# Uradni list L 148/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.148.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 148 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 561. junij 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.148.slv

Uradni list

Evropske unije

L 148

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 561. junij 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/245/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. decembra 2011 o državni pomoči C 40/2009 in C 43/2008 za prestrukturiranje WestLB AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9395)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/246/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 7. marca 2012 o državni pomoči št. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Podporni ukrepi v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1369)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2013/247/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. januar 2013 o državni pomoči SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN), ki jo je izvedla Nizozemska Domnevna prodaja zemljišča pod tržno ceno s strani občine Leidschendam-Voorburg
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 87)

   (
  1
  ) | 52 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2013/245/EU

*

Sklep Komisije z dne 20. decembra 2011 o državni pomoči C 40/2009 in C 43/2008 za prestrukturiranje WestLB AG
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9395)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9395)

1

1

2013/246/EU

*

Sklep Komisije z dne 7. marca 2012 o državni pomoči št. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Podporni ukrepi v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1369)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1369)

1

33

2013/247/EU

*

Sklep Komisije z dne 23. januar 2013 o državni pomoči SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN), ki jo je izvedla Nizozemska Domnevna prodaja zemljišča pod tržno ceno s strani občine Leidschendam-Voorburg
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 87)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 87)

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 1.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 148/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. decembra 2011

o državni pomoči C 40/2009 in C 43/2008 za prestrukturiranje WestLB AG

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9395)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/245/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) (1) PDEU,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je z odločbo z dne 12. maja 2009 v zadevi C 43/2008 (3) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz maja 2009) banki WestLB AG (4) (v nadaljnjem besedilu: WestLB), tj. deželni banki v pokrajini Severno Porenje - Vestfalija, pogojno odobrila zaščito pred tveganji v znesku 5 milijard EUR za portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev (v nadaljnjem besedilu: portfelj Phoenix) v zvezi z načrtom prestrukturiranja, ki je bil predložen 30. aprila 2009 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz aprila 2009). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z odločbo z dne 12. maja 2009 v zadevi C 43/2008 (3) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz maja 2009) banki WestLB AG (4) (v nadaljnjem besedilu: WestLB), tj. deželni banki v pokrajini Severno Porenje - Vestfalija, pogojno odobrila zaščito pred tveganji v znesku 5 milijard EUR za portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev (v nadaljnjem besedilu: portfelj Phoenix) v zvezi z načrtom prestrukturiranja, ki je bil predložen 30. aprila 2009 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz aprila 2009).

| (2) | Nemčija je 23. septembra 2009 Komisijo uradno obvestila o dodatni pomoči banki WestLB v obliki začasne zaščite pred tveganji za tranše portfelja Phoenix v znesku 6,4 milijarde EUR in se zavezala, da bo priglasila revidiran načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je 23. septembra 2009 Komisijo uradno obvestila o dodatni pomoči banki WestLB v obliki začasne zaščite pred tveganji za tranše portfelja Phoenix v znesku 6,4 milijarde EUR in se zavezala, da bo priglasila revidiran načrt prestrukturiranja.

| (3) | Komisija je z odločbo z dne 7. oktobra 2009 v zadevi N 531/2009 (5) odločila, da je bila začasna zaščita pred tveganji združljiva z notranjim trgom kot pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z odločbo z dne 7. oktobra 2009 v zadevi N 531/2009 (5) odločila, da je bila začasna zaščita pred tveganji združljiva z notranjim trgom kot pomoč za reševanje.

| (4) | Nemčija je 10. decembra 2009 priglasila ukrep podpore banki WestLB v obliki prenosa sredstev na novo ustanovljeno banko Erste Abwicklungsanstalt (v nadaljnjem besedilu: EAA). Ta ukrep se v nadaljnjem besedilu imenuje prvi prenos sredstev. Nemčija je hkrati predložila tudi spremenjen načrt prestrukturiranja banke WestLB (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz decembra 2009). S prvim prenosom sredstev je bil nadomeščen ukrep, ki je bil priglašen 23. septembra 2009, odločba z dne 7. oktobra 2009 pa je s tem postala brezpredmeten. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je 10. decembra 2009 priglasila ukrep podpore banki WestLB v obliki prenosa sredstev na novo ustanovljeno banko Erste Abwicklungsanstalt (v nadaljnjem besedilu: EAA). Ta ukrep se v nadaljnjem besedilu imenuje prvi prenos sredstev. Nemčija je hkrati predložila tudi spremenjen načrt prestrukturiranja banke WestLB (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz decembra 2009). S prvim prenosom sredstev je bil nadomeščen ukrep, ki je bil priglašen 23. septembra 2009, odločba z dne 7. oktobra 2009 pa je s tem postala brezpredmeten.

| (5) | Komisija je s sklepom z dne 22. decembra 2009 v zadevi C 40/2009 (6) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz decembra 2009) zaradi finančne stabilnosti začasno odobrila prvi prenos sredstev za obdobje šest mesecev. Komisija je z navedenim sklepom začela formalno preiskavo na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ker je imela pomisleke o združljivosti tega ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s sklepom z dne 22. decembra 2009 v zadevi C 40/2009 (6) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz decembra 2009) zaradi finančne stabilnosti začasno odobrila prvi prenos sredstev za obdobje šest mesecev. Komisija je z navedenim sklepom začela formalno preiskavo na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ker je imela pomisleke o združljivosti tega ukrepa z notranjim trgom.

| (6) | Komisija je decembra 2009 banko Société Générale, družbo Bangert Research in profesorja Wima Schoutensa pozvala, da kot strokovnjaki sodelujejo pri oceni oslabljenih sredstev, ki jih je banka WestLB prenesla na EAA. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je decembra 2009 banko Société Générale, družbo Bangert Research in profesorja Wima Schoutensa pozvala, da kot strokovnjaki sodelujejo pri oceni oslabljenih sredstev, ki jih je banka WestLB prenesla na EAA.

| (7) | Nemčija je 1. februarja 2010 predložila pripombe o trditvah, na katerih temelji sklep iz decembra 2009. |
| --- | --- |

(7)

Nemčija je 1. februarja 2010 predložila pripombe o trditvah, na katerih temelji sklep iz decembra 2009.

| (8) | Komisija je s sklepom z dne 22. junija 2010 v zadevi N 249/2010 (7) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz junija 2010) zaradi finančne stabilnosti podaljšala začasno odobritev prvega prenosa sredstev do sprejetja končne odločitve o tem prenosu in načrtu prestrukturiranja iz decembra 2009. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je s sklepom z dne 22. junija 2010 v zadevi N 249/2010 (7) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz junija 2010) zaradi finančne stabilnosti podaljšala začasno odobritev prvega prenosa sredstev do sprejetja končne odločitve o tem prenosu in načrtu prestrukturiranja iz decembra 2009.

| (9) | Komisija je 29. oktobra 2010 Nemčiji predložila podrobno poročilo o vrednotenju sredstev, ki so bila prenesena s prvim prenosom sredstev. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 29. oktobra 2010 Nemčiji predložila podrobno poročilo o vrednotenju sredstev, ki so bila prenesena s prvim prenosom sredstev.

| (10) | Komisija je 5. novembra 2010 sprejela sklep o podaljšanju formalnega postopka preiskave v zvezi s prvim prenosom sredstev v zadevi C 40/2009 (8) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz novembra 2010). V sklepu iz novembra 2010 je Komisija izrazila dodatne pomisleke v zvezi z združljivostjo prvega prenosa sredstev z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 5. novembra 2010 sprejela sklep o podaljšanju formalnega postopka preiskave v zvezi s prvim prenosom sredstev v zadevi C 40/2009 (8) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz novembra 2010). V sklepu iz novembra 2010 je Komisija izrazila dodatne pomisleke v zvezi z združljivostjo prvega prenosa sredstev z notranjim trgom.

| (11) | Nemški organi so pripombe predložili novembra 2010 in jih dopolnili 21. decembra 2010. Komisija ni prejela pripomb drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(11)

Nemški organi so pripombe predložili novembra 2010 in jih dopolnili 21. decembra 2010. Komisija ni prejela pripomb drugih zainteresiranih strani.

| (12) | Komisija je 21. decembra 2010 odločila, da se rok, do katerega mora banka Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (v nadaljnjem besedilu: WestImmo) prenehati sklepanje novih pogodb, odloži (10). |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 21. decembra 2010 odločila, da se rok, do katerega mora banka Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (v nadaljnjem besedilu: WestImmo) prenehati sklepanje novih pogodb, odloži (10).

| (13) | Nemčija je 15. februarja 2011 predložila spremenjen načrt prestrukturiranja banke WestLB (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz februarja 2011). |
| --- | --- |

(13)

Nemčija je 15. februarja 2011 predložila spremenjen načrt prestrukturiranja banke WestLB (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz februarja 2011).

| (14) | Nemčija je 15. aprila 2011 Komisiji predložila poročilo o napredku upravitelja odprodaje, ki je bil imenovan v skladu z odločbo iz maja 2009, in nov načrt prestrukturiranja banke WestLB (v nadaljnjem besedilu: novi načrt prestrukturiranja). |
| --- | --- |

(14)

Nemčija je 15. aprila 2011 Komisiji predložila poročilo o napredku upravitelja odprodaje, ki je bil imenovan v skladu z odločbo iz maja 2009, in nov načrt prestrukturiranja banke WestLB (v nadaljnjem besedilu: novi načrt prestrukturiranja).

| (15) | Nemška Zvezna agencija za stabilizacijo finančnega trga (v nadaljnjem besedilu: FMSA), vsi delničarji banke WestLB in banka EAA so 23. junija 2010 sklenili sporazum o vseh pomembnih podrobnostih glede likvidacije banke WestLB in porazdelitve bremena med delničarje (v nadaljnjem besedilu: Eckpunktevereinbarung) (11). |
| --- | --- |

(15)

Nemška Zvezna agencija za stabilizacijo finančnega trga (v nadaljnjem besedilu: FMSA), vsi delničarji banke WestLB in banka EAA so 23. junija 2010 sklenili sporazum o vseh pomembnih podrobnostih glede likvidacije banke WestLB in porazdelitve bremena med delničarje (v nadaljnjem besedilu: Eckpunktevereinbarung) (11).

| (16) | Nemčija je 30. junija 2011 Komisiji poslala končno različico novega načrta prestrukturiranja na podlagi Eckpunktevereinbarung (za to končno različico se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz načrt prestrukturiranja iz junija 2011). |
| --- | --- |

(16)

Nemčija je 30. junija 2011 Komisiji poslala končno različico novega načrta prestrukturiranja na podlagi Eckpunktevereinbarung (za to končno različico se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz načrt prestrukturiranja iz junija 2011).

| (17) | Nemčija je 28. oktobra 2011 Komisijo zaprosila za odlog obveznosti banke WestLB v zvezi s prepovedjo sklepanja novih pogodb do 29. februarja 2012, saj banka WestLB v skladu z odločbo iz maja 2009 ne sme sklepati novih pogodb od 1. januarja 2012. Za ta odlog je zaprosila zaradi varnosti, če odločba iz maja 2009 do 1. januarja 2012 ne bi bila nadomeščena z novim sklepom. |
| --- | --- |

(17)

Nemčija je 28. oktobra 2011 Komisijo zaprosila za odlog obveznosti banke WestLB v zvezi s prepovedjo sklepanja novih pogodb do 29. februarja 2012, saj banka WestLB v skladu z odločbo iz maja 2009 ne sme sklepati novih pogodb od 1. januarja 2012. Za ta odlog je zaprosila zaradi varnosti, če odločba iz maja 2009 do 1. januarja 2012 ne bi bila nadomeščena z novim sklepom.

| (18) | Nemčija je 28. oktobra 2011 predložila podrobne informacije o dodatnem ukrepu državne pomoči za banko WestLB v obliki drugega prenosa sredstev na banko EAA (ta ukrep se v nadaljnjem besedilu imenuje dopolnitev). |
| --- | --- |

(18)

Nemčija je 28. oktobra 2011 predložila podrobne informacije o dodatnem ukrepu državne pomoči za banko WestLB v obliki drugega prenosa sredstev na banko EAA (ta ukrep se v nadaljnjem besedilu imenuje dopolnitev).

| (19) | Nemčija je 21. novembra 2011 predložila dopolnjene informacije o načrtu prestrukturiranja iz junija 2011. |
| --- | --- |

(19)

Nemčija je 21. novembra 2011 predložila dopolnjene informacije o načrtu prestrukturiranja iz junija 2011.

| (20) | Nemčija je 1. decembra 2011 predložila informacije o znesku začasne kratkoročne likvidnostne pomoči, ki se lahko banki WestLB zagotovi do 30. junija 2012. |
| --- | --- |

(20)

Nemčija je 1. decembra 2011 predložila informacije o znesku začasne kratkoročne likvidnostne pomoči, ki se lahko banki WestLB zagotovi do 30. junija 2012.

| (21) | Nemčija je 8. decembra 2011 Komisiji predložila končni seznam zavez. |
| --- | --- |

(21)

Nemčija je 8. decembra 2011 Komisiji predložila končni seznam zavez.

| (22) | Nemčija je 13. decembra 2011 potrdila, da bo, kot je bilo predvideno, subjekt Verbundbank, ki bo iz banke WestLB izločen med prestrukturiranjem, prevzela banka Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (v nadaljnjem besedilu: Helaba). |
| --- | --- |

(22)

Nemčija je 13. decembra 2011 potrdila, da bo, kot je bilo predvideno, subjekt Verbundbank, ki bo iz banke WestLB izločen med prestrukturiranjem, prevzela banka Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (v nadaljnjem besedilu: Helaba).

II.   DEJSTVA

1.   UPRAVIČENEC

| (23) | Upravičenec je banka WestLB. Banka WestLB je deželna banka v Severnem Porenju - Vestfaliji s sedežem v Düsseldorfu. Delničarji banke so združenje hranilnic Vestfalije - Lippe (v nadaljnjem besedilu: SVWL), združenje hranilnic Porenja (v nadaljnjem besedilu: RSGV; SVWL in RSGV se skupaj imenujeta združenja hranilnic), dežela Severno Porenje - Vestfalija (v nadaljnjem besedilu: NRW) in regionalni združenji Porenja (v nadaljnjem besedilu: LVR) in Vestfalije - Lippe (v nadaljnjem besedilu: LWL). Sklad Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (v nadaljnjem besedilu: SoFFin), ki ga upravlja FMSA, je tihi družbenik banke WestLB AG. |
| --- | --- |

(23)

Upravičenec je banka WestLB. Banka WestLB je deželna banka v Severnem Porenju - Vestfaliji s sedežem v Düsseldorfu. Delničarji banke so združenje hranilnic Vestfalije - Lippe (v nadaljnjem besedilu: SVWL), združenje hranilnic Porenja (v nadaljnjem besedilu: RSGV; SVWL in RSGV se skupaj imenujeta združenja hranilnic), dežela Severno Porenje - Vestfalija (v nadaljnjem besedilu: NRW) in regionalni združenji Porenja (v nadaljnjem besedilu: LVR) in Vestfalije - Lippe (v nadaljnjem besedilu: LWL). Sklad Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (v nadaljnjem besedilu: SoFFin), ki ga upravlja FMSA, je tihi družbenik banke WestLB AG.

| (24) | Glavni finančni podatki o banki WestLB so povzeti v naslednji preglednici:

  Preglednica 1


  Glavni finančni podatki o banki WestLB | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 30.6.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podatki iz bilance stanja (v mrd. EUR) |
| Sredstva skupaj | 288,1 | 242,3 | 191,5 | 160,4 |
| Lastniški kapital | 3,8 | 3,7 | 4,1 | 4,2 |
| Deleži regulatornega kapitala banke (SolvV) |
| Temeljni kapital v mrd. EUR | 5,7 | 5,3 | 5,5 | 4,9 |
| Lastni viri sredstev v mrd. EUR | 8,9 | 7,6 | 7,7 | 7,3 |
| Tveganju prilagojena aktiva v mrd. EUR | 88,5 | 83,0 | 48,6 | 45,4 |
| Delež temeljnega kapitala v % | 6,4 | 6,4 | 11,4 | 10,7 |
| Skupni delež v % | 10,1 | 9,1 | 15,9 | 16,0 |
| Zaposleni |
| Število zaposlenih | 5 957 | 5 214 | 4 712 | 4 622 |
| Zaposleni za polni delovni čas | 5 663 | 4 971 | 4 473 | 4 376 |

(24)

Glavni finančni podatki o banki WestLB so povzeti v naslednji preglednici:

Preglednica 1

Glavni finančni podatki o banki WestLB

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

30.6.2011

Podatki iz bilance stanja (v mrd. EUR)

Sredstva skupaj

288,1

242,3

191,5

160,4

Lastniški kapital

3,8

3,7

4,1

4,2

Deleži regulatornega kapitala banke (SolvV)

Temeljni kapital v mrd. EUR

5,7

5,3

5,5

4,9

Lastni viri sredstev v mrd. EUR

8,9

7,6

7,7

7,3

Tveganju prilagojena aktiva v mrd. EUR

88,5

83,0

48,6

45,4

Delež temeljnega kapitala v %

6,4

6,4

11,4

10,7

Skupni delež v %

10,1

9,1

15,9

16,0

Zaposleni

Število zaposlenih

5 957

5 214

4 712

4 622

Zaposleni za polni delovni čas

5 663

4 971

4 473

4 376

| (25) | Banka WestLB je centralna institucija za hranilnice in povezuje hranilnice, ki poslujejo na regionalni ravni v deželah NRW in Brandenburg, s finančnimi trgi. Nemškim in mednarodnim strankam, vključno s podjetji, institucijami in javnim sektorjem, ponuja zelo različne produkte in storitve, vključno s posojili, strukturiranimi finančnimi instrumenti po meri, dejavnostmi na kapitalskih trgih, upravljanjem sredstev in vodenjem plačilnega prometa. |
| --- | --- |

(25)

Banka WestLB je centralna institucija za hranilnice in povezuje hranilnice, ki poslujejo na regionalni ravni v deželah NRW in Brandenburg, s finančnimi trgi. Nemškim in mednarodnim strankam, vključno s podjetji, institucijami in javnim sektorjem, ponuja zelo različne produkte in storitve, vključno s posojili, strukturiranimi finančnimi instrumenti po meri, dejavnostmi na kapitalskih trgih, upravljanjem sredstev in vodenjem plačilnega prometa.

| (26) | Osnovne poslovne dejavnosti banke WestLB so se v zadnjih letih spremenile. Banka je bila najprej osrednja klirinška institucija za hranilnice, sčasoma pa se je spremenila v investicijsko banko. Banka WestLB je od leta 2001, ko so bile njene dejavnosti, ki jih je opravljala v javnem interesu, ločene od gospodarskega poslovanja, v postopku prestrukturiranja (12). |
| --- | --- |

(26)

Osnovne poslovne dejavnosti banke WestLB so se v zadnjih letih spremenile. Banka je bila najprej osrednja klirinška institucija za hranilnice, sčasoma pa se je spremenila v investicijsko banko. Banka WestLB je od leta 2001, ko so bile njene dejavnosti, ki jih je opravljala v javnem interesu, ločene od gospodarskega poslovanja, v postopku prestrukturiranja (12).

| (27) | Pred kratkim so velike naložbe v strukturirane vrednostne papirje, delno knjižene v pravnih subjektih s posebnim namenom, ki pred letom 2007 niso bili konsolidirani, povzročile znatne izgube in dvig kapitalskih zahtev kljub manj strogim računovodskim standardom, ki so bili sprejeti kot odziv na finančno krizo. Zato so Nemčija in delničarji banke WestLB leta 2008 odobrili zaščito pred tveganji za portfelj Phoenix (13) in se novembra 2009 dogovorili o ustanovitvi slabe banke EAA, na katero je bil prenesen nominalni znesek približno 77,5 milijarde EUR v sredstvih in približno 3 milijarde EUR v kapitalu. |
| --- | --- |

(27)

Pred kratkim so velike naložbe v strukturirane vrednostne papirje, delno knjižene v pravnih subjektih s posebnim namenom, ki pred letom 2007 niso bili konsolidirani, povzročile znatne izgube in dvig kapitalskih zahtev kljub manj strogim računovodskim standardom, ki so bili sprejeti kot odziv na finančno krizo. Zato so Nemčija in delničarji banke WestLB leta 2008 odobrili zaščito pred tveganji za portfelj Phoenix (13) in se novembra 2009 dogovorili o ustanovitvi slabe banke EAA, na katero je bil prenesen nominalni znesek približno 77,5 milijarde EUR v sredstvih in približno 3 milijarde EUR v kapitalu.

2.   UKREPI POMOČI

a.   PRVI SVEŽENJ UKREPOV – ZAŠČITA PRED TVEGANJI ZA PORTFELJ PHOENIX

| (28) | Banka WestLB je leta 2008 prenesla portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev na pravni subjekt s posebnim namenom Phoenix Light, ki je družba z omejeno odgovornostjo, ustanovljena v skladu z irsko zakonodajo, s čimer so bili iz bilance stanja banke WestLB izločeni vrednostni papirji (14) s skupno nominalno vrednostjo približno 23 milijard EUR. Pravni subjekt s posebnim namenom je bilo zavarovan z jamstvi delničarjev banke WestLB, ki so bila 8. februarja 2008 dodeljena za kritje dejanskih neplačil v znesku do 5 milijard EUR (v nadaljnjem besedilu: zaščita pred tveganji za portfelj Phoenix) in odobrena z odločbo iz maja 2009 (15). Zaščita pred tveganji je zajemala dve ločeni jamstvi:






  — | jamstvo za terjatve do Phoenix Light v znesku do 2 milijardi EUR, za katero so odgovorni vsi delničarji banke WestLB v sorazmerju s svojimi deleži, |
| --- | --- | --- |

(28)

Banka WestLB je leta 2008 prenesla portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev na pravni subjekt s posebnim namenom Phoenix Light, ki je družba z omejeno odgovornostjo, ustanovljena v skladu z irsko zakonodajo, s čimer so bili iz bilance stanja banke WestLB izločeni vrednostni papirji (14) s skupno nominalno vrednostjo približno 23 milijard EUR. Pravni subjekt s posebnim namenom je bilo zavarovan z jamstvi delničarjev banke WestLB, ki so bila 8. februarja 2008 dodeljena za kritje dejanskih neplačil v znesku do 5 milijard EUR (v nadaljnjem besedilu: zaščita pred tveganji za portfelj Phoenix) in odobrena z odločbo iz maja 2009 (15). Zaščita pred tveganji je zajemala dve ločeni jamstvi:

—

jamstvo za terjatve do Phoenix Light v znesku do 2 milijardi EUR, za katero so odgovorni vsi delničarji banke WestLB v sorazmerju s svojimi deleži,

| — | in podrejeno jamstvo, ki ga izda samo NRW in zajema dodatne terjatve do Phoenix Light v znesku do 3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

in podrejeno jamstvo, ki ga izda samo NRW in zajema dodatne terjatve do Phoenix Light v znesku do 3 milijarde EUR.

b.   DRUGI SVEŽENJ UKREPOV – PRVI PRENOS SREDSTEV NA BANKO EAA

| (29) | Nemčija in delničarji banke WestLB so se 24. novembra 2009 dogovorili o podrobnostih glede ustanovitve slabe banke Erste Abwicklungsanstalt v skladu z nemškim zakonom o skladu za stabilizacijo finančnih trgov (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, v nadaljnjem besedilu: FMStFG), da bi se oblikoval ločen portfelj tveganih pozicij in nestrateških poslovnih enot. Delničarji banke WestLB so se srečali 11. decembra 2009 in formalno potrdili potrebne pogodbe. |
| --- | --- |

(29)

Nemčija in delničarji banke WestLB so se 24. novembra 2009 dogovorili o podrobnostih glede ustanovitve slabe banke Erste Abwicklungsanstalt v skladu z nemškim zakonom o skladu za stabilizacijo finančnih trgov (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, v nadaljnjem besedilu: FMStFG), da bi se oblikoval ločen portfelj tveganih pozicij in nestrateških poslovnih enot. Delničarji banke WestLB so se srečali 11. decembra 2009 in formalno potrdili potrebne pogodbe.

| (30) | Ukrep prvega prenosa sredstev (16) je zajemal dokapitalizacijo v znesku 3 milijarde EUR, dodatna jamstva delničarjev banke WestLB in prenos sredstev, ki naj bi se izvedel predvsem z izločitvijo dejavnosti v novo podjetje. Poleg tega zaščita pred tveganji za Phoenix v znesku 5 milijard EUR ni bila ukinjena, ampak je bila prenesena na banko EAA. Če zaščita pred tveganji ne bi bila prenesena, bi banka EAA za prevzem portfelja Phoenix potrebovala dodatnih 5 milijard EUR kapitala. |
| --- | --- |

(30)

Ukrep prvega prenosa sredstev (16) je zajemal dokapitalizacijo v znesku 3 milijarde EUR, dodatna jamstva delničarjev banke WestLB in prenos sredstev, ki naj bi se izvedel predvsem z izločitvijo dejavnosti v novo podjetje. Poleg tega zaščita pred tveganji za Phoenix v znesku 5 milijard EUR ni bila ukinjena, ampak je bila prenesena na banko EAA. Če zaščita pred tveganji ne bi bila prenesena, bi banka EAA za prevzem portfelja Phoenix potrebovala dodatnih 5 milijard EUR kapitala.

i)   
  Dokapitalizacija banke WestLB iz sklada SoFFin

| (31) | Pred ustanovitvijo banke EAA je moral sklad SoFFin banko WestLB dokapitalizirati (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija) za 3 milijarde EUR. Dokapitalizacija je bila izvedena v treh delih, in sicer 23. decembra 2009 (672 milijonov EUR), 4. januarja 2010 (1,5 milijarde EUR) in 30. aprila 2010 (828 milijonov EUR). Kapital je bil zagotovljen v obliki nevračljive tihe udeležbe, ki jo je bilo po 1. juliju 2010 mogoče pretvoriti v navadne delnice. SoFFin v skladu z dogovorjenimi pogoji ne sme postati večinski delničar družbe. |
| --- | --- |

(31)

Pred ustanovitvijo banke EAA je moral sklad SoFFin banko WestLB dokapitalizirati (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija) za 3 milijarde EUR. Dokapitalizacija je bila izvedena v treh delih, in sicer 23. decembra 2009 (672 milijonov EUR), 4. januarja 2010 (1,5 milijarde EUR) in 30. aprila 2010 (828 milijonov EUR). Kapital je bil zagotovljen v obliki nevračljive tihe udeležbe, ki jo je bilo po 1. juliju 2010 mogoče pretvoriti v navadne delnice. SoFFin v skladu z dogovorjenimi pogoji ne sme postati večinski delničar družbe.

| (32) | S pogodbenimi pogoji tihe udeležbe je določeno 10-odstotno letno nadomestilo, če bo banka WestLB imela zadosten letni dobiček v skladu z HGB (17). V primeru letne izgube nadomestilo ne bo izplačano, tihi družbenik pa bo pari passu udeležen pri izgubah. Odkar je bila vplačana tiha udeležba, je imela banka WestLB izgubo (leta 2009) ali pa ni objavila letnega dobička (leta 2010) v skladu z HGB. Zato nadomestilo do zdaj ni bilo izplačano, tihi družbenik pa je bil pri izgubah udeležen v znesku približno 1 milijona EUR. |
| --- | --- |

(32)

S pogodbenimi pogoji tihe udeležbe je določeno 10-odstotno letno nadomestilo, če bo banka WestLB imela zadosten letni dobiček v skladu z HGB (17). V primeru letne izgube nadomestilo ne bo izplačano, tihi družbenik pa bo pari passu udeležen pri izgubah. Odkar je bila vplačana tiha udeležba, je imela banka WestLB izgubo (leta 2009) ali pa ni objavila letnega dobička (leta 2010) v skladu z HGB. Zato nadomestilo do zdaj ni bilo izplačano, tihi družbenik pa je bil pri izgubah udeležen v znesku približno 1 milijona EUR.

ii)   
  Jamstva delničarjev

| (33) | Ob ustanovitvi banke EAA je bilo zagotovljeno jamstvo delničarjev banke WestLB, ki je namenjeno za kritje nadaljnjih izgub zaradi prenesenih sredstev. Dejansko morajo vse izgube banke EAA, ki presegajo preneseni kapital, v skladu s FMStFG kriti delničarji banke WestLB in FMSA. |
| --- | --- |

(33)

Ob ustanovitvi banke EAA je bilo zagotovljeno jamstvo delničarjev banke WestLB, ki je namenjeno za kritje nadaljnjih izgub zaradi prenesenih sredstev. Dejansko morajo vse izgube banke EAA, ki presegajo preneseni kapital, v skladu s FMStFG kriti delničarji banke WestLB in FMSA.

| (34) | Delničarji banke WestLB so zato zagotovili izrecno jamstvo v skupnem znesku 1 milijarde EUR, razdeljeno med deželo NRW (482 milijonov EUR), združenja hranilnic (501 milijon EUR) ter LVR in LWL (17 milijonov EUR). Poleg tega so se delničarji banke WestLB glede morebitnega dodatnega kritja izgub dogovorili, da se obveznost RSGV in WLSGV za nadaljnje nadomestilo izgube omeji na 4 milijarde EUR. Ob upoštevanju jamstva v znesku 501 milijona EUR, ki so ga zagotovila združenja hranilnic, je največja udeležba RSGV in WLSGV pri izgubah omejena na 4,5 milijarde EUR. Za zagotovitev 4 milijard EUR lahko RSGV in WLSGV v obdobju 25 let zbereta ustrezne rezerve za izpolnitev te obveznosti. Morebitne izgube, ki presegajo lastniški kapital banke EAA in zagotovljena jamstva, krijeta FMSA in NRW (18). |
| --- | --- |

(34)

Delničarji banke WestLB so zato zagotovili izrecno jamstvo v skupnem znesku 1 milijarde EUR, razdeljeno med deželo NRW (482 milijonov EUR), združenja hranilnic (501 milijon EUR) ter LVR in LWL (17 milijonov EUR). Poleg tega so se delničarji banke WestLB glede morebitnega dodatnega kritja izgub dogovorili, da se obveznost RSGV in WLSGV za nadaljnje nadomestilo izgube omeji na 4 milijarde EUR. Ob upoštevanju jamstva v znesku 501 milijona EUR, ki so ga zagotovila združenja hranilnic, je največja udeležba RSGV in WLSGV pri izgubah omejena na 4,5 milijarde EUR. Za zagotovitev 4 milijard EUR lahko RSGV in WLSGV v obdobju 25 let zbereta ustrezne rezerve za izpolnitev te obveznosti. Morebitne izgube, ki presegajo lastniški kapital banke EAA in zagotovljena jamstva, krijeta FMSA in NRW (18).

