjalile, mis näitab, et seakasvatusel ja sealiha laagerdamisel, mis on pannud aluse sellele iseloomulikule tootele, on siinmail aastatuhandete pikkused traditsioonid. Sealjuures on aidanud kaasa juba antiikajal rajatud soolakaevandused ning erilised kliimatingimused, mille puhul on kõige olulisemaks sobiv õhuniiskus, avatus meretuultele ja suurte metsaga kaetud alade naabrus.

Parma ümbruse künklikel aladel on viidud kokku tasandikel viljeletud seakasvatustraditsioon ja Salsomaggiore kaevanduste soolatoodang.

Tasandikel on sealiha töötlemise ja laagerdamise traditsioon väga vana, pärinedes juba Etruski ja Rooma ajast, mil rajati seakasvatused, mille abil tagati muu hulgas Rooma leegionite varustamine toiduga. Liha töötlemine toimus tasandikku ääristavatel nõlvadel, kus oli paremini kättesaadav Salsomaggiore kaevanduste sool, sest sool oli hinnaline kaup; ning selleks, et pakkuda röövlitele vähem võimalusi, eelistati seda töödelda peamistest kaubateedest eemal.

Muu hulgas tänu soolakaevandustele hakkas alates 1300. aastast tekkima soolaliha valmistamise traditsioon, pannes aluse toodetele, mis on kogunud tuntust nii Itaalias kui ka väljaspool seda.

5.2.   Toote eripära

„Salame Felino” (KGT) erineb teistest sama kaubakategooria toodetest tihkuse, vähese elastsuse, ühtluse ja iseloomuliku rubiinpunase värvuse poolest. Selle maitse on hõrk ja magus.

Erinevalt tavalistest salaamidest kasutatakse „Salame Felino” (KGT) juures eranditult naturaalset soolt (mitte kunagi sünteetilist materjali). „Salame Felino” (KGT) valmistamisel ei kasutata laktoosi ega piimapulbrit, aga selle pH on küllaltki kõrge, mis tugevdab loomulikke organoleptilisi omadusi.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Salame Felino” (KGT) tuntusest annavad tunnistust rohked tekstid, milles tootele viidatakse.

Esimesi vihjeid sellele võib leida I sajandi (m.a.j) ladina autoritelt (Apiciuse „Kokakunstist”).

Felino salaami oli hästi tuntud Parma õukonnas nii Farnesede, Bourbonide kui ka hertsoginna Maria Luisa ajal.

Kõige vanema kujutise tootest võib leida Parma baptisteeriumi (1196–1307) interjöörist, kus Veevalaja tähtkujule pühendatud paneelil on kujutatud tulel rippuva paja kohal kahte salaamit, mille suuruse ja kuju järgi võib aru saada, et tegu on Felino salaamiga.

1766. aasta sigade loenduse põhjal ilmneb, et Marchesato väljak Felinos on kogu ümbruskonna kõige elavam seaturg, ning samast perioodist pärinevad hinnamäärused, milles viidatakse Felinost rääkides sealsele taisele ja rasvasele salaamile. Alates 1800. aasta algusest hakkasid ringlema kulinaariat ja rahvalikke tavasid käsitlevad tekstid, milles räägitakse iseloomulikust sealihasalaami valmistamise viisist, mis oli levinud Felino aladel.

1905. aastal tehti itaalia keele sõnaraamatusse kirje „Salame Felino” ja 1912. aastal viidatakse Felino küla salaamitoodangule põllumajandusministri aruandes tolle aasta majandusolukorra kohta.

1927. aastal kehtestasid kohalikud pädevad asutused Parma provintsis toodetud salaami suhtes õiguse kasutada nimetust „Salame Felino”, mis tähendab, et selle toote tuntus ja kuulsus oli juba nii suur, et nimetuse kasutamine kaubanduses tähendas rahvamajanduse provintsinõukogu hinnangul provintsi heaolu üldist paranemist. Ka tänapäeval leiab „Salame Felino” tootmise juurdumise kohta Parma kandi kulinaariapärandis rohkelt märke. Paljudes allikates räägitakse sellest kui Parma piirkonna kõige hinnatumast soolesalaamist, mille kvaliteet on tihedalt seotud sajandite jooksul Parma provintsi orgudes juurdunud traditsioonidega. Sellele lisanduvad paljud üritused ja sündmused, mida Parma kommuuni ja provintsi asutused nii Itaalias kui ka välisriikides Felino salaami auks korraldavad ja mille puhul kasutatakse nii degusteerimislette kui ka jagatakse teavet „Salame Felino” omaduste ja selle tootmise ajalooliste traditsioonide kohta.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

[Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7]

Ministeerium algatas riikliku vastuväitemenetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Salame Felino” spetsifikaadi tunnustamise ettepaneku ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav:

| — | järgmisel aadressil:
  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
  ja |
| --- | --- |

—

järgmisel aadressil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ja

| — | minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”). |
| --- | --- |

—

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---

(1)  Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

---

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 187/2013,

5. märts 2013,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine etüleeni heakskiitmise tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 2 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine etüleen kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) I lisasse komisjoni direktiiviga 2008/127/EÜ (3) ning komisjoni 3. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2229/2004 (milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) artikliga 24b ettenähtud menetluse kohaselt. Alates direktiivi 91/414/EMÜ asendamisest määrusega (EÜ) nr 1107/2009 käsitatakse seda ainet kõnealuse määruse kohaselt heakskiidetuna ning see on esitatud komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (5) lisa A osa loetelus. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine etüleen kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) I lisasse komisjoni direktiiviga 2008/127/EÜ (3) ning komisjoni 3. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2229/2004 (milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) artikliga 24b ettenähtud menetluse kohaselt. Alates direktiivi 91/414/EMÜ asendamisest määrusega (EÜ) nr 1107/2009 käsitatakse seda ainet kõnealuse määruse kohaselt heakskiidetuna ning see on esitatud komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (5) lisa A osa loetelus.

| (2) | 16. detsembril 2011 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 25a komisjonile oma arvamuse etüleeni läbivaatamisaruande kavandi (6) kohta. Toiduohutusamet edastas teatajale oma arvamuse etüleeni kohta. Komisjon palus esitada märkusi etüleeni läbivaatamisaruande kavandi kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid läbivaatamisaruande kavandi ja ameti arvamuse läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning 1. veebruaril 2013. aastal vormistati need etüleeni käsitlevaks komisjoni läbivaatamisaruandeks. |
| --- | --- |

(2)

16. detsembril 2011 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 25a komisjonile oma arvamuse etüleeni läbivaatamisaruande kavandi (6) kohta. Toiduohutusamet edastas teatajale oma arvamuse etüleeni kohta. Komisjon palus esitada märkusi etüleeni läbivaatamisaruande kavandi kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid läbivaatamisaruande kavandi ja ameti arvamuse läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning 1. veebruaril 2013. aastal vormistati need etüleeni käsitlevaks komisjoni läbivaatamisaruandeks.

| (3) | Kinnitatakse, et toimeaine etüleen on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kinnitatakse, et toimeaine etüleen on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades on vaja muuta etüleeni heakskiitmise tingimusi. Eelkõige on asjakohane muuta nõutavat minimaalset puhtusastet ja seada loaga piirang, et ainet võib kasutada siseruumides kutsealasel eesmärgil. Kui liikmesriigid annavad välja etüleeni sisaldavate taimekaitsevahendite lube, pööravad nad erilist tähelepanu käitajate, töötajate ja kõrvalseisjate kaitsmisele ning sellele, et etüleen vastaks ettenähtud näitajatele, olenemata sellest, mis kujul seda kasutajale tarnitakse. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades on vaja muuta etüleeni heakskiitmise tingimusi. Eelkõige on asjakohane muuta nõutavat minimaalset puhtusastet ja seada loaga piirang, et ainet võib kasutada siseruumides kutsealasel eesmärgil. Kui liikmesriigid annavad välja etüleeni sisaldavate taimekaitsevahendite lube, pööravad nad erilist tähelepanu käitajate, töötajate ja kõrvalseisjate kaitsmisele ning sellele, et etüleen vastaks ettenähtud näitajatele, olenemata sellest, mis kujul seda kasutajale tarnitakse.

| (5) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (6) | Enne käesoleva määruse rakendamist tuleks liikmesriikidele, teatajale ja etüleeni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade valdajatele anda piisavalt aega, et nad saaksid heakskiitmise tingimuste muudatustest tulenevate nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(6)

Enne käesoleva määruse rakendamist tuleks liikmesriikidele, teatajale ja etüleeni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade valdajatele anda piisavalt aega, et nad saaksid heakskiitmise tingimuste muudatustest tulenevate nõuete täitmiseks valmistuda.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 344, 20.12.2008, lk 89.

3

(4)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 13.

4

(5)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethylene. EFSA Journal (2012);10(1):2508. [43 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2012.2508. Kättesaadav internetis aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa rida 227, mis käsitleb toimeainet etüleeni, asendatakse järgmisega.