iii)   
  Prvi prenos sredstev

| (35) | Prenos slabih in nestrateških sredstev (ter obveznosti) je potekal v dveh fazah. V prvi fazi so bili vrednostni papirji (zlasti podrejeni dolžniški zapisi in drugi strukturirani vrednostni papirji) v skupni knjigovodski vrednosti približno 6,2 milijarde EUR in obveznosti v skupni knjigovodski vrednosti 5,5 milijarde EUR preneseni (19) na banko EAA z izločitvijo dejavnosti v novo podjetje, ki je bila v poslovni register vnesena 23. decembra 2009. V drugi fazi je bil preostanek ločenega portfelja 30. aprila 2010 (20) izločen v novo podjetje ali umetno prenesen na banko EAA. |
| --- | --- |

(35)

Prenos slabih in nestrateških sredstev (ter obveznosti) je potekal v dveh fazah. V prvi fazi so bili vrednostni papirji (zlasti podrejeni dolžniški zapisi in drugi strukturirani vrednostni papirji) v skupni knjigovodski vrednosti približno 6,2 milijarde EUR in obveznosti v skupni knjigovodski vrednosti 5,5 milijarde EUR preneseni (19) na banko EAA z izločitvijo dejavnosti v novo podjetje, ki je bila v poslovni register vnesena 23. decembra 2009. V drugi fazi je bil preostanek ločenega portfelja 30. aprila 2010 (20) izločen v novo podjetje ali umetno prenesen na banko EAA.

| (36) | Transakcija je bila strukturirana tako, da so bili učinki prenosa za banko WestLB retroaktivni. Knjigovodske vrednosti vrednostnih papirjev, ki so bili preneseni 23. decembra 2009, so bile določene na podlagi dneva izločitve dejavnosti v novo podjetje, tj. 31. decembra 2008/1. januarja 2009, knjigovodske vrednosti preostanka portfelja, ki je bil prenesen 30. aprila 2010, pa na podlagi dneva izločitve dejavnosti v novo podjetje, tj. 31. decembra 2009/1. januarja 2010. |
| --- | --- |

(36)

Transakcija je bila strukturirana tako, da so bili učinki prenosa za banko WestLB retroaktivni. Knjigovodske vrednosti vrednostnih papirjev, ki so bili preneseni 23. decembra 2009, so bile določene na podlagi dneva izločitve dejavnosti v novo podjetje, tj. 31. decembra 2008/1. januarja 2009, knjigovodske vrednosti preostanka portfelja, ki je bil prenesen 30. aprila 2010, pa na podlagi dneva izločitve dejavnosti v novo podjetje, tj. 31. decembra 2009/1. januarja 2010.

| (37) | Portfelj vključuje sredstva v nominalnem znesku 77 milijard EUR (knjigovodska vrednost je 31. decembra 2009 znašala 68,117 milijarde EUR (21)), pri čemer vsebuje zelo različne posojilne produkte, navadne obveznice (22), strukturirane vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente. Portfelj zajema tudi podedovane obveznosti v znesku 22,1 milijarde EUR (knjigovodska vrednost v skladu s Spaltungsvertrag). Na EAA so bile prenesene tri glavne vrste sredstev:






  — | „portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev“, ki vsebuje portfelj Phoenix v znesku 22,9 milijarde EUR, portfelj tranš European Super Senior v znesku 2,8 milijarde EUR in druge vrednostne papirje s premoženjskim kritjem (v nadaljnjem besedilu: ABS) v znesku 3,4 milijarde EUR, |
| --- | --- | --- |

(37)

Portfelj vključuje sredstva v nominalnem znesku 77 milijard EUR (knjigovodska vrednost je 31. decembra 2009 znašala 68,117 milijarde EUR (21)), pri čemer vsebuje zelo različne posojilne produkte, navadne obveznice (22), strukturirane vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente. Portfelj zajema tudi podedovane obveznosti v znesku 22,1 milijarde EUR (knjigovodska vrednost v skladu s Spaltungsvertrag). Na EAA so bile prenesene tri glavne vrste sredstev:

—

„portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev“, ki vsebuje portfelj Phoenix v znesku 22,9 milijarde EUR, portfelj tranš European Super Senior v znesku 2,8 milijarde EUR in druge vrednostne papirje s premoženjskim kritjem (v nadaljnjem besedilu: ABS) v znesku 3,4 milijarde EUR,

| — | „portfelj vrednostnih papirjev“, ki vsebuje obveznice v znesku 17,7 milijarde EUR, med katerimi so nekatere zavarovane s posli kreditnih zamenjav v t.i. trgovanjih na negativni osnovi (23), |
| --- | --- |

—

„portfelj vrednostnih papirjev“, ki vsebuje obveznice v znesku 17,7 milijarde EUR, med katerimi so nekatere zavarovane s posli kreditnih zamenjav v t.i. trgovanjih na negativni osnovi (23),

| — | „posojilni portfelj“ s posojili in (zunajbilančnimi) posojilnimi obveznostmi v skupnem nominalnem znesku približno 30,6 milijarde EUR, ki je bil podedovan iz različnih dejavnosti in podružnic banke WestLB. |
| --- | --- |

—

„posojilni portfelj“ s posojili in (zunajbilančnimi) posojilnimi obveznostmi v skupnem nominalnem znesku približno 30,6 milijarde EUR, ki je bil podedovan iz različnih dejavnosti in podružnic banke WestLB.

Poleg tega so bili s sredstvi delno povezani posli zamenjave (ker je bila z vrednostnim papirjem ali posojilom povezana zamenjava obrestnih mer in/ali valutna zamenjava), nekatere pozicije poslov kreditnih zamenjav pa so bile prenesene in so del portfelja z izvedenimi finančnimi instrumenti.

| (38) | Medtem ko je bilo mogoče nekatera sredstva, njihove izdajatelje, nasprotne stranke ali delne trge obravnavati kot oslabljene, za znatni del to ni veljalo. Nemčija je sredstva v znesku 4,2 milijarde EUR (približno 6 % vseh sredstev) razvrstila med likvidna, kar je pomenilo, da spadajo na neoslabljene trge (24). |
| --- | --- |

(38)

Medtem ko je bilo mogoče nekatera sredstva, njihove izdajatelje, nasprotne stranke ali delne trge obravnavati kot oslabljene, za znatni del to ni veljalo. Nemčija je sredstva v znesku 4,2 milijarde EUR (približno 6 % vseh sredstev) razvrstila med likvidna, kar je pomenilo, da spadajo na neoslabljene trge (24).

| (39) | Ob ustanovitvi banke EAA je bil njen kapital sestavljen iz čistih sredstev v skupnem znesku 3,267 milijarde EUR. Ta sredstva so zajemala 3 milijarde EUR v kapitalu in 267 milijonov EUR iz notranje obveznosti, ki je izhajala iz zapisov s kreditno navezavo (v nadaljnjem besedilu: CLN) v portfelju tranš European Super Senior. |
| --- | --- |

(39)

Ob ustanovitvi banke EAA je bil njen kapital sestavljen iz čistih sredstev v skupnem znesku 3,267 milijarde EUR. Ta sredstva so zajemala 3 milijarde EUR v kapitalu in 267 milijonov EUR iz notranje obveznosti, ki je izhajala iz zapisov s kreditno navezavo (v nadaljnjem besedilu: CLN) v portfelju tranš European Super Senior.

| (40) | Banka EAA je v zvezi z upravljanjem sredstev z banko WestLB podpisala sporazum o opravljanju storitev za obdobje treh let. Banka WestLB v skladu s tem sporazumom zagotavlja storitve na področju upravljanja portfeljev za banko EAA, katere glavni cilj je postopno likvidirati celotni portfelj in čim bolj zmanjšati tveganja. Banka WestLB je bila najprej izključna nasprotna stranka banke EAA za namene financiranja in izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

(40)

Banka EAA je v zvezi z upravljanjem sredstev z banko WestLB podpisala sporazum o opravljanju storitev za obdobje treh let. Banka WestLB v skladu s tem sporazumom zagotavlja storitve na področju upravljanja portfeljev za banko EAA, katere glavni cilj je postopno likvidirati celotni portfelj in čim bolj zmanjšati tveganja. Banka WestLB je bila najprej izključna nasprotna stranka banke EAA za namene financiranja in izvedene finančne instrumente.

iv)   
  Vrednotenje sredstev

| (41) | Nemčija je vrednotila oba dela ločenega portfelja, in sicer prvi del z referenčnim datumom 30. septembra 2009, drugi del pa z referenčnim datumom 31. marca 2010 (za pregled glej preglednico 2). Nemčija je navedla, da realna ekonomska vrednost (v nadaljnjem besedilu: REV) obeh portfeljev znaša 62,727 milijarde EUR, kar je 5,389 milijarde EUR manj od njunih združenih knjigovodskih vrednosti (25). Ta izračun sta kot dovolj konservativen potrdili družba Blackrock (26) in banka Deutsche Bundesbank (27). Nemčija je, da bi količinsko opredelila znesek vključene državne pomoči, od primanjkljaja REV (5,389 milijarde EUR) odštela začetno kapitalizacijo banke EAA (28) (3,267 milijarde EUR, tj. razlika med knjigovodskimi vrednostmi sredstev in obveznosti) in tako izračunala, da neto razlika med vrednostjo ob prenosu in dejansko ekonomsko vrednostjo znaša 2,123 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(41)

Nemčija je vrednotila oba dela ločenega portfelja, in sicer prvi del z referenčnim datumom 30. septembra 2009, drugi del pa z referenčnim datumom 31. marca 2010 (za pregled glej preglednico 2). Nemčija je navedla, da realna ekonomska vrednost (v nadaljnjem besedilu: REV) obeh portfeljev znaša 62,727 milijarde EUR, kar je 5,389 milijarde EUR manj od njunih združenih knjigovodskih vrednosti (25). Ta izračun sta kot dovolj konservativen potrdili družba Blackrock (26) in banka Deutsche Bundesbank (27). Nemčija je, da bi količinsko opredelila znesek vključene državne pomoči, od primanjkljaja REV (5,389 milijarde EUR) odštela začetno kapitalizacijo banke EAA (28) (3,267 milijarde EUR, tj. razlika med knjigovodskimi vrednostmi sredstev in obveznosti) in tako izračunala, da neto razlika med vrednostjo ob prenosu in dejansko ekonomsko vrednostjo znaša 2,123 milijarde EUR.

| (42) | Komisija je, tako kot Nemčija, pri izračunu zneska vključene državne pomoči obravnavala zlasti neto razliko med vrednostmi ob prenosu in dejansko ekonomsko vrednostjo prenesenih sredstev in obveznosti (v nadaljnjem besedilu: delta prenosa). |
| --- | --- |

(42)

Komisija je, tako kot Nemčija, pri izračunu zneska vključene državne pomoči obravnavala zlasti neto razliko med vrednostmi ob prenosu in dejansko ekonomsko vrednostjo prenesenih sredstev in obveznosti (v nadaljnjem besedilu: delta prenosa).

| (43) | Komisija je s pomočjo zunanjih strokovnjakov, tj. banke Société Générale, družbe Bangert Research in profesorja Wima Schoutensa, pregledala vrednotenje, ki ga je predložila Nemčija. Na podlagi rezultata tega pregleda, ki je podrobno opisan v sklepu iz novembra 2010 (29), je bilo ugotovljeno, da je delta prenosa, če se upošteva preudaren pristop, za 1,606 milijarde EUR višja od zneska, ki ga je navedla Nemčija (5,389 milijarde EUR). To pomeni, da je dejanska ekonomska vrednost 6,949 milijarde EUR manjša od vrednosti ob prenosu (30). Strokovnjaki so predvsem na ravni podportfeljev ugotovili razlike pri oceni dejanske ekonomske vrednosti nekaterih obveznic (pri celotnem portfelju vrednostnih papirjev približno 600 milijonov EUR) zaradi drugačne presoje glede oslabljenosti teh trgov. Strokovnjaki so na primer v nasprotju z banko WestLB več trgov z navadnimi obveznicami obravnavali kot delujoče trge, zato je bila tržna vrednost obravnavana kot dejanska ekonomska vrednost. Drugič, na podlagi resnih neskladij pri oceni izgub ob neplačilu so ugotovili razlike glede posojil, ki jih je prenesla banka WestLB (v celotnem posojilnem portfelju v znesku 1 milijarde EUR). Velike razlike so bile ugotovljene tudi v nekaterih podkategorijah portfelja strukturiranih vrednostnih papirjev, vendar naj bi se njihov neto učinek izravnal. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je s pomočjo zunanjih strokovnjakov, tj. banke Société Générale, družbe Bangert Research in profesorja Wima Schoutensa, pregledala vrednotenje, ki ga je predložila Nemčija. Na podlagi rezultata tega pregleda, ki je podrobno opisan v sklepu iz novembra 2010 (29), je bilo ugotovljeno, da je delta prenosa, če se upošteva preudaren pristop, za 1,606 milijarde EUR višja od zneska, ki ga je navedla Nemčija (5,389 milijarde EUR). To pomeni, da je dejanska ekonomska vrednost 6,949 milijarde EUR manjša od vrednosti ob prenosu (30). Strokovnjaki so predvsem na ravni podportfeljev ugotovili razlike pri oceni dejanske ekonomske vrednosti nekaterih obveznic (pri celotnem portfelju vrednostnih papirjev približno 600 milijonov EUR) zaradi drugačne presoje glede oslabljenosti teh trgov. Strokovnjaki so na primer v nasprotju z banko WestLB več trgov z navadnimi obveznicami obravnavali kot delujoče trge, zato je bila tržna vrednost obravnavana kot dejanska ekonomska vrednost. Drugič, na podlagi resnih neskladij pri oceni izgub ob neplačilu so ugotovili razlike glede posojil, ki jih je prenesla banka WestLB (v celotnem posojilnem portfelju v znesku 1 milijarde EUR). Velike razlike so bile ugotovljene tudi v nekaterih podkategorijah portfelja strukturiranih vrednostnih papirjev, vendar naj bi se njihov neto učinek izravnal.

| (44) | Nemčija je predložila tudi morebitne olajševalne dejavnike in trditve, v skladu s katerimi naj bi bila delta prenosa manjša od nič.
  V naslednji preglednici iz sklepa iz novembra 2010 so povzete ugotovitve po podportfeljih.

  Preglednica 2


  Ugotovitve glede prvega prenosa sredstev iz sklepa iz novembra 2010 | Stališče Nemčije | | Stališče Komisije |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preneseni portfelj | Knjigovodska vrednost, dec., (VP) | WestLB, dec., dejanska ekonomska vrednost, „izpeljano“ | WestLB, dec., dejanska ekonomska vrednost – VP, „izpeljano“ | Strokovna ocena EU, dec., dejanska ekonomska vrednost | Strokovna ocena EU, dec., dejanska ekonomska vrednost, VP |
| Portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev | Phoenix | 22 764 | 20 323 | (2 441) | 19 786 | (2 978) |
| European Super Seniors | 2 918 | 1 751 | 1 167) | 2 276 | (642) |
| Drugi ABS | 3 188 | 3 182 | (6) | 3 178 | (10) |
| Portfelj vrednostnih papirjev | Obveznice | 16 501 | 16 323 | (178) | 15 762 | (739) |
| Portfelj Banque D'Orsay | 2 749 | 2 733 | (16) | 2 770 | 21 |
| Posli kreditnih zamenjav in izvedeni finančni instrumenti | (65) | (45) | 20 | (102) | (37) |
| Portfelj posojil | Črpano | 20 061 | 18 666 | (1 395) | 17 807 | (2 254) |
| Nečrpano | — | (205) | (205) | (310) | (310) |
| Skupaj | 68 116 | 62 727 | (5 389) | 61 167 | (6 949) |
| Vir | 22.feb.2010 | 8.jul.2010 | 8.jul.2010 | 23.sep.10 | 23.sep.10 |
| Olajševalni dejavniki | | | |
| Kapital EAA (razlika med vrednostmi sredstev in obveznosti ob prenosu) | 3 267 | | 3 267 |
| Prenos podedovanih obveznosti | 882 | | ni relevantno |
| Prihodnji denarni tokovi iz prenesenega portfelja | 880 | | ni relevantno |
| Prenos zapisov s kreditno navezavo | 268 | | 268 |
| Prilagoditev za pričakovane izgube iz nečrpanih kreditnih linij | 205 | | ni relevantno |
| Prilagoditev za pričakovane izgube zaradi znižanja | 75 | | ni relevantno |
| „Delta prenosa“ skupaj = vrednost ob prenosu – dejanska ekonomska vrednost – odbitek | – 188 | | 3 414 |

(44)

Nemčija je predložila tudi morebitne olajševalne dejavnike in trditve, v skladu s katerimi naj bi bila delta prenosa manjša od nič.

V naslednji preglednici iz sklepa iz novembra 2010 so povzete ugotovitve po podportfeljih.

Preglednica 2

Ugotovitve glede prvega prenosa sredstev iz sklepa iz novembra 2010

Stališče Nemčije

Stališče Komisije

Preneseni portfelj

Knjigovodska vrednost, dec., (VP)

WestLB, dec., dejanska ekonomska vrednost, „izpeljano“

WestLB, dec., dejanska ekonomska vrednost – VP, „izpeljano“

Strokovna ocena EU, dec., dejanska ekonomska vrednost

Strokovna ocena EU, dec., dejanska ekonomska vrednost, VP

Portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev

Phoenix

22 764

20 323

(2 441)

19 786

(2 978)

European Super Seniors

2 918

1 751

1 167)

2 276

(642)

Drugi ABS

3 188

3 182

(6)

3 178

(10)

Portfelj vrednostnih papirjev

Obveznice

16 501

16 323

(178)

15 762

(739)

Portfelj Banque D'Orsay

2 749

2 733

(16)

2 770

21

Posli kreditnih zamenjav in izvedeni finančni instrumenti

(65)

(45)

20

(102)

(37)

Portfelj posojil

Črpano

20 061

18 666

(1 395)

17 807

(2 254)

Nečrpano

—

(205)

(205)

(310)

(310)

Skupaj

68 116

62 727

(5 389)

61 167

(6 949)

Vir

22.feb.2010

8.jul.2010

8.jul.2010

23.sep.10

23.sep.10

Olajševalni dejavniki

Kapital EAA (razlika med vrednostmi sredstev in obveznosti ob prenosu)

3 267

3 267

Prenos podedovanih obveznosti

882

ni relevantno

Prihodnji denarni tokovi iz prenesenega portfelja

880

ni relevantno

Prenos zapisov s kreditno navezavo

268

268

Prilagoditev za pričakovane izgube iz nečrpanih kreditnih linij

205

ni relevantno

Prilagoditev za pričakovane izgube zaradi znižanja

75

ni relevantno

„Delta prenosa“ skupaj = vrednost ob prenosu – dejanska ekonomska vrednost – odbitek

– 188

3 414

c.   TRETJI SVEŽENJ UKREPOV – UKREPI LIKVIDACIJE

| (45) | Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 določa nadzorovano likvidacijo banke WestLB, za katero bodo potrebni številni dodatni ukrepi podpore. Nemčija načrtuje prenos preostalih sredstev in obveznosti banke WestLB na EAA, nadomestitev kapitala, prevzem operativnih stroškov in stroškov likvidacije banke WestLB ali preimenovane naslednice banke (v nadaljnjem besedilu: banka SPM) ter sprejetje ustreznih ukrepov, da se zagotovi likvidnost med preoblikovanjem. |
| --- | --- |

(45)

Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 določa nadzorovano likvidacijo banke WestLB, za katero bodo potrebni številni dodatni ukrepi podpore. Nemčija načrtuje prenos preostalih sredstev in obveznosti banke WestLB na EAA, nadomestitev kapitala, prevzem operativnih stroškov in stroškov likvidacije banke WestLB ali preimenovane naslednice banke (v nadaljnjem besedilu: banka SPM) ter sprejetje ustreznih ukrepov, da se zagotovi likvidnost med preoblikovanjem.

i)   
  Drugi prenos sredstev na banko EAA

| (46) | Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 določa dodatni prenos vseh preostalih sredstev in obveznosti, vključno s tveganimi zunajbilančnimi postavkami in izvedenimi finančnimi instrumenti, z banke WestLB na EAA (v nadaljnjem besedilu: drugi prenos sredstev). Vsa navedena sredstva in obveznosti banke WestLB, ki niso bili prodani tretjim osebam in niso postali del Verbundbank, bo do 30. junija 2012 prevzela EAA (31). Banka WestLB po prenosu ne bo več imela bančnih sredstev, za katera sama prevzame tveganje (razen naložb, povezanih z lastniškim kapitalom banke SPM). |
| --- | --- |

(46)

Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 določa dodatni prenos vseh preostalih sredstev in obveznosti, vključno s tveganimi zunajbilančnimi postavkami in izvedenimi finančnimi instrumenti, z banke WestLB na EAA (v nadaljnjem besedilu: drugi prenos sredstev). Vsa navedena sredstva in obveznosti banke WestLB, ki niso bili prodani tretjim osebam in niso postali del Verbundbank, bo do 30. junija 2012 prevzela EAA (31). Banka WestLB po prenosu ne bo več imela bančnih sredstev, za katera sama prevzame tveganje (razen naložb, povezanih z lastniškim kapitalom banke SPM).

| (47) | O celotnem portfelju so potekale razprave s Komisijo, potem pa ga je Nemčija predložila na podlagi podrobnih podatkov, ki so povzeti v nadaljevanju:

  Preglednica 3


  Ugotovitve glede drugega prenosa sredstev (v mrd. EUR)









  Portfelj (32) | Knjigovodska vrednost po HGB | Tržne vrednosti portfelja | Razlika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sredstva | [120–150] (33) | [120–150] | [0,8–1,3] |
| Obveznosti | [120–150] | [120–150] | [0,2–0,5] |
| Skupaj | | | [1,0–1,8] |

(47)

O celotnem portfelju so potekale razprave s Komisijo, potem pa ga je Nemčija predložila na podlagi podrobnih podatkov, ki so povzeti v nadaljevanju:

Preglednica 3

Ugotovitve glede drugega prenosa sredstev (v mrd. EUR)

Portfelj (32)

Knjigovodska vrednost po HGB

Tržne vrednosti portfelja

Razlika

Sredstva

[120–150] (33)

[120–150]

[0,8–1,3]

Obveznosti

[120–150]

[120–150]

[0,2–0,5]

Skupaj

[1,0–1,8]

| (48) | Nemčija je navedla, da so tržne vrednosti sredstev in obveznosti, ki bodo vključene v drugi prenos sredstev na EAA, višje od vrednosti v preglednici 3, če se ocenijo posamezno. Nemčija je zlasti poudarila, da so posamezne tržne vrednosti sredstev znašale [120–150] milijard EUR, tržne vrednosti obveznosti pa [120–150] milijard EUR. Nemčija trdi, da je bil preostali portfelj banke WestLB očiščen že s prvim prenosom sredstev in da vsebuje samo sredstva, vrednotena po izterljivih vrednostih. Nemčija je zlasti potrdila, da portfelj vsebuje samo vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente, vrednotene po ustrezni tržni vrednosti, ali posojila in druge finančne instrumente, ki nimajo uveljavljenih trgov, zato je bila njihova cena določena po metodi diskontiranega denarnega toka. V portfelju je mogoče samo zelo majhen znesek sredstev (manj kot 1 milijardo EUR) razvrstiti med mednarodne javne finance ali mednarodne obveznice. |
| --- | --- |

(48)

Nemčija je navedla, da so tržne vrednosti sredstev in obveznosti, ki bodo vključene v drugi prenos sredstev na EAA, višje od vrednosti v preglednici 3, če se ocenijo posamezno. Nemčija je zlasti poudarila, da so posamezne tržne vrednosti sredstev znašale [120–150] milijard EUR, tržne vrednosti obveznosti pa [120–150] milijard EUR. Nemčija trdi, da je bil preostali portfelj banke WestLB očiščen že s prvim prenosom sredstev in da vsebuje samo sredstva, vrednotena po izterljivih vrednostih. Nemčija je zlasti potrdila, da portfelj vsebuje samo vrednostne papirje in izvedene finančne instrumente, vrednotene po ustrezni tržni vrednosti, ali posojila in druge finančne instrumente, ki nimajo uveljavljenih trgov, zato je bila njihova cena določena po metodi diskontiranega denarnega toka. V portfelju je mogoče samo zelo majhen znesek sredstev (manj kot 1 milijardo EUR) razvrstiti med mednarodne javne finance ali mednarodne obveznice.

| (49) | Vendar je Nemčija po razpravi s Komisijo navedla, da je treba glede na zelo velik obseg celotnega portfelja pri nekaterih delih portfelja, tj. portfelju s posojili in podobnih nelikvidnih sredstvih v znesku približno [40–70] milijard EUR, upoštevati učinek portfelja. Če bi morala banka WestLB pred 30. junijem 2012 dejansko prodati celoten portfelj na trgu, bi se posamezne tržne vrednosti znižale zaradi prevelike ponudbe. Nemčija je za ta primer na podlagi prejetih informacij navedla, da je treba tržne vrednosti portfelja izračunati z znižanjem posameznih tržnih vrednosti za [2–5] %. |
| --- | --- |

(49)

Vendar je Nemčija po razpravi s Komisijo navedla, da je treba glede na zelo velik obseg celotnega portfelja pri nekaterih delih portfelja, tj. portfelju s posojili in podobnih nelikvidnih sredstvih v znesku približno [40–70] milijard EUR, upoštevati učinek portfelja. Če bi morala banka WestLB pred 30. junijem 2012 dejansko prodati celoten portfelj na trgu, bi se posamezne tržne vrednosti znižale zaradi prevelike ponudbe. Nemčija je za ta primer na podlagi prejetih informacij navedla, da je treba tržne vrednosti portfelja izračunati z znižanjem posameznih tržnih vrednosti za [2–5] %.

| (50) | V skladu z načrtom prestrukturiranja iz junija 2011 lahko drugi prenos sredstev na banko EAA vključuje sredstva banke WestImmo, ki bo sredstva prenesla na EAA, da izboljša svojo tržljivost. Banka WestImmo bo pod imenom Pfandbriefbank (predhodni delovni naziv) opravljala samo posle, ki izpolnjujejo pogoje glede nemških kritih obveznic (Pfandbriefe). Da bi se ta koncept izvedel, se lahko velik del sredstev in obveznosti banke WestImmo izloči in prenese na EAA v prvi polovici leta 2012. Izločeni portfelj bo znašal približno [5–10] milijard EUR, kar na ravni podportfeljev vključuje nezavarovan poslovni nepremičninski portfelj, portfelj s sredstvi na Japonskem ter portfelj z obveznicami in hipotekarnimi posojili v znesku [2–4] milijarde EUR, ki je bil na EAA umetno prenesen že med prvim prenosom in se zdaj uporablja za zavarovanje kritih obveznic. Banka WestImmo bo po prenosu precej manjša, njena sredstva ob nastanku pa bodo znašala približno [16–23] milijard EUR. Če banke WestImmo ne bo mogoče prodati do 30. junija 2012, bodo na EAA prenesena tudi preostala sredstva. Zato jih je treba upoštevati poleg zneska, navedenega v uvodni izjavi (51). |
| --- | --- |

(50)

V skladu z načrtom prestrukturiranja iz junija 2011 lahko drugi prenos sredstev na banko EAA vključuje sredstva banke WestImmo, ki bo sredstva prenesla na EAA, da izboljša svojo tržljivost. Banka WestImmo bo pod imenom Pfandbriefbank (predhodni delovni naziv) opravljala samo posle, ki izpolnjujejo pogoje glede nemških kritih obveznic (Pfandbriefe). Da bi se ta koncept izvedel, se lahko velik del sredstev in obveznosti banke WestImmo izloči in prenese na EAA v prvi polovici leta 2012. Izločeni portfelj bo znašal približno [5–10] milijard EUR, kar na ravni podportfeljev vključuje nezavarovan poslovni nepremičninski portfelj, portfelj s sredstvi na Japonskem ter portfelj z obveznicami in hipotekarnimi posojili v znesku [2–4] milijarde EUR, ki je bil na EAA umetno prenesen že med prvim prenosom in se zdaj uporablja za zavarovanje kritih obveznic. Banka WestImmo bo po prenosu precej manjša, njena sredstva ob nastanku pa bodo znašala približno [16–23] milijard EUR. Če banke WestImmo ne bo mogoče prodati do 30. junija 2012, bodo na EAA prenesena tudi preostala sredstva. Zato jih je treba upoštevati poleg zneska, navedenega v uvodni izjavi (51).

| (51) | Izločeni portfelj, o katerem so potekale razprave s Komisijo in ga je pozneje predložila Nemčija na podlagi podrobnih podatkov, je podrobno povzet v nadaljevanju.

  Preglednica 4


  Vrednotenje sredstev banke WestImmo v izločenem portfelju (v mrd. EUR)









  Portfelj | Knjigovodske vrednosti po HGB | Tržne vrednosti | Razlika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mednarodne nepremičnine | [3,5–4,0] | [3,0–4,0] | [0,1–0,4] |
| Nemške nepremičnine | [1,1–1,6] | [1,1–1,6] | [0,01–0,05] |
| Portfelj FI | [0,7–1,3] | [0,5–1,25] | [0,1–0,3] |
| Skupaj | [5,3–6,9] | [4,6–6,85] | [[0,3–0,8] |

(51)

Izločeni portfelj, o katerem so potekale razprave s Komisijo in ga je pozneje predložila Nemčija na podlagi podrobnih podatkov, je podrobno povzet v nadaljevanju.