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „227 | Etüleen
  CASi nr 74-85-1
  CIPACi nr 839 | Etüleen | ≥ 90 %
  Asjakohane lisand: etüleenoksiid, maksimaalselt 1 mg/kg | 1. september 2009 | 31. august 2019 | A   OSA
  Lubatud kasutada elukutselistel taimekasvatajatel siseruumides ainult taimekasvuregulaatorina.
  B   OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 1. veebruaril 2013 etüleeni kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANCO/2608/2008) järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:






  a) | etüleeni vastavus ettenähtud näitajatele, olenemata sellest, mis kujul seda kasutajale tarnitakse; |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„227

Etüleen

CASi nr 74-85-1

CIPACi nr 839

Etüleen

≥ 90 %

Asjakohane lisand: etüleenoksiid, maksimaalselt 1 mg/kg

1. september 2009

31. august 2019

A   OSA

Lubatud kasutada elukutselistel taimekasvatajatel siseruumides ainult taimekasvuregulaatorina.

B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 1. veebruaril 2013 etüleeni kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANCO/2608/2008) järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

a)

etüleeni vastavus ettenähtud näitajatele, olenemata sellest, mis kujul seda kasutajale tarnitakse;

| b) | käitajate, töötajate ja kõrvalseisjate kaitse. |
| --- | --- |

b)

käitajate, töötajate ja kõrvalseisjate kaitse.

Vajaduse korral sisaldavad loa väljaandmise tingimused riskivähendamismeetmeid.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud aruannetes.

1

---

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 188/2013,

5. märts 2013,

millega kiidetakse heaks toimeaine mandipropamiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse direktiivi 91/414/EMÜ (2) nende toimeainete heakskiitmise menetluse ja tingimuste suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Mandipropamiidi puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2006/589/EÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse direktiivi 91/414/EMÜ (2) nende toimeainete heakskiitmise menetluse ja tingimuste suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Mandipropamiidi puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2006/589/EÜ (3).

| (2) | Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 esitas Syngenta Crop Protection AG 13. detsembril 2005 Austriale taotluse toimeaine mandipropamiidi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2006/589/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 esitas Syngenta Crop Protection AG 13. detsembril 2005 Austriale taotluse toimeaine mandipropamiidi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2006/589/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 30. novembril 2006. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 30. novembril 2006.

| (4) | Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine mandipropamiidi pestitsiidina kasutamise riskihindamise läbivaatamise kohta (4)18. oktoobril 2012. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 1. veebruaril 2013 vormistati komisjoni lõplik läbivaatusaruanne mandipropamiidi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine mandipropamiidi pestitsiidina kasutamise riskihindamise läbivaatamise kohta (4)18. oktoobril 2012. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 1. veebruaril 2013 vormistati komisjoni lõplik läbivaatusaruanne mandipropamiidi kohta.

| (5) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et mandipropamiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane mandipropamiid heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et mandipropamiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane mandipropamiid heaks kiita.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eriti asjakohane on nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eriti asjakohane on nõuda kinnitavat lisateavet.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille on põhjustanud üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud mandipropamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitlevate täielike, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohaste ajakohastatud toimikute esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille on põhjustanud üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud mandipropamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitlevate täielike, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohaste ajakohastatud toimikute esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega.

| (9) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kogemused on näidanud, et seoses andmetele juurdepääsuga võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, kas loa omanik on tõendanud, et kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik on kättesaadav. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kogemused on näidanud, et seoses andmetele juurdepääsuga võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, kas loa omanik on tõendanud, et kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik on kättesaadav. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (6) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (6) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

Toimeaine mandipropamiid kiidetakse heaks vastavalt I lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite uuestihindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena mandipropamiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. jaanuariks 2014.

Liikmesriigid veenduvad nimetatud tähtpäevaks eelkõige selles, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete veerus nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 ja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele olemas kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab mandipropamiidi kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2013 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätteid. Kõnealuse hindamise alusel teevad liikmesriigid kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | kui toode sisaldab mandipropamiidi ainsa toimeainena, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2015, või |
| --- | --- |

a)

kui toode sisaldab mandipropamiidi ainsa toimeainena, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2015, või

| b) | kui toode sisaldab mandipropamiidi ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab mandipropamiidi ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 240, 9.9.2006, lk 9.

3

(4)  EFSA Teataja (2012); 10(11): 2935. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

4

(5)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

5

(6)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

6

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mandipropamiid
  CASi nr 374726-62–2
  CIPACi nr: 783 | (RS)-2-(4-klorofenüül)-N-[3-metoksü-4-(prop-2-ünüüloksü)fenetüül]-2-(prop-2-ünüüloksü)atseetamiid | ≥ 930 g/kg
  Lisand N-{2-[4-(2-kloro-allüüloksü)-3-metoksü-fenüül]-etüül}-2-(4-kloro-fenüül)-2-prop-2-ünüüloksü-atseetamiid on toksikoloogiliselt oluline ja selle sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada 0,1 g/kg. | 1. august 2013 | 31. juuli 2023 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel tuleb võtta arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 1. veebruaril 2013 mandipropamiidi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama ohu vähendamise meetmeid.
  Taotleja peab esitama kinnitava teabe mandipropamiidi eelistatud enantiomeerse muundumise või ratsemisatsiooni võimalikkuse kohta mulla pinnal mulla fotolüüsi tulemusel.
  Taotleja esitab selle teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 31. juuliks 2015. |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Mandipropamiid

CASi nr 374726-62–2

CIPACi nr: 783

(RS)-2-(4-klorofenüül)-N-[3-metoksü-4-(prop-2-ünüüloksü)fenetüül]-2-(prop-2-ünüüloksü)atseetamiid

≥ 930 g/kg

Lisand N-{2-[4-(2-kloro-allüüloksü)-3-metoksü-fenüül]-etüül}-2-(4-kloro-fenüül)-2-prop-2-ünüüloksü-atseetamiid on toksikoloogiliselt oluline ja selle sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada 0,1 g/kg.

1. august 2013

31. juuli 2023

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel tuleb võtta arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 1. veebruaril 2013 mandipropamiidi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama ohu vähendamise meetmeid.

Taotleja peab esitama kinnitava teabe mandipropamiidi eelistatud enantiomeerse muundumise või ratsemisatsiooni võimalikkuse kohta mulla pinnal mulla fotolüüsi tulemusel.

Taotleja esitab selle teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 31. juuliks 2015.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine tunnusandmete ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „34 | Mandipropamiid
  CASi nr 374726-62–2
  CIPACi nr: 783 | (RS)-2-(4-klorofenüül)-N-[3-metoksü-4-(prop-2-ünüüloksü)fenetüül]-2-(prop-2-ünüüloksü)atseetamiid | ≥ 930 g/kg
  Lisand N-{2-[4-(2-kloro-allüüloksü)-3-metoksü-fenüül]-etüül}-2-(4-kloro-fenüül)-2-prop-2-ünüüloksü-atseetamiid on toksikoloogiliselt oluline ja selle sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada 0,1 g/kg. | 1. august 2013 | 31. juuli 2023 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel tuleb võtta arvesse 1. veebruaril 2013 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees mandipropamiidi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama ohu vähendamise meetmeid.
  Taotleja peab esitama kinnitava teabe mandipropamiidi eelistatud enantiomeerse muundumise või ratsemisatsiooni võimalikkuse kohta mulla pinnal mulla fotolüüsi tulemusel.
  Taotleja esitab sellise teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 31. juuliks 2015.” |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„34

Mandipropamiid

CASi nr 374726-62–2

CIPACi nr: 783

(RS)-2-(4-klorofenüül)-N-[3-metoksü-4-(prop-2-ünüüloksü)fenetüül]-2-(prop-2-ünüüloksü)atseetamiid

≥ 930 g/kg

Lisand N-{2-[4-(2-kloro-allüüloksü)-3-metoksü-fenüül]-etüül}-2-(4-kloro-fenüül)-2-prop-2-ünüüloksü-atseetamiid on toksikoloogiliselt oluline ja selle sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada 0,1 g/kg.

1. august 2013

31. juuli 2023

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel tuleb võtta arvesse 1. veebruaril 2013 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees mandipropamiidi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama ohu vähendamise meetmeid.

Taotleja peab esitama kinnitava teabe mandipropamiidi eelistatud enantiomeerse muundumise või ratsemisatsiooni võimalikkuse kohta mulla pinnal mulla fotolüüsi tulemusel.

Taotleja esitab sellise teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 31. juuliks 2015.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine tunnusandmete ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 189/2013,

5. märts 2013,

millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses tuntud saatjate korraga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 185/2010 (2) on sätestatud üleminekuperiood tuntud saatjate tunnustamisega seotud nõuete rakendamiseks. Lihtsustamise eesmärgil on vaja see kuupäev ühtlustada muude kõnealuses määruses olevate kuupäevadega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 185/2010 (2) on sätestatud üleminekuperiood tuntud saatjate tunnustamisega seotud nõuete rakendamiseks. Lihtsustamise eesmärgil on vaja see kuupäev ühtlustada muude kõnealuses määruses olevate kuupäevadega.

| (2) | Seepärast tuleb määrust (EL) nr 185/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleb määrust (EL) nr 185/2010 vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõike 1 kohaselt loodud tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõike 1 kohaselt loodud tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 185/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

1

(2)  ELT L 55, 5.3.2010, lk 1.

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 185/2010 lisa 6. peatüki punkti 6.4.1.2 alapunkt d asendatakse järgmisega:

| „d) | Kui tuntud saatja on punktis 6.4.2 sisalduvate nõuete täitmise tagamiseks tunnustatud enne 29. aprilli 2010, võib teda määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide kohaldamisel käsitada tuntud saatjana kuni 28. aprillini 2013.” |
| --- | --- |

„d)

Kui tuntud saatja on punktis 6.4.2 sisalduvate nõuete täitmise tagamiseks tunnustatud enne 29. aprilli 2010, võib teda määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide kohaldamisel käsitada tuntud saatjana kuni 28. aprillini 2013.”

---

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 190/2013,

5. märts 2013,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine naatriumhüpokloriti heakskiitmise tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 2 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine naatriumhüpoklorit kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) I lisasse komisjoni direktiiviga 2008/127/EÜ (3) ning komisjoni 3. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2229/2004 (milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) artikliga 24b ette nähtud menetluse kohaselt. Alates direktiivi 91/414/EMÜ asendamisest määrusega (EÜ) nr 1107/2009 käsitatakse seda ainet kõnealuse määruse kohaselt heakskiidetuna ning see on esitatud komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (5) lisa A osa loetelus. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine naatriumhüpoklorit kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) I lisasse komisjoni direktiiviga 2008/127/EÜ (3) ning komisjoni 3. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2229/2004 (milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) artikliga 24b ette nähtud menetluse kohaselt. Alates direktiivi 91/414/EMÜ asendamisest määrusega (EÜ) nr 1107/2009 käsitatakse seda ainet kõnealuse määruse kohaselt heakskiidetuna ning see on esitatud komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (5) lisa A osa loetelus.

| (2) | 25. juunil 2012 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 25a komisjonile oma arvamuse naatriumhüpokloriti läbivaatamisaruande kavandi kohta (6). Toiduohutusamet edastas teatajale oma arvamuse naatriumhüpokloriti kohta. Komisjon palus esitada märkusi naatriumhüpokloriti läbivaatamisaruande kavandi kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid läbivaatamisaruande kavandi ja ameti arvamuse läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning 1. veebruaril 2013. aastal vormistati need naatriumhüpokloritit käsitlevaks komisjoni läbivaatamisaruandeks. |
| --- | --- |

(2)

25. juunil 2012 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 25a komisjonile oma arvamuse naatriumhüpokloriti läbivaatamisaruande kavandi kohta (6). Toiduohutusamet edastas teatajale oma arvamuse naatriumhüpokloriti kohta. Komisjon palus esitada märkusi naatriumhüpokloriti läbivaatamisaruande kavandi kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid läbivaatamisaruande kavandi ja ameti arvamuse läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning 1. veebruaril 2013. aastal vormistati need naatriumhüpokloritit käsitlevaks komisjoni läbivaatamisaruandeks.

| (3) | Kinnitatakse, et toimeaine naatriumhüpoklorit on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kinnitatakse, et toimeaine naatriumhüpoklorit on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades on vaja muuta naatriumhüpokloriti heakskiitmise tingimusi. Olenemata sellest, et naatriumhüpokloriti kui üldkasutatava tarbeaine kohta on olemas põhjalik teave, ei ole käitaja, töötaja ega pinnavee kokkupuudet võimalik lõplikult hinnata, kui võetakse arvesse üksnes teataja esitatud andmeid. Seepärast on asjakohane piirduda selle kasutamisega siseruumides ja lisada liikmesriikide jaoks mõned uued sätted naatriumhüpokloritit sisaldavate taimekaitsevahendite lubade andmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades on vaja muuta naatriumhüpokloriti heakskiitmise tingimusi. Olenemata sellest, et naatriumhüpokloriti kui üldkasutatava tarbeaine kohta on olemas põhjalik teave, ei ole käitaja, töötaja ega pinnavee kokkupuudet võimalik lõplikult hinnata, kui võetakse arvesse üksnes teataja esitatud andmeid. Seepärast on asjakohane piirduda selle kasutamisega siseruumides ja lisada liikmesriikide jaoks mõned uued sätted naatriumhüpokloritit sisaldavate taimekaitsevahendite lubade andmise kohta.

| (5) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (6) | Enne käesoleva määruse rakendamist tuleks liikmesriikidele, teatajatele ja taimekaitsevahendite lubade valdajatele anda piisavalt aega, et nad saaksid heakskiitmise tingimuste muudatustest tulenevate nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(6)

Enne käesoleva määruse rakendamist tuleks liikmesriikidele, teatajatele ja taimekaitsevahendite lubade valdajatele anda piisavalt aega, et nad saaksid heakskiitmise tingimuste muudatustest tulenevate nõuete täitmiseks valmistuda.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 344, 20.12.2008, lk 89.

3

(4)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 13.

4

(5)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sodium hypochlorite. EFSA Journal (2012);10(7):2796. [40 lk] doi:10.2903/j.efsa.2012.2796. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

EFSA Journal

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa rida 254, mis käsitleb toimeainet naatriumhüpokloritit, asendatakse järgmisega.

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „254 | Naatriumhüpoklorit
  CASi nr: 7681-52-9
  CIPACi nr: 848 | Naatriumhüpoklorit | Naatriumhüpoklorit: 105 g/kg–126 g/kg (122 g/L–151 g/L) tehniline kontsentraat
  10–12 massiprotsenti, väljendatud kloorina | 1. september 2009 | 31. august 2019 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult desinfektandina siseruumides.
  B   OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 1. veebruaril 2013 naatriumhüpokloriti kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANCO/2988/2008) järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:






  a) | käitajale ja töötajatele avalduv risk; |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„254

Naatriumhüpoklorit

CASi nr: 7681-52-9

CIPACi nr: 848

Naatriumhüpoklorit

Naatriumhüpoklorit: 105 g/kg–126 g/kg (122 g/L–151 g/L) tehniline kontsentraat

10–12 massiprotsenti, väljendatud kloorina

1. september 2009

31. august 2019

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult desinfektandina siseruumides.

B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 1. veebruaril 2013 naatriumhüpokloriti kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANCO/2988/2008) järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

a)

käitajale ja töötajatele avalduv risk;

| b) | välditakse olukorda, kus naatriumhüpoklorit ja selle reaktsioonisaadused satuvad mulda töödeldud komposti laotamisel mahepõllumajandusmaale. |
| --- | --- |

b)

välditakse olukorda, kus naatriumhüpoklorit ja selle reaktsioonisaadused satuvad mulda töödeldud komposti laotamisel mahepõllumajandusmaale.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskivähendamismeetmeid.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 191/2013,

5. märts 2013,

millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 798/2008, (EÜ) nr 119/2009 ja (EL) nr 206/2010 ning otsust 2000/572/EÜ veterinaarsertifikaatide näidistes esitatud loomade heaolu kinnituste osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (2) on sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (2) on sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded.

| (2) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 119/2009 (3) on sätestatud selliste kolmandate riikide või nende osade loetelu, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu looduslike jäneslaste, teatavate looduslike maismaaimetajate ja tehistingimustes peetavate küülikute liha, ning veterinaarsertifikaatide nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 119/2009 (3) on sätestatud selliste kolmandate riikide või nende osade loetelu, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu looduslike jäneslaste, teatavate looduslike maismaaimetajate ja tehistingimustes peetavate küülikute liha, ning veterinaarsertifikaatide nõuded.

| (3) | Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (4) on sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi või värsket liha sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Samuti on selles sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kus on täidetud teatavad kriteeriumid ja kust võib seega liitu tuua teatavaid saadetisi, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate selliste kabiloomade värske liha saadetiste liitu toomiseks, mis on määratletud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (5). |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (4) on sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi või värsket liha sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Samuti on selles sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kus on täidetud teatavad kriteeriumid ja kust võib seega liitu tuua teatavaid saadetisi, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate selliste kabiloomade värske liha saadetiste liitu toomiseks, mis on määratletud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (5).

| (4) | Komisjoni otsuses 2000/572/EÜ (6) on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutusnõuded ja veterinaarsertifikaadid lihavalmististe importimiseks kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsuses 2000/572/EÜ (6) on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutusnõuded ja veterinaarsertifikaadid lihavalmististe importimiseks kolmandatest riikidest.

| (5) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1099/2009 (7) on sätestatud alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatavad eeskirjad loomade kaitse kohta surmamisel. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1099/2009 (7) on sätestatud alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatavad eeskirjad loomade kaitse kohta surmamisel.