Preglednica 4

Vrednotenje sredstev banke WestImmo v izločenem portfelju (v mrd. EUR)

Portfelj

Knjigovodske vrednosti po HGB

Tržne vrednosti

Razlika

Mednarodne nepremičnine

[3,5–4,0]

[3,0–4,0]

[0,1–0,4]

Nemške nepremičnine

[1,1–1,6]

[1,1–1,6]

[0,01–0,05]

Portfelj FI

[0,7–1,3]

[0,5–1,25]

[0,1–0,3]

Skupaj

[5,3–6,9]

[4,6–6,85]

[[0,3–0,8]

| (52) | Nemčija je podrobno pojasnila, zakaj je treba vrednotenje sredstev izločenega portfelja banke WestImmo oceniti za dovolj preudarno. Navedla je, da 1) približno eno tretjino portfelja sestavljajo kratkoročne pozicije; 2) je temeljna struktura zavarovanj trdna in 3) je bilo zavarovanje vrednoteno nedavno. |
| --- | --- |

(52)

Nemčija je podrobno pojasnila, zakaj je treba vrednotenje sredstev izločenega portfelja banke WestImmo oceniti za dovolj preudarno. Navedla je, da 1) približno eno tretjino portfelja sestavljajo kratkoročne pozicije; 2) je temeljna struktura zavarovanj trdna in 3) je bilo zavarovanje vrednoteno nedavno.

| (53) | Poleg tega namerava banka WestLB prodati WestImmo Pfandbriefbank pred 30. junijem 2012. Če pa te prodaje ne bo mogoče izvesti, bo treba vsa sredstva in obveznosti banke WestImmo prenesti na EAA. Ocenjena tveganju prilagojena knjigovodska vrednost (vključno z izločenim portfeljem) je junija 2011 znašala [20–26] milijard EUR. Ta portfelj sestavljajo predvsem hipotekarna posojila, namenjena zasebnikom in poslovnim nepremičninam. Nemčija je navedla, da je bil velik del prvotnega portfelja vključen že v postopek izbire za prvi prenos sredstev, zato je preostali del čist, njegova tržna vrednost pa enaka knjigovodski vrednosti. Poleg tega se poslovni nepremičninski portfelj uporablja predvsem za izdajo kritih obveznic, zato je njegova tržna vrednost dovolj visoka, da ustreza vrednosti ob prenosu. |
| --- | --- |

(53)

Poleg tega namerava banka WestLB prodati WestImmo Pfandbriefbank pred 30. junijem 2012. Če pa te prodaje ne bo mogoče izvesti, bo treba vsa sredstva in obveznosti banke WestImmo prenesti na EAA. Ocenjena tveganju prilagojena knjigovodska vrednost (vključno z izločenim portfeljem) je junija 2011 znašala [20–26] milijard EUR. Ta portfelj sestavljajo predvsem hipotekarna posojila, namenjena zasebnikom in poslovnim nepremičninam. Nemčija je navedla, da je bil velik del prvotnega portfelja vključen že v postopek izbire za prvi prenos sredstev, zato je preostali del čist, njegova tržna vrednost pa enaka knjigovodski vrednosti. Poleg tega se poslovni nepremičninski portfelj uporablja predvsem za izdajo kritih obveznic, zato je njegova tržna vrednost dovolj visoka, da ustreza vrednosti ob prenosu.

| (54) | Nemčija je nazadnje navedla, da mora biti dejanska ekonomska vrednost pri prenosu sredstev banke WestImmo in drugem prenosu sredstev banke WestLB enaka vrednosti teh sredstev ob prenosu. |
| --- | --- |

(54)

Nemčija je nazadnje navedla, da mora biti dejanska ekonomska vrednost pri prenosu sredstev banke WestImmo in drugem prenosu sredstev banke WestLB enaka vrednosti teh sredstev ob prenosu.

ii)   
  Dodatni kapitalski instrument za banko SPM

| (55) | Dežela NRW bo 30. junija 2012 v skladu z Eckpunktevereinbarung prevzela popolno lastništvo in odgovornost za banko WestLB. Ker bo banka WestLB skladu SoFFin vrnila 1 milijardo EUR, ki jo je sklad v obliki tihe udeležbe vložil v WestLB med prestrukturiranjem, bo treba ta kapital nadomestiti. NRW se je zavezala, da bo za ta namen v skladu z Eckpunktevereinbarung
   (34) zagotovila dodaten kapitalski instrument v znesku 1 milijarde EUR (v nadaljnjem besedilu: dodatni kapitalski instrument za banko SPM). |
| --- | --- |

(55)

Dežela NRW bo 30. junija 2012 v skladu z Eckpunktevereinbarung prevzela popolno lastništvo in odgovornost za banko WestLB. Ker bo banka WestLB skladu SoFFin vrnila 1 milijardo EUR, ki jo je sklad v obliki tihe udeležbe vložil v WestLB med prestrukturiranjem, bo treba ta kapital nadomestiti. NRW se je zavezala, da bo za ta namen v skladu z Eckpunktevereinbarung
   (34) zagotovila dodaten kapitalski instrument v znesku 1 milijarde EUR (v nadaljnjem besedilu: dodatni kapitalski instrument za banko SPM).

iii)   
  Prevzem nadaljnjih operativnih stroškov in stroškov likvidacije banke SPM

| (56) | Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 določa dva različna poslovna primera za banki WestLB/SPM, enega za osnovni scenarij, drugega pa za slab scenarij. V osnovnem scenariju je ocenjeno, da bodo vse izgube iz poslovanja in zaradi likvidacije banke SPM v petletnem obdobju (Transformationskosten), vključno s prevzemom pokojninskih obveznosti, znašale [3–6] milijard EUR. V slabem scenariju, ki temelji na drugačnih predpostavkah glede zmanjšanja števila zaposlenih, zneska amortizacije za stavbe in naložbe v IT, pokojninskih obveznosti in drugih izstopnih stroškov, je ocenjeno, da bodo skupne izgube v petletnem obdobju znašale [4–7] milijard EUR. NRW prevzame popolno lastništvo in odgovornost za banko WestLB. Osnovni in slab scenarij nakazujeta, da bo kapitalski instrument v znesku 1 milijarde EUR, ki ga zagotovi NRW, porabljen. Po slabem scenariju bi morala NRW v skladu z Eckpunktevereinbarung zagotoviti dodatne vire sredstev. |
| --- | --- |

(56)

Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 določa dva različna poslovna primera za banki WestLB/SPM, enega za osnovni scenarij, drugega pa za slab scenarij. V osnovnem scenariju je ocenjeno, da bodo vse izgube iz poslovanja in zaradi likvidacije banke SPM v petletnem obdobju (Transformationskosten), vključno s prevzemom pokojninskih obveznosti, znašale [3–6] milijard EUR. V slabem scenariju, ki temelji na drugačnih predpostavkah glede zmanjšanja števila zaposlenih, zneska amortizacije za stavbe in naložbe v IT, pokojninskih obveznosti in drugih izstopnih stroškov, je ocenjeno, da bodo skupne izgube v petletnem obdobju znašale [4–7] milijard EUR. NRW prevzame popolno lastništvo in odgovornost za banko WestLB. Osnovni in slab scenarij nakazujeta, da bo kapitalski instrument v znesku 1 milijarde EUR, ki ga zagotovi NRW, porabljen. Po slabem scenariju bi morala NRW v skladu z Eckpunktevereinbarung zagotoviti dodatne vire sredstev.

iv)   
  Zaveza glede zagotovitve likvidnostne podpore v obdobju prestrukturiranja

| (57) | Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 določa tudi, da morajo hranilnice, NRW in EAA med obdobjem prestrukturiranja ohraniti sedanjo likvidnost. Če bo med obdobjem prestrukturiranja do 30. junija 2012 potrebna dodatna likvidnostna podpora, se bodo WestLB, delničarji WestLB in EAA v skladu z Eckpunktevereinbarung dogovorili o ustreznih ukrepih za zagotavljanje likvidnosti med fazo preoblikovanja. V skladu z informacijami, ki jih je Nemčija predložila 1. decembra 2011, uporaba dodatne likvidnostne pomoči v primeru scenarija izjemnih situacij [...]. |
| --- | --- |

(57)

Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 določa tudi, da morajo hranilnice, NRW in EAA med obdobjem prestrukturiranja ohraniti sedanjo likvidnost. Če bo med obdobjem prestrukturiranja do 30. junija 2012 potrebna dodatna likvidnostna podpora, se bodo WestLB, delničarji WestLB in EAA v skladu z Eckpunktevereinbarung dogovorili o ustreznih ukrepih za zagotavljanje likvidnosti med fazo preoblikovanja. V skladu z informacijami, ki jih je Nemčija predložila 1. decembra 2011, uporaba dodatne likvidnostne pomoči v primeru scenarija izjemnih situacij [...].

3.   NAČRTI PRESTRUKTURIRANJA

a.   UVOD

| (58) | Nemčija je Komisiji predložila več načrtov prestrukturiranja, ki so obravnavali različne ukrepe državne pomoči in koncepte prestrukturiranja. Na podlagi prvega sklopa dokumentov, ki so zajemali samo zaščito pred tveganji v znesku 5 milijard EUR, je bil pripravljen načrt prestrukturiranja iz aprila 2009 (35). |
| --- | --- |

(58)

Nemčija je Komisiji predložila več načrtov prestrukturiranja, ki so obravnavali različne ukrepe državne pomoči in koncepte prestrukturiranja. Na podlagi prvega sklopa dokumentov, ki so zajemali samo zaščito pred tveganji v znesku 5 milijard EUR, je bil pripravljen načrt prestrukturiranja iz aprila 2009 (35).

| (59) | Ključna elementa načrta prestrukturiranja iz aprila 2009 (36) sta bila zmanjšanje bilančne vsote banke WestLB z 250 milijard EUR na 125 milijard EUR (vključno z odprodajo več sredstev, na primer WestImmo) ter preusmeritev dejavnosti in zmanjševanje tveganj vseh dejavnosti pred prodajo banke WestLB v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem razpisnem postopku. Če take prodaje ne bi bilo mogoče izvesti, banka WestLB po letu 2011 ne bi več smela sklepati novih pogodb. Čeprav so delničarji banke WestLB za postopek prodaje imenovali upravitelja odprodaje in investicijsko banko ter 30. septembra 2010 objavili javni razpis za banko WestLB, med razpisnim postopkom niso prejeli ponudb, ki bi bile po mnenju delničarjev WestLB ekonomsko sprejemljive. |
| --- | --- |

(59)

Ključna elementa načrta prestrukturiranja iz aprila 2009 (36) sta bila zmanjšanje bilančne vsote banke WestLB z 250 milijard EUR na 125 milijard EUR (vključno z odprodajo več sredstev, na primer WestImmo) ter preusmeritev dejavnosti in zmanjševanje tveganj vseh dejavnosti pred prodajo banke WestLB v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem razpisnem postopku. Če take prodaje ne bi bilo mogoče izvesti, banka WestLB po letu 2011 ne bi več smela sklepati novih pogodb. Čeprav so delničarji banke WestLB za postopek prodaje imenovali upravitelja odprodaje in investicijsko banko ter 30. septembra 2010 objavili javni razpis za banko WestLB, med razpisnim postopkom niso prejeli ponudb, ki bi bile po mnenju delničarjev WestLB ekonomsko sprejemljive.

| (60) | Nova načrta prestrukturiranja sta bila predložena decembra 2009 (37) in februarja 2011. V načrtu prestrukturiranja iz februarja 2011 je bilo navedeno nadaljnje zmanjšanje obsega banke na bilančno vsoto približno 80 milijard EUR, vendar brez vračanja plačil. Končni načrt prestrukturiranja je bil priglašen junija 2011. Nemčija je izrecno potrdila, da je bil načrt prestrukturiranja iz februarja 2011 preklican. V tem sklepu bo zato obravnavan samo načrt prestrukturiranja iz junija 2011. |
| --- | --- |

(60)

Nova načrta prestrukturiranja sta bila predložena decembra 2009 (37) in februarja 2011. V načrtu prestrukturiranja iz februarja 2011 je bilo navedeno nadaljnje zmanjšanje obsega banke na bilančno vsoto približno 80 milijard EUR, vendar brez vračanja plačil. Končni načrt prestrukturiranja je bil priglašen junija 2011. Nemčija je izrecno potrdila, da je bil načrt prestrukturiranja iz februarja 2011 preklican. V tem sklepu bo zato obravnavan samo načrt prestrukturiranja iz junija 2011.

b.   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA IZ JUNIJA 2011

| (61) | Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 temelji na štirih ključnih elementih:






  (a) | med letom 2011 in najpozneje do 30. junija 2012 bodo tako imenovane dejavnosti Verbundbank, tj. poslovne dejavnosti, ki so namenjene zlasti sodelovanju z regionalnimi hranilnicami, izločene, da se bo nova Verbundbank vključila v omrežje hranilnic; Helaba je izrazila pripravljenost za prevzem Verbundbank; |
| --- | --- | --- |

(61)

Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 temelji na štirih ključnih elementih:

(a)

med letom 2011 in najpozneje do 30. junija 2012 bodo tako imenovane dejavnosti Verbundbank, tj. poslovne dejavnosti, ki so namenjene zlasti sodelovanju z regionalnimi hranilnicami, izločene, da se bo nova Verbundbank vključila v omrežje hranilnic; Helaba je izrazila pripravljenost za prevzem Verbundbank;

| (b) | prizadevanja za prodajo vseh drugih delov WestLB se bodo nadaljevala, če bo možno prodajno pogodbo skleniti do 30. junija 2012; |
| --- | --- |

(b)

prizadevanja za prodajo vseh drugih delov WestLB se bodo nadaljevala, če bo možno prodajno pogodbo skleniti do 30. junija 2012;

| (c) | EEA bo 30. junija 2012 prevzela portfelje, ki niso preneseni na Verbundbank, ki jih niso prevzele članice finančne skupine hranilnic in jih banka WestLB do 30. junija 2012 ni prodala tretjim osebam; banka WestLB po 30. juniju 2011 ne bo sklepala novih bančnih poslov (razen poslov, povezanih z upravljanjem sredstev) in bo preoblikovana v platformo za upravljanje z likvidacijskim subjektom, ki ima v lasti podedovane pozicije – ki so bile komercialno prenesene na EAA ali jih je ta zavarovala – ki obravnava presežne delavce in opravlja storitve na področju upravljanja sredstev (z imenom banka SPM); |
| --- | --- |

(c)

EEA bo 30. junija 2012 prevzela portfelje, ki niso preneseni na Verbundbank, ki jih niso prevzele članice finančne skupine hranilnic in jih banka WestLB do 30. junija 2012 ni prodala tretjim osebam; banka WestLB po 30. juniju 2011 ne bo sklepala novih bančnih poslov (razen poslov, povezanih z upravljanjem sredstev) in bo preoblikovana v platformo za upravljanje z likvidacijskim subjektom, ki ima v lasti podedovane pozicije – ki so bile komercialno prenesene na EAA ali jih je ta zavarovala – ki obravnava presežne delavce in opravlja storitve na področju upravljanja sredstev (z imenom banka SPM);

| (d) | del banke SPM (v nadaljnjem besedilu: družba za upravljanje), ki banki EAA, Verbundbank in tretjim osebam zagotavlja storitve na področju upravljanja sredstev, bo izločen. |
| --- | --- |

(d)

del banke SPM (v nadaljnjem besedilu: družba za upravljanje), ki banki EAA, Verbundbank in tretjim osebam zagotavlja storitve na področju upravljanja sredstev, bo izločen.

| (62) | Načrt je okvirno povzet v nadaljevanju:

  Preglednica 5


  Temeljna struktura, obravnavana v načrtu prestrukturiranja iz junija 2011







  Sedanja struktura
  < 30. junij 2011 | Ciljna struktura
  > 30. junij 2012 |
| --- | --- | --- |
| WestLB

  Bilančna vsota: 160 milijard EUR
  Tveganju prilagojena aktiva: 88,5 milijarde EUR (leta 2008, glej preglednico 1)
  Lastniški kapital: 4 milijarde EUR
  Zaposleni: 4 400
  Delničarji: NRW 48 %, regije 2 %, hranilnice: 50 % | Bančni holding SPM

  Bilančna vsota: za potrditev (sredstva, umetno prenesena na EAA)
  Tveganju prilagojena aktiva: < 1 milijarda EUR
  Zaposleni: 4 400, < 400 leta 2016 v holdingu ali operativni družbi
  Lastniški kapital: [...]
  Delničar: NRW 100 % |
| WestImmo in druge hčerinske družbe banke WestLB | Hčerinska družba = operativna družba SPM
  Bilančna vsota: za potrditev (sredstva, umetno prenesena na EAA)
  Zaposleni: glej holding |
| | Hčerinska družba = družba za upravljanje SPM
  Bilančna vsota: < 1 milijarda EUR
  Zaposleni: največ 1 000 leta 2016
  Namenjena za prodajo pred letom 2016 |
| | Prenos Verbundbank na Helaba

  Bilančna vsota: 40–45 milijard EUR
  Lastniški kapital: 1 milijarda EUR hranilnic
  Zaposleni: ~ 400
  Delničarji: prenos na Helaba |
| | Prodaja sredstev do 30. junija 2012

  Zlasti banka WestImmo (Pfandbriefbank)
  Bilančna vsota banke WestImmo: [16–23] milijard EUR |
| EAA – slaba banka od aprila 2010

  Nominalna vrednost: 77,5 milijarde EUR (oktober 2011: 53)
  Lastniški kapital: 3 milijarde EUR
  Delničarji: NRW 48 %, regije 2 %,
  združenja hranilnic 50 % | EAA (dopolnjena) – slaba banka

  Bilančna vsota: ~ [100–250] milijard EUR
  Lastniški kapital: lastniški kapital iz 6/2012 z dodatnim kapitalom za zmanjšanje sredstev, prenesenih 30. junija 2012, brez izgub.
  Delničarji: NRW 48 %, regije 2 %,
  združenja hranilnic 50 % |

(62)

Načrt je okvirno povzet v nadaljevanju:

Preglednica 5

Temeljna struktura, obravnavana v načrtu prestrukturiranja iz junija 2011

Sedanja struktura

< 30. junij 2011

Ciljna struktura

> 30. junij 2012

WestLB

Bilančna vsota: 160 milijard EUR

Tveganju prilagojena aktiva: 88,5 milijarde EUR (leta 2008, glej preglednico 1)

Lastniški kapital: 4 milijarde EUR

Zaposleni: 4 400

Delničarji: NRW 48 %, regije 2 %, hranilnice: 50 %

Bančni holding SPM

Bilančna vsota: za potrditev (sredstva, umetno prenesena na EAA)

Tveganju prilagojena aktiva: < 1 milijarda EUR

Zaposleni: 4 400, < 400 leta 2016 v holdingu ali operativni družbi

Lastniški kapital: [...]

Delničar: NRW 100 %

WestImmo in druge hčerinske družbe banke WestLB

Image

Bilančna vsota: za potrditev (sredstva, umetno prenesena na EAA)

Zaposleni: glej holding

Image

Bilančna vsota: < 1 milijarda EUR

Zaposleni: največ 1 000 leta 2016

Namenjena za prodajo pred letom 2016

Prenos Verbundbank na Helaba

Bilančna vsota: 40–45 milijard EUR

Lastniški kapital: 1 milijarda EUR hranilnic

Zaposleni: ~ 400

Delničarji: prenos na Helaba

Prodaja sredstev do 30. junija 2012

Zlasti banka WestImmo (Pfandbriefbank)

Bilančna vsota banke WestImmo: [16–23] milijard EUR

EAA – slaba banka od aprila 2010

Nominalna vrednost: 77,5 milijarde EUR (oktober 2011: 53)

Lastniški kapital: 3 milijarde EUR

Delničarji: NRW 48 %, regije 2 %,

združenja hranilnic 50 %

EAA (dopolnjena) – slaba banka

Bilančna vsota: ~ [100–250] milijard EUR

Lastniški kapital: lastniški kapital iz 6/2012 z dodatnim kapitalom za zmanjšanje sredstev, prenesenih 30. junija 2012, brez izgub.

Delničarji: NRW 48 %, regije 2 %,

združenja hranilnic 50 %

i)   
  Verbundbank

| (63) | Poslovne dejavnosti Verbundbank bodo izločene, da bo vzpostavljen subjekt, ki se bo združil z drugo banko. Med postopkom sprejetja tega sklepa so se hranilnice odrekle predhodni nameri, da bodo samostojno ustanovile novo banko. Verbundbank bo ponudnica storitev in centralna banka za hranilnice v deželah NRW in Brandenburg ter bo zaposlovala približno 400 nekdanjih zaposlenih banke WestLB. Med prehodnim obdobjem bo morda morala skleniti pogodbo za nekatere storitve, ki jih opravljata banki WestLB/SPM. |
| --- | --- |

(63)

Poslovne dejavnosti Verbundbank bodo izločene, da bo vzpostavljen subjekt, ki se bo združil z drugo banko. Med postopkom sprejetja tega sklepa so se hranilnice odrekle predhodni nameri, da bodo samostojno ustanovile novo banko. Verbundbank bo ponudnica storitev in centralna banka za hranilnice v deželah NRW in Brandenburg ter bo zaposlovala približno 400 nekdanjih zaposlenih banke WestLB. Med prehodnim obdobjem bo morda morala skleniti pogodbo za nekatere storitve, ki jih opravljata banki WestLB/SPM.

| (64) | Za Verbundbank se bo uporabljal poslovni model z majhnim tveganjem. Verbundbank bo hranilnicam in strankam hranilnic, srednje velikim podjetjem, javnim subjektom in institucijam ponujala storitve in produkte. Produkti Verbundbank bodo vključevali predvsem financiranje za podjetja in dejavnosti na navadnih kapitalskih trgih. Ključni finančni podatki Verbundbank med drugim vključujejo tveganju prilagojeno aktivo v znesku 8,3 milijarde EUR in bilančno vsoto od 40 do 45 milijard EUR. Verbundbank bo ob nastanku imela kapital v znesku 1 milijarde EUR, da bo dosegla 12-odstotni regulativni delež lastniškega kapitala. Kapital bodo zagotovila združenja hranilnic v NRW (50 %) ter združenje hranilnic na nacionalni ravni (DSGV – 50 %) (38). Obveznosti Verbundbank bodo vloge hranilnic, obveznice, krite obveznice in vloge institucionalnih vlagateljev. Velik del financiranja bodo zagotovile članice finančne skupine hranilnic. |
| --- | --- |

(64)

Za Verbundbank se bo uporabljal poslovni model z majhnim tveganjem. Verbundbank bo hranilnicam in strankam hranilnic, srednje velikim podjetjem, javnim subjektom in institucijam ponujala storitve in produkte. Produkti Verbundbank bodo vključevali predvsem financiranje za podjetja in dejavnosti na navadnih kapitalskih trgih. Ključni finančni podatki Verbundbank med drugim vključujejo tveganju prilagojeno aktivo v znesku 8,3 milijarde EUR in bilančno vsoto od 40 do 45 milijard EUR. Verbundbank bo ob nastanku imela kapital v znesku 1 milijarde EUR, da bo dosegla 12-odstotni regulativni delež lastniškega kapitala. Kapital bodo zagotovila združenja hranilnic v NRW (50 %) ter združenje hranilnic na nacionalni ravni (DSGV – 50 %) (38). Obveznosti Verbundbank bodo vloge hranilnic, obveznice, krite obveznice in vloge institucionalnih vlagateljev. Velik del financiranja bodo zagotovile članice finančne skupine hranilnic.

| (65) | Helaba je po predložitvi načrta prestrukturiranja iz junija 2011 izrazila pripravljenost za prevzem dejavnosti Verbundbank. Helaba je 12. decembra 2011 načeloma pozitivno zaključila skrbni pregled izbranega portfelja sredstev in obveznosti banke WestLB ter ponovno izrazila svojo pripravljenost za prevzem banke Verbundbank, tako da je pooblastila upravo banke za začetek dejanskih pogajanj o vključitvi poslovnih dejavnosti Verbundbank (39). Združenja hranilnic so vključitev Verbundbank v banko Helaba ali sektor hranilnic organizirala, ko je postalo očitno, da bo donosnost Verbundbank, če bo poslovala samostojno, predvidoma precej nizka, saj bo donosnost lastniškega kapitala znašala od [2,0–3,0] % do [4,0–5,0] %. Zaradi zmanjšanja splošnih stroškov in sinergij zaradi vključitve dejavnosti Verbundbank v banko Helaba ali sektor hranilnic bi se pričakovana donosnost izboljšala in povečala na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(65)

Helaba je po predložitvi načrta prestrukturiranja iz junija 2011 izrazila pripravljenost za prevzem dejavnosti Verbundbank. Helaba je 12. decembra 2011 načeloma pozitivno zaključila skrbni pregled izbranega portfelja sredstev in obveznosti banke WestLB ter ponovno izrazila svojo pripravljenost za prevzem banke Verbundbank, tako da je pooblastila upravo banke za začetek dejanskih pogajanj o vključitvi poslovnih dejavnosti Verbundbank (39). Združenja hranilnic so vključitev Verbundbank v banko Helaba ali sektor hranilnic organizirala, ko je postalo očitno, da bo donosnost Verbundbank, če bo poslovala samostojno, predvidoma precej nizka, saj bo donosnost lastniškega kapitala znašala od [2,0–3,0] % do [4,0–5,0] %. Zaradi zmanjšanja splošnih stroškov in sinergij zaradi vključitve dejavnosti Verbundbank v banko Helaba ali sektor hranilnic bi se pričakovana donosnost izboljšala in povečala na sprejemljivo raven.

ii)   
  Prodaja ali prenos sredstev

| (66) | Načrt za prestrukturiranje iz junija 2011 določa, da bo čim več delov banke WestLB, ki niso primerni za izločitev v banko Verbundbank, prodanih do 30. junija 2012 (podpisovanje pogodb). Ta postopek je že usklajen s trenutnimi prodajnimi dejavnosti, ki so se že začele, da bi izpolnili pogoje iz odločbe iz maja 2009. [...]. |
| --- | --- |

(66)

Načrt za prestrukturiranje iz junija 2011 določa, da bo čim več delov banke WestLB, ki niso primerni za izločitev v banko Verbundbank, prodanih do 30. junija 2012 (podpisovanje pogodb). Ta postopek je že usklajen s trenutnimi prodajnimi dejavnosti, ki so se že začele, da bi izpolnili pogoje iz odločbe iz maja 2009. [...].

| (67) | WestLB je začela prodajati večje enote, kot sta oddelka za podjetja in strukturne finance ter kapitalske trge, ki ji prinašata največ prihodkov, vključno z manjšimi enotami, kot so poslovne enote za podjetja, strukturne finance, trge lastniških vrednostnih papirjev, dolžniške trge in skrbniške storitve, ki jih je po potrebi mogoče kupiti skupaj z njihovimi sistemi za elektronsko obdelavo podatkov in infrastrukturo. |
| --- | --- |

(67)

WestLB je začela prodajati večje enote, kot sta oddelka za podjetja in strukturne finance ter kapitalske trge, ki ji prinašata največ prihodkov, vključno z manjšimi enotami, kot so poslovne enote za podjetja, strukturne finance, trge lastniških vrednostnih papirjev, dolžniške trge in skrbniške storitve, ki jih je po potrebi mogoče kupiti skupaj z njihovimi sistemi za elektronsko obdelavo podatkov in infrastrukturo.

| (68) | WestLB bo ponudbe ovrednotila na podlagi več meril, vključno s prodajno ceno in ustreznimi določbami o prilagoditvi, učinki prodaje na bilanco stanja ter izkaz poslovnega izida banke WestLB, ustreznostjo ponudb na primer glede konceptov financiranja in izkušenj kupca s transakcijami, pravnih vidikov transakcije in dopolnitve banke EAA. |
| --- | --- |

(68)

WestLB bo ponudbe ovrednotila na podlagi več meril, vključno s prodajno ceno in ustreznimi določbami o prilagoditvi, učinki prodaje na bilanco stanja ter izkaz poslovnega izida banke WestLB, ustreznostjo ponudb na primer glede konceptov financiranja in izkušenj kupca s transakcijami, pravnih vidikov transakcije in dopolnitve banke EAA.

| (69) | Vsa sredstva in obveznosti banke WestLB, ki še ne bodo prodana ali prenesena na Verbundbank, bodo 30. junija 2012 prenesena na banko EAA. Veljavni pravni okvir (40) poznejšo dopolnitev banke EAA dopušča, če je med drugim na voljo dovolj lastniškega kapitala, če se razkrijejo vsa tveganja, povezana s sredstvi, in predloži podroben načrt likvidacije. |
| --- | --- |

(69)

Vsa sredstva in obveznosti banke WestLB, ki še ne bodo prodana ali prenesena na Verbundbank, bodo 30. junija 2012 prenesena na banko EAA. Veljavni pravni okvir (40) poznejšo dopolnitev banke EAA dopušča, če je med drugim na voljo dovolj lastniškega kapitala, če se razkrijejo vsa tveganja, povezana s sredstvi, in predloži podroben načrt likvidacije.

| (70) | Pri drugem prenosu sredstev bodo uporabljene podobne metode, kot so bile uporabljene že decembra 2009 in aprila 2010, ko sta bili na EAA preneseni prvi tranši prvega prenosa sredstev banke WestLB. Tudi v tem primeru bo prednostna metoda prenosa odcepitev, fizični prenos pa bo nadomeščen z umetnim prenosom povezanih tveganj samo, če bodo druge ustrezne metode prenosa, na primer prodaja ali soudeležba, pravno ali tehnično nemogoče ali bodo povzročile gospodarsko nerazumna tveganja. |
| --- | --- |

(70)

Pri drugem prenosu sredstev bodo uporabljene podobne metode, kot so bile uporabljene že decembra 2009 in aprila 2010, ko sta bili na EAA preneseni prvi tranši prvega prenosa sredstev banke WestLB. Tudi v tem primeru bo prednostna metoda prenosa odcepitev, fizični prenos pa bo nadomeščen z umetnim prenosom povezanih tveganj samo, če bodo druge ustrezne metode prenosa, na primer prodaja ali soudeležba, pravno ali tehnično nemogoče ali bodo povzročile gospodarsko nerazumna tveganja.

| (71) | Cilj prenosa je zagotoviti, da WestLB ali banka SPM ne bo sklepala novih bančnih poslov (razen poslov v zvezi z dejavnostmi upravljanja) in ne bo več izpostavljena bonitetnim ali tržnim tveganjem na lasten račun, ki bi jih bilo treba kriti z regulativnim minimalnim lastniškim kapitalom na podlagi trenutno veljavnega regulativnega okvira (41). |
| --- | --- |

(71)

Cilj prenosa je zagotoviti, da WestLB ali banka SPM ne bo sklepala novih bančnih poslov (razen poslov v zvezi z dejavnostmi upravljanja) in ne bo več izpostavljena bonitetnim ali tržnim tveganjem na lasten račun, ki bi jih bilo treba kriti z regulativnim minimalnim lastniškim kapitalom na podlagi trenutno veljavnega regulativnega okvira (41).

| (72) | Glede vrednotenja sredstev in obveznosti bo prenos potekal po knjigovodskih vrednostih, ki ustrezajo tveganju, kar pomeni [...]. |
| --- | --- |

(72)

Glede vrednotenja sredstev in obveznosti bo prenos potekal po knjigovodskih vrednostih, ki ustrezajo tveganju, kar pomeni [...].

iii)   
  Banka SPM

| (73) | Banka WestLB po 30. juniju 2012 ne bo sklepala novih bančnih poslov (razen poslov, povezanih z dejavnostmi upravljanja), ne bo uporabljala blagovne znamke WestLB in se bo preimenovala v banko SPM (predhodni delovni naziv). Banka WestLB bo preoblikovana v enoto, ki ima zaradi likvidacije v lasti podedovane pozicije, ki so bile komercialno prenesene na EAA, in skrbi za preostalo osebje, ter v platformo za upravljanje, ki bo zagotavljala samo storitve na področju upravljanja sredstev. |
| --- | --- |

(73)

Banka WestLB po 30. juniju 2012 ne bo sklepala novih bančnih poslov (razen poslov, povezanih z dejavnostmi upravljanja), ne bo uporabljala blagovne znamke WestLB in se bo preimenovala v banko SPM (predhodni delovni naziv). Banka WestLB bo preoblikovana v enoto, ki ima zaradi likvidacije v lasti podedovane pozicije, ki so bile komercialno prenesene na EAA, in skrbi za preostalo osebje, ter v platformo za upravljanje, ki bo zagotavljala samo storitve na področju upravljanja sredstev.