| (6) | Kõnealuse määruse artikli 12 kohaselt peab kolmandast riigist imporditud liha terviseohutuse sertifikaadile olema lisatud tõend selle kohta, et on täidetud nõuded, mis on vähemalt samaväärsed kõnealuse määruse II ja III peatükis sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse määruse artikli 12 kohaselt peab kolmandast riigist imporditud liha terviseohutuse sertifikaadile olema lisatud tõend selle kohta, et on täidetud nõuded, mis on vähemalt samaväärsed kõnealuse määruse II ja III peatükis sätestatud nõuetega.

| (7) | Selguse huvides tuleks ajakohastada loomade heaolu kinnitusi, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 2. osa kohastes veterinaarsertifikaatide näidistes POU ja RAT, määruse (EÜ) nr 119/2009 II lisa kohases veterinaarsertifikaadi näidises RM, määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 2. osa kohastes veterinaarsertifikaatide näidistes BOV, OVI, POR, EQU ja SUF ning otsuse 2000/572/EÜ II lisa kohases veterinaarsertifikaadi näidises MP-PREP. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides tuleks ajakohastada loomade heaolu kinnitusi, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 2. osa kohastes veterinaarsertifikaatide näidistes POU ja RAT, määruse (EÜ) nr 119/2009 II lisa kohases veterinaarsertifikaadi näidises RM, määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 2. osa kohastes veterinaarsertifikaatide näidistes BOV, OVI, POR, EQU ja SUF ning otsuse 2000/572/EÜ II lisa kohases veterinaarsertifikaadi näidises MP-PREP.

| (8) | Selline kinnitus tuleks lisada ka määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 2. osa kohasesse veterinaarsertifikaadi näidisesse RUF, et tagada vajalik tõend juhuks, kui tehistingimustes peetavad ulukid on tapetud või surmatud tapamajas. |
| --- | --- |

(8)

Selline kinnitus tuleks lisada ka määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 2. osa kohasesse veterinaarsertifikaadi näidisesse RUF, et tagada vajalik tõend juhuks, kui tehistingimustes peetavad ulukid on tapetud või surmatud tapamajas.

| (9) | Tuleks kehtestada üleminekuaeg, et kolmandad riigid saaksid kohaneda veterinaarsertifikaatide muudetud näidistega. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks kehtestada üleminekuaeg, et kolmandad riigid saaksid kohaneda veterinaarsertifikaatide muudetud näidistega.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 798/2008 muudatus

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 2. osa kohastes veterinaarsertifikaatide näidistes POU ja RAT asendatakse II.3 punkt järgmisega:

„II.3.   Loomade heaolu kinnitus

Mina, allakirjutanud ametlik veterinaararst, kinnitan, et käesoleva sertifikaadi I osas kirjeldatud värske liha on saadud loomadest, keda on koheldud tapamajas tapmise või surmamise eel ja ajal asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt, ning need loomad vastavad vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 (8) II ja III peatüki nõuetega võrdväärsetele nõuetele.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 119/2009 muudatus

Määruse (EÜ) nr 119/2009 II lisa kohases veterinaarsertifikaadi näidises RM asendatakse V punkt järgmisega:

„V.   LOOMADE HEAOLU KINNITUS

Mina, allakirjutanud ametlik veterinaararst, kinnitan, et käesoleva sertifikaadi I osas kirjeldatud värske liha on saadud loomadest, keda on koheldud tapamajas tapmise või surmamise eel ja ajal asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt ning kes vastavad vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 (9) II ja III peatüki nõuetega võrdväärsetele nõuetele.

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 206/2010 muudatus

Määrust (EL) nr 206/2010 muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisa 2. osa kohastes veterinaarsertifikaatide näidistes BOV, OVI, POR, EQU ja SUF asendatakse II.3 punkt järgmisega:
  „II.3.   Loomade heaolu kinnitus

  Mina, allakirjutanud ametlik veterinaararst, kinnitan, et käesoleva sertifikaadi I osas kirjeldatud värske liha on saadud loomadest, keda on koheldud tapamajas tapmise või surmamise eel ja ajal asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt ning kes vastavad vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 (10) II ja III peatüki nõuetega võrdväärsetele nõuetele. |
| --- | --- |

1)

II lisa 2. osa kohastes veterinaarsertifikaatide näidistes BOV, OVI, POR, EQU ja SUF asendatakse II.3 punkt järgmisega:

„II.3.   Loomade heaolu kinnitus

Loomade heaolu kinnitus

Mina, allakirjutanud ametlik veterinaararst, kinnitan, et käesoleva sertifikaadi I osas kirjeldatud värske liha on saadud loomadest, keda on koheldud tapamajas tapmise või surmamise eel ja ajal asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt ning kes vastavad vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 (10) II ja III peatüki nõuetega võrdväärsetele nõuetele.

10

| 2) | II lisa 2. osa kohase veterinaarsertifikaadi näidise RUF II.2.7 punkti järele lisatakse järgmine II.3 punkt:
  „(1) II.3.   Loomade heaolu kinnitus

  Mina, allakirjutanud ametlik veterinaararst, kinnitan, et juhul, kui käesoleva sertifikaadi I osas kirjeldatud värske liha on saadud loomadest, kes on tapetud või surmatud tapamajas, on neid selles tapamajas tapmise või surmamise eel ja ajal koheldud asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt ning nad vastavad vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 (11) II ja III peatüki nõuetega võrdväärsetele nõuetele. |
| --- | --- |

2)

II lisa 2. osa kohase veterinaarsertifikaadi näidise RUF II.2.7 punkti järele lisatakse järgmine II.3 punkt:

„(1) II.3.   Loomade heaolu kinnitus

1

Loomade heaolu kinnitus

Mina, allakirjutanud ametlik veterinaararst, kinnitan, et juhul, kui käesoleva sertifikaadi I osas kirjeldatud värske liha on saadud loomadest, kes on tapetud või surmatud tapamajas, on neid selles tapamajas tapmise või surmamise eel ja ajal koheldud asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt ning nad vastavad vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 (11) II ja III peatüki nõuetega võrdväärsetele nõuetele.

11

Artikkel 4

Otsuse 2000/572/EÜ muudatus

Otsuse 2000/572/EÜ II lisa kohases veterinaarsertifikaadi näidises MP-PREP asendatakse II.3 punkt järgmisega:

„II.3.   Loomade heaolu kinnitus

Mina, allakirjutanud ametlik veterinaararst, kinnitan, et käesoleva sertifikaadi I osas kirjeldatud lihavalmistised (1) on saadud selliste loomade lihast, keda on koheldud tapamajas tapmise või surmamise eel ja ajal asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt ning kes vastavad vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2009 (12) II ja III peatüki nõuetega võrdväärsetele nõuetele.

Artikkel 5

Üleminekusäte

Kuni 31. jaanuarini 2014 kestval üleminekuperioodil võib liitu tuua loomsete saaduste saadetisi koos asjakohaste veterinaarsertifikaatidega, mis on välja antud hiljemalt 30. novembril 2013 kooskõlas enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud veterinaarsertifikaatide näidistega.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 226, 23.8.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 39, 10.2.2009, lk 12.

3

(4)  ELT L 73, 20.3.2010, lk 1.

4

(5)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 321.

5

(6)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 19.

6

(7)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.

7

(8)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.”

8

(9)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.”

9

(10)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.”

10

(11)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.”

11

(12)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.”

12

---

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 192/2013,

5. märts 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 82,8 |
| MA | 58,9 |
| TN | 87,6 |
| TR | 100,6 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 176,5 |
| ZZ | 179,4 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 47,5 |
| TR | 131,1 |
| ZZ | 89,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,5 |
| IL | 71,4 |
| MA | 49,4 |
| TN | 56,3 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 58,1 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | AR | 115,2 |
| BR | 110,3 |
| CL | 115,2 |
| CN | 78,5 |
| MK | 31,3 |
| US | 164,6 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 121,2 |
| CL | 175,5 |
| TR | 179,9 |
| US | 185,0 |
| ZA | 108,9 |
| ZZ | 154,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

82,8

MA

58,9

TN

87,6

TR

100,6

ZZ

82,5

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

176,5

ZZ

179,4

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

47,5

TR

131,1

ZZ

89,3

0805 10 20

EG

50,5

IL

71,4

MA

49,4

TN

56,3

TR

62,7

ZZ

58,1

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

AR

115,2

BR

110,3

CL

115,2

CN

78,5

MK

31,3

US

164,6

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

121,2

CL

175,5

TR

179,9

US

185,0

ZA

108,9

ZZ

154,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 6.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/27

---

KOMISJONI OTSUS,

1. märts 2013,

millega kehtestatakse liikmesriikidele suunised eri tööpõhimõttega soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia arvutamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ artiklile 5

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1082 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/114/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4 koos VII lisaga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2009/28/EÜ on sätestatud ELi eesmärk saavutada 2020. aastaks, et summaarsest energia lõpptarbimisest moodustab 20 % taastuvenergia, ning on esitatud iga liikmesriigi eesmärk seoses taastuvenergia osakaaluga ja soovituslikud miinimumvõimalused selle eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2009/28/EÜ on sätestatud ELi eesmärk saavutada 2020. aastaks, et summaarsest energia lõpptarbimisest moodustab 20 % taastuvenergia, ning on esitatud iga liikmesriigi eesmärk seoses taastuvenergia osakaaluga ja soovituslikud miinimumvõimalused selle eesmärgi saavutamiseks.