| (74) | [...]. |
| --- | --- |

(74)

[...].

| (75) | Banka SPM bo postala holding (v nadaljnjem besedilu: holding banke SPM), ki naj bi imel dve hčerinski družbi, SPM Betriebsgesellschaft in SPM Servicegesellschaft, tj. družbo za upravljanje (v nadaljnjem besedilu: družba za upravljanje). |
| --- | --- |

(75)

Banka SPM bo postala holding (v nadaljnjem besedilu: holding banke SPM), ki naj bi imel dve hčerinski družbi, SPM Betriebsgesellschaft in SPM Servicegesellschaft, tj. družbo za upravljanje (v nadaljnjem besedilu: družba za upravljanje).

| (76) | Sredstva, ki jih zaradi davčnih, pravnih ali regulativnih razlogov ni mogoče fizično prenesti, se prenesejo samo umetno. Taka sredstva se vključijo v bilance stanja holdinga banke SPM ali SPM Betriebsgesellschaft, ne pa v bilanco stanja SPM Servicegesellschaft. |
| --- | --- |

(76)

Sredstva, ki jih zaradi davčnih, pravnih ali regulativnih razlogov ni mogoče fizično prenesti, se prenesejo samo umetno. Taka sredstva se vključijo v bilance stanja holdinga banke SPM ali SPM Betriebsgesellschaft, ne pa v bilanco stanja SPM Servicegesellschaft.

| (77) | WestLB ali banka SPM, odvisno od okoliščin, po koncu dopolnitve ne bo imela v lasti tveganju prilagojene aktive za bonitetna ali tržna tveganja (42), ampak samo razmeroma majhno količino tveganju prilagojene aktive, ki bo namenjena za kritje regulativnih kapitalskih zahtev za povsem operativna tveganja (manj kot 1 milijardo EUR, če se za izračun uporabi enostavni pristop) (43). |
| --- | --- |

(77)

WestLB ali banka SPM, odvisno od okoliščin, po koncu dopolnitve ne bo imela v lasti tveganju prilagojene aktive za bonitetna ali tržna tveganja (42), ampak samo razmeroma majhno količino tveganju prilagojene aktive, ki bo namenjena za kritje regulativnih kapitalskih zahtev za povsem operativna tveganja (manj kot 1 milijardo EUR, če se za izračun uporabi enostavni pristop) (43).

| (78) | SPM Betriebsgesellschaft bo imela v lasti preostale pokojninske obveznosti do sedanjih in nekdanjih zaposlenih banke WestLB. Glavni nalogi holdinga SPM/SPM Betriebsgesellschaft bosta zmanjšanje števila osebja s sedanjih 4 400 zaposlenih na 1 400 v letu 2016, od katerih jih bo 1 000 zaposlenih v družbi za upravljanje, ter zaprtje nepotrebnih lokacij in sistemov. SPM Betriebsgesellschaft bo zagotavljala samo osnovne stranske storitve, na primer vzdrževanje stavb in pisarn. |
| --- | --- |

(78)

SPM Betriebsgesellschaft bo imela v lasti preostale pokojninske obveznosti do sedanjih in nekdanjih zaposlenih banke WestLB. Glavni nalogi holdinga SPM/SPM Betriebsgesellschaft bosta zmanjšanje števila osebja s sedanjih 4 400 zaposlenih na 1 400 v letu 2016, od katerih jih bo 1 000 zaposlenih v družbi za upravljanje, ter zaprtje nepotrebnih lokacij in sistemov. SPM Betriebsgesellschaft bo zagotavljala samo osnovne stranske storitve, na primer vzdrževanje stavb in pisarn.

| (79) | Družba za upravljanje bo izločena v novo podjetje med 1. januarjem 2012 in 31. decembrom 2012, da bi zagotavljala storitve na področju upravljanja sredstev za preostala sredstva in obveznosti banke WestLB. Storitve na področju upravljanja sredstev so potrebne, ker so bili portfelji sredstev preneseni na banko EAA (in Verbundbank), pri čemer EAA in Verbundbank ne moreta sami upravljati portfeljev. Družba za upravljanje bo te storitve opravljala za EAA (in Verbundbank) po običajnih prodajnih cenah. Vse omejitve glede poslovnega modela družbe za upravljanje (glej tudi uvodne izjave od 80 do 85) bodo prenehale veljati po prodaji te družbe. |
| --- | --- |

(79)

Družba za upravljanje bo izločena v novo podjetje med 1. januarjem 2012 in 31. decembrom 2012, da bi zagotavljala storitve na področju upravljanja sredstev za preostala sredstva in obveznosti banke WestLB. Storitve na področju upravljanja sredstev so potrebne, ker so bili portfelji sredstev preneseni na banko EAA (in Verbundbank), pri čemer EAA in Verbundbank ne moreta sami upravljati portfeljev. Družba za upravljanje bo te storitve opravljala za EAA (in Verbundbank) po običajnih prodajnih cenah. Vse omejitve glede poslovnega modela družbe za upravljanje (glej tudi uvodne izjave od 80 do 85) bodo prenehale veljati po prodaji te družbe.

| (80) | Holding SPM ali hčerinski družbi holdinga bodo imeli v lasti vsa dovoljenja za opravljanje bančnih storitev, ki so še potrebna za njihove dejavnosti. Nemčija se zavezuje, da obseg in število dovoljenj za opravljanje bančnih storitev ne presegata minimalnih potreb za zagotavljanje storitev na področju upravljanja sredstev. |
| --- | --- |

(80)

Holding SPM ali hčerinski družbi holdinga bodo imeli v lasti vsa dovoljenja za opravljanje bančnih storitev, ki so še potrebna za njihove dejavnosti. Nemčija se zavezuje, da obseg in število dovoljenj za opravljanje bančnih storitev ne presegata minimalnih potreb za zagotavljanje storitev na področju upravljanja sredstev.

| (81) | Znatni deli portfeljev EAA so in bodo ostali vknjiženi v poslovalnicah v tujini. Izpostavljenosti banke WestLB so 31. oktobra 2011 v New Yorku znašale približno [5–15] milijard EUR, v Londonu približno [15–25] milijard EUR, v Aziji pa približno [5–10] milijard EUR. Med prvim prenosom sredstev je bil fizični prenos teh portfeljev na EAA zaradi davčnih, pravnih ali regulativnih razlogov nemogoč ali ekonomsko nerazumen, zato ga je bilo mogoče izvesti samo umetno. Ta sredstva bo imel v lasti holding SPM ali SPM Betriebsgesellschaft, delno v poslovalnicah ali hčerinskih družbah v tujini. Nemčija pojasnjuje, da poslovalnic ali hčerinskih družb v tujini ni mogoče zapreti takoj, vendar se zavezuje, da bo holding SPM ali SPM Betriebsgesellschaft vse poslovalnice ali hčerinske družbe v tujini zaprl pred koncem leta 2016, razen če to ne bo možno zaradi bančnih regulativnih zahtev. |
| --- | --- |

(81)

Znatni deli portfeljev EAA so in bodo ostali vknjiženi v poslovalnicah v tujini. Izpostavljenosti banke WestLB so 31. oktobra 2011 v New Yorku znašale približno [5–15] milijard EUR, v Londonu približno [15–25] milijard EUR, v Aziji pa približno [5–10] milijard EUR. Med prvim prenosom sredstev je bil fizični prenos teh portfeljev na EAA zaradi davčnih, pravnih ali regulativnih razlogov nemogoč ali ekonomsko nerazumen, zato ga je bilo mogoče izvesti samo umetno. Ta sredstva bo imel v lasti holding SPM ali SPM Betriebsgesellschaft, delno v poslovalnicah ali hčerinskih družbah v tujini. Nemčija pojasnjuje, da poslovalnic ali hčerinskih družb v tujini ni mogoče zapreti takoj, vendar se zavezuje, da bo holding SPM ali SPM Betriebsgesellschaft vse poslovalnice ali hčerinske družbe v tujini zaprl pred koncem leta 2016, razen če to ne bo možno zaradi bančnih regulativnih zahtev.

| (82) | Poleg tega bo morala družba za upravljanje te portfelje ustrezno upravljati. Da bi se ohranili strokovno znanje in izkušnje na področju upravljanja sredstev, bo družba za upravljanje imela poslovalnice v New Yorku, Londonu in na eni lokaciji v Aziji. Približno tretjina zaposlenih, ki naj bi delali za družbo za upravljanje, bo delala v eni od poslovalnic v tujini. Komisija zato razume, da banka SPM po prodaji družbe za upravljanje po letu 2016 ne bo več imela poslovalnic ali hčerinskih družb v tujini, razen če posameznih poslovalnic ali hčerinskih družb ne bo mogoče zapreti zaradi bančnih regulativnih zahtev. |
| --- | --- |

(82)

Poleg tega bo morala družba za upravljanje te portfelje ustrezno upravljati. Da bi se ohranili strokovno znanje in izkušnje na področju upravljanja sredstev, bo družba za upravljanje imela poslovalnice v New Yorku, Londonu in na eni lokaciji v Aziji. Približno tretjina zaposlenih, ki naj bi delali za družbo za upravljanje, bo delala v eni od poslovalnic v tujini. Komisija zato razume, da banka SPM po prodaji družbe za upravljanje po letu 2016 ne bo več imela poslovalnic ali hčerinskih družb v tujini, razen če posameznih poslovalnic ali hčerinskih družb ne bo mogoče zapreti zaradi bančnih regulativnih zahtev.

| (83) | Družba za upravljanje ne bo samo izločena, ampak bo zatem najpozneje do leta 2016 prodana. Banka SPM lahko zaradi lažje prodaje družbe za upravljanje med leti 2012 in 2014 sklepa pogodbe za zagotavljanje storitev na področju upravljanja sredstev za portfelje tretjih oseb, tj. portfelje, ki niso povezani z nekdanjimi portfelji banke WestLB. Prihodki iz teh dejavnosti pa ne smejo presegati [40–60] % vseh bruto prihodkov družbe za upravljanje. Ta omejitev velja do prodaje družbe za upravljanje. |
| --- | --- |

(83)

Družba za upravljanje ne bo samo izločena, ampak bo zatem najpozneje do leta 2016 prodana. Banka SPM lahko zaradi lažje prodaje družbe za upravljanje med leti 2012 in 2014 sklepa pogodbe za zagotavljanje storitev na področju upravljanja sredstev za portfelje tretjih oseb, tj. portfelje, ki niso povezani z nekdanjimi portfelji banke WestLB. Prihodki iz teh dejavnosti pa ne smejo presegati [40–60] % vseh bruto prihodkov družbe za upravljanje. Ta omejitev velja do prodaje družbe za upravljanje.

| (84) | Od družbe za upravljanje se pričakuje srednja donosnost prodaje približno [8–12] %, kar bi moralo zadostovati za tržljivost družbe (44). V izračunu dobička in izgube, na podlagi katerega je bila ocenjena donosnost družbe za upravljanje, je poudarjeno, da je treba do leta 2016 znatno znižati stroške (45). |
| --- | --- |

(84)

Od družbe za upravljanje se pričakuje srednja donosnost prodaje približno [8–12] %, kar bi moralo zadostovati za tržljivost družbe (44). V izračunu dobička in izgube, na podlagi katerega je bila ocenjena donosnost družbe za upravljanje, je poudarjeno, da je treba do leta 2016 znatno znižati stroške (45).

| (85) | Nemčija se zavezuje, da bo družba za upravljanje likvidirana, če je banka SPM ne bo prodala do 31. decembra 2016. V tem primeru bodo vse obstoječe pogodbene obveznosti prenehale veljati do 31. decembra 2017, tj. konca obdobja postopnega prenehanja družbe za upravljanje (če ne bo prodana). |
| --- | --- |

(85)

Nemčija se zavezuje, da bo družba za upravljanje likvidirana, če je banka SPM ne bo prodala do 31. decembra 2016. V tem primeru bodo vse obstoječe pogodbene obveznosti prenehale veljati do 31. decembra 2017, tj. konca obdobja postopnega prenehanja družbe za upravljanje (če ne bo prodana).

4.   ZAVEZE NEMČIJE

| (86) | Nemčija je poleg načrta prestrukturiranja iz junija 2011 predložila seznam zavez (glej Prilogo k temu sklepu), ki je povzet v nadaljevanju:






  a) | BLAGOVNA ZNAMKA:






  — | Nemčija se glede blagovne znamke WestLB zavezuje, da se po 30. juniju 2012 ne bo več uporabljala (velja lahko trimesečno obdobje odloga, če bo to potrebno zaradi tehničnih razlogov). |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

Nemčija je poleg načrta prestrukturiranja iz junija 2011 predložila seznam zavez (glej Prilogo k temu sklepu), ki je povzet v nadaljevanju:

a)

BLAGOVNA ZNAMKA:

—

Nemčija se glede blagovne znamke WestLB zavezuje, da se po 30. juniju 2012 ne bo več uporabljala (velja lahko trimesečno obdobje odloga, če bo to potrebno zaradi tehničnih razlogov).

| b) | VERBUNDBANK






  — | Nemčija se zavezuje, da so poslovne dejavnosti Verbundbank do 31. decembra 2016 omejene na dejavnosti, navedene v načrtu prestrukturiranja iz junija 2011, razen če se Verbundbank pred 31. decembrom 2016 združi z drugo deželno banko. |
| --- | --- | --- |

b)

VERBUNDBANK

—

Nemčija se zavezuje, da so poslovne dejavnosti Verbundbank do 31. decembra 2016 omejene na dejavnosti, navedene v načrtu prestrukturiranja iz junija 2011, razen če se Verbundbank pred 31. decembrom 2016 združi z drugo deželno banko.

| — | Nemčija se zavezuje, da NRW v prihodnosti ne bo kupovala delnic Verbundbank ali ji zagotavljala druge oblike finančne podpore. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da NRW v prihodnosti ne bo kupovala delnic Verbundbank ali ji zagotavljala druge oblike finančne podpore.

| — | Nemčija se zavezuje, da samostojna izločitev banke Verbundbank v novo podjetje ne bo izvedena, njena sredstva in obveznosti pa bo pred 30. junijem 2012 prevzel sektor hranilnic. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da samostojna izločitev banke Verbundbank v novo podjetje ne bo izvedena, njena sredstva in obveznosti pa bo pred 30. junijem 2012 prevzel sektor hranilnic.

| — | Nemčija se zavezuje, da bodo vse strani brez sprememb ali zamud izvajale obveznosti iz Eckpunktevereinbarung, s čimer bo zlasti na podlagi predmeta transakcije in ocene, da je vrednost podjetja enaka nič, zagotovljena zadostna varnost transakcije, Verbundbank pa bo prodana do 30. junija 2012. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da bodo vse strani brez sprememb ali zamud izvajale obveznosti iz Eckpunktevereinbarung, s čimer bo zlasti na podlagi predmeta transakcije in ocene, da je vrednost podjetja enaka nič, zagotovljena zadostna varnost transakcije, Verbundbank pa bo prodana do 30. junija 2012.

| — | Nemčija se zavezuje, da bo Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) v primeru pozitivnega izida skrbnega pregleda pripravljena prevzeti Verbundbank. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da bo Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) v primeru pozitivnega izida skrbnega pregleda pripravljena prevzeti Verbundbank.

| c) | BANKA SPM






  — | Nemčija se zavezuje, da bo banka SPM omejila svoje dejavnosti na naslednje storitve:






  i) | upravljanje portfeljev banke EAA, Verbundbank in tretjih oseb po potrebi, vključno z upravljanjem slabih posojil, kliringom vrednostnih papirjev, obdelavo in uporabo, bonitetnim ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom posojil, nadzorom bonitetnih tveganj, regulativnim poročanjem, upravljanjem poslovnih zavarovanj z ustreznim upravljanjem podatkov, upravljanjem tržnih tveganj, storitvami IT in zalednimi storitvami, financiranjem, zavarovanjem, vodenjem gotovinskega poslovanja, finančnim poročanjem, preverjanjem, skladnostjo in upravljanjem deležev; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

BANKA SPM

—

Nemčija se zavezuje, da bo banka SPM omejila svoje dejavnosti na naslednje storitve:

i)

upravljanje portfeljev banke EAA, Verbundbank in tretjih oseb po potrebi, vključno z upravljanjem slabih posojil, kliringom vrednostnih papirjev, obdelavo in uporabo, bonitetnim ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom posojil, nadzorom bonitetnih tveganj, regulativnim poročanjem, upravljanjem poslovnih zavarovanj z ustreznim upravljanjem podatkov, upravljanjem tržnih tveganj, storitvami IT in zalednimi storitvami, financiranjem, zavarovanjem, vodenjem gotovinskega poslovanja, finančnim poročanjem, preverjanjem, skladnostjo in upravljanjem deležev;

| ii) | EAA lahko v primeru sredstev, ki so se nanjo umetno prenesla, kot del svoje likvidacijske strategije izvaja zlasti širitve, prodaje ali listinjenja takšnih sredstev; v takih primerih bo banka SPM delovala samo v imenu EAA in po njenih navodilih (46). |
| --- | --- |

ii)

EAA lahko v primeru sredstev, ki so se nanjo umetno prenesla, kot del svoje likvidacijske strategije izvaja zlasti širitve, prodaje ali listinjenja takšnih sredstev; v takih primerih bo banka SPM delovala samo v imenu EAA in po njenih navodilih (46).

| — | Nemčija je predložila opis zahtevanih dovoljenj za opravljanje bančnih storitev in se zavezala, da bodo vsa dovoljenja vrnjena do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

—

Nemčija je predložila opis zahtevanih dovoljenj za opravljanje bančnih storitev in se zavezala, da bodo vsa dovoljenja vrnjena do 31. decembra 2012.

| — | Nemčija se zavezuje, da se bo število zaposlenih v banki SPM do leta 2016 zmanjšalo s sedanjih 4 400 na 1 000, pri čemer bodo zaposleni v družbi za upravljanje. Navedeni so bili okvirni podatki o ciljnem številu osebja med tem zmanjševanjem. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da se bo število zaposlenih v banki SPM do leta 2016 zmanjšalo s sedanjih 4 400 na 1 000, pri čemer bodo zaposleni v družbi za upravljanje. Navedeni so bili okvirni podatki o ciljnem številu osebja med tem zmanjševanjem.

| — | Nemčija se zavezuje, da bo banka SPM pri opravljanju storitev za tretje osebe upoštevala določene pogoje. Obseg poslovanja s tretjimi osebami ne sme presegati [40–60] % skupnih bruto prihodkov banke. Pogodbe s tretjimi osebami bo zagotavljal samo ločen subjekt (družba za upravljanje, ki jo bo treba izločiti v novo podjetje), ki bo imel dovoljenje za upravljanje bančnih storitev, omejeno na najnižjo potrebno stopnjo. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da bo banka SPM pri opravljanju storitev za tretje osebe upoštevala določene pogoje. Obseg poslovanja s tretjimi osebami ne sme presegati [40–60] % skupnih bruto prihodkov banke. Pogodbe s tretjimi osebami bo zagotavljal samo ločen subjekt (družba za upravljanje, ki jo bo treba izločiti v novo podjetje), ki bo imel dovoljenje za upravljanje bančnih storitev, omejeno na najnižjo potrebno stopnjo.

| — | Nemčija se zavezuje, da bo družba za upravljanje prodana do 31. decembra 2016. Pogodbe s tretjimi osebami z rokom zapadlosti po letu 2017 so dovoljene, če stranki zagotavljajo pravico do prekinitve zaradi nezadostne zmogljivosti (z začetkom veljavnosti 31. decembra 2017). |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da bo družba za upravljanje prodana do 31. decembra 2016. Pogodbe s tretjimi osebami z rokom zapadlosti po letu 2017 so dovoljene, če stranki zagotavljajo pravico do prekinitve zaradi nezadostne zmogljivosti (z začetkom veljavnosti 31. decembra 2017).

| — | Če družba za upravljanje ne bo prodana do roka, bo Nemčija zagotovila, da bodo z učinkom od 31. decembra 2017 vse dejavnosti družbe za upravljanje prenehale ali bodo prenesene. Če bo prodaja družbe za upravljanje uspešna, bodo vse omejitve poslovnih dejavnosti družbe za upravljanje odpravljene. |
| --- | --- |

—

Če družba za upravljanje ne bo prodana do roka, bo Nemčija zagotovila, da bodo z učinkom od 31. decembra 2017 vse dejavnosti družbe za upravljanje prenehale ali bodo prenesene. Če bo prodaja družbe za upravljanje uspešna, bodo vse omejitve poslovnih dejavnosti družbe za upravljanje odpravljene.

| — | Nemčija se zavezuje, da banka SPM ne bo zagotavljala zlasti naslednjih storitev: trgovanja za lastni račun, izdajanja vseh vrst certifikatov, financiranja projektov in trgovine, storitev na področju finančnih sredstev, zavarovanih s premoženjem, listinjenj in sindiciranih posojil ter mednarodnih bančnih storitev za podjetja. Banka SPM je posojilodajalka za umetno prenesena sredstva, za katera jamči EAA, zato se lahko od nje zahteva odobritev posojil, njihova prodaja ali listinjenje, vendar le na zahtevo EAA. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da banka SPM ne bo zagotavljala zlasti naslednjih storitev: trgovanja za lastni račun, izdajanja vseh vrst certifikatov, financiranja projektov in trgovine, storitev na področju finančnih sredstev, zavarovanih s premoženjem, listinjenj in sindiciranih posojil ter mednarodnih bančnih storitev za podjetja. Banka SPM je posojilodajalka za umetno prenesena sredstva, za katera jamči EAA, zato se lahko od nje zahteva odobritev posojil, njihova prodaja ali listinjenje, vendar le na zahtevo EAA.

| — | Nemčija se zavezuje, da bo banka SPM svoje storitve na področju upravljanja sredstev opravljala po ustreznih tržnih cenah, ponujene cene pa bodo zadostovale za kritje vseh stroškov družbe za upravljanje. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da bo banka SPM svoje storitve na področju upravljanja sredstev opravljala po ustreznih tržnih cenah, ponujene cene pa bodo zadostovale za kritje vseh stroškov družbe za upravljanje.

| — | Nemčija se zavezuje, da banka SPM po letu 2016 ne bo več imela poslovalnic ali hčerinskih družb v tujini, razen če posamezna zaprtja ne bodo možna zaradi bančnih regulativnih zahtev. Kljub temu ima lahko družba za upravljanje po eno poslovalnico v Londonu, New Yorku in Aziji zaradi razpoložljivosti lokalnih strokovnjakov, pokrivanja časovnih pasov, zmanjšanja operativnih tveganj in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da banka SPM po letu 2016 ne bo več imela poslovalnic ali hčerinskih družb v tujini, razen če posamezna zaprtja ne bodo možna zaradi bančnih regulativnih zahtev. Kljub temu ima lahko družba za upravljanje po eno poslovalnico v Londonu, New Yorku in Aziji zaradi razpoložljivosti lokalnih strokovnjakov, pokrivanja časovnih pasov, zmanjšanja operativnih tveganj in konkurenčnosti.

| — | Nemčija se zavezuje, da bo poslovanje banke SPM spremljal upravitelj. |
| --- | --- |

—

Nemčija se zavezuje, da bo poslovanje banke SPM spremljal upravitelj.

| d) | EAA






  — | Nemčija se zavezuje, da bo EEA po razširitvi in podaljšanju storitvene pogodbe EAA do 31. decembra 2016 naročala potrebne storitve na področju upravljanja sredstev v skladu z obveznostjo glede prodajnih cen in z javnim razpisom. |
| --- | --- | --- |

d)

EAA

—

Nemčija se zavezuje, da bo EEA po razširitvi in podaljšanju storitvene pogodbe EAA do 31. decembra 2016 naročala potrebne storitve na področju upravljanja sredstev v skladu z obveznostjo glede prodajnih cen in z javnim razpisom.

| e) | SPREMLJANJE






  — | Nemčija se zavezuje, da bo Komisiji predložila podrobna četrtletna poročila o ukrepih na podlagi sporazuma med Komisijo in Nemčijo z dne 16. decembra 2011. |
| --- | --- | --- |

e)

SPREMLJANJE

—

Nemčija se zavezuje, da bo Komisiji predložila podrobna četrtletna poročila o ukrepih na podlagi sporazuma med Komisijo in Nemčijo z dne 16. decembra 2011.

III.   ZAČETEK FORMALNE PREISKAVE V SKLADU S ČLENOM 108(2) PDEU

1.   SKLEP IZ DECEMBRA 2009

| (87) | Komisija je s sklepom iz decembra 2009 v skladu s členom 108(2) PDEU izrazila dvome glede združljivosti ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki so bili obravnavani v navedenem sklepu, s Sporočilom Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (47) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o oslabljenih sredstvih). Poleg tega po mnenju Komisije niso prepričljivo dokazani ponovno doseganje rentabilnosti, ustrezna porazdelitev bremena in omejitev izkrivljanja konkurence zaradi (dodatne) pomoči v skladu s Sporočilom Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (48) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju). |
| --- | --- |

(87)

Komisija je s sklepom iz decembra 2009 v skladu s členom 108(2) PDEU izrazila dvome glede združljivosti ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki so bili obravnavani v navedenem sklepu, s Sporočilom Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (47) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o oslabljenih sredstvih). Poleg tega po mnenju Komisije niso prepričljivo dokazani ponovno doseganje rentabilnosti, ustrezna porazdelitev bremena in omejitev izkrivljanja konkurence zaradi (dodatne) pomoči v skladu s Sporočilom Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (48) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prestrukturiranju).

| (88) | Komisija je poudarila, da ni obravnavala samo nove pomoči iz prenosa sredstev na EAA, ampak je morala ponovno preučiti tudi pomoč, odobreno v skladu z odločbo iz maja 2009 (49). |
| --- | --- |

(88)

Komisija je poudarila, da ni obravnavala samo nove pomoči iz prenosa sredstev na EAA, ampak je morala ponovno preučiti tudi pomoč, odobreno v skladu z odločbo iz maja 2009 (49).

| (89) | Komisija je izrazila tudi dvome o ustreznem lastnem prispevku hranilnic, glede na to, da so bile obveznosti hranilnic, ki izhajajo iz ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva, omejene in je kapital za ustanovitev banke EAA prispevala samo Nemčija, hranilnice pa ne (50). |
| --- | --- |

(89)

Komisija je izrazila tudi dvome o ustreznem lastnem prispevku hranilnic, glede na to, da so bile obveznosti hranilnic, ki izhajajo iz ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva, omejene in je kapital za ustanovitev banke EAA prispevala samo Nemčija, hranilnice pa ne (50).

| (90) | Nemčija je morala zagotoviti revidiran načrt prestrukturiranja ob upoštevanju celotnega zneska odobrene državne pomoči, vključno z ustreznim nadomestilom in dodatnim poglobljenim prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(90)

Nemčija je morala zagotoviti revidiran načrt prestrukturiranja ob upoštevanju celotnega zneska odobrene državne pomoči, vključno z ustreznim nadomestilom in dodatnim poglobljenim prestrukturiranjem.

2.   SKLEP IZ NOVEMBRA 2010

| (91) | Komisija je s sklepom iz novembra 2010 podaljšala postopek zaradi dvomov o združljivosti prvega prenosa sredstev s Sporočilom o oslabljenih sredstvih in združljivosti načrta prestrukturiranja iz decembra 2009, s katerim ni bilo dokazano, da omogoča ponovno doseganje rentabilnosti upravičenke, zagotovi ustrezno porazdelitev bremena in omeji izkrivljanje konkurence zaradi pomoči. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je s sklepom iz novembra 2010 podaljšala postopek zaradi dvomov o združljivosti prvega prenosa sredstev s Sporočilom o oslabljenih sredstvih in združljivosti načrta prestrukturiranja iz decembra 2009, s katerim ni bilo dokazano, da omogoča ponovno doseganje rentabilnosti upravičenke, zagotovi ustrezno porazdelitev bremena in omeji izkrivljanje konkurence zaradi pomoči.

| (92) | Komisija je izrazila dvom zlasti glede upravičenosti oslabljenih sredstev pri prvem prenosu sredstev. Sprejela je ugotovitev o obstoju državne pomoči in znesku pomoči ter ocenila, da bi bila pomoč zaradi višine zneskov nezdružljiva s Sporočilom o oslabljenih sredstvih, če se ne bi vrnila ali povrnila z dodatnim prestrukturiranjem v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je izrazila dvom zlasti glede upravičenosti oslabljenih sredstev pri prvem prenosu sredstev. Sprejela je ugotovitev o obstoju državne pomoči in znesku pomoči ter ocenila, da bi bila pomoč zaradi višine zneskov nezdružljiva s Sporočilom o oslabljenih sredstvih, če se ne bi vrnila ali povrnila z dodatnim prestrukturiranjem v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih.

| (93) | V sklepu iz novembra 2010 je Komisija znesek pomoči pri prvem prenosu sredstev ocenila na približno 6,9 milijarde EUR, kot so ugotovili strokovnjaki Komisije. Ta znesek je bil izračunan kot razlika med vrednostjo ob prenosu in tržno vrednostjo sredstev (približno 11 milijard EUR) (51), ki je bila popravljena za začetni lastniški kapital banki EAA (približno 3,3 milijarde EUR) (52), knjigovodske vrednosti nekaterih zapisov s kreditno navezavo (približno 0,3 milijarde EUR) (53) in odbitek za prenos podedovanih obveznosti (približno 0,9 milijarde EUR) (54). |
| --- | --- |

(93)

V sklepu iz novembra 2010 je Komisija znesek pomoči pri prvem prenosu sredstev ocenila na približno 6,9 milijarde EUR, kot so ugotovili strokovnjaki Komisije. Ta znesek je bil izračunan kot razlika med vrednostjo ob prenosu in tržno vrednostjo sredstev (približno 11 milijard EUR) (51), ki je bila popravljena za začetni lastniški kapital banki EAA (približno 3,3 milijarde EUR) (52), knjigovodske vrednosti nekaterih zapisov s kreditno navezavo (približno 0,3 milijarde EUR) (53) in odbitek za prenos podedovanih obveznosti (približno 0,9 milijarde EUR) (54).

| (94) | Komisija je potrdila tudi delto prenosa, kot so jo določili strokovnjaki Komisije, tj. neto razliko med vrednostmi ob prenosu ter dejansko ekonomsko vrednostjo sredstev in obveznosti. Menila je, da delta prenosa po odbitku lastniškega kapitala in posojil znaša 3,4 milijarde EUR (55). Komisija je glede portfelja vrednostnih papirjev opozorila, da bi bili za ugotovitev, da so zahtevane kategorije sredstev oslabljene (56), potrebni dodatni dokazi o nedelovanju trgov teh sredstev, na katerih ni kupcev in prodajalcev. Poleg tega se je v skladu s svojo prakso odločanja strinjala s strokovnjaki, da so bili diskontni faktorji, ki jih je banka WestLB uporabila za določitev dejanske ekonomske vrednosti, prenizki, zato je bil rezultat dejanske ekonomske vrednosti previsok. Komisija se je strinjala tudi z ugotovitvijo strokovnjakov, da je bila dejanska ekonomska vrednost posojilnega portfelja zaradi premalo konservativnih predpostavk glede izgube ob neplačilu približno 1,0 milijarde EUR nižja od ocene WestLB. Komisija je opozorila, da so se podatki primerjali na sektorski ravni v skladu s prakso odločanja Komisije (57). Poleg tega je Komisija ponovno preučila druge predložene olajševalne dejavnike, vendar je ugotovila, da njihovo upoštevanje pri oceni dejanske ekonomske vrednosti ni utemeljeno. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je potrdila tudi delto prenosa, kot so jo določili strokovnjaki Komisije, tj. neto razliko med vrednostmi ob prenosu ter dejansko ekonomsko vrednostjo sredstev in obveznosti. Menila je, da delta prenosa po odbitku lastniškega kapitala in posojil znaša 3,4 milijarde EUR (55). Komisija je glede portfelja vrednostnih papirjev opozorila, da bi bili za ugotovitev, da so zahtevane kategorije sredstev oslabljene (56), potrebni dodatni dokazi o nedelovanju trgov teh sredstev, na katerih ni kupcev in prodajalcev. Poleg tega se je v skladu s svojo prakso odločanja strinjala s strokovnjaki, da so bili diskontni faktorji, ki jih je banka WestLB uporabila za določitev dejanske ekonomske vrednosti, prenizki, zato je bil rezultat dejanske ekonomske vrednosti previsok. Komisija se je strinjala tudi z ugotovitvijo strokovnjakov, da je bila dejanska ekonomska vrednost posojilnega portfelja zaradi premalo konservativnih predpostavk glede izgube ob neplačilu približno 1,0 milijarde EUR nižja od ocene WestLB. Komisija je opozorila, da so se podatki primerjali na sektorski ravni v skladu s prakso odločanja Komisije (57). Poleg tega je Komisija ponovno preučila druge predložene olajševalne dejavnike, vendar je ugotovila, da njihovo upoštevanje pri oceni dejanske ekonomske vrednosti ni utemeljeno.

| (95) | Komisija je izrazila tudi dvome glede upravljanja oslabljenih sredstev, ker jih je še vedno upravljala banka WestLB. Komisija je na podlagi dejstva, da je EAA kmalu po ustanovitvi zabeležila izgubo v znesku 1 milijarde EUR, sklepala, da so lahko izgube obstajale že ob datumu prenosa. Zato je izrazila dvom o tem, ali se za zadevna sredstva uporablja točka 32 Sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je izrazila tudi dvome glede upravljanja oslabljenih sredstev, ker jih je še vedno upravljala banka WestLB. Komisija je na podlagi dejstva, da je EAA kmalu po ustanovitvi zabeležila izgubo v znesku 1 milijarde EUR, sklepala, da so lahko izgube obstajale že ob datumu prenosa. Zato je izrazila dvom o tem, ali se za zadevna sredstva uporablja točka 32 Sporočila o oslabljenih sredstvih.

| (96) | Nemčija je morala ponovno zagotoviti revidiran načrt prestrukturiranja ob upoštevanju dodatne pomoči, odobrene banki WestLB, pri čemer je morala obravnavati pomanjkljivosti iz navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(96)

Nemčija je morala ponovno zagotoviti revidiran načrt prestrukturiranja ob upoštevanju dodatne pomoči, odobrene banki WestLB, pri čemer je morala obravnavati pomanjkljivosti iz navedenega sklepa.

IV.   STALIŠČE NEMČIJE

| (97) | Nemčija ne nasprotuje, da ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(97)

Nemčija ne nasprotuje, da ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

1.   GLEDE PRVEGA PRENOSA SREDSTEV NA BANKO EAA

| (98) | Nemčija nasprotuje nekaterim ugotovitvam v zvezi s prvim prenosom sredstev na banko EAA. |
| --- | --- |

(98)

Nemčija nasprotuje nekaterim ugotovitvam v zvezi s prvim prenosom sredstev na banko EAA.

a.   UPORABA SPOROČILA O OSLABLJENIH SREDSTVIH

| (99) | Prvič, Nemčija ponovno poudarja svoje stališče z dne 2. februarja 2010, tj. da se Sporočilo o oslabljenih sredstvih ne uporablja za prvi prenos sredstev na banko EAA. Nemčija trdi, da je breme ukrepa za oslabljena sredstva dejansko prevzela banka WestLB, saj lastniški kapital prenaša na EAA. Nemčija v zvezi z odločbo iz maja 2009 trdi, da se Sporočilo o oslabljenih sredstvih v skladu z opombo 8 v uvodni izjavi 16 navedene odločbe ne uporablja, kadar ukrep izvajajo javni delničarji v vlogi lastnikov. |
| --- | --- |

(99)

Prvič, Nemčija ponovno poudarja svoje stališče z dne 2. februarja 2010, tj. da se Sporočilo o oslabljenih sredstvih ne uporablja za prvi prenos sredstev na banko EAA. Nemčija trdi, da je breme ukrepa za oslabljena sredstva dejansko prevzela banka WestLB, saj lastniški kapital prenaša na EAA. Nemčija v zvezi z odločbo iz maja 2009 trdi, da se Sporočilo o oslabljenih sredstvih v skladu z opombo 8 v uvodni izjavi 16 navedene odločbe ne uporablja, kadar ukrep izvajajo javni delničarji v vlogi lastnikov.

b.   DOLOČANJE DEJANSKE EKONOMSKE VREDNOSTI PRVEGA PRENOSA SREDSTEV

| (100) | Drugič, Nemčija trdi, da se je Komisija zmotila pri oceni prenesenih sredstev in uporabi faktorjev povečanja. |
| --- | --- |

(100)

Drugič, Nemčija trdi, da se je Komisija zmotila pri oceni prenesenih sredstev in uporabi faktorjev povečanja.

| (101) | Trdi, da je bila ocena Komisije na splošno preveč konservativna, pri čemer podaja mnenje o posameznih točkah v zvezi s posameznimi kategorijami sredstev „strukturirani vrednostni papirji“, „drugi vrednostni papirji“ in „kreditni portfelj“. |
| --- | --- |

(101)

Trdi, da je bila ocena Komisije na splošno preveč konservativna, pri čemer podaja mnenje o posameznih točkah v zvezi s posameznimi kategorijami sredstev „strukturirani vrednostni papirji“, „drugi vrednostni papirji“ in „kreditni portfelj“.

| (102) | Nemčija v zvezi s portfeljem „strukturirani kredit“ trdi, da je Deutche Bundesbank metodologijo banke WestLB za vrednotenje, ki jo je Komisija kritično ovrednotila, ocenila za sprejemljivo. Poleg tega je poudarila, da je družba BlackRock Solutions, ki je Nemčiji strokovno svetovala, portfelju pripisala višjo dejansko ekonomsko vrednost kot banka WestLB, kar kaže, da je bil pristop WestLB dovolj konservativen. |
| --- | --- |

(102)

Nemčija v zvezi s portfeljem „strukturirani kredit“ trdi, da je Deutche Bundesbank metodologijo banke WestLB za vrednotenje, ki jo je Komisija kritično ovrednotila, ocenila za sprejemljivo. Poleg tega je poudarila, da je družba BlackRock Solutions, ki je Nemčiji strokovno svetovala, portfelju pripisala višjo dejansko ekonomsko vrednost kot banka WestLB, kar kaže, da je bil pristop WestLB dovolj konservativen.

| (103) | Nemčija v zvezi s portfeljem „drugi vrednostni papirji“ trdi, da glavne razlike pri vrednotenju izhajajo iz razprave, ali je tržna vrednost primerna. Banka WestLB je predstavila svoja merila (ki temeljijo predvsem na likvidnosti) za ugotavljanje oslabljenosti trga, pri čemer Nemčija kritizira strokovnjake Komisije, ker so pomanjkljivo razložili ugotovitev, da so skoraj vsa sredstva izhajala z neoslabljenih trgov. Nemčija kot primer navaja državne obveznice, ki predstavljajo velik delež portfelja vrednostnih papirjev, in trdi, da je mogoče o oslabljenosti trgov sklepati na podlagi zmanjševanja tržnih cen na koncu leta 2009. |
| --- | --- |

(103)

Nemčija v zvezi s portfeljem „drugi vrednostni papirji“ trdi, da glavne razlike pri vrednotenju izhajajo iz razprave, ali je tržna vrednost primerna. Banka WestLB je predstavila svoja merila (ki temeljijo predvsem na likvidnosti) za ugotavljanje oslabljenosti trga, pri čemer Nemčija kritizira strokovnjake Komisije, ker so pomanjkljivo razložili ugotovitev, da so skoraj vsa sredstva izhajala z neoslabljenih trgov. Nemčija kot primer navaja državne obveznice, ki predstavljajo velik delež portfelja vrednostnih papirjev, in trdi, da je mogoče o oslabljenosti trgov sklepati na podlagi zmanjševanja tržnih cen na koncu leta 2009.

| (104) | Nemčija v zvezi z vrednotenjem „kreditnega portfelja“ trdi, da se mnenje strokovnjakov Komisije, ki je bilo pripravljeno brez dostopa do podrobne kreditne dokumentacije, ne sme uporabiti za nasprotovanje vrednostim banke WestLB. Kritizira zlasti premajhno preglednost v zvezi z uporabljenimi parametri za oceno, prisotna nasprotja in pretirano konservativen pristop strokovnjakov Komisije. Nemčija trdi, da bi morali biti uporabljeni parametri iz testov izrednih situacij Odbora evropskih bančnih nadzornikov in ne parametri, ki so jih uporabili strokovnjaki Komisije. Nemčija je zlasti kritizirala en scenarij izrednih situacij, v katerem so strokovnjaki Komisije uporabili naslednji predpostavki: 70-odstotno verjetnost neplačila in 30-odstotno izgubo ob neplačilu. |
| --- | --- |

(104)

Nemčija v zvezi z vrednotenjem „kreditnega portfelja“ trdi, da se mnenje strokovnjakov Komisije, ki je bilo pripravljeno brez dostopa do podrobne kreditne dokumentacije, ne sme uporabiti za nasprotovanje vrednostim banke WestLB. Kritizira zlasti premajhno preglednost v zvezi z uporabljenimi parametri za oceno, prisotna nasprotja in pretirano konservativen pristop strokovnjakov Komisije. Nemčija trdi, da bi morali biti uporabljeni parametri iz testov izrednih situacij Odbora evropskih bančnih nadzornikov in ne parametri, ki so jih uporabili strokovnjaki Komisije. Nemčija je zlasti kritizirala en scenarij izrednih situacij, v katerem so strokovnjaki Komisije uporabili naslednji predpostavki: 70-odstotno verjetnost neplačila in 30-odstotno izgubo ob neplačilu.

| (105) | Nemčija je navsezadnje obravnavala pomisleke o upravičenosti, in sicer je trdila, da prvo letno poročilo banke EAA (30. junij 2010) ni znak izgub obstoječih portfeljev. Nemčija zavrača pomisleke Komisije, da so bile pričakovane izgube v strukturi EAA podcenjene, pri čemer trdi, da je dejanski znesek rezervacij za tveganja odvisen predvsem od portfelja Phoenix. Ta znesek je bil pravzaprav [0,5–1,5] milijarde EUR nižji od dodeljenega zneska v načrtu za zmanjšanje. Zato obravnavanje oblikovanja rezervacij banke EAA ni bilo v nasprotju z oceno pričakovanih izgub, ki jo je izvedla banka WestLB. |
| --- | --- |

(105)

Nemčija je navsezadnje obravnavala pomisleke o upravičenosti, in sicer je trdila, da prvo letno poročilo banke EAA (30. junij 2010) ni znak izgub obstoječih portfeljev. Nemčija zavrača pomisleke Komisije, da so bile pričakovane izgube v strukturi EAA podcenjene, pri čemer trdi, da je dejanski znesek rezervacij za tveganja odvisen predvsem od portfelja Phoenix. Ta znesek je bil pravzaprav [0,5–1,5] milijarde EUR nižji od dodeljenega zneska v načrtu za zmanjšanje. Zato obravnavanje oblikovanja rezervacij banke EAA ni bilo v nasprotju z oceno pričakovanih izgub, ki jo je izvedla banka WestLB.

c.   OLAJŠEVALNI DEJAVNIKI

| (106) | Nemčija trdi tudi, da je treba pri vrednotenju prenesenih portfeljev upoštevati olajševalne dejavnike, zlasti v zvezi s (i) prenosom podedovanih obveznosti, (ii) prihodnjimi denarnimi tokovi, (iii) nečrpanimi dodeljenimi postavkami in (iv) znižanjem pričakovanih izgub. |
| --- | --- |

(106)

Nemčija trdi tudi, da je treba pri vrednotenju prenesenih portfeljev upoštevati olajševalne dejavnike, zlasti v zvezi s (i) prenosom podedovanih obveznosti, (ii) prihodnjimi denarnimi tokovi, (iii) nečrpanimi dodeljenimi postavkami in (iv) znižanjem pričakovanih izgub.

| (107) | Nemčija v zvezi s podedovanimi obveznostmi trdi, da se banka WestLB s prenosom takih obveznosti (58) na banko EAA odreka gospodarski prednosti v znesku 882 milijonov EUR, ki jo je treba upoštevati. |
| --- | --- |

(107)

Nemčija v zvezi s podedovanimi obveznostmi trdi, da se banka WestLB s prenosom takih obveznosti (58) na banko EAA odreka gospodarski prednosti v znesku 882 milijonov EUR, ki jo je treba upoštevati.

| (108) | Nemčija v zvezi s prihodnjimi denarnimi tokovi trdi, da se WestLB s prenosom portfeljev na EAA odreka prihodnjim denarnim tokovom (plačila obresti itd.) v znesku 880 milijonov EUR, ki jih je treba prav tako upoštevati. |
| --- | --- |

(108)

Nemčija v zvezi s prihodnjimi denarnimi tokovi trdi, da se WestLB s prenosom portfeljev na EAA odreka prihodnjim denarnim tokovom (plačila obresti itd.) v znesku 880 milijonov EUR, ki jih je treba prav tako upoštevati.

| (109) | Nemčija v zvezi z nečrpanimi dodeljenimi postavkami trdi, da je popravek potreben za prenos nečrpanih dodeljenih postavk na banko EAA, saj so njihova morebitna tveganja zajeta v izračun dejanske ekonomske vrednosti, pri čemer njihova sposobnost morebitnega zaslužka ni zajeta v splošno oceno. |
| --- | --- |

(109)

Nemčija v zvezi z nečrpanimi dodeljenimi postavkami trdi, da je popravek potreben za prenos nečrpanih dodeljenih postavk na banko EAA, saj so njihova morebitna tveganja zajeta v izračun dejanske ekonomske vrednosti, pri čemer njihova sposobnost morebitnega zaslužka ni zajeta v splošno oceno.

| (110) | Nemčija v zvezi z zniževanjem pričakovanih izgub trdi, da bi moralo vrednotenje portfeljev temeljiti na znižanih pričakovanih izgubah, saj je bilo nasprotujoče si načelo previdnosti že v zadostni meri uporabljeno pri izračunu dejanske ekonomske vrednosti. |
| --- | --- |

(110)

Nemčija v zvezi z zniževanjem pričakovanih izgub trdi, da bi moralo vrednotenje portfeljev temeljiti na znižanih pričakovanih izgubah, saj je bilo nasprotujoče si načelo previdnosti že v zadostni meri uporabljeno pri izračunu dejanske ekonomske vrednosti.

2.   GLEDE PREDNOSTI HRANILNIC

| (111) | Nemčija je izrazila mnenje glede dvomov, da je bila hranilnicam morda zagotovljena dodatna nezakonita pomoč. |
| --- | --- |

(111)

Nemčija je izrazila mnenje glede dvomov, da je bila hranilnicam morda zagotovljena dodatna nezakonita pomoč.

| (112) | Nemčija trdi, da delničarji banke WestLB, med katere spadajo tudi hranilnice, niso bili obvezani ustanoviti slabe banke, ampak so to naredili na podlagi avtonomne odločitve. |
| --- | --- |

(112)

Nemčija trdi, da delničarji banke WestLB, med katere spadajo tudi hranilnice, niso bili obvezani ustanoviti slabe banke, ampak so to naredili na podlagi avtonomne odločitve.

| (113) | Nemčija poudarja tudi, da sklad FMStFG ne določa neomejene obveznosti nadomestila izgub. Obveznost nadomestila izgub je omejena na enakovredni znesek kapitala, vloženega v banko upravičenko. Nemčija trdi, da FMStFG dopušča pogodbeno razdelitev obveznosti nadomestila izgub, ki odstopa od sorazmerne razdelitve na podlagi kapitala, da bi se upoštevale različne finančne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(113)

Nemčija poudarja tudi, da sklad FMStFG ne določa neomejene obveznosti nadomestila izgub. Obveznost nadomestila izgub je omejena na enakovredni znesek kapitala, vloženega v banko upravičenko. Nemčija trdi, da FMStFG dopušča pogodbeno razdelitev obveznosti nadomestila izgub, ki odstopa od sorazmerne razdelitve na podlagi kapitala, da bi se upoštevale različne finančne zmogljivosti.

| (114) | Nemčija navsezadnje trdi, da so hranilnice s prevzemom obveznosti nadomestila morebitnih izgub, ki izhajajo iz banka EAA, v znesku do 4,5 milijarde EUR, prevzele zadosten delež bremena. |
| --- | --- |

(114)

Nemčija navsezadnje trdi, da so hranilnice s prevzemom obveznosti nadomestila morebitnih izgub, ki izhajajo iz banka EAA, v znesku do 4,5 milijarde EUR, prevzele zadosten delež bremena.

V.   OCENA POMOČI ZA BANKO WESTLB

| (115) | V oceni pomoči za prestrukturiranje banke WestLB mora biti upoštevana vsa pomoč za banko WestLB po letu 2008, saj je bila pomoč, dodeljena po sprejetju odločbe iz maja 2009, dodeljena za enak postopek prestrukturiranja, ki je bil odobren v skladu z odločbo iz maja 2009. Vendar je zaradi znatnega povečanja pomoči in sprememb načrta za prestrukturiranje potrebna nova ocena celotne pomoči v skladu z načrtom prestrukturiranja iz junija 2011. |
| --- | --- |

(115)

V oceni pomoči za prestrukturiranje banke WestLB mora biti upoštevana vsa pomoč za banko WestLB po letu 2008, saj je bila pomoč, dodeljena po sprejetju odločbe iz maja 2009, dodeljena za enak postopek prestrukturiranja, ki je bil odobren v skladu z odločbo iz maja 2009. Vendar je zaradi znatnega povečanja pomoči in sprememb načrta za prestrukturiranje potrebna nova ocena celotne pomoči v skladu z načrtom prestrukturiranja iz junija 2011.

1   DRŽAVNA POMOČ V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (116) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (117) | Da bi se ukrep štel za državno pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: a) financiran mora biti s strani države članice ali iz državnih sredstev; b) omogočati mora korist, ki bi lahko dajala prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; c) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco in d) ukrep lahko vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(117)

Da bi se ukrep štel za državno pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: a) financiran mora biti s strani države članice ali iz državnih sredstev; b) omogočati mora korist, ki bi lahko dajala prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; c) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco in d) ukrep lahko vpliva na trgovino med državami članicami.

| (118) | Komisija še vedno meni, da so ti pogoji izpolnjeni v zvezi z vsemi ukrepi, kar bo pojasnila tudi v nadaljevanju, pri čemer se dopušča celo, da bo banka WestLB prekinila svoje bančne dejavnosti, ker še vedno izvaja gospodarske dejavnosti, kot so storitve na področju upravljanja sredstev. Ker se te dejavnosti še vedno izvajajo v okviru mednarodne konkurence, Komisija meni, da bi ti ukrepi lahko izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino med državami članicami (59). |
| --- | --- |

(118)

Komisija še vedno meni, da so ti pogoji izpolnjeni v zvezi z vsemi ukrepi, kar bo pojasnila tudi v nadaljevanju, pri čemer se dopušča celo, da bo banka WestLB prekinila svoje bančne dejavnosti, ker še vedno izvaja gospodarske dejavnosti, kot so storitve na področju upravljanja sredstev. Ker se te dejavnosti še vedno izvajajo v okviru mednarodne konkurence, Komisija meni, da bi ti ukrepi lahko izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino med državami članicami (59).

a.   ZAŠČITA PRED TVEGANJI ZA PORTFELJ PHOENIX

| (119) | Komisija je že v odločbi iz maja 2009 ugotovila, da zaščita pred tveganji pomeni državno pomoč. Nemčija je pojasnila, da zaščita pred tveganji še vedno vpliva na kapitalski del portfelja Phoenix, ki je bil prenesen na EAA. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je že v odločbi iz maja 2009 ugotovila, da zaščita pred tveganji pomeni državno pomoč. Nemčija je pojasnila, da zaščita pred tveganji še vedno vpliva na kapitalski del portfelja Phoenix, ki je bil prenesen na EAA.

b.   DOKAPITALIZACIJA

| (120) | Komisija je že v sklepu iz decembra 2009 sklenila, da dokapitalizacija v znesku 3 milijarde EUR pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je že v sklepu iz decembra 2009 sklenila, da dokapitalizacija v znesku 3 milijarde EUR pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

c.   DODATNI KAPITALSKI INSTRUMENT ZA BANKO SPM

| (121) | NRW bo v skladu z načrtom prestrukturiranja iz junija 2011 izdala dodatni instrument v korist banke SPM v znesku 1 milijarde EUR za nadomestitev dela kapitala banke WestLB (60), ki se bo izplačal skladu SoFFin. Ker dodatni instrument za banko SPM nadomešča kapital, mora tudi v celoti absorbirati izgube, sicer zakonodajalec ne bi sprejel take transakcije. Zato se mora tudi novi instrument šteti za kapital. Ta kapital dodeli NRW, zato izvira iz državnih sredstev. Ker kapital pokriva kapitalski primanjkljaj posamezne banke, banki SPM zagotavlja selektivno prednost. Ker bo banka SPM dejavna v sektorju, v katerem so prisotna podjetja iz druge države članice, bo ta ukrep verjetno izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Zato gre za državno pomoč, kakor potrjuje analiza podobnih kapitalskih ukrepov (61). |
| --- | --- |

(121)

NRW bo v skladu z načrtom prestrukturiranja iz junija 2011 izdala dodatni instrument v korist banke SPM v znesku 1 milijarde EUR za nadomestitev dela kapitala banke WestLB (60), ki se bo izplačal skladu SoFFin. Ker dodatni instrument za banko SPM nadomešča kapital, mora tudi v celoti absorbirati izgube, sicer zakonodajalec ne bi sprejel take transakcije. Zato se mora tudi novi instrument šteti za kapital. Ta kapital dodeli NRW, zato izvira iz državnih sredstev. Ker kapital pokriva kapitalski primanjkljaj posamezne banke, banki SPM zagotavlja selektivno prednost. Ker bo banka SPM dejavna v sektorju, v katerem so prisotna podjetja iz druge države članice, bo ta ukrep verjetno izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Zato gre za državno pomoč, kakor potrjuje analiza podobnih kapitalskih ukrepov (61).

d.   DODATNO KRITJE IZGUB S STRANI NRW ZA BANKO SPM

| (122) | NRW bo v skladu z načrtom prestrukturiranja iz junija 2011 prevzela izgube pri delovanju in likvidaciji banke SPM v petletnem obdobju ter prevzela vse pokojninske obveznosti. Skupne izgube, ki jih bo banka SPM zbrala v času delovanja, bodo po predvidevanjih znašale [3–6] milijard EUR po osnovnem scenariju in [4–7] milijard EUR po slabem scenariju. Te izgube je treba pokriti z [...]. Zaveza za prevzem izgub, ki jih je ustvarila banka SPM, je zato podobna dokapitalizaciji v znesku od [100–700] milijonov EUR do [0,5–2,0] milijarde EUR. Kritje dodatnih izgub tako kot v primeru dodatnega kapitalskega instrumenta za banko SPM krije tudi kapitalski primanjkljaj banke SPM in ji zagotavlja selektivno prednost, ker nič ne nakazuje, da bi lahko banka tak kapital pridobila na trgu. Ker ukrep izhaja iz NRW, se financira iz državnih sredstev. Ob upoštevanju značilnosti bančnega sektorja iz uvodne izjave 118 bi lahko ukrep izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Zato pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(122)

NRW bo v skladu z načrtom prestrukturiranja iz junija 2011 prevzela izgube pri delovanju in likvidaciji banke SPM v petletnem obdobju ter prevzela vse pokojninske obveznosti. Skupne izgube, ki jih bo banka SPM zbrala v času delovanja, bodo po predvidevanjih znašale [3–6] milijard EUR po osnovnem scenariju in [4–7] milijard EUR po slabem scenariju. Te izgube je treba pokriti z [...]. Zaveza za prevzem izgub, ki jih je ustvarila banka SPM, je zato podobna dokapitalizaciji v znesku od [100–700] milijonov EUR do [0,5–2,0] milijarde EUR. Kritje dodatnih izgub tako kot v primeru dodatnega kapitalskega instrumenta za banko SPM krije tudi kapitalski primanjkljaj banke SPM in ji zagotavlja selektivno prednost, ker nič ne nakazuje, da bi lahko banka tak kapital pridobila na trgu. Ker ukrep izhaja iz NRW, se financira iz državnih sredstev. Ob upoštevanju značilnosti bančnega sektorja iz uvodne izjave 118 bi lahko ukrep izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Zato pomeni državno pomoč.

e.   PRVI PRENOS SREDSTEV

| (123) | Komisija je že v sklepu iz decembra 2009 sklenila, da ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva v obliki ustanovitve slabe banke pomeni državno pomoč (62). |
| --- | --- |

(123)

Komisija je že v sklepu iz decembra 2009 sklenila, da ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva v obliki ustanovitve slabe banke pomeni državno pomoč (62).

| (124) | Ne strinja se s stališčem Nemčije, da se Sporočilo o oslabljenih sredstvih ne bi smelo uporabljati. Namesto tega opozarja na svojo prakso odločanja, in sicer je Komisija v Sporočilu o oslabljenih sredstvih predložila navodila za obravnavo ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva iz člena 107(3)(b) PDEU, ki so jih sprejele države članice, na podlagi tega, da „oslabljena sredstva ustrezajo kategorijam sredstev, v zvezi s katerimi bodo banke verjetno imele izgube. Komisija meni, da mora Sporočilo o oslabljenih sredstvih zajemati vse vrste podpornih ukrepov za oslabljena sredstva, ki posledično zagotavljajo učinkovito finančno pomoč za sredstva instituciji prejemnici, ker je v Sporočilu o oslabljenih sredstvih finančna pomoč za sredstva opredeljena kot kakršen koli ukrep, zaradi katerega banki ni treba opraviti izrednih prilagoditev vrednosti nekaterih kategorij sredstev navzdol“ (63). Prvi prenos sredstev prav tako spada v to kategorijo ukrepov, saj se banki WestLB ni treba soočiti s posledicami prilagoditve vrednosti lastnih sredstev navzdol. Nemčija je predhodno potrdila, da banka WestLB ne bi več izpolnjevala regulativnih najmanjših kapitalskih zahtev, če je ne bi ščitil ukrep državne podpore (64). |
| --- | --- |

(124)

Ne strinja se s stališčem Nemčije, da se Sporočilo o oslabljenih sredstvih ne bi smelo uporabljati. Namesto tega opozarja na svojo prakso odločanja, in sicer je Komisija v Sporočilu o oslabljenih sredstvih predložila navodila za obravnavo ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva iz člena 107(3)(b) PDEU, ki so jih sprejele države članice, na podlagi tega, da „oslabljena sredstva ustrezajo kategorijam sredstev, v zvezi s katerimi bodo banke verjetno imele izgube. Komisija meni, da mora Sporočilo o oslabljenih sredstvih zajemati vse vrste podpornih ukrepov za oslabljena sredstva, ki posledično zagotavljajo učinkovito finančno pomoč za sredstva instituciji prejemnici, ker je v Sporočilu o oslabljenih sredstvih finančna pomoč za sredstva opredeljena kot kakršen koli ukrep, zaradi katerega banki ni treba opraviti izrednih prilagoditev vrednosti nekaterih kategorij sredstev navzdol“ (63). Prvi prenos sredstev prav tako spada v to kategorijo ukrepov, saj se banki WestLB ni treba soočiti s posledicami prilagoditve vrednosti lastnih sredstev navzdol. Nemčija je predhodno potrdila, da banka WestLB ne bi več izpolnjevala regulativnih najmanjših kapitalskih zahtev, če je ne bi ščitil ukrep državne podpore (64).

| (125) | Kar zadeva časovno področje uporabe Sporočila o oslabljenih sredstvih, ga je treba uporabiti za prenos sredstev. Komisija opozarja, da mora uporabljati zakonodajo in smernice, veljavne v času sprejetja sklepa, in sicer ne glede na čas, v katerem so bili ukrepi pomoči pripravljeni ali priglašeni (65). Komisija je v okviru trenutne finančne krize za ukrepe, priglašene pred objavo Sporočila o oslabljenih sredstvih, pred tem uporabljala to sporočilo (66). |
| --- | --- |

(125)

Kar zadeva časovno področje uporabe Sporočila o oslabljenih sredstvih, ga je treba uporabiti za prenos sredstev. Komisija opozarja, da mora uporabljati zakonodajo in smernice, veljavne v času sprejetja sklepa, in sicer ne glede na čas, v katerem so bili ukrepi pomoči pripravljeni ali priglašeni (65). Komisija je v okviru trenutne finančne krize za ukrepe, priglašene pred objavo Sporočila o oslabljenih sredstvih, pred tem uporabljala to sporočilo (66).

| (126) | Komisija te ocene ni spremenila, ne glede na ugovor Nemčije, da Sporočila o oslabljenih sredstvih ni uporabila v odločbi iz maja 2009. Čeprav Komisija morda ni imela prav, ko takrat ni uporabila Sporočila o oslabljenih sredstvih, Nemčija ne more legitimno pričakovati, da bo tak pristop veljal tudi v prihodnje. V vsakem primeru je bila obrazložitev v odločbi iz maja 2009 sprejetje nominalnega zneska jamstva kot znesek pomoči, kar ni neobičajno pri jamstvih za oslabljena sredstva (67); vendar bi z uporabo tega pristopa v zadevnem primeru znesek močno presegel znesek pomoči iz Sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(126)

Komisija te ocene ni spremenila, ne glede na ugovor Nemčije, da Sporočila o oslabljenih sredstvih ni uporabila v odločbi iz maja 2009. Čeprav Komisija morda ni imela prav, ko takrat ni uporabila Sporočila o oslabljenih sredstvih, Nemčija ne more legitimno pričakovati, da bo tak pristop veljal tudi v prihodnje. V vsakem primeru je bila obrazložitev v odločbi iz maja 2009 sprejetje nominalnega zneska jamstva kot znesek pomoči, kar ni neobičajno pri jamstvih za oslabljena sredstva (67); vendar bi z uporabo tega pristopa v zadevnem primeru znesek močno presegel znesek pomoči iz Sporočila o oslabljenih sredstvih.