| (2) | Taastuvenergia tarbimise mõõtmiseks on vaja asjakohast energiastatistika metoodikat. |
| --- | --- |

(2)

Taastuvenergia tarbimise mõõtmiseks on vaja asjakohast energiastatistika metoodikat.

| (3) | Direktiivi 2009/28/EÜ VII lisas on sätestatud soojuspumpadest saadava energia arvutamise eeskiri ja nõue, et komisjon kehtestab liikmesriikidele suunised, kuidas leida selleks vajalike näitajate väärtused eri kliimatingimuste, eelkõige väga külma kliima jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2009/28/EÜ VII lisas on sätestatud soojuspumpadest saadava energia arvutamise eeskiri ja nõue, et komisjon kehtestab liikmesriikidele suunised, kuidas leida selleks vajalike näitajate väärtused eri kliimatingimuste, eelkõige väga külma kliima jaoks.

| (4) | Soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia arvutamise metoodika peaks põhinema parimatel teadaolevatel teaduslikel tulemustel, et see oleks võimalikult täpne, kuid mitte liiga keerukas ega kulukas kasutada. |
| --- | --- |

(4)

Soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia arvutamise metoodika peaks põhinema parimatel teadaolevatel teaduslikel tulemustel, et see oleks võimalikult täpne, kuid mitte liiga keerukas ega kulukas kasutada.

| (5) | Õhusoojuspump võib ammutada energiat üksnes ümbritseva keskkonna õhust, st välisõhust. Kui energiat ammutatakse nii välisõhust kui ka kasutatud õhust (nt ventilatsiooni heitõhk), peaks see taastuvenergia arvutamise meetodis kajastuma. |
| --- | --- |

(5)

Õhusoojuspump võib ammutada energiat üksnes ümbritseva keskkonna õhust, st välisõhust. Kui energiat ammutatakse nii välisõhust kui ka kasutatud õhust (nt ventilatsiooni heitõhk), peaks see taastuvenergia arvutamise meetodis kajastuma.

| (6) | Soojema kliimaga piirkondades paigaldatakse ruumide jahutamiseks sageli reverseeritavaid soojuspumpasid, mida on võimalik kasutada ka talvel ruumide soojendamiseks. Selliseid soojuspumpasid võib paigaldada lisaks olemasolevale küttesüsteemile. Sel juhul vastab paigaldatud võimsus pigem jahutamisvajadusele, mitte toodetud soojusele. Kuna kõnealustes suunistes kasutatakse paigaldatud võimsust soojendamisvajaduse väljendajana, tähendab see, et paigaldatud võimsust käsitlevas statistikas ülehinnatakse toodetud soojust. Seetõttu tuleb teha vajalikke parandusi. |
| --- | --- |

(6)

Soojema kliimaga piirkondades paigaldatakse ruumide jahutamiseks sageli reverseeritavaid soojuspumpasid, mida on võimalik kasutada ka talvel ruumide soojendamiseks. Selliseid soojuspumpasid võib paigaldada lisaks olemasolevale küttesüsteemile. Sel juhul vastab paigaldatud võimsus pigem jahutamisvajadusele, mitte toodetud soojusele. Kuna kõnealustes suunistes kasutatakse paigaldatud võimsust soojendamisvajaduse väljendajana, tähendab see, et paigaldatud võimsust käsitlevas statistikas ülehinnatakse toodetud soojust. Seetõttu tuleb teha vajalikke parandusi.

| (7) | Kõnealused suunised võimaldavad liikmesriikidel arvesse võtta ja arvutada eri tööpõhimõttega soojuspumpadest taastuvenergiast saadud energiat. Eelkõige täpsustatakse suunistes, kuidas liikmesriigid peaksid leidma kahe suuruse Qusable ja SPF väärtused erinevate kliimatingimuste, eelkõige väga külma kliima jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealused suunised võimaldavad liikmesriikidel arvesse võtta ja arvutada eri tööpõhimõttega soojuspumpadest taastuvenergiast saadud energiat. Eelkõige täpsustatakse suunistes, kuidas liikmesriigid peaksid leidma kahe suuruse Qusable ja SPF väärtused erinevate kliimatingimuste, eelkõige väga külma kliima jaoks.

| (8) | Asjakohane on lubada liikmesriikidel teha oma arvutusi ja uuringuid, et suurendada liikmesriigi statistiliste andmete täpsust võrreldes käesolevas otsuses esitatud metoodikaga saavutatavaga, |
| --- | --- |

(8)

Asjakohane on lubada liikmesriikidel teha oma arvutusi ja uuringuid, et suurendada liikmesriigi statistiliste andmete täpsust võrreldes käesolevas otsuses esitatud metoodikaga saavutatavaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas on sätestatud suunised eri tööpõhimõttega soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia osakaalu hindamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ VII lisale.

Artikkel 2

Komisjon võib käesolevad suunised üle vaadata ja neid täiendada hiljemalt 31. detsembril 2016, kui statistika, tehnika või teaduse areng seda nõuab.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. märts 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

1

---

LISA

Suunised liikmesriikidele eri tööpõhimõttega soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia arvutamiseks vastavalt direktiivi 2009/28/EÜ artiklile 5

1.   SISSEJUHATUS

Taastuvenergia direktiivi 2009/28/EÜ (edaspidi „direktiiv”) VII lisas on sätestatud soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia arvutamise põhimeetod. VII lisas on sätestatud kolm näitajat, mida on vaja soojuspumpadest taastuvenergiast saadava energia arvutamiseks, et seda energiat taastuvenergia eesmärkides arvesse võtta:

| a) | energiasüsteemi kasutegur η; |
| --- | --- |

a)

energiasüsteemi kasutegur η;

| b) | soojuspumbast saadav hinnanguline kasulik energia Qusable; |
| --- | --- |

b)

soojuspumbast saadav hinnanguline kasulik energia Qusable;

| c) | hooajalise toimivuse tegur SPF. |
| --- | --- |

c)

hooajalise toimivuse tegur SPF.

Energiasüsteemi kasuteguri η määramise metoodika lepiti kokku taastuvenergiaalase statistika töörühmas 23. oktoobril 2009 (1). Energiasüsteemi kasuteguri arvutamiseks vajalikud andmed kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1099/2008 (energiastatistika kohta) (2) reguleerimisalasse. Energiasüsteemi kasutegur η valitakse 0,455 (45,5 %) kooskõlas viimaste andmetega aastast 2010 (3) ja seda väärtust kasutatakse 2020. aastani.

Seepärast täpsustatakse kõnealustes suunistes, kuidas liikmesriikidel tuleks leida kahe ülejäänud näitaja Qusable ja SPF väärtused erinevate kliimatingimuste, eelkõige väga külma kliima jaoks. Suuniste põhjal saavad liikmesriigid arvutada eri tööpõhimõttega soojuspumpadest taastuvenergiast saadud energia.

2.   MÕISTED

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

„Qusable”– hinnanguline soojuspumbast saadav energia (GWh), mis võrdub soojendamise nimivõimsuse Prated ja soojuspumba aasta ekvivalenttundide HHP korrutisega;

„soojuspumba aasta ekvivalenttunnid HHP”– eeldatav soojuspumba töötundide arv (h), mil pump peab andma nimivõimsusega soojust kogu soojuspumbast saadava soojuse tootmiseks;

„nimivõimsus Prated”– seadme jahutamis- või soojendamisvõimsus auru kokkusurumise tsüklis või neeldumistsüklis standardsetel nimitingimustel;

„SPF”– tegur, mis iseloomustab hinnangulist keskmist hooajalist toimivust, mis on elektrit tarbivate soojuspumpade korral sesoonne netosoojustegur SCOPnet ja soojust tarbivate soojuspumpade korral aktiivse seisundi sesoonne netoprimaarenergia tegur SPERnet.

3.   TEGURITE SPF JA QUSABLE VÄÄRTUSE HINDAMINE

3.1.   Metoodika põhimõtted

Metoodikas järgitakse kolme põhimõtet:

| a) | metoodika peab olema tehniliselt põhjendatud, |
| --- | --- |

a)

metoodika peab olema tehniliselt põhjendatud,

| b) | käsitlus peab olema mõistlik, et täpsus ja kulutõhusus oleksid tasakaalus, |
| --- | --- |

b)

käsitlus peab olema mõistlik, et täpsus ja kulutõhusus oleksid tasakaalus,

| c) | soojuspumpadest taastuvenergiast saadud energia arvutamisel kasutatavate tegurite vaikeväärtused võetakse tagasihoidlikud, et vähendada taastuvenergia osakaalu ülehindamise ohtu. |
| --- | --- |

c)

soojuspumpadest taastuvenergiast saadud energia arvutamisel kasutatavate tegurite vaikeväärtused võetakse tagasihoidlikud, et vähendada taastuvenergia osakaalu ülehindamise ohtu.