| (127) | Glavno vprašanje tako ostaja določitev zneska pomoči. Pomoč se v skladu s točko 39 Sporočila o oslabljenih sredstvih dodeli v okviru ukrepa za oslabljena sredstva, če vrednost prenosa presega tržno vrednost skupnega portfelja. |
| --- | --- |

(127)

Glavno vprašanje tako ostaja določitev zneska pomoči. Pomoč se v skladu s točko 39 Sporočila o oslabljenih sredstvih dodeli v okviru ukrepa za oslabljena sredstva, če vrednost prenosa presega tržno vrednost skupnega portfelja.

| (128) | Komisija je v sklepu iz novembra 2010 izračunala predhodni znesek pomoči 11 milijard EUR, pri čemer niso bili upoštevani olajševalni dejavniki. Komisija je v ta namen izvedla oceno verjetne tržne vrednosti za sredstva, s katerimi se ni trgovalo na trgu, pri čemer se je zanašala na strokovno mnenje. Vendar je Komisija lahko prek izčrpne analize portfelja, ki je temeljila na podrobnostih končnega poročila strokovnjakov, nadgradila svojo oceno. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je v sklepu iz novembra 2010 izračunala predhodni znesek pomoči 11 milijard EUR, pri čemer niso bili upoštevani olajševalni dejavniki. Komisija je v ta namen izvedla oceno verjetne tržne vrednosti za sredstva, s katerimi se ni trgovalo na trgu, pri čemer se je zanašala na strokovno mnenje. Vendar je Komisija lahko prek izčrpne analize portfelja, ki je temeljila na podrobnostih končnega poročila strokovnjakov, nadgradila svojo oceno.

| (129) | V preglednici 6 je zagotovljen pregled tržne vrednosti, navedene po podportfeljih:

  Preglednica 6


  Tržna vrednost prvega prenosa sredstev (v mrd. EUR)









  PortfelJ sredstev za prenos | knigovodska vrednost (TV) | Ocena trine vrednosti Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev | Phoerix | 22 764 | 13 200 |
| European Super Seniors | 2 918 | 1 750 |
| Drugi ABS | 3 188 | 2 900 |
| Portfaljvracrostrir-papirjev | Obveznice | 16 501 | – 722 |
| Portfel Barnque D'Orsay | 2 749 | 23 749 |
| Posli posojilnih zamenjav & izvedeni finančni instrumenti | –65 | – 102 |
| Posojilni produkti | Črpara pozicije | 20 061 | 17 355 |
| Načrpane obveznosti | 0 | – 748 |
| Skupaj | 68 116 | 52 887 |

(129)

V preglednici 6 je zagotovljen pregled tržne vrednosti, navedene po podportfeljih:

Preglednica 6

Tržna vrednost prvega prenosa sredstev (v mrd. EUR)

PortfelJ sredstev za prenos

knigovodska vrednost (TV)

Ocena trine vrednosti Komisije

Portfelj strukturiranih vrednostnih papirjev

Phoerix

22 764

13 200

European Super Seniors

2 918

1 750

Drugi ABS

3 188

2 900

Portfaljvracrostrir-papirjev

Obveznice

16 501

– 722

Portfel Barnque D'Orsay

2 749

23 749

Posli posojilnih zamenjav & izvedeni finančni instrumenti

–65

– 102

Posojilni produkti

Črpara pozicije

20 061

17 355

Načrpane obveznosti

0

– 748

Skupaj

68 116

52 887

| (130) | Za portfelj vrednostnih papirjev in podportfelj ABS portfelja strukturiranih vrednostnih papirjev so bile tržne vrednosti takoj na voljo ali bi bile lahko pridobljene iz vrednotenj bližnjih sredstev, ki so imela takoj razpoložljive tržne vrednosti (18,430 milijarde EUR (ta znesek je razčlenjen:

  ) in 2,9 milijarde EUR). |
| --- | --- |

(130)

Formula

| (131) | Za portfelj posojil je bil uporabljen scenarij izredne situacije (68) kot približek tržne vrednosti, ki je povzročil znižanje v znesku 748 milijonov EUR za nečrpane obveznosti (skupaj 16,607 milijarde EUR, ta znesek je razčlenjen:

  ). |
| --- | --- |

(131)

Formula

| (132) | Za podportfelj European Super Seniors naj bi bila prvotna ocena banke WestLB glede pričakovanih izgub glavnice zelo konservativna in blizu izračunu tržne vrednosti. Posledično bi bilo mogoče dejansko ekonomsko vrednost, povzeto po banki WestLB, za portfelj European Super Seniors uporabiti kot oceno tržne vrednosti (1,750 milijarde EUR) (69). V zvezi s portfeljem Phoenix, ki je strukturiran vrednostni papir z zapleteno kaskadno strukturo izplačil, je mogoče približno oceno tržne vrednosti pridobiti na naslednji način: prvič, vrednotenje po tekočih tržnih cenah temeljnega zavarovanja je bilo po ocenah približno 54 % (12,375 milijarde EUR). Ob upoštevanju razpoložljivih (prišteje se 1,325 milijarde EUR) in verjetnih denarnih odtokov (odšteje se približno 0,5 milijarde EUR v negativnem scenariju, podobnem vrednotenju po tekočih tržnih cenah) je mogoče tržno vrednost oceniti na približno 13,2 milijarde EUR (70). |
| --- | --- |

(132)

Za podportfelj European Super Seniors naj bi bila prvotna ocena banke WestLB glede pričakovanih izgub glavnice zelo konservativna in blizu izračunu tržne vrednosti. Posledično bi bilo mogoče dejansko ekonomsko vrednost, povzeto po banki WestLB, za portfelj European Super Seniors uporabiti kot oceno tržne vrednosti (1,750 milijarde EUR) (69). V zvezi s portfeljem Phoenix, ki je strukturiran vrednostni papir z zapleteno kaskadno strukturo izplačil, je mogoče približno oceno tržne vrednosti pridobiti na naslednji način: prvič, vrednotenje po tekočih tržnih cenah temeljnega zavarovanja je bilo po ocenah približno 54 % (12,375 milijarde EUR). Ob upoštevanju razpoložljivih (prišteje se 1,325 milijarde EUR) in verjetnih denarnih odtokov (odšteje se približno 0,5 milijarde EUR v negativnem scenariju, podobnem vrednotenju po tekočih tržnih cenah) je mogoče tržno vrednost oceniti na približno 13,2 milijarde EUR (70).

| (133) | S primerjavo skupnega zneska (52,887 milijarde EUR) z vrednostjo prenosa (68,116 milijarde EUR) se določi znesek pomoči, od katerega je treba odšteti nekatere olajševalne dejavnike. Med olajševalne dejavnike spadajo zgoraj navedeni (uvodna izjava (91) 3,267 milijarde EUR za kapital banke EAA; 882 milijonov EUR prek odrekanja podedovanim obveznostim in 268 milijonov EUR prek prenosa zapisov s kreditno navezavo znotraj strukture Phoenix. Zato znesek državne pomoči znaša 10,812 milijarde EUR, tj. 15,229 milijarde EUR – 4,417 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(133)

S primerjavo skupnega zneska (52,887 milijarde EUR) z vrednostjo prenosa (68,116 milijarde EUR) se določi znesek pomoči, od katerega je treba odšteti nekatere olajševalne dejavnike. Med olajševalne dejavnike spadajo zgoraj navedeni (uvodna izjava (91) 3,267 milijarde EUR za kapital banke EAA; 882 milijonov EUR prek odrekanja podedovanim obveznostim in 268 milijonov EUR prek prenosa zapisov s kreditno navezavo znotraj strukture Phoenix. Zato znesek državne pomoči znaša 10,812 milijarde EUR, tj. 15,229 milijarde EUR – 4,417 milijarde EUR.

| (134) | Ta znesek pomoči zajema jamstva delničarjev banke WestLB, ki so namenjena kritju izgub banke EAA (glej uvodne izjave 33 do 40), ker bodo ta jamstva nadomestila obvezo, ki jo je zvezna država dala s pridobitvijo sredstev banke WestLB prek banke EAA. Opozoriti je treba, da morajo delničarji v skladu z FMStFG zvezni državi povrniti vse izgube, ki postanejo jasne v prihodnosti. Zato se obveznost zvezne države dejansko nadomesti notranje z obveznostjo delničarjev banke WestLB. Vendar ta zamenjava nima učinka na upravičenca, pri čemer bi obravnava teh jamstev kot ločeni vir pomoči pomenila dvojno upoštevanje podpore. Ta jamstva zato ne pomenijo višjega zneska pomoči v prvem prenosu sredstev na banko EAA. |
| --- | --- |

(134)

Ta znesek pomoči zajema jamstva delničarjev banke WestLB, ki so namenjena kritju izgub banke EAA (glej uvodne izjave 33 do 40), ker bodo ta jamstva nadomestila obvezo, ki jo je zvezna država dala s pridobitvijo sredstev banke WestLB prek banke EAA. Opozoriti je treba, da morajo delničarji v skladu z FMStFG zvezni državi povrniti vse izgube, ki postanejo jasne v prihodnosti. Zato se obveznost zvezne države dejansko nadomesti notranje z obveznostjo delničarjev banke WestLB. Vendar ta zamenjava nima učinka na upravičenca, pri čemer bi obravnava teh jamstev kot ločeni vir pomoči pomenila dvojno upoštevanje podpore. Ta jamstva zato ne pomenijo višjega zneska pomoči v prvem prenosu sredstev na banko EAA.

f.   DRUGI PRENOS SREDSTEV – DOPOLNITEV BANKE EAA

| (135) | Drugi prenos zadeva morebitno dopolnitev banke EAA z vsemi trenutnimi sredstvi in obveznostmi banke WestLB. Upoštevati je treba, da bo zagotovo potekal le prenos izčlenjenega portfelja WestImmo na banko EAA, pri čemer prenos sredstev in obveznosti, povezanih z Verbundbank in Pfandbriefbank, ni zagotovljen. Poleg tega je banka WestLB dala v prodajo vse svoje oddelke in poslovne enote, zato je mogoče povezana sredstva in obveznosti odsvojiti po tržnih cenah pred 30. junijem 2012 in morda ne bodo preneseni na banko EAA. Vendar naslednja ocena temelji na previdni predpostavki, da bodo po 30. juniju 2012 vsa trenutna sredstva in obveznosti banke WestLB preneseni na EAA. |
| --- | --- |

(135)

Drugi prenos zadeva morebitno dopolnitev banke EAA z vsemi trenutnimi sredstvi in obveznostmi banke WestLB. Upoštevati je treba, da bo zagotovo potekal le prenos izčlenjenega portfelja WestImmo na banko EAA, pri čemer prenos sredstev in obveznosti, povezanih z Verbundbank in Pfandbriefbank, ni zagotovljen. Poleg tega je banka WestLB dala v prodajo vse svoje oddelke in poslovne enote, zato je mogoče povezana sredstva in obveznosti odsvojiti po tržnih cenah pred 30. junijem 2012 in morda ne bodo preneseni na banko EAA. Vendar naslednja ocena temelji na previdni predpostavki, da bodo po 30. juniju 2012 vsa trenutna sredstva in obveznosti banke WestLB preneseni na EAA.

| (136) | V primeru banke WestImmo bo izčlenjeni portfelj s sredstvi in obveznostmi v znesku približno [5,3–6,9] milijarde EUR (knjigovodska vrednost po HGB) razdeljen in prenesen na EAA. Tržna vrednost je bila določena v skladu s preglednico 4 zgoraj. Komisija je ocenila zneske za tržno vrednost, pri čemer ocenjuje razlago, zakaj naj bi se ta znesek štel za dovolj preudarnega, kot verjetno. Zato ugotavlja, da je razlika med vrednostmi prenosa in tržnimi vrednostmi, tj. znesek pomoči, za del drugega prenosa sredstev banke WestImmo [300–800] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(136)

V primeru banke WestImmo bo izčlenjeni portfelj s sredstvi in obveznostmi v znesku približno [5,3–6,9] milijarde EUR (knjigovodska vrednost po HGB) razdeljen in prenesen na EAA. Tržna vrednost je bila določena v skladu s preglednico 4 zgoraj. Komisija je ocenila zneske za tržno vrednost, pri čemer ocenjuje razlago, zakaj naj bi se ta znesek štel za dovolj preudarnega, kot verjetno. Zato ugotavlja, da je razlika med vrednostmi prenosa in tržnimi vrednostmi, tj. znesek pomoči, za del drugega prenosa sredstev banke WestImmo [300–800] milijonov EUR.

| (137) | Nemčija poleg tega navaja, da bi bila vrednost prenosa banke WestImmo brez izčlenjenega portfelja, če je ne bi bilo mogoče prodati kot Pfandbriefbank, ampak bi jo bilo treba prenesti na EAA, enaka njeni tržni vrednosti. Ta navedba se zdi uresničljiva, saj je bila Pfandbriefbank namenoma odvezana oslabljenih sredstev. |
| --- | --- |

(137)

Nemčija poleg tega navaja, da bi bila vrednost prenosa banke WestImmo brez izčlenjenega portfelja, če je ne bi bilo mogoče prodati kot Pfandbriefbank, ampak bi jo bilo treba prenesti na EAA, enaka njeni tržni vrednosti. Ta navedba se zdi uresničljiva, saj je bila Pfandbriefbank namenoma odvezana oslabljenih sredstev.

| (138) | V primeru banke WestLB bodo sredstva in obveznosti v znesku približno [120–150] milijard EUR (knjigovodska vrednost po HGB) razdeljeni. Ugotovljeno je bilo, da so tržne vrednosti portfeljev [1,0–1,8] milijarde EUR nižje od njihovih knjigovodskih vrednosti po HGB, kakor je navedeno v preglednici 3 v uvodni izjavi (52). Komisija je ocenila podatke za tržno vrednost preostalih sredstev in obveznosti banke WestLB. Pri vrednotenju trga ni odkrila neskladij. Komisija celo opozarja, da je bila WestLB v okviru prvega prenosa sredstev rešena oslabljenih sredstev, pri čemer je bila posledična kapitalska olajšava precej obsežna. Zato se ne zdi presenetljivo, da sta kakovost portfelja in njegova tržna vrednost veliko boljša od kakovosti in tržne vrednosti prvega prenosa. Zato se Komisija strinja, da so tržne vrednosti sredstev in obveznosti portfelja skupaj [1,0–1,8] milijarde EUR nižje od vrednosti prenosa (knjigovodske vrednosti po HGB) in da je znesek pomoči za del drugega prenosa sredstev banke WestLB enak [1,0–1,8] milijarde EUR. |
| --- | --- |

(138)

V primeru banke WestLB bodo sredstva in obveznosti v znesku približno [120–150] milijard EUR (knjigovodska vrednost po HGB) razdeljeni. Ugotovljeno je bilo, da so tržne vrednosti portfeljev [1,0–1,8] milijarde EUR nižje od njihovih knjigovodskih vrednosti po HGB, kakor je navedeno v preglednici 3 v uvodni izjavi (52). Komisija je ocenila podatke za tržno vrednost preostalih sredstev in obveznosti banke WestLB. Pri vrednotenju trga ni odkrila neskladij. Komisija celo opozarja, da je bila WestLB v okviru prvega prenosa sredstev rešena oslabljenih sredstev, pri čemer je bila posledična kapitalska olajšava precej obsežna. Zato se ne zdi presenetljivo, da sta kakovost portfelja in njegova tržna vrednost veliko boljša od kakovosti in tržne vrednosti prvega prenosa. Zato se Komisija strinja, da so tržne vrednosti sredstev in obveznosti portfelja skupaj [1,0–1,8] milijarde EUR nižje od vrednosti prenosa (knjigovodske vrednosti po HGB) in da je znesek pomoči za del drugega prenosa sredstev banke WestLB enak [1,0–1,8] milijarde EUR.

| (139) | Skupaj so tržne vrednosti drugega prenosa sredstev [1,3–2,6] milijarde EUR nižje od vrednosti prenosa. Skupen znesek pomoči za drugi prenos sredstev je torej [1,3–2,6] milijarde EUR. |
| --- | --- |

(139)

Skupaj so tržne vrednosti drugega prenosa sredstev [1,3–2,6] milijarde EUR nižje od vrednosti prenosa. Skupen znesek pomoči za drugi prenos sredstev je torej [1,3–2,6] milijarde EUR.

g.   ZAGOTAVLJANJE LIKVIDNOSTNE PODPORE DELNIČARJEV BANKE WESTLB V PRVI POLOVICI LETA 2012

| (140) | Banka EAA bo po prenosu vseh sredstev banke WestLB na EAA poskrbela za njihovo financiranje. Delničarji banke WestLB bodo do 30. junija 2012 (tj. do izvedbe prenosa) zagotavljali vso likvidnostno podporo, potrebno za zagotavljanje izvedbe prenosa sredstev na banko EAA. Ta ukrep je mogoče šteti za sestavni del splošnega likvidacijskega scenarija, ker le ščiti obdobje transformacije, če do pretresov na trgu pride pred 30. junijem 2012. Kljub temu pomeni dodatno začasno prednost za banko WestLB (71), ki [...]. Glede na status delničarjev banke WestLB kot javni organi ali subjekti pod dokončnim nadzorom javnih organov, ki jim je mogoče pripisati vsako odločitev za dodelitev likvidnosti v okviru transformacije, ukrep izhaja iz državnih sredstev. Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 118, bi lahko zagotavljanje take prednosti zaradi značilnosti bančnega sektorja v Nemčiji izkrivilo konkurenco in vplivalo na trgovino med državami članicami. Zagotavljanje likvidnostne podpore delničarjev banke WestLB v prvi polovici leta 2012 posledično pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(140)

Banka EAA bo po prenosu vseh sredstev banke WestLB na EAA poskrbela za njihovo financiranje. Delničarji banke WestLB bodo do 30. junija 2012 (tj. do izvedbe prenosa) zagotavljali vso likvidnostno podporo, potrebno za zagotavljanje izvedbe prenosa sredstev na banko EAA. Ta ukrep je mogoče šteti za sestavni del splošnega likvidacijskega scenarija, ker le ščiti obdobje transformacije, če do pretresov na trgu pride pred 30. junijem 2012. Kljub temu pomeni dodatno začasno prednost za banko WestLB (71), ki [...]. Glede na status delničarjev banke WestLB kot javni organi ali subjekti pod dokončnim nadzorom javnih organov, ki jim je mogoče pripisati vsako odločitev za dodelitev likvidnosti v okviru transformacije, ukrep izhaja iz državnih sredstev. Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 118, bi lahko zagotavljanje take prednosti zaradi značilnosti bančnega sektorja v Nemčiji izkrivilo konkurenco in vplivalo na trgovino med državami članicami. Zagotavljanje likvidnostne podpore delničarjev banke WestLB v prvi polovici leta 2012 posledično pomeni državno pomoč.

h.   SKLEPNA UGOTOVITEV

Banka WestLB je pridobila naslednje ukrepe državne pomoči:

Preglednica 7

Povzetek ukrepov pomoči

| Kapitalski ali kapitalskim podobni ukrepi | Element pomoči
  (v mrd. EUR) |
| --- | --- |
| Zaščita pred tveganji za portfelj Phoenix | 5 |
| Dokapitalizacija v okviru prvega prenosa sredstev | 3 |
| Dodatni kapitalski instrument za banko SPM | 1 |
| Dodatno kritje izgub s strani NRW za banko SPM | [0,5–2,0] |
| Prvi prenos sredstev | 10,812 |
| Drugi prenos – dopolnitev banke EAA s sredstvi in obveznostmi banke WestImmo (odcepljen portfelj) | [0,3–0,8] |
| Drugi prenos – dopolnitev banke EAA s sredstvi in obveznostmi banke WestLB | [1,0–1,8] |
| Skupaj | [21,6–24,4] |
| Odstotek pomoči v primerjavi z 88,5 milijarde EUR tveganju prilagojenih sredstev (od 30.12.2008) | [24,4–27,6] % |
| Ukrepi v zvezi z likvidnostjo | [...] |

Kapitalski ali kapitalskim podobni ukrepi

Element pomoči

(v mrd. EUR)

Zaščita pred tveganji za portfelj Phoenix

5

Dokapitalizacija v okviru prvega prenosa sredstev

3

Dodatni kapitalski instrument za banko SPM

1

Dodatno kritje izgub s strani NRW za banko SPM

[0,5–2,0]

Prvi prenos sredstev

10,812

Drugi prenos – dopolnitev banke EAA s sredstvi in obveznostmi banke WestImmo (odcepljen portfelj)

[0,3–0,8]

Drugi prenos – dopolnitev banke EAA s sredstvi in obveznostmi banke WestLB

[1,0–1,8]

Skupaj

[21,6–24,4]

Odstotek pomoči v primerjavi z 88,5 milijarde EUR tveganju prilagojenih sredstev (od 30.12.2008)

[24,4–27,6] %

Ukrepi v zvezi z likvidnostjo

[...]

2   ZDRUŽLJIVOST POMOČI Z NOTRANJIM TRGOM

a.   UPORABA ČLENA 107(3)(B) PDEU

| (141) | Člen 107(3)(b) PDEU Komisijo pooblašča, da presodi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da so ukrepi v podporo bankam ustrezni za odpravo teh motenj. To oceno potrjujejo tudi Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence
   (72) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o dokapitalizaciji), Sporočilo o oslabljenih sredstvih in Sporočilo o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so zahteve za državno pomoč, ki se odobri v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, izpolnjene ob upoštevanju nove izredne situacije na finančnih trgih. Komisija je to stališče potrdila, ko je decembra 2010 sprejela Sporočilo, ki do 31. decembra 2011 podaljšuje uporabo pravil o državni pomoči za podporo ukrepov v korist bank v okviru finančne krize (73). Komisija je po sprejetju navedenega sporočila že podaljšala uporabo teh pravil po 31. decembru 2011 (74). |
| --- | --- |

(141)

Člen 107(3)(b) PDEU Komisijo pooblašča, da presodi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da so ukrepi v podporo bankam ustrezni za odpravo teh motenj. To oceno potrjujejo tudi Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence
   (72) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o dokapitalizaciji), Sporočilo o oslabljenih sredstvih in Sporočilo o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so zahteve za državno pomoč, ki se odobri v skladu s členom 107(3)(b) PDEU, izpolnjene ob upoštevanju nove izredne situacije na finančnih trgih. Komisija je to stališče potrdila, ko je decembra 2010 sprejela Sporočilo, ki do 31. decembra 2011 podaljšuje uporabo pravil o državni pomoči za podporo ukrepov v korist bank v okviru finančne krize (73). Komisija je po sprejetju navedenega sporočila že podaljšala uporabo teh pravil po 31. decembru 2011 (74).

| (142) | Ta analiza nemškega gospodarstva je bila potrjena pri odobritvi Komisije različnih ukrepov, ki so jih nemški organi sprejeli v boju proti finančni krizi, zlasti pri odobritvi in podaljševanju nemškega svežnja pomoči (75). |
| --- | --- |

(142)

Ta analiza nemškega gospodarstva je bila potrjena pri odobritvi Komisije različnih ukrepov, ki so jih nemški organi sprejeli v boju proti finančni krizi, zlasti pri odobritvi in podaljševanju nemškega svežnja pomoči (75).

| (143) | Nenadzorovana razčlenitev banke, kot je WestLB, bi lahko neposredno vplivala na finančne trge in posledično na celotno gospodarstvo države članice. Komisija ob upoštevanju obstoječega negotovega položaja finančnih trgov še naprej ocenjuje ukrepe državne pomoči v bančnem sektorju na podlagi člena 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(143)

Nenadzorovana razčlenitev banke, kot je WestLB, bi lahko neposredno vplivala na finančne trge in posledično na celotno gospodarstvo države članice. Komisija ob upoštevanju obstoječega negotovega položaja finančnih trgov še naprej ocenjuje ukrepe državne pomoči v bančnem sektorju na podlagi člena 107(3)(b) PDEU.

b.   ZDRUŽLJIVOST UKREPOV ZA OSLABLJENA SREDSTVA

| (144) | Zaradi razlogov iz uvodnih izjav (123) in (123) je treba združljivost prvega prenosa sredstev na banko EAA oceniti na podlagi Sporočila o oslabljenih sredstvih. Ocena združljivosti se osredotoča na to, ali prenos sredstev poteka nad tržno vrednostjo, pri čemer ni presežena dejanska ekonomska vrednost iz točke 40 Sporočila o oslabljenih sredstvih. Da bi bil ukrep pomoči združljiv, vrednost prenosa v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih ne sme presegati dejanske ekonomske vrednosti, pri čemer bi bila delta prenosa nič. Naslednja ocena se najprej osredotoča na znesek delte prenosa (glej uvodne izjave 144 do 159). Če delta prenosa ni nič, tj. presega dejansko ekonomsko vrednost, jo je treba povrniti ali vrniti sredstva (glej uvodni izjavi 161 in 162). |
| --- | --- |

(144)

Zaradi razlogov iz uvodnih izjav (123) in (123) je treba združljivost prvega prenosa sredstev na banko EAA oceniti na podlagi Sporočila o oslabljenih sredstvih. Ocena združljivosti se osredotoča na to, ali prenos sredstev poteka nad tržno vrednostjo, pri čemer ni presežena dejanska ekonomska vrednost iz točke 40 Sporočila o oslabljenih sredstvih. Da bi bil ukrep pomoči združljiv, vrednost prenosa v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih ne sme presegati dejanske ekonomske vrednosti, pri čemer bi bila delta prenosa nič. Naslednja ocena se najprej osredotoča na znesek delte prenosa (glej uvodne izjave 144 do 159). Če delta prenosa ni nič, tj. presega dejansko ekonomsko vrednost, jo je treba povrniti ali vrniti sredstva (glej uvodni izjavi 161 in 162).

i)   
  Združljivost prvega prenosa sredstev na banko EAA

| (145) | Nemčija je v zvezi s prvim prenosom sredstev na banko EAA oporekala določitvi dejanske ekonomske vrednosti. Njene pripombe nasprotujejo ugotovitvi iz sklepa iz novembra 2010, da obstaja delta prenosov v znesku 3,414 milijarde EUR. Komisija je ocenila pripombe Nemčije. Rezultate te analize je mogoče povzeti na naslednji način: |
| --- | --- |

(145)

Nemčija je v zvezi s prvim prenosom sredstev na banko EAA oporekala določitvi dejanske ekonomske vrednosti. Njene pripombe nasprotujejo ugotovitvi iz sklepa iz novembra 2010, da obstaja delta prenosov v znesku 3,414 milijarde EUR. Komisija je ocenila pripombe Nemčije. Rezultate te analize je mogoče povzeti na naslednji način:

—   Glede vrednotenja na splošno

| (146) | Komisija v zvezi z izvajanjem splošnega vrednotenja in določanjem dejanske ekonomske vrednosti sredstev, ki bodo prenesena, vztraja, da njeno vrednotenje ni bilo preveč konservativno, temveč v skladu s točko 37 Sporočila o oslabljenih sredstvih. Točka 37 Sporočila o oslabljenih sredstvih Komisijo zavezuje k uporabi pravilnega in skladnega pristopa k vrednotenju sredstev, vključno s sredstvi, ki so bolj zapletena ter manj likvidna, da bi se preprečilo nepotrebno izkrivljanje konkurence. Komisija je v sklepu iz novembra 2010 pojasnila, da je njen pristop v skladu z obstoječo prakso odločanja. Pristopi drugih organov, kot je Odbor evropskih bančnih nadzornikov, so nedvomno verodostojni, vendar v tem primeru niso pomembni. |
| --- | --- |

(146)

Komisija v zvezi z izvajanjem splošnega vrednotenja in določanjem dejanske ekonomske vrednosti sredstev, ki bodo prenesena, vztraja, da njeno vrednotenje ni bilo preveč konservativno, temveč v skladu s točko 37 Sporočila o oslabljenih sredstvih. Točka 37 Sporočila o oslabljenih sredstvih Komisijo zavezuje k uporabi pravilnega in skladnega pristopa k vrednotenju sredstev, vključno s sredstvi, ki so bolj zapletena ter manj likvidna, da bi se preprečilo nepotrebno izkrivljanje konkurence. Komisija je v sklepu iz novembra 2010 pojasnila, da je njen pristop v skladu z obstoječo prakso odločanja. Pristopi drugih organov, kot je Odbor evropskih bančnih nadzornikov, so nedvomno verodostojni, vendar v tem primeru niso pomembni.

| (147) | Komisija še vedno ni prepričana, da je pristop, ki ga je predlagala banka WestLB, v skladu z prakso odločanja glede državne pomoči. Komisija opozarja, da Bundesbank ni potrdila dejanske ekonomske vrednosti, ki jo je predlagala banka WestLB, ampak je kritizirala uporabo metodologije in parametrov WestLB (76). To kritično stališče oporeka trditvi Nemčije, da je metodologija banke WestLB na splošno „priznano tehnično strokovno znanje“. Komisija zato vztraja, da metodologija WestLB odstopa od običajne prakse primerov (77). |
| --- | --- |

(147)

Komisija še vedno ni prepričana, da je pristop, ki ga je predlagala banka WestLB, v skladu z prakso odločanja glede državne pomoči. Komisija opozarja, da Bundesbank ni potrdila dejanske ekonomske vrednosti, ki jo je predlagala banka WestLB, ampak je kritizirala uporabo metodologije in parametrov WestLB (76). To kritično stališče oporeka trditvi Nemčije, da je metodologija banke WestLB na splošno „priznano tehnično strokovno znanje“. Komisija zato vztraja, da metodologija WestLB odstopa od običajne prakse primerov (77).

—   Glede vrednotenja na ravni podportfeljev

| (148) | Komisija v zvezi s podrobnim vrednotenjem, in sicer glede portfelja „Strukturirani vrednostni papirji“, opozarja, da ne obstajajo velike razlike. Dejanska ekonomska vrednost Komisije za celotno kategorijo sredstev je zelo blizu dejanske ekonomske vrednosti, ki jo je ocenila banka WestLB. Komisija ni uporabila konservativnih predpostavk, kadar bi s tem potrdila ali zanikala vrednotenja posameznih portfeljev. Namesto tega je upoštevala nasvet svojih strokovnjakov za ponovno oceno pretirano konservativnega pristopa banke WestLB za podportfelj „European Super Senior“. Komisija je pregledala podrobno poročilo strokovnjakov, ki je zajemalo pregled glavnih podkategorij sredstev (ABS CDO (78), drugi CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) in Finančna sredstva), ter ugotovila, da so bile uporabljene metodologije in rezultati skladni z drugimi zadevami, kot so zadeve iz sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(148)

Komisija v zvezi s podrobnim vrednotenjem, in sicer glede portfelja „Strukturirani vrednostni papirji“, opozarja, da ne obstajajo velike razlike. Dejanska ekonomska vrednost Komisije za celotno kategorijo sredstev je zelo blizu dejanske ekonomske vrednosti, ki jo je ocenila banka WestLB. Komisija ni uporabila konservativnih predpostavk, kadar bi s tem potrdila ali zanikala vrednotenja posameznih portfeljev. Namesto tega je upoštevala nasvet svojih strokovnjakov za ponovno oceno pretirano konservativnega pristopa banke WestLB za podportfelj „European Super Senior“. Komisija je pregledala podrobno poročilo strokovnjakov, ki je zajemalo pregled glavnih podkategorij sredstev (ABS CDO (78), drugi CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) in Finančna sredstva), ter ugotovila, da so bile uporabljene metodologije in rezultati skladni z drugimi zadevami, kot so zadeve iz sklepa o začetku postopka.

| (149) | Drugič, Komisija v zvezi s portfeljem posojil ne sprejema trditve Nemčije glede premajhne preglednosti in neskladij pri vrednotenju strokovnjakov. Opozarja, da je poskušala podati navodila v zvezi s primernostjo nekaterih metodologij za oceno dejanske ekonomske vrednosti. Na primer, Komisija je priporočila ponoven odkup obsežnih vzorčnih sredstev portfelja s posojili, da bi se ocenila ustreznost obstoječih bonitetnih sistemov, posledične verjetnosti neplačila in izgube ob neplačilu. Nemčija tega priporočila ni upoštevala. Komisija je poudarila tudi, da je morala uporabiti dovolj preudarne izredne situacije izgub ob neplačilu in verjetnosti neplačila, kakor je razloženo v točki 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih. V skladu s prakso odločanja Komisije je treba prenos sredstev oceniti na podlagi dejanske ekonomske vrednosti sredstev. Komisija potrjuje svojo predhodno oceno, da je treba vrednotenje popraviti za približno 1 milijardo EUR. |
| --- | --- |

(149)

Drugič, Komisija v zvezi s portfeljem posojil ne sprejema trditve Nemčije glede premajhne preglednosti in neskladij pri vrednotenju strokovnjakov. Opozarja, da je poskušala podati navodila v zvezi s primernostjo nekaterih metodologij za oceno dejanske ekonomske vrednosti. Na primer, Komisija je priporočila ponoven odkup obsežnih vzorčnih sredstev portfelja s posojili, da bi se ocenila ustreznost obstoječih bonitetnih sistemov, posledične verjetnosti neplačila in izgube ob neplačilu. Nemčija tega priporočila ni upoštevala. Komisija je poudarila tudi, da je morala uporabiti dovolj preudarne izredne situacije izgub ob neplačilu in verjetnosti neplačila, kakor je razloženo v točki 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih. V skladu s prakso odločanja Komisije je treba prenos sredstev oceniti na podlagi dejanske ekonomske vrednosti sredstev. Komisija potrjuje svojo predhodno oceno, da je treba vrednotenje popraviti za približno 1 milijardo EUR.

| (150) | Tretjič, Komisija se glede portfelja vrednostnih papirjev strinja z Nemčijo, da razlike izhajajo iz predpostavke, ali so zadevni trgi oslabljeni. Pravzaprav bi bilo lahko vprašanje tudi, ali se lahko ta del portfelja sploh šteje za upravičenega v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih. Trditi je mogoče, da sredstva, ki jih ni mogoče šteti za oslabljena v času prenosa, ne bi smela biti zajeta v shemi finančne pomoči, čeprav je mogoče predvideti določeno mero prilagodljivosti, tako da se bankam omogoči, da oddajo sredstva, ki niso bila pomembno vključena v prvih fazah finančne krize. Finančna pomoč za sredstva ne bi smela delovati kot oblika odprtega zavarovanja pred posledicami recesije. Po drugi strani pa lahko prelaganje obsežnih portfeljev v vrednosti več milijard EUR sproži izkrivljanje teh trgov. Sporočilo o oslabljenih sredstvih omogoča prenos teh sredstev, da bi se doseglo ravnovesje med ciljem ohranjanja finančne stabilnosti in potrebo po preprečevanju izkrivljanja konkurence. Ker je trg za ta sredstva v celoti funkcionalen (tj. neoslabljen), bo dejanska ekonomska vrednost enaka ali približno enaka tržni vrednosti. |
| --- | --- |

(150)

Tretjič, Komisija se glede portfelja vrednostnih papirjev strinja z Nemčijo, da razlike izhajajo iz predpostavke, ali so zadevni trgi oslabljeni. Pravzaprav bi bilo lahko vprašanje tudi, ali se lahko ta del portfelja sploh šteje za upravičenega v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih. Trditi je mogoče, da sredstva, ki jih ni mogoče šteti za oslabljena v času prenosa, ne bi smela biti zajeta v shemi finančne pomoči, čeprav je mogoče predvideti določeno mero prilagodljivosti, tako da se bankam omogoči, da oddajo sredstva, ki niso bila pomembno vključena v prvih fazah finančne krize. Finančna pomoč za sredstva ne bi smela delovati kot oblika odprtega zavarovanja pred posledicami recesije. Po drugi strani pa lahko prelaganje obsežnih portfeljev v vrednosti več milijard EUR sproži izkrivljanje teh trgov. Sporočilo o oslabljenih sredstvih omogoča prenos teh sredstev, da bi se doseglo ravnovesje med ciljem ohranjanja finančne stabilnosti in potrebo po preprečevanju izkrivljanja konkurence. Ker je trg za ta sredstva v celoti funkcionalen (tj. neoslabljen), bo dejanska ekonomska vrednost enaka ali približno enaka tržni vrednosti.

| (151) | Medtem ko banka WestLB ocenjuje obstoj delujočega trga na podlagi merila likvidnosti, Komisija meni (84), da je začetna točka za oceno oslabljenosti trga primerjava z dobro delujočim trgom za posamezno sredstvo. Transakcija na normalno delujočem trgu poteka med voljnim kupcem in voljnim prodajalcem. Koncept voljnega kupca in prodajalca pomeni, da je transakcija prostovoljna in zato ne vključuje prisile. |
| --- | --- |

(151)

Medtem ko banka WestLB ocenjuje obstoj delujočega trga na podlagi merila likvidnosti, Komisija meni (84), da je začetna točka za oceno oslabljenosti trga primerjava z dobro delujočim trgom za posamezno sredstvo. Transakcija na normalno delujočem trgu poteka med voljnim kupcem in voljnim prodajalcem. Koncept voljnega kupca in prodajalca pomeni, da je transakcija prostovoljna in zato ne vključuje prisile.

| (152) | Strokovnjaki Komisije so pripravili pregledna merila za normalno delovanje trga, ki jih podpira Komisija podpira (85). Medtem ko zadostna likvidnost ali majhni razponi med povpraševanjem in ponudbo pomenijo delujoč trg, obratno ni nujno resnično. Na primer, zasebno plasiran vrednostni papir, ki ga izda plačilno sposoben in stabilen izdajatelj, morda ni likviden. Vseeno je po potrebi mogoče preprosto pridobiti konkurenčno tržno ponudbo, ki je blizu vrednosti vrednotenja z uporabo notranjega modela, izračunane iz likvidnih bližnjih vrednostnih papirjev. Merila, ki jih predlaga banka WestLB, so zato preveč omejena za oceno normalnega delovanja trga. |
| --- | --- |

(152)

Strokovnjaki Komisije so pripravili pregledna merila za normalno delovanje trga, ki jih podpira Komisija podpira (85). Medtem ko zadostna likvidnost ali majhni razponi med povpraševanjem in ponudbo pomenijo delujoč trg, obratno ni nujno resnično. Na primer, zasebno plasiran vrednostni papir, ki ga izda plačilno sposoben in stabilen izdajatelj, morda ni likviden. Vseeno je po potrebi mogoče preprosto pridobiti konkurenčno tržno ponudbo, ki je blizu vrednosti vrednotenja z uporabo notranjega modela, izračunane iz likvidnih bližnjih vrednostnih papirjev. Merila, ki jih predlaga banka WestLB, so zato preveč omejena za oceno normalnega delovanja trga.

| (153) | Opozoriti je treba, da napačna določitev neoslabljenih sredstev kot oslabljena sredstva sama po sebi ne pomeni težave pri določanju dejanske ekonomske vrednosti. Pričakovalo bi se lahko, da bi bila dejanska ekonomska vrednost, izračunana za take pozicije sredstev, blizu tržne vrednosti sredstva, če sta uporabljeni primerna metoda in kalibracija. Vsaka metoda izračuna dejanske ekonomske vrednosti bi se morala okvirno približevati tržni ceni, kadar posamezni trg ni oslabljen. Primeri napačne določitve pomenijo preskus ustreznosti uporabljene metode za izračun dejanske ekonomske vrednosti in parametrov. |
| --- | --- |

(153)

Opozoriti je treba, da napačna določitev neoslabljenih sredstev kot oslabljena sredstva sama po sebi ne pomeni težave pri določanju dejanske ekonomske vrednosti. Pričakovalo bi se lahko, da bi bila dejanska ekonomska vrednost, izračunana za take pozicije sredstev, blizu tržne vrednosti sredstva, če sta uporabljeni primerna metoda in kalibracija. Vsaka metoda izračuna dejanske ekonomske vrednosti bi se morala okvirno približevati tržni ceni, kadar posamezni trg ni oslabljen. Primeri napačne določitve pomenijo preskus ustreznosti uporabljene metode za izračun dejanske ekonomske vrednosti in parametrov.

| (154) | Komisija v zvezi s trditvijo Nemčije, da so bili na koncu leta 2009 nekateri trgi z državnimi obveznicami oslabljeni, trdi, da so bila merila, ki označujejo delujoč trg, takrat izpolnjena. Namesto tega so posamezni podtrgi državnih dolžniških vrednostnih papirjev kazali znake oslabljenosti na koncu drugega četrtletja leta 2010 (86) in pozneje, zlasti s posredovanji na ravni ECB in drugih evropskih ravneh. Vendar to ni veljalo 31. decembra 2009 ali 31. marca 2010, ki sta referenčna datuma iz izvedbe vrednotenja. |
| --- | --- |

(154)

Komisija v zvezi s trditvijo Nemčije, da so bili na koncu leta 2009 nekateri trgi z državnimi obveznicami oslabljeni, trdi, da so bila merila, ki označujejo delujoč trg, takrat izpolnjena. Namesto tega so posamezni podtrgi državnih dolžniških vrednostnih papirjev kazali znake oslabljenosti na koncu drugega četrtletja leta 2010 (86) in pozneje, zlasti s posredovanji na ravni ECB in drugih evropskih ravneh. Vendar to ni veljalo 31. decembra 2009 ali 31. marca 2010, ki sta referenčna datuma iz izvedbe vrednotenja.

| (155) | Komisija zato vztraja pri stališču, da je banka WestLB uporabila napačno metodologijo za vrednotenje ali uporabila napačne parametre pri metodologiji za vrednotenje, zato je treba vrednotenje popraviti za približno 600 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(155)

Komisija zato vztraja pri stališču, da je banka WestLB uporabila napačno metodologijo za vrednotenje ali uporabila napačne parametre pri metodologiji za vrednotenje, zato je treba vrednotenje popraviti za približno 600 milijonov EUR.

| (156) | Komisija meni, da je ocena dejanske ekonomske vrednosti za vse tri podportfelje, kakor je navedeno v poročilu strokovnjakov, veljavna in skladna s prakso odločanja Komisije. Komisija posledično ocenjuje, da je razlika med vrednostjo prenosa in dejansko ekonomsko vrednostjo sredstev v portfelju 6,949 milijarde EUR (87). |
| --- | --- |

(156)

Komisija meni, da je ocena dejanske ekonomske vrednosti za vse tri podportfelje, kakor je navedeno v poročilu strokovnjakov, veljavna in skladna s prakso odločanja Komisije. Komisija posledično ocenjuje, da je razlika med vrednostjo prenosa in dejansko ekonomsko vrednostjo sredstev v portfelju 6,949 milijarde EUR (87).

| (157) | Komisija je v sklepu iz novembra 2010 izrazila pomisleke, ali so do prenosa upravičena vsa sredstva. Komisija je izkaze v prvem letnem poročilu banke EAA sprejela kot dokaz, da je v nekaterih sredstvih na datum prenosa že prišlo do izgub, čeprav taka sredstva ne bi spadala na področje uporabe točke 32 Sporočila o oslabljenih sredstvih. Vendar je Nemčija posledično predložila dodatne informacije ter pojasnila znesek rezervacij za tveganja banke EAA in znesek izgub, do katerih je prišlo v sredstvih, prenesenih na EAA. Ta pojasnila so bila verjetna in odpravljajo pomisleke Komisije. Zato ne obstaja potreba po dodatnih popravkih v zvezi z neupravičenostjo sredstev. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je v sklepu iz novembra 2010 izrazila pomisleke, ali so do prenosa upravičena vsa sredstva. Komisija je izkaze v prvem letnem poročilu banke EAA sprejela kot dokaz, da je v nekaterih sredstvih na datum prenosa že prišlo do izgub, čeprav taka sredstva ne bi spadala na področje uporabe točke 32 Sporočila o oslabljenih sredstvih. Vendar je Nemčija posledično predložila dodatne informacije ter pojasnila znesek rezervacij za tveganja banke EAA in znesek izgub, do katerih je prišlo v sredstvih, prenesenih na EAA. Ta pojasnila so bila verjetna in odpravljajo pomisleke Komisije. Zato ne obstaja potreba po dodatnih popravkih v zvezi z neupravičenostjo sredstev.

—   Olajševalni dejavniki

| (158) | Komisija ne sprejema olajševalnih dejavnikov poleg že sprejetih dejavnikov iz sklepa iz novembra 2010. Prav tako je že sprejela izravnalne učinke dokapitalizacije (3,267 milijarde EUR) in zapisov s kreditno navezavo (268 milijonov EUR) (88), kakor je navedeno v preglednici 2 v uvodni izjavi 44. Poleg tega je Komisija Nemčiji svetovala, da Bundesbank pozove k predložitvi pripomb o izravnalnih učinkih, pri čemer naj vse predlagane spremembe v vrednotenju portfelja preveri in potrdi regulativni organ, kot je Bundesbank, v skladu z navodili iz Sporočila o oslabljenih sredstvih. Do takega preverjanja in potrditve regulativnega organa ni prišlo. |
| --- | --- |

(158)

Komisija ne sprejema olajševalnih dejavnikov poleg že sprejetih dejavnikov iz sklepa iz novembra 2010. Prav tako je že sprejela izravnalne učinke dokapitalizacije (3,267 milijarde EUR) in zapisov s kreditno navezavo (268 milijonov EUR) (88), kakor je navedeno v preglednici 2 v uvodni izjavi 44. Poleg tega je Komisija Nemčiji svetovala, da Bundesbank pozove k predložitvi pripomb o izravnalnih učinkih, pri čemer naj vse predlagane spremembe v vrednotenju portfelja preveri in potrdi regulativni organ, kot je Bundesbank, v skladu z navodili iz Sporočila o oslabljenih sredstvih. Do takega preverjanja in potrditve regulativnega organa ni prišlo.

| (159) | Komisija v zvezi s podedovanimi obveznostmi navaja, da vrednotenje obveznosti kot tako ni obravnavano v Sporočilu o oslabljenih sredstvih. Zato je morala oceniti, kako obravnavati prenos, ki združuje sredstva in obveznosti, kar velja tudi za ta primer. Komisija priznava morebitno gospodarsko pomanjkljivost prenosa obveznosti z nizkim donosom, pri čemer je morala najti ravnovesje med združljivimi zneski na strani sredstev in zneski na strani obveznosti. Čeprav je Komisija pri oceni skupnega zneska pomoči upoštevala vpliv podedovanih obveznosti (glej uvodno izjavo 131), ga posledično ne obravnava kot potrebnega za oceno dejanske ekonomske vrednosti. |
| --- | --- |

(159)

Komisija v zvezi s podedovanimi obveznostmi navaja, da vrednotenje obveznosti kot tako ni obravnavano v Sporočilu o oslabljenih sredstvih. Zato je morala oceniti, kako obravnavati prenos, ki združuje sredstva in obveznosti, kar velja tudi za ta primer. Komisija priznava morebitno gospodarsko pomanjkljivost prenosa obveznosti z nizkim donosom, pri čemer je morala najti ravnovesje med združljivimi zneski na strani sredstev in zneski na strani obveznosti. Čeprav je Komisija pri oceni skupnega zneska pomoči upoštevala vpliv podedovanih obveznosti (glej uvodno izjavo 131), ga posledično ne obravnava kot potrebnega za oceno dejanske ekonomske vrednosti.

| (160) | Komisija v zvezi s pozitivnimi prihodnjimi rezultati prenesenih sredstev ne upošteva trditev Nemčije in vztraja, da se prihodnji dobički po prenosu sredstev ne bi smeli več upoštevati. Ta metodologija za določitev dejanske ekonomske vrednosti posojilnega portfelja je v skladu s prakso sprejemanja odločitev Komisije (89). |
| --- | --- |

(160)

Komisija v zvezi s pozitivnimi prihodnjimi rezultati prenesenih sredstev ne upošteva trditev Nemčije in vztraja, da se prihodnji dobički po prenosu sredstev ne bi smeli več upoštevati. Ta metodologija za določitev dejanske ekonomske vrednosti posojilnega portfelja je v skladu s prakso sprejemanja odločitev Komisije (89).

| (161) | Komisija v zvezi z nečrpanimi dodeljenimi postavkami potrjuje, da ima nečrpana dodeljena postavka res lahko nično knjigovodsko vrednost. Vendar ta možnost ne izključuje možnosti, da ima nečrpana dodeljena postavka negativni prispevek REV. Črpanje postavke ni izključeno, ker se temu pogodbeno ni mogoče izogniti. Zato dejstvo, da postavka še ni črpana, ne bo spremenila REV, čeprav imajo take postavke nično knjigovodsko vrednost. |
| --- | --- |

(161)

Komisija v zvezi z nečrpanimi dodeljenimi postavkami potrjuje, da ima nečrpana dodeljena postavka res lahko nično knjigovodsko vrednost. Vendar ta možnost ne izključuje možnosti, da ima nečrpana dodeljena postavka negativni prispevek REV. Črpanje postavke ni izključeno, ker se temu pogodbeno ni mogoče izogniti. Zato dejstvo, da postavka še ni črpana, ne bo spremenila REV, čeprav imajo take postavke nično knjigovodsko vrednost.

| (162) | Komisija v zvezi z zniževanjem pričakovanih izgub opaža, da banka WestLB z zniževanjem pričakovanih izgub preprosto spreminja svoj pristop k vrednotenju, poleg tega pa to počne brez podpore Bundesbank. Nemčija s tem oporeka lastni oceni REV, vendar ne zagotavlja dodatnih argumentov proti mnenju Komisije. |
| --- | --- |

(162)

Komisija v zvezi z zniževanjem pričakovanih izgub opaža, da banka WestLB z zniževanjem pričakovanih izgub preprosto spreminja svoj pristop k vrednotenju, poleg tega pa to počne brez podpore Bundesbank. Nemčija s tem oporeka lastni oceni REV, vendar ne zagotavlja dodatnih argumentov proti mnenju Komisije.

| (163) | Ker je bila REV zgoraj podprta in je v skladu s točkama 40 in 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih, Komisija pričakovanih izgub ali katerega koli izmed drugih treh olajševalnih dejavnikov, ki jih v pripombah predlaga Nemčija, ne obravnava kot pomembne za oceno REV. |
| --- | --- |

(163)

Ker je bila REV zgoraj podprta in je v skladu s točkama 40 in 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih, Komisija pričakovanih izgub ali katerega koli izmed drugih treh olajševalnih dejavnikov, ki jih v pripombah predlaga Nemčija, ne obravnava kot pomembne za oceno REV.

—   Upravljanje sredstev

| (164) | Pomisleki Komisije v zvezi z ustreznim upravljanjem oslabljenih sredstev glede na prenos sredstev so bili odpravljeni. Komisija je imela zadržke, da naj bi banka WestLB še naprej upravljala oslabljena sredstva, saj bi se banka morala osredotočiti na nove dejavnosti in preprečevati nasprotja med starimi in novimi dejavnostmi. Vendar so bili pomisleki Komisije odpravljeni, ker banka WestLB/SPM po 30. juniju 2012 ne bo več izvajala novih bančnih dejavnosti, ampak le storitve na področju upravljanja sredstev. |
| --- | --- |

(164)

Pomisleki Komisije v zvezi z ustreznim upravljanjem oslabljenih sredstev glede na prenos sredstev so bili odpravljeni. Komisija je imela zadržke, da naj bi banka WestLB še naprej upravljala oslabljena sredstva, saj bi se banka morala osredotočiti na nove dejavnosti in preprečevati nasprotja med starimi in novimi dejavnostmi. Vendar so bili pomisleki Komisije odpravljeni, ker banka WestLB/SPM po 30. juniju 2012 ne bo več izvajala novih bančnih dejavnosti, ampak le storitve na področju upravljanja sredstev.

| (165) | Skratka, pomisleki Komisije ob upoštevanju vseh dodatnih morebitnih olajševalnih dejavnikov in argumentov, ki jih je predložila Nemčija, niso bili odpravljeni. Zato Komisija še vedno meni, da je delta prenosa enaka 3,414 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(165)

Skratka, pomisleki Komisije ob upoštevanju vseh dodatnih morebitnih olajševalnih dejavnikov in argumentov, ki jih je predložila Nemčija, niso bili odpravljeni. Zato Komisija še vedno meni, da je delta prenosa enaka 3,414 milijarde EUR.

ii)   
  Vračanje sredstev

| (166) | Banka mora v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih, da bi se ublažilo izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz prenosa sredstev nad vrednostjo, ki velja za sprejemljivo, da se nadoknadi nedelovanje trga v ustreznem času, vrniti delto prenosa. Če tako povračilo ni mogoče takoj, ga je treba doseči sčasoma v obliki vračanja sredstev. Kadar bi celo povračilo v obliki vračanja sredstev vodilo v tehnično plačilno nesposobnost, je treba izkrivljanje konkurence odpraviti z intenzivnim prestrukturiranjem, ki lahko vključuje celo likvidacijo (90). |
| --- | --- |

(166)

Banka mora v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih, da bi se ublažilo izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz prenosa sredstev nad vrednostjo, ki velja za sprejemljivo, da se nadoknadi nedelovanje trga v ustreznem času, vrniti delto prenosa. Če tako povračilo ni mogoče takoj, ga je treba doseči sčasoma v obliki vračanja sredstev. Kadar bi celo povračilo v obliki vračanja sredstev vodilo v tehnično plačilno nesposobnost, je treba izkrivljanje konkurence odpraviti z intenzivnim prestrukturiranjem, ki lahko vključuje celo likvidacijo (90).

| (167) | Banka WestLB je v načrtu prestrukturiranja, predstavljenem februarja 2011, navedla, da ni sposobna odplačati 3,4 milijarde EUR od prvega prenosa sredstev na banko EAA brez ogrozitve uspešnega poslovanja. Poleg tega verjetno ne bi prišlo do prodaje banke WestLB, če bi moral potencialni kupec Nemčiji vrniti 3,4 milijarde EUR. Nemčija je posledično predložila načrt prestrukturiranja iz junija 2011, v katerem je predvidena likvidacija banke WestLB v 12 mesecih. Komisija meni, da je likvidacija banke WestLB zadostna za odpravljanje izkrivljanja konkurence. Zato Komisija pod pogojem, da je načrt likvidacije verodostojen, kar bo ocenjeno v oddelku c, ugotavlja, da je pomoč v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih in združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(167)

Banka WestLB je v načrtu prestrukturiranja, predstavljenem februarja 2011, navedla, da ni sposobna odplačati 3,4 milijarde EUR od prvega prenosa sredstev na banko EAA brez ogrozitve uspešnega poslovanja. Poleg tega verjetno ne bi prišlo do prodaje banke WestLB, če bi moral potencialni kupec Nemčiji vrniti 3,4 milijarde EUR. Nemčija je posledično predložila načrt prestrukturiranja iz junija 2011, v katerem je predvidena likvidacija banke WestLB v 12 mesecih. Komisija meni, da je likvidacija banke WestLB zadostna za odpravljanje izkrivljanja konkurence. Zato Komisija pod pogojem, da je načrt likvidacije verodostojen, kar bo ocenjeno v oddelku c, ugotavlja, da je pomoč v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih in združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU.

iii)   
  Združljivost dopolnitve

| (168) | Prenos druge tranše mora biti načeloma ocenjen tudi v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih. Vendar Komisija na podlagi načrta prestrukturiranja iz junija 2011 meni, da rezultat take ocene ne bi več imel vpliva. Vsako dodatno izkrivljanje konkurence, ki bi ga povzročila delta prenosa v zvezi z drugo tranšo, bi v vsakem primeru ublažila likvidacija, predvidena v načrtu prestrukturiranja iz junija 2011. Zato Komisija v trenutnem izrednem položaju meni, da se lahko, kadar je celoten znesek podpore že mogoče šteti za združljivega v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih, vzdrži poglobljene ocene vrednotenja, tj. izračuna dejanske ekonomske vrednosti. |
| --- | --- |

(168)

Prenos druge tranše mora biti načeloma ocenjen tudi v skladu s Sporočilom o oslabljenih sredstvih. Vendar Komisija na podlagi načrta prestrukturiranja iz junija 2011 meni, da rezultat take ocene ne bi več imel vpliva. Vsako dodatno izkrivljanje konkurence, ki bi ga povzročila delta prenosa v zvezi z drugo tranšo, bi v vsakem primeru ublažila likvidacija, predvidena v načrtu prestrukturiranja iz junija 2011. Zato Komisija v trenutnem izrednem položaju meni, da se lahko, kadar je celoten znesek podpore že mogoče šteti za združljivega v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih, vzdrži poglobljene ocene vrednotenja, tj. izračuna dejanske ekonomske vrednosti.

| (169) | Prenos sredstev je torej združljiv, ker morebitno izkrivljanje konkurence blaži likvidacija banke WestLB, zato je v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(169)

Prenos sredstev je torej združljiv, ker morebitno izkrivljanje konkurence blaži likvidacija banke WestLB, zato je v skladu s točko 41 Sporočila o oslabljenih sredstvih.

c.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI ZA PRESTRUKTURIRANJE/LIKVIDACIJO

| (170) | Komisija mora oceniti združljivost vseh ukrepov pomoči na podlagi svojih smernic za obravnavanje bank med finančno krizo, zlasti Sporočila o prestrukturiranju in Sporočila Komisije Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize
   (91) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o bančništvu). |
| --- | --- |

(170)

Komisija mora oceniti združljivost vseh ukrepov pomoči na podlagi svojih smernic za obravnavanje bank med finančno krizo, zlasti Sporočila o prestrukturiranju in Sporočila Komisije Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize
   (91) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o bančništvu).

| (171) | Komisija opozarja, da mora načrt prestrukturiranja iz junija 2011 zagotoviti združljivost ukrepov pomoči iz preglednice 7. |
| --- | --- |

(171)

Komisija opozarja, da mora načrt prestrukturiranja iz junija 2011 zagotoviti združljivost ukrepov pomoči iz preglednice 7.

| (172) | Ti ukrepi pomenijo skupni znesek pomoči [21,6–24,4] milijarde EUR, kar je enakovredno znesku pomoči v zvezi s tveganju prilagojenimi sredstvi na dan 31. decembra 2009, ki znaša [24,4–27,6] %. Ta znesek pomoči se mora šteti za zelo velik delež velikosti upravičenca, zato je potrebno globinsko prestrukturiranje ali likvidacija. Poleg tega mora načrt prestrukturiranja upoštevati tudi dodatno izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz apriorno nezdružljivega zneska pomoči, ki ga opredeljuje delta prenosa. Predlagano prestrukturiranje ali likvidacija mora biti ustrezna za odpravo tega izkrivljanja. |
| --- | --- |

(172)

Ti ukrepi pomenijo skupni znesek pomoči [21,6–24,4] milijarde EUR, kar je enakovredno znesku pomoči v zvezi s tveganju prilagojenimi sredstvi na dan 31. decembra 2009, ki znaša [24,4–27,6] %. Ta znesek pomoči se mora šteti za zelo velik delež velikosti upravičenca, zato je potrebno globinsko prestrukturiranje ali likvidacija. Poleg tega mora načrt prestrukturiranja upoštevati tudi dodatno izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz apriorno nezdružljivega zneska pomoči, ki ga opredeljuje delta prenosa. Predlagano prestrukturiranje ali likvidacija mora biti ustrezna za odpravo tega izkrivljanja.

| (173) | Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 izpolnjuje merila iz Sporočila o prestrukturiranju. V točki 21 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je treba obravnavati možnost pravilne likvidacije ali dražbe propadle banke, kadar njeno dolgoročno uspešno poslovanje ni več verjetno. Sporočilo o bančništvu določa postopek, v okviru katerega je treba izvesti pravilno likvidacijo (92). Tovrstno nadzorovano likvidacijo je mogoče uporabiti v posameznih primerih, ko je posamezna finančna institucija že prejela pomoč za reševanje, ko postane jasno, da finančne institucije ni mogoče uspešno prestrukturirati. |
| --- | --- |

(173)

Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 izpolnjuje merila iz Sporočila o prestrukturiranju. V točki 21 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je treba obravnavati možnost pravilne likvidacije ali dražbe propadle banke, kadar njeno dolgoročno uspešno poslovanje ni več verjetno. Sporočilo o bančništvu določa postopek, v okviru katerega je treba izvesti pravilno likvidacijo (92). Tovrstno nadzorovano likvidacijo je mogoče uporabiti v posameznih primerih, ko je posamezna finančna institucija že prejela pomoč za reševanje, ko postane jasno, da finančne institucije ni mogoče uspešno prestrukturirati.

| (174) | Da bi bila pomoč za likvidacijo združljiva s členom 107(3)(b) PDEU, mora ta pomoč v skladu s prakso odločanja Komisije (93) izpolnjevati tri splošne pogoje:






  (i) | dokazati je treba, da pomoč omogoča učinkovito in pravilno likvidacijo banke, pri čemer je znesek pomoči omejen na najmanjšega potrebnega glede na zastavljen cilj (94); |
| --- | --- | --- |

(174)

Da bi bila pomoč za likvidacijo združljiva s členom 107(3)(b) PDEU, mora ta pomoč v skladu s prakso odločanja Komisije (93) izpolnjevati tri splošne pogoje:

(i)

dokazati je treba, da pomoč omogoča učinkovito in pravilno likvidacijo banke, pri čemer je znesek pomoči omejen na najmanjšega potrebnega glede na zastavljen cilj (94);

| (ii) | zagotoviti bi bilo treba ustrezno delitev bremen, zlasti s preprečitvijo, da delničarji prejmejo kakršno koli pomoč v okviru nadzorovanega postopka likvidacije (95); |
| --- | --- |