Liikmesriikidel soovitatakse tagasihoidlike väärtuste asemel valida täpsemad vaikeväärtused vastavalt oma riigi või piirkonna tingimustele, sealhulgas kooskõlas täpsema metoodikaga. Sellised parendatud väärtused tuleb teatada komisjonile ja teha üldsusele kättesaadavaks.

3.2.   Metoodika põhijooned

Vastavalt direktiivi VII lisale arvutatakse soojuspumbast taastuvenergiast saadud energia järgmise valemi abil:

Formula

Formula

ning

| — | Qusable | kogu hinnanguline soojuspumbast saadav kasutatav soojus (GWh); |
| --- | --- | --- |
| — | HHP | täisvõimsusega töö ekvivalenttundide arv (h); |
| — | Prated | paigaldatud soojuspumba võimsus, arvestades eri soojuspumbatüüpide tööiga (GW); |
| — | SPF | tegur, mis iseloomustab hinnangulist keskmist hooajalist toimivust (kas sesoonne soojustegur SCOPnet või sesoonne primaarenergiategur SPERnet); |

—

Qusable

kogu hinnanguline soojuspumbast saadav kasutatav soojus (GWh);

—

HHP

täisvõimsusega töö ekvivalenttundide arv (h);

—

Prated

paigaldatud soojuspumba võimsus, arvestades eri soojuspumbatüüpide tööiga (GW);

—

SPF

tegur, mis iseloomustab hinnangulist keskmist hooajalist toimivust (kas sesoonne soojustegur SCOPnet või sesoonne primaarenergiategur SPERnet);

HHP vaikeväärtused ning teguri SPF tagasihoidlikud vaikeväärtused on esitatud punkti 3.6 tabelites 1 ja 2.

3.3.   Soojuspumba minimaalne toimivus, mille korral direktiivi kohaselt loetakse energia taastuvenergiaks

Vastavalt direktiivi VII lisale peavad liikmesriigid tagama, et arvesse võetaks ainult selliseid soojuspumpasid, mille SPF on vähemalt 1,15 * 1 / η.

Kui energiasüsteemi kasutegur η on valitud 45,5 % (vt punkt 1 ja joonealune märkus 3), loetakse direktiivi kohaselt elektrit tarbiva soojuspumba puhul energia taastuvenergiaks, kui SPF (SCOPnet) on vähemalt 2,5.

Soojusenergiat (otse või kütuste põletamise kaudu) tarbivatel soojuspumpadel on energiasüsteemi kasutegur η 1. Selliste soojuspumpade minimaalne SPF (SPERnet) peab olema vähemalt 1,15, et energia loetaks direktiivi kohaselt taastuvenergiast saadud energiaks.

Liikmesriigid peavad eelkõige õhusoojuspumpade puhul tegema kindlaks, kui suurel osal nende juba paigaldatud soojuspumpadest on SPF üle minimaalse toimivuse. Hindamisel võivad liikmesriigid tugineda katseandmetele ja mõõtmistele, kuigi paljudel juhtudel võib andmete puuduse tõttu jääda hinnang liikmesriigi tehtud eksperdihinnanguks. Sellised eksperdihinnangud peaksid olema tagasihoidlikud, st pigem soojuspumba panust ala- kui ülehindavad (4). Õhusoojusel töötavate veesoojendite SPF on üldiselt vaid erijuhtudel künnisest suurem.

3.4.   Süsteemipiirid soojuspumba energia mõõtmiseks

Mõõtmise seisukohast kuuluvad süsteemi piiresse külmutusagensi ahel, külmutusagensi pump ning adsorptsiooni ja absorptsiooni korral neeldumisahel ja lahustipump. Näitaja SPF määramine toimub sesoonse soojusteguri SCOPnet korral standardi EN 14825:2012 kohaselt ja primaarenergiateguri SPERnet korral standardi EN 12309 kohaselt. Seega tuleb võtta arvesse soojuspumba tööks ja külmutusagensi ringluseks vajalikku elektrienergia- ja kütusetarbimist. Seega on süsteemipiir SPFH2, mis on näidatud joonisel 1 punasega.

Joonis 1

Süsteemipiirid SPF ja Qusable mõõtmiseks

Image

| Allikas: | SEPEMO build. |
| --- | --- |

Allikas:

SEPEMO build.

Joonisel 1 on kasutatud järgmisi lühendeid:

| ES_fan/pump | Külmutusagensi ringlema paneva tiiviku ja/või pumba tööks tarbitav energia |
| --- | --- |
| EHW_hp | Soojenduspumba tööks tarbitav energia |
| Ebt_pump | Ümbritsevast keskkonnast energiat ammutava aine ringlema paneva pumba tööks tarbitav energia (mitte kõikide soojuspumpade puhul vajalik) |
| EHW_bu | Täiendava kütteseadme tarbitav energia (mitte kõikide soojuspumpade puhul vajalik) |
| EB_fan/pump | Lõplikku kasutatavat soojust kandva aine ringlema paneva tiiviku ja/või pumba tööks tarbitav energia |
| QH_hp | Soojuspumba kaudu soojusallikast saadav soojus |
| QW_hp | Soojuspumba käitamiseks kasutatavast mehaanilisest energiast saadav soojus |
| QHW_hp | Täiendavast kütteseadmest saadav soojus (mitte kõikide soojuspumpade puhul vajalik) |
| ERES | Taastuvenergia õhu, maa või vee (soojusallikas) soojusenergiast, mida soojuspump ammutab |
| ERES | |
| Qusable | |

ES_fan/pump

Külmutusagensi ringlema paneva tiiviku ja/või pumba tööks tarbitav energia

EHW_hp

Soojenduspumba tööks tarbitav energia

Ebt_pump

Ümbritsevast keskkonnast energiat ammutava aine ringlema paneva pumba tööks tarbitav energia (mitte kõikide soojuspumpade puhul vajalik)

EHW_bu

Täiendava kütteseadme tarbitav energia (mitte kõikide soojuspumpade puhul vajalik)

EB_fan/pump

Lõplikku kasutatavat soojust kandva aine ringlema paneva tiiviku ja/või pumba tööks tarbitav energia

QH_hp

Soojuspumba kaudu soojusallikast saadav soojus

QW_hp

Soojuspumba käitamiseks kasutatavast mehaanilisest energiast saadav soojus

QHW_hp

Täiendavast kütteseadmest saadav soojus (mitte kõikide soojuspumpade puhul vajalik)

ERES

Taastuvenergia õhu, maa või vee (soojusallikas) soojusenergiast, mida soojuspump ammutab

ERES

Formula

Qusable

Formula

Eespool sätestatud süsteemipiiride kohaselt ei sõltu soojuspumbast taastuvenergiast saadava energia arvutus küttesüsteemist, mille osa see soojuspump on, vaid üksnes soojuspumbast. Soojuspumbast saadava energia ebatõhus kasutamine on seega energiatõhususe küsimus ega tohi mõjutada soojuspumbast taastuvenergiast saadava energia arvutamist.

3.5.   Kliimatingimused

Keskmiste, külmemate ja soojemate kliimatingimuste määratlus järgib meetodit, mis on esitatud komisjoni veesoojendite energiamärgistamist käsitleva delegeeritud määruse eelnõus, (5) mille kohaselt keskmised, külmemad ja soojemad kliimatingimused iseloomustavad vastavalt Strasbourgi, Helsingi ja Ateena kliimatingimusi. Kavandatud kliimatingimustele vastavad piirkonnad on esitatud joonisel 2.

Joonis 2

Kliimatingimustele vastavad piirkonnad

Image

Kui ühes liikmesriigis on mitu kliimatingimuste piirkonda, peab liikmesriik hindama asjaomastesse piirkondadesse paigaldatud soojuspumpade võimsust.

3.6.   Soojuspumpade näitajate SPF ja Qusable vaikeväärtused

Elektri jõul töötavate soojuspumpade näitajate HHP ja SPF (SCOPnet) vaikeväärtused on esitatud järgmises tabelis.