(ii)

zagotoviti bi bilo treba ustrezno delitev bremen, zlasti s preprečitvijo, da delničarji prejmejo kakršno koli pomoč v okviru nadzorovanega postopka likvidacije (95);

| (iii) | da bi se preprečilo nepotrebno izkrivljanje konkurence, je treba fazo likvidacije omejiti na obdobje, ki je nujno potrebno za pravilno likvidacijo. Dokler upravičena finančna institucija deluje, ne sme začeti opravljati nobene nove dejavnosti, ampak le nadaljevati že obstoječe. Dovoljenje za opravljanje bančnih storitev ji je treba odvzeti čim prej (96). |
| --- | --- |

(iii)

da bi se preprečilo nepotrebno izkrivljanje konkurence, je treba fazo likvidacije omejiti na obdobje, ki je nujno potrebno za pravilno likvidacijo. Dokler upravičena finančna institucija deluje, ne sme začeti opravljati nobene nove dejavnosti, ampak le nadaljevati že obstoječe. Dovoljenje za opravljanje bančnih storitev ji je treba odvzeti čim prej (96).

i)   
  Prikaz pravilne likvidacije

| (175) | Komisija meni, da načrt prestrukturiranja iz junija 2011 predstavlja scenarij pravilne likvidacije za banko WestLB, ki temelji na dogovoru o delitvi bremen med delničarji banke. Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 upošteva zlasti dejstvo, da so poskusi izvajanja drugih možnih tržno usmerjenih rešitev za banko WestLB, ki bi lahko pomenile manjši strošek ali manjše izkrivljanje, neuspešno potekali več kot dve leti. Po drugi strani bi nenadzorovan likvidacijski postopek pomenil grožnjo za finančno stabilnost; to tveganje bi bilo bolje nadzorovano v okviru scenarija pravilne likvidacije. Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 Komisiji omogoča oceno likvidacijskega postopka in morebitnega vpliva zadevnih državnih ukrepov na konkurenčnost. |
| --- | --- |

(175)

Komisija meni, da načrt prestrukturiranja iz junija 2011 predstavlja scenarij pravilne likvidacije za banko WestLB, ki temelji na dogovoru o delitvi bremen med delničarji banke. Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 upošteva zlasti dejstvo, da so poskusi izvajanja drugih možnih tržno usmerjenih rešitev za banko WestLB, ki bi lahko pomenile manjši strošek ali manjše izkrivljanje, neuspešno potekali več kot dve leti. Po drugi strani bi nenadzorovan likvidacijski postopek pomenil grožnjo za finančno stabilnost; to tveganje bi bilo bolje nadzorovano v okviru scenarija pravilne likvidacije. Načrt prestrukturiranja iz junija 2011 Komisiji omogoča oceno likvidacijskega postopka in morebitnega vpliva zadevnih državnih ukrepov na konkurenčnost.

| (176) | Najpomembnejše merilo za potrditev scenarija likvidacije je, da bo banka prenehala z vsemi bančnimi dejavnostmi in poslovala le še do konca obstoječih portfeljev, pri čemer ne bo sklepala novih poslovnih pogodb. |
| --- | --- |

(176)

Najpomembnejše merilo za potrditev scenarija likvidacije je, da bo banka prenehala z vsemi bančnimi dejavnostmi in poslovala le še do konca obstoječih portfeljev, pri čemer ne bo sklepala novih poslovnih pogodb.

| (177) | Ustavitev bančnih dejavnosti bi morala biti med drugim zavarovana s prodajo ali prenosom vseh preostalih sredstev in obveznosti banke, da ostane le še majhen del, kadar je to potrebno za pomoč pri zmanjševanju obstoječih sredstev, zlasti za zagotovitev likvidacije njenih portfeljev, v okviru katere se ohrani vrednost. |
| --- | --- |

(177)

Ustavitev bančnih dejavnosti bi morala biti med drugim zavarovana s prodajo ali prenosom vseh preostalih sredstev in obveznosti banke, da ostane le še majhen del, kadar je to potrebno za pomoč pri zmanjševanju obstoječih sredstev, zlasti za zagotovitev likvidacije njenih portfeljev, v okviru katere se ohrani vrednost.

| (178) | Na podlagi načrta prestrukturiranja iz junija 2011 bo banka WestLB vsa svoja bančna sredstva prenesla na hranilnice ali na banko EAA. Zato bo banka do 30. junija 2012 ostala skoraj brez vseh tveganju prilagojenih sredstev. Preostala banka v skladu z zavezami Nemčije ne bo več uporabljala blagovne znamke „WestLB“, ampak se bo najpozneje v treh mesecih preimenovala v banko „SPM“. Poleg tega banka ne bo več sama nadaljevala z bančnimi dejavnostmi, ampak bo delovala le kot ponudnica storitev za banko EAA in sčasoma v omejenem obsegu za tretje stranke. Zato so v načrtu prestrukturiranja določeni pomembni in trajni koraki, ki označujejo nepreklicen izhod s trga za večino nekdanjih dejavnosti banke WestLB v 12 mesecih. |
| --- | --- |

(178)

Na podlagi načrta prestrukturiranja iz junija 2011 bo banka WestLB vsa svoja bančna sredstva prenesla na hranilnice ali na banko EAA. Zato bo banka do 30. junija 2012 ostala skoraj brez vseh tveganju prilagojenih sredstev. Preostala banka v skladu z zavezami Nemčije ne bo več uporabljala blagovne znamke „WestLB“, ampak se bo najpozneje v treh mesecih preimenovala v banko „SPM“. Poleg tega banka ne bo več sama nadaljevala z bančnimi dejavnostmi, ampak bo delovala le kot ponudnica storitev za banko EAA in sčasoma v omejenem obsegu za tretje stranke. Zato so v načrtu prestrukturiranja določeni pomembni in trajni koraki, ki označujejo nepreklicen izhod s trga za večino nekdanjih dejavnosti banke WestLB v 12 mesecih.

| (179) | Drugič, v skladu z zahtevo iz točke 47 Sporočila o bančništvu je faza likvidacije omejena na obdobje, ki je nujno potrebno za pravilno likvidacijo, da bi se preprečilo nepotrebno izkrivljanje konkurence. Čeprav bo likvidacija banke WestLB potekala več let, se še vedno lahko šteje, da bo omejena na najkrajše mogoče obdobje. Konkurenčno bo delovala le družba za upravljanje, ki bo tretjim osebam ponujala omejen obseg storitev na področju upravljanja sredstev. Nemčija se je obvezala, da bo družba za upravljanje prodana pred 31. decembrom 2016. Obdobje transformacije do 31. decembra 2016 je potrebno, da se upravi omogoči reorganizacija organizacijskih struktur znotraj banke SPM, izčlenitev družbe za upravljanje in oblikovanje vsaj kratke zgodovine poslovanja za pritegnitev morebitnih vlagateljev. Banka SPM bo še naprej odgovorna za sredstva, ki jih ni mogoče fizično prenesti na banko EAA, zato je njena življenjska doba odvisna od zapadlosti teh sredstev. Likvidacija portfeljev, v okviru katere se ohrani vrednost, naj bi trajala do leta 2028, pri čemer tega časovnega obdobja ni mogoče skrajšati. Vendar delovanje kot imetnik sredstev kot tak ni gospodarska dejavnost, pri čemer nima vpliva na konkurenco. Zmanjševanje delovne sile v banki SPM bo potekalo nekaj let, da bo dosežena ciljna velikost 1 000 zaposlenih, a je še vedno v skladu z zmanjševanjem ravni dejavnosti banke SPM, saj bo reorganizacija banke SPM delovno intenziven postopek, čeprav banka ne bo več izvajala bančnih dejavnosti. Trditi je mogoče, da bodo vsi ti postopki omejeni na najkrajše mogoče obdobje. |
| --- | --- |

(179)

Drugič, v skladu z zahtevo iz točke 47 Sporočila o bančništvu je faza likvidacije omejena na obdobje, ki je nujno potrebno za pravilno likvidacijo, da bi se preprečilo nepotrebno izkrivljanje konkurence. Čeprav bo likvidacija banke WestLB potekala več let, se še vedno lahko šteje, da bo omejena na najkrajše mogoče obdobje. Konkurenčno bo delovala le družba za upravljanje, ki bo tretjim osebam ponujala omejen obseg storitev na področju upravljanja sredstev. Nemčija se je obvezala, da bo družba za upravljanje prodana pred 31. decembrom 2016. Obdobje transformacije do 31. decembra 2016 je potrebno, da se upravi omogoči reorganizacija organizacijskih struktur znotraj banke SPM, izčlenitev družbe za upravljanje in oblikovanje vsaj kratke zgodovine poslovanja za pritegnitev morebitnih vlagateljev. Banka SPM bo še naprej odgovorna za sredstva, ki jih ni mogoče fizično prenesti na banko EAA, zato je njena življenjska doba odvisna od zapadlosti teh sredstev. Likvidacija portfeljev, v okviru katere se ohrani vrednost, naj bi trajala do leta 2028, pri čemer tega časovnega obdobja ni mogoče skrajšati. Vendar delovanje kot imetnik sredstev kot tak ni gospodarska dejavnost, pri čemer nima vpliva na konkurenco. Zmanjševanje delovne sile v banki SPM bo potekalo nekaj let, da bo dosežena ciljna velikost 1 000 zaposlenih, a je še vedno v skladu z zmanjševanjem ravni dejavnosti banke SPM, saj bo reorganizacija banke SPM delovno intenziven postopek, čeprav banka ne bo več izvajala bančnih dejavnosti. Trditi je mogoče, da bodo vsi ti postopki omejeni na najkrajše mogoče obdobje.

| (180) | Tretje merilo je, da banka z izjemo prodaje svojih sredstev ne bi smela nadaljevati svojih dejavnosti na trgu, pri čemer je treba zagotoviti, da bo na trgu ostal le nepomemben del nekdanjih bančnih dejavnosti kot takih. |
| --- | --- |

(180)

Tretje merilo je, da banka z izjemo prodaje svojih sredstev ne bi smela nadaljevati svojih dejavnosti na trgu, pri čemer je treba zagotoviti, da bo na trgu ostal le nepomemben del nekdanjih bančnih dejavnosti kot takih.

| (181) | Nekatere dejavnosti, povezane kot Verbundbank, bo prevzela banka Helaba. Dejavnosti Verbundbank v smislu obsega bilance stanja predstavljajo manj kot 20 % nekdanje bilance stanja banke WestLB (portfelj Verbundbank bo predstavljal obseg bilance stanja največ 45 milijard EUR, pri čemer je bila skupna bilanca stanja banke WestLB leta 2008 288 milijard EUR). Komisija v zvezi z obsegom osebja navaja, da bo manj kot 10 % nekdanjega osebja banke WestLB še naprej delalo v izčlenjenem sektorju Verbundbank (približno 400 zaposlenih v sektorju Verbundbank v primerjavi s prvotnim številom osebja v banki WestLB leta 2008, ki je znašalo 5 661 zaposlenih). Poleg tega je treba opozoriti, da bo Verbundbank izčlenjena prek oddaje sredstev in obveznosti ter ne bo prenesena kot samostojna banka. Ker transakcija torej ne zadeva banke WestLB, ampak le majhen del njenih sredstev in obveznosti, je ni mogoče šteti za znatno prodajo banke. |
| --- | --- |

(181)

Nekatere dejavnosti, povezane kot Verbundbank, bo prevzela banka Helaba. Dejavnosti Verbundbank v smislu obsega bilance stanja predstavljajo manj kot 20 % nekdanje bilance stanja banke WestLB (portfelj Verbundbank bo predstavljal obseg bilance stanja največ 45 milijard EUR, pri čemer je bila skupna bilanca stanja banke WestLB leta 2008 288 milijard EUR). Komisija v zvezi z obsegom osebja navaja, da bo manj kot 10 % nekdanjega osebja banke WestLB še naprej delalo v izčlenjenem sektorju Verbundbank (približno 400 zaposlenih v sektorju Verbundbank v primerjavi s prvotnim številom osebja v banki WestLB leta 2008, ki je znašalo 5 661 zaposlenih). Poleg tega je treba opozoriti, da bo Verbundbank izčlenjena prek oddaje sredstev in obveznosti ter ne bo prenesena kot samostojna banka. Ker transakcija torej ne zadeva banke WestLB, ampak le majhen del njenih sredstev in obveznosti, je ni mogoče šteti za znatno prodajo banke.

| (182) | Komisija poleg tega ne opaža, da zahteve iz točke 49 Sporočila o bančništvu, v skladu s katerimi mora transakcija potekati pod tržnimi pogoji in čim bolj povečati prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti, ne bi bile izpolnjene. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je banka WestLB pripravila neuspešen prodajni postopek, katerega cilj je bil čim bolj povečati prodajno ceno vseh njenih sredstev in obveznosti. Vendar banka WestLB ni prejela sprejemljivih ponudb. Poleg tega vrednost podjetja dejavnosti Verbundbank, ki zajemajo sredstva, obveznosti in organizacijsko strukturo s približno 400 zaposlenimi, pregleduje več zunanjih revizorjev na podlagi uveljavljenih metod za vrednotenje. Nemčija se zavezuje, da bodo imele dejavnosti Verbundbank, ki jih bo prevzela banka Helaba ali sektor hranilnic, vrednost podjetja nič, v skladu s sporazumom Eckpunktevereinbarung. Za odsvojitev dejavnosti Verbundbank od banke WestLB za razliko od drugih prodajnih postopkov v primerih likvidacije (97) ne bodo zahtevana dodatna plačila javnih organov. Komisija zato ne vidi nepotrebne koristi za subjekt, ki bo prevzel dejavnosti Verbundbank, in meni, da banka Helaba in hranilnice zaradi odsvojitve dejavnosti Verbundbank ne bodo pridobile pomoči. |
| --- | --- |

(182)

Komisija poleg tega ne opaža, da zahteve iz točke 49 Sporočila o bančništvu, v skladu s katerimi mora transakcija potekati pod tržnimi pogoji in čim bolj povečati prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti, ne bi bile izpolnjene. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je banka WestLB pripravila neuspešen prodajni postopek, katerega cilj je bil čim bolj povečati prodajno ceno vseh njenih sredstev in obveznosti. Vendar banka WestLB ni prejela sprejemljivih ponudb. Poleg tega vrednost podjetja dejavnosti Verbundbank, ki zajemajo sredstva, obveznosti in organizacijsko strukturo s približno 400 zaposlenimi, pregleduje več zunanjih revizorjev na podlagi uveljavljenih metod za vrednotenje. Nemčija se zavezuje, da bodo imele dejavnosti Verbundbank, ki jih bo prevzela banka Helaba ali sektor hranilnic, vrednost podjetja nič, v skladu s sporazumom Eckpunktevereinbarung. Za odsvojitev dejavnosti Verbundbank od banke WestLB za razliko od drugih prodajnih postopkov v primerih likvidacije (97) ne bodo zahtevana dodatna plačila javnih organov. Komisija zato ne vidi nepotrebne koristi za subjekt, ki bo prevzel dejavnosti Verbundbank, in meni, da banka Helaba in hranilnice zaradi odsvojitve dejavnosti Verbundbank ne bodo pridobile pomoči.

| (183) | V vsakem primeru so pravila za prodajo celotne banke iz točke 17 in nadaljnjih točk Sporočila o prestrukturiranju, čeprav se v tem primeru ne uporabljajo (98), prav tako izpolnjena. Pravila za tako prodajo zahtevajo izpolnjevanje naslednjih meril: ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, delitve bremen in blažitve izkrivljanja konkurence. Odsvojitev na banko Helaba izpolnjuje ta merila. Prvič, Helaba bi morala biti sposobna zagotoviti uspešno poslovanje prenesene banke, saj je Verbundbank v primerjavi s Helabo precej majhna, kar zadeva obseg bilance stanja in število zaposlenih, pri čemer ima le majhen vpliv na donosnost združenega subjekta. Združitev bi po drugi strani pomenila prihranek v zvezi s tistimi stroški, ki bi preprečili pozitivno oceno Verbundbank na samostojni podlagi (99). Drugič, delitev bremen je zagotovljena, ker delničarji banke WestLB ne bodo prejeli prihodkov iz prodaje, ampak bodo izgubili kapital v banki WestLB. Tretjič, ker se bodo dejavnosti banke WestLB zmanjšale na manj kot 20 % dejavnosti banke v prvotni obliki, praksa odločanja Komisije narekuje, da se za tako prodajo ne zahtevajo dodatni izravnalni ukrepi (100). |
| --- | --- |

(183)

V vsakem primeru so pravila za prodajo celotne banke iz točke 17 in nadaljnjih točk Sporočila o prestrukturiranju, čeprav se v tem primeru ne uporabljajo (98), prav tako izpolnjena. Pravila za tako prodajo zahtevajo izpolnjevanje naslednjih meril: ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, delitve bremen in blažitve izkrivljanja konkurence. Odsvojitev na banko Helaba izpolnjuje ta merila. Prvič, Helaba bi morala biti sposobna zagotoviti uspešno poslovanje prenesene banke, saj je Verbundbank v primerjavi s Helabo precej majhna, kar zadeva obseg bilance stanja in število zaposlenih, pri čemer ima le majhen vpliv na donosnost združenega subjekta. Združitev bi po drugi strani pomenila prihranek v zvezi s tistimi stroški, ki bi preprečili pozitivno oceno Verbundbank na samostojni podlagi (99). Drugič, delitev bremen je zagotovljena, ker delničarji banke WestLB ne bodo prejeli prihodkov iz prodaje, ampak bodo izgubili kapital v banki WestLB. Tretjič, ker se bodo dejavnosti banke WestLB zmanjšale na manj kot 20 % dejavnosti banke v prvotni obliki, praksa odločanja Komisije narekuje, da se za tako prodajo ne zahtevajo dodatni izravnalni ukrepi (100).

| (184) | Komisija poleg tega nima razloga za sklepanje, da je mogoče Verbundbank kot sklop sredstev videti kot gospodarsko naslednico banke WestLB. Banka Helaba ni pravna naslednica banke WestLB, prav tako Verbundbank nima pomembne funkcionalne identitete pri banki WestLB. Helaba zato ne izpolnjuje meril za dokaz obstoja trajnega gospodarskega subjekta, ki jih je Komisija uporabila za ugotavljanje, ali je državna pomoč zajemala tudi podjetje, ki nadaljuje dejavnost prvotnega podjetja (101). |
| --- | --- |

(184)

Komisija poleg tega nima razloga za sklepanje, da je mogoče Verbundbank kot sklop sredstev videti kot gospodarsko naslednico banke WestLB. Banka Helaba ni pravna naslednica banke WestLB, prav tako Verbundbank nima pomembne funkcionalne identitete pri banki WestLB. Helaba zato ne izpolnjuje meril za dokaz obstoja trajnega gospodarskega subjekta, ki jih je Komisija uporabila za ugotavljanje, ali je državna pomoč zajemala tudi podjetje, ki nadaljuje dejavnost prvotnega podjetja (101).

| (185) | Končno se zagotovi tudi, da je pomoč omejena na najnižji potreben znesek. Prenos sredstev na banko EAA bo potekal le, če jih ni mogoče prodati zasebnim stranem. Poleg tega je za kritje pričakovanih stroškov zmanjševanja potrebna dodatna dokapitalizacija banke SPM. Likvidnostno podporo je mogoče šteti za sestavni del splošnega likvidacijskega scenarija, ker le ščiti obdobje transformacije, če do pretresov na trgu pride pred 30. junijem 2012. Likvidnostna podpora tako zagotavlja, da pravilni likvidacijski postopek ne bo postal neurejena likvidacija pred 30. junijem 2012. |
| --- | --- |

(185)

Končno se zagotovi tudi, da je pomoč omejena na najnižji potreben znesek. Prenos sredstev na banko EAA bo potekal le, če jih ni mogoče prodati zasebnim stranem. Poleg tega je za kritje pričakovanih stroškov zmanjševanja potrebna dodatna dokapitalizacija banke SPM. Likvidnostno podporo je mogoče šteti za sestavni del splošnega likvidacijskega scenarija, ker le ščiti obdobje transformacije, če do pretresov na trgu pride pred 30. junijem 2012. Likvidnostna podpora tako zagotavlja, da pravilni likvidacijski postopek ne bo postal neurejena likvidacija pred 30. junijem 2012.

ii)   
  Lastni prispevek in delitev bremen

| (186) | Drugi del ocene zadeva delitev bremen. V točki 46 Sporočila o bančništvu je navedeno, da je v okviru likvidacije treba čim bolj omejiti moralno tveganje, in sicer s preprečitvijo, da delničarji in morda tudi določene vrste upnikov prejmejo kakršno koli pomoč v okviru nadzorovanega postopka likvidacije. V zadevah Northern Rock (102) in HRE (103) je bila delitev bremen dosežena z nacionalizacijo. Delničarji bodo kot v navedenih zadevah tudi tokrat izgubili svoj lastniški kapital. Poleg tega bodo delničarji banke WestLB in SoFFin kot glavni ponudnik hibridnega kapitala prevzeli posamezno odgovornost za različne dele, na katere bo WestLB razdeljena, ter zagotovili dodaten kapital. |
| --- | --- |

(186)

Drugi del ocene zadeva delitev bremen. V točki 46 Sporočila o bančništvu je navedeno, da je v okviru likvidacije treba čim bolj omejiti moralno tveganje, in sicer s preprečitvijo, da delničarji in morda tudi določene vrste upnikov prejmejo kakršno koli pomoč v okviru nadzorovanega postopka likvidacije. V zadevah Northern Rock (102) in HRE (103) je bila delitev bremen dosežena z nacionalizacijo. Delničarji bodo kot v navedenih zadevah tudi tokrat izgubili svoj lastniški kapital. Poleg tega bodo delničarji banke WestLB in SoFFin kot glavni ponudnik hibridnega kapitala prevzeli posamezno odgovornost za različne dele, na katere bo WestLB razdeljena, ter zagotovili dodaten kapital.

| (187) | Hranilnice so pristale na prevzem odgovornosti za dejavnosti Verbundbank in bodo zbrale kapital za ta namen, pri čemer je NRW pristala na sprejetje večjega dela bremena s prevzemom vseh operativnih stroškov in stroškov likvidacije banke SPM. Poleg tega je SoFFin pristal tudi na sprejetje velikega dela bremena, saj bo v banki WestLB pustil dve tretjini tihe udeležbe, pri čemer se bo zelo verjetno odrekel poplačilu svojih naložb. Splošni sporazum v zadostni meri upošteva sposobnost delitve bremen med stranmi, stopnjo, do katere so bile nekdaj vključene v pripravljanje strategije banke, in stopnjo njihovega vpliva na poslovno upravljanje banke. |
| --- | --- |

(187)

Hranilnice so pristale na prevzem odgovornosti za dejavnosti Verbundbank in bodo zbrale kapital za ta namen, pri čemer je NRW pristala na sprejetje večjega dela bremena s prevzemom vseh operativnih stroškov in stroškov likvidacije banke SPM. Poleg tega je SoFFin pristal tudi na sprejetje velikega dela bremena, saj bo v banki WestLB pustil dve tretjini tihe udeležbe, pri čemer se bo zelo verjetno odrekel poplačilu svojih naložb. Splošni sporazum v zadostni meri upošteva sposobnost delitve bremen med stranmi, stopnjo, do katere so bile nekdaj vključene v pripravljanje strategije banke, in stopnjo njihovega vpliva na poslovno upravljanje banke.

iii)   
  Omejevanje izkrivljanja konkurence

| (188) | Načrt likvidacije zagotavlja omejitev izkrivljanja konkurence banke WestLB, saj se bo s trga umaknila do 30. junija 2012. Zatem bo WestLB postala subjekt brez bančnih dejavnosti, ki bo skupaj z banko EAA likvidirala sredstva. |
| --- | --- |

(188)

Načrt likvidacije zagotavlja omejitev izkrivljanja konkurence banke WestLB, saj se bo s trga umaknila do 30. junija 2012. Zatem bo WestLB postala subjekt brez bančnih dejavnosti, ki bo skupaj z banko EAA likvidirala sredstva.

| (189) | Poleg tega se nepotrebno izkrivljanje konkurence pri likvidaciji prepreči z zagotavljanjem, da banka WestLB po 30. juniju 2012 obratuje le še toliko časa, kolikor je potrebno za likvidacijo, in ne začne opravljati novih dejavnosti, ampak le postopno preneha opravljati obstoječe dejavnosti. V zadevnem primeru se to načelo izvaja s čim prejšnjim preklicem tistih delov dovoljenja za izvajanje bančnih storitev banke WestLB, ki niso potrebni za lastništvo sredstev ali zagotavljanje storitev na področju upravljanja sredstev, in sicer najpozneje do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(189)

Poleg tega se nepotrebno izkrivljanje konkurence pri likvidaciji prepreči z zagotavljanjem, da banka WestLB po 30. juniju 2012 obratuje le še toliko časa, kolikor je potrebno za likvidacijo, in ne začne opravljati novih dejavnosti, ampak le postopno preneha opravljati obstoječe dejavnosti. V zadevnem primeru se to načelo izvaja s čim prejšnjim preklicem tistih delov dovoljenja za izvajanje bančnih storitev banke WestLB, ki niso potrebni za lastništvo sredstev ali zagotavljanje storitev na področju upravljanja sredstev, in sicer najpozneje do 31. decembra 2012.

| (190) | Komisija v zvezi z namenom banke SPM glede razdelitve družbe za upravljanje, zagotavljanjem storitev na področju upravljanja sredstev tretjim osebam in posledičnim tekmovanjem z drugimi ponudniki tovrstnih storitev navaja, da je tak korak predlagan za zmanjšanje državne pomoči za banko WestLB po 30. juniju 2012. NRW, ki je odgovorna za banko SPM, je prevzela največje breme delničarjev banke WestLB. Tako je mogoče opravičiti zmanjšanje operativnih stroškov banke SPM z zagotavljanjem storitev tretjim osebam. |
| --- | --- |

(190)

Komisija v zvezi z namenom banke SPM glede razdelitve družbe za upravljanje, zagotavljanjem storitev na področju upravljanja sredstev tretjim osebam in posledičnim tekmovanjem z drugimi ponudniki tovrstnih storitev navaja, da je tak korak predlagan za zmanjšanje državne pomoči za banko WestLB po 30. juniju 2012. NRW, ki je odgovorna za banko SPM, je prevzela največje breme delničarjev banke WestLB. Tako je mogoče opravičiti zmanjšanje operativnih stroškov banke SPM z zagotavljanjem storitev tretjim osebam.

| (191) | Poleg tega je potencial družbe za upravljanje za izkrivljanje konkurence omejen z več zavezami Nemčije. Prvič, pogodbe s tretjimi osebami lahko zagotavlja le ločen subjekt banke SPM, ki ima dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, omejeno na najnižjo zahtevano stopnjo, in ki bo prodan do 31. decembra 2016. Drugič, naravo storitev, ki jih lahko zagotavlja banka SPM, utemeljuje izčrpen seznam upravičenih dejavnosti. Nemčija se v tem okviru obvezuje, da se bodo vsa dovoljenja za opravljanje bančnih storitev banke WestLB, ki niso zahtevana za zagotavljanje storitev na področju upravljanja sredstev, vrnila do 31. decembra 2012. Tretjič, število zaposlenih v banki SPM se bo med prestrukturiranjem znatno znižalo, pri čemer leta 2016 ne bo preseglo 1 000 zaposlenih, tj. manj kot 20 % prvotnega števila zaposlenih v banki WestLB leta 2008, in sicer 5 661 zaposlenih. Četrtič, obseg poslovanja s tretjimi osebami, ki ga lahko družba za upravljanje banke SPM pridobi na trgu, ne sme presegati [40–60] % splošnih prihodkov, kar učinkovito omejuje poslovni vidik. Petič, Nemčija se zavezuje, da bo banka SPM svoje storitve na področju upravljanja sredstev ponujala po ustreznih tržnih cenah, pri čemer bodo ponujene cene zadostovale za kritje vseh stroškov ločenega subjekta. Nemčija se navsezadnje zavezuje tudi, da bo likvidirana tudi banka SPM, če družbe za upravljanje, ki zagotavlja storitve na področju upravljanja sredstev tretjim osebam, ne bo mogoče prodati do 31. decembra 2016. S kombinacijo teh omejitev se zagotovi, da na trgu ostane le majhen del nekdanjih dejavnosti, pri čemer je njihov potencial za izkrivljanje konkurence zelo omejen. |
| --- | --- |

(191)

Poleg tega je potencial družbe za upravljanje za izkrivljanje konkurence omejen z več zavezami Nemčije. Prvič, pogodbe s tretjimi osebami lahko zagotavlja le ločen subjekt banke SPM, ki ima dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, omejeno na najnižjo zahtevano stopnjo, in ki bo prodan do 31. decembra 2016. Drugič, naravo storitev, ki jih lahko zagotavlja banka SPM, utemeljuje izčrpen seznam upravičenih dejavnosti. Nemčija se v tem okviru obvezuje, da se bodo vsa dovoljenja za opravljanje bančnih storitev banke WestLB, ki niso zahtevana za zagotavljanje storitev na področju upravljanja sredstev, vrnila do 31. decembra 2012. Tretjič, število zaposlenih v banki SPM se bo med prestrukturiranjem znatno znižalo, pri čemer leta 2016 ne bo preseglo 1 000 zaposlenih, tj. manj kot 20 % prvotnega števila zaposlenih v banki WestLB leta 2008, in sicer 5 661 zaposlenih. Četrtič, obseg poslovanja s tretjimi osebami, ki ga lahko družba za upravljanje banke SPM pridobi na trgu, ne sme presegati [40–60] % splošnih prihodkov, kar učinkovito omejuje poslovni vidik. Petič, Nemčija se zavezuje, da bo banka SPM svoje storitve na področju upravljanja sredstev ponujala po ustreznih tržnih cenah, pri čemer bodo ponujene cene zadostovale za kritje vseh stroškov ločenega subjekta. Nemčija se navsezadnje zavezuje tudi, da bo likvidirana tudi banka SPM, če družbe za upravljanje, ki zagotavlja storitve na področju upravljanja sredstev tretjim osebam, ne bo mogoče prodati do 31. decembra 2016. S kombinacijo teh omejitev se zagotovi, da na trgu ostane le majhen del nekdanjih dejavnosti, pri čemer je njihov potencial za izkrivljanje konkurence zelo omejen.

| (192) | Poleg tega mora biti družba za upravljanje dovolj donosna. Iz dokumentacije, ki jo je predložila Nemčija, je razvidno, da obstaja stvarna možnost, da postane družba za upravljanje dovolj donosna, zlasti po prilagoditvi [...]. Če se bodo načrtovani varčevalni ukrepi izvedli in razvile poslovne priložnosti, obstaja možnost, da bo družba za upravljanje pritegnila tržne vlagatelje. |
| --- | --- |