Tabel 1

Elektri jõul töötavate soojuspumpade näitajate HHP ja SPF (SCOPnet) vaikeväärtused

| | Kliimatingimused |
| --- | --- |
| Soojemad kliimatingimused | Keskmised kliimatingimused | Külmemad kliimatingimused |
| Soojuspumba energiaallikas | Energiaallikas ja levikeskkond | HHP | SPF
  (SCOPnet) | HHP | SPF
  (SCOPnet) | HHP | SPF
  (SCOPnet) |
| Õhusoojusenergia | Õhk-õhk | 1 200 | 2,7 | 1 770 | 2,6 | 1 970 | 2,5 |
| Õhk-vesi | 1 170 | 2,7 | 1 640 | 2,6 | 1 710 | 2,5 |
| Õhk-õhk (reverseeritav) | 480 | 2,7 | 710 | 2,6 | 1 970 | 2,5 |
| Õhk-vesi (reverseeritav) | 470 | 2,7 | 660 | 2,6 | 1 710 | 2,5 |
| Ventilatsiooni heitõhk – õhk | 760 | 2,7 | 660 | 2,6 | 600 | 2,5 |
| Ventilatsiooni heitõhk – vesi | 760 | 2,7 | 660 | 2,6 | 600 | 2,5 |
| Maasoojusenergia | Pinnas-õhk | 1 340 | 3,2 | 2 070 | 3,2 | 2 470 | 3,2 |
| Pinnas-vesi | 1 340 | 3,5 | 2 070 | 3,5 | 2 470 | 3,5 |
| Veesoojusenergia | Vesi-õhk | 1 340 | 3,2 | 2 070 | 3,2 | 2 470 | 3,2 |
| Vesi-vesi | 1 340 | 3,5 | 2 070 | 3,5 | 2 470 | 3,5 |

Kliimatingimused

Soojemad kliimatingimused

Keskmised kliimatingimused

Külmemad kliimatingimused

Soojuspumba energiaallikas

Energiaallikas ja levikeskkond

HHP

SPF

(SCOPnet)

HHP

SPF

(SCOPnet)

HHP

SPF

(SCOPnet)

Õhusoojusenergia

Õhk-õhk

1 200

2,7

1 770

2,6

1 970

2,5

Õhk-vesi

1 170

2,7

1 640

2,6

1 710

2,5

Õhk-õhk (reverseeritav)

480

2,7

710

2,6

1 970

2,5

Õhk-vesi (reverseeritav)

470

2,7

660

2,6

1 710

2,5

Ventilatsiooni heitõhk – õhk

760

2,7

660

2,6

600

2,5

Ventilatsiooni heitõhk – vesi

760

2,7

660

2,6

600

2,5

Maasoojusenergia

Pinnas-õhk

1 340

3,2

2 070

3,2

2 470

3,2

Pinnas-vesi

1 340

3,5

2 070

3,5

2 470

3,5

Veesoojusenergia

Vesi-õhk

1 340

3,2

2 070

3,2

2 470

3,2

Vesi-vesi

1 340

3,5

2 070

3,5

2 470

3,5

Soojuse jõul töötavate soojuspumpade näitajate HHP ja SPF (SPERnet) vaikeväärtused on esitatud järgmises tabelis.

Tabel 2

Soojuse jõul töötavate soojuspumpade näitajate HHP ja SPF (SPERnet) vaikeväärtused

| | Kliimatingimused |
| --- | --- |
| Soojemad kliimatingimused | Keskmised kliimatingimused | Külmemad kliimatingimused |
| Soojuspumba energiaallikas | Energiaallikas ja levikeskkond | HHP | SPF
  (SPERnet) | HHP | SPF
  (SPERnet) | HHP | SPF
  (SPERnet) |
| Õhusoojusenergia | Õhk-õhk | 1 200 | 1,2 | 1 770 | 1,2 | 1 970 | 1,15 |
| Õhk-vesi | 1 170 | 1,2 | 1 640 | 1,2 | 1 710 | 1,15 |
| Õhk-õhk (reverseeritav) | 480 | 1,2 | 710 | 1,2 | 1 970 | 1,15 |
| Õhk-vesi (reverseeritav) | 470 | 1,2 | 660 | 1,2 | 1 710 | 1,15 |
| Ventilatsiooni heitõhk – õhk | 760 | 1,2 | 660 | 1,2 | 600 | 1,15 |
| Ventilatsiooni heitõhk – vesi | 760 | 1,2 | 660 | 1,2 | 600 | 1,15 |
| Maasoojusenergia | Pinnas-õhk | 1 340 | 1,4 | 2 070 | 1,4 | 2 470 | 1,4 |
| Pinnas-vesi | 1 340 | 1,6 | 2 070 | 1,6 | 2 470 | 1,6 |
| Veesoojusenergia | Vesi-õhk | 1 340 | 1,4 | 2 070 | 1,4 | 2 470 | 1,4 |
| Vesi-vesi | 1 340 | 1,6 | 2 070 | 1,6 | 2 470 | 1,6 |

Kliimatingimused

Soojemad kliimatingimused

Keskmised kliimatingimused

Külmemad kliimatingimused

Soojuspumba energiaallikas

Energiaallikas ja levikeskkond

HHP

SPF

(SPERnet)

HHP

SPF

(SPERnet)

HHP

SPF

(SPERnet)

Õhusoojusenergia

Õhk-õhk

1 200

1,2

1 770

1,2

1 970

1,15

Õhk-vesi

1 170

1,2

1 640

1,2

1 710

1,15

Õhk-õhk (reverseeritav)

480

1,2

710

1,2

1 970

1,15

Õhk-vesi (reverseeritav)

470

1,2

660

1,2

1 710

1,15

Ventilatsiooni heitõhk – õhk

760

1,2

660

1,2

600

1,15

Ventilatsiooni heitõhk – vesi

760

1,2

660

1,2

600

1,15

Maasoojusenergia

Pinnas-õhk

1 340

1,4

2 070

1,4

2 470

1,4

Pinnas-vesi

1 340

1,6

2 070

1,6

2 470

1,6

Veesoojusenergia

Vesi-õhk

1 340

1,4

2 070

1,4

2 470

1,4

Vesi-vesi

1 340

1,6

2 070

1,6

2 470

1,6

Tabelites 1 ja 2 esitatud vaikeväärtused on tüüpilised väärtused selliste soojuspumpade puhul, mille SPF ületab künnist, mis tähendab, et tüüpiliste väärtuste valimisel ei ole arvestatud soojuspumpasid, mille SPF jääb alla 2,5 (6)

3.7.   Märkused soojuspumpade kohta, mis ei tööta elektri jõul

Kui soojuspump ei tööta elektri jõul ning kompressori energiaallikas on kas vedel- või gaaskütus või kui soojuspumbas kulgeb adsorptsiooni- või absorptsiooniprotsess, mis tarbib kas vedel- või gaaskütusest saadavat energiat või maasoojuse, päikese või jäätmekütuse energiat, loetakse soojuspumba energia taastuvenergiast saadud energiaks, kui aktiivse seisundi sesoonne netoprimaarenergia tegur (SPERnet) on 115 % või sellest suurem suurus (7).

3.8.   Märkused soojuspumpade kohta, mis kasutavad energiaallikana ventilatsiooni heitõhku

Ventilatsiooni heitõhust energiat ammutavad soojuspumbad kasutavad ümbritseva keskkonna energiat, seetõttu käsitatakse selliseid soojuspumpasid taastuvenergiast soojust tootva soojuspumbana. Kuid sellised soojuspumbad kasutavad ühtlasi ventilatsiooni heitõhu energiat, mida direktiivi (8) kohaselt aga ei loeta õhusoojusenergiaks. Seetõttu loetakse taastuvenergiaks ainult õhusoojusenergiat. Seda võetakse arvesse punktis 3.6 sätestatud HHP arvu muutmisega selliste soojuspumpade jaoks.

3.9.   Märkused õhusoojuspumpade kohta

Tabelites 1 ja 2 esitatud HHP väärtused põhinevad HHE väärtustel, mis sisaldavad nii soojuspumba töötunde kui ka täiendava küttekeha kasutamise töötunde. Kuna täiendav küttekeha ei kuulu punktis 3.4 kirjeldatud süsteemipiiridesse, tuleb kõikide õhusoojuspumpade HHE väärtusi vastavalt parandada, et võtta arvesse vaid õhusoojuspumbast saadavat kasulikku soojust. Parandatud HHP väärtused on esitatud tabelites 1 ja 2.

Selliste õhusoojuspumpade korral, mille võimsus on esitatud võrdlustingimustel (mitte standardkatsetingimustel), tuleb kasutada HHE väärtusi (9).

Õhusoojuspumbad võivad ammutada energiat üksnes ümbritseva keskkonna õhust, st välisõhust.

3.10.   Märkused reverseeritavate soojuspumpade kohta

Reverseeritavaid soojuspumpasid paigaldatakse soojemate ja osaliselt ka keskmiste kliimatingimustega piirkondadesse selleks, et siseõhku jahutada, kuigi talvel kasutatakse neid ka soojendamiseks. Kuna suvine jahutamisvajadus on suurem kui talvine soojendamisvajadus, iseloomustab nimivõimsus pigem jahutamis-, mitte soojendamisvajadust. Et paigaldatud võimsust kasutatakse soojendamisvajaduse näitajana, ei väljenda paigaldatud võimsuse statistika soojendamiseks paigaldatud võimsust. Reverseeritavaid soojuspumpasid paigaldatakse sageli olemasolevale küttesüsteemile lisaks, mis tähendab, et neid pumpasid ei kasutata ilmtingimata soojendamiseks.

Mõlemal juhul tuleb teha vajalikke kohandusi. Tabelites 1 ja 2 on võetud arvesse tagasihoidlikku 10 % vähendamist (10) soojemate kliimatingimuste korral ning 40 % vähendamist keskmiste kliimatingimuste korral. Tegelikud vähendused sõltuvad siiski väga palju sellest, kuidas ja milliseid kütteviise on eri riikides tavaks kasutada, mistõttu tuleb alati võimaluse korral kasutada vastavate riikide andmeid. Selliste andmete kasutamisest tuleb alati teatada komisjonile ja esitada aruanne kasutatud meetodi kirjelduse ja andmetega. Vajaduse korral tõlgib komisjon dokumendid ja avaldab need asjaomases portaalis.

3.11.   Soojuspumbaga hübriidsüsteemide osa taastuvenergias

Soojuspumbaga hübriidsüsteemides, kus soojuspump töötab koos muude taastuvenergiat kasutavate seadmetega (nt eelsoojendamiseks kasutatav päikesekollektor), on oht ebatäpselt arvestada taastuvenergia osa. Seega on liikmesriikide ülesanne tagada, et soojuspumbaga hübriidsüsteemides arvutataks taastuvenergia osa õigesti, ja eelkõige seda, et taastuvenergia osa ei võetaks mitu korda arvesse.

3.12.   Täpsema metoodika väljatöötamise juhised

Liikmesriike innustatakse ise hindama SPF ja HHP väärtusi. Kui on võimalik teha riigi või piirkonna kohta täpsemaid hinnanguid, tuleks lähtuda täpsetest eeldustest ja kasutada piisava suurusega esinduslikke valimeid, millega saadakse soojuspumpade kasutamise kohta märgatavalt asjakohasem taastuvenergia osa hinnang võrreldes käesolevas otsuses kirjeldatud meetodiga. Selline parandatud metoodika võib põhineda üksikasjalikul arvutusel, mille aluseks kasutatakse tehnilisi andmeid, kus võetakse arvesse lisaks muule ka seadme paigaldamise aastat, paigaldamise kvaliteeti, kompressori tüüpi, tööseisundit, soojuse jaotamise süsteemi, tasakaalutemperatuuri ja asjaomase piirkonna kliimatingimusi.

Kui mõõtetulemused on olemas teistsuguste süsteemipiiride kohta kui punktis 3.4 osutatud süsteemipiir, tuleb teha vastavad parandused.

Direktiivi kohaselt tehtavates taastuvenergia osa arvutustes tuleb võtta arvesse üksnes selliseid soojuspumpasid, mille energiatõhusus on direktiivi VII lisas sätestatud künnisest suurem.

Kui liikmesriigid võtavad kasutusele teistsuguse metoodika ja teistsugused näitajate väärtused, palutakse neil teatada sellest komisjonile ning esitada asjaomased aruanded meetodi kirjelduse ja kasutatud andmetega. Vajaduse korral tõlgib komisjon dokumendid ja avaldab need asjaomases portaalis.

4.   ARVUTUSNÄIDE

Järgmises tabelis on näide kujuteldava liikmesriigi kohta, mis asub keskmiste kliimatingimustega piirkonnas, kus on kasutusel kolme eri tööpõhimõttega soojuspumbad.

| | | | | Õhk-õhk
  (reverseeritav) | Vesi-vesi | Ventilatsiooni heitõhk – vesi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arvutus | Kirjeldus | Muutuja | Ühik | | | |
| | Paigaldatud soojuspumpade võimsus | Prated | GW | 255 | 74 | 215 |
| | sh pumbad, mille SPH ületab künnise | Prated | GW | 150 | 70 | 120 |
| | Täisvõimsusega töö ekvivalenttundide arv | HHP | h | 852 (11) | 2 010 | 660 |
| | Kogu hinnanguline kasutatav soojuspumbast saadav soojus | Qusable | GWh | 127 800 | 144 900 | 79 200 |
| | Hinnangulise keskmise hooajalise toimivuse tegur | SPF | | 2,6 | 3,5 | 2,6 |
| | Teatava soojuspumbatüübiga taastuvenergiast saadud energia | ERES | GWh | 78 646 | 103 500 | 48 738 |
| | Kokku soojuspumpadega taastuvenergiast saadud energia | ERES | GWh | | 230 885 | |

Õhk-õhk

(reverseeritav)

Vesi-vesi

Ventilatsiooni heitõhk – vesi

Arvutus

Kirjeldus

Muutuja

Ühik

Paigaldatud soojuspumpade võimsus

Prated

GW

255

74

215

sh pumbad, mille SPH ületab künnise

Prated

GW

150

70

120

Täisvõimsusega töö ekvivalenttundide arv

HHP

h

852 (11)

2 010

660

Formula

Kogu hinnanguline kasutatav soojuspumbast saadav soojus

Qusable

GWh

127 800

144 900

79 200

Hinnangulise keskmise hooajalise toimivuse tegur

SPF

2,6

3,5

2,6

Formula

Teatava soojuspumbatüübiga taastuvenergiast saadud energia

ERES

GWh

78 646

103 500

48 738

Kokku soojuspumpadega taastuvenergiast saadud energia

ERES

GWh

230 885

---

(1)  Vt 23. oktoobri 2009. aasta protokolli punkt 4.5, mis on saadaval aadressil https://circabc.europa.eu/w/browse/be80a323-0f89-4ab7-b8f7-888e3ff351ed

(2)  ELT L 304, 14.11.2008, lk 1.

(3)  Kasuteguri η väärtus 2010. aastal on 45,5 % (2007. aastal 44,0 %, 2008. aastal 44,7 % ning 2009. aastal 45,1 %), millele vastab minimaalne SPFi väärtus 2,5 aastal 2010. See on tagasihoidlik hinnang, sest eeldatakse, et energiasüsteemi kasutegur aastaks 2020 muutub suuremaks. Arvestades seda, et kasuteguri η määramise aluseks olevat statistikat ajakohastatakse, on kindlam valida kasutegurile η püsiv väärtus, et ära hoida segadust SPFi miinimumväärtuse nõuetega (õiguskindluse loomiseks) ning et ühtlasi lihtsustada liikmesriikide jaoks metoodika väljatöötamist (vt punkt 3.10). Vajaduse korral võib η muuta artikli 2 kohaselt (suuniste läbivaatamine vajaduse korral hiljemalt 31. detsembriks 2016).

(4)  Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata reverseeritavatele õhusoojuspumpadele, kuna on olemas mitu ülehindamist põhjustavat asjaolu, nimelt: a) mitte kõiki reverseeritavaid soojuspumpasid ei kasutata soojendamiseks või kasutatakse vaid teataval määral ning b) vanemate (ja ka uute väiksema tõhususega) soojuspumpade SPF võib olla väiksem nõutavast künnisest 2,5.

(5)  2013. aasta jaanuari seisuga ei ole komisjon ettepanekut veel vastu võtnud. Ettepanek on saadaval WTO andmebaasis aadressil http://members.wto.org/crnattachments/2012/tbt/EEC/12_2119_00_e.pdf

(6)  Seega võivad liikmesriigid vaadelda tabelites 1 ja 2 esitatud väärtusi kui elektri jõul töötavatele soojuspumpadele vastavaid keskmisi väärtusi, kui sellistel soojuspumpadel on SPF suurem kui künnis 2,5.

(7)  Vt punkt 3.3.

(8)  Vt direktiivi artikli 5 lõige 4 ning õhusoojuse määratlus direktiivi artikli 2 punktis b.

(9)  Nimetatud suurused on 1 336, 2 066 ja 3 465 vastavalt soojemate, keskmiste ja külmemate kliimatingimuste jaoks.

(10)  Itaalias tehtud uuringus (viidatud dokumendi „Outlook 2011 – European Heat Pump Statistics” leheküljel 48) selgus, et soojuspumpa kasutati ainsa paigaldatud kütteseadmena vähem kui 10 % juhtudest. Et reverseeritav õhk-õhk-soojuspump on ainus kõige enam paigaldatav soojuspumbatüüp (60 % kõigist paigaldatud soojuspumpadest – peamiselt paigaldatakse Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaal, aga ka Rootsis ja Soomes), on tähtis, et asjaomaste näitajate väärtused oleksid õigesti valitud. Komisjoni 6. märtsi 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 206/2012 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega) (ELT L 72, 10.3.2012, lk 7) mõju hinnangu kohaselt ei kasutata Euroopa Liidus 33 % reverseeritavatest soojuspumpadest soojendamiseks. Lisaks sellele võib arvata, et suurt osa ülejäänud 67 % reverseeritavatest soojuspumpadest kasutatakse soojendamiseks vaid osaliselt, kuna soojuspumbad paigaldatakse lisaks muule küttesüsteemile. Seega on pakutud väärtused ülehindamise ärahoidmise seisukohast asjakohased.

(11)  Selline kujuteldav liikmesriik on teinud paigaldatud reverseeritavate õhk-õhk-soojuspumpade kasutamise uuringu ja jõudnud järeldusele, et paigaldatud reverseeritavate soojuspumpade võimsusest on täielikult soojendamiseks kasutatud 48 %, mitte 40 %, nagu eeldatakse käesolevates suunistes. HHP väärtus tabelis 1 on seetõttu valitud 40 %-le vastava 710 tunni asemel 852 tundi, mis vastab hinnangule 48 %.

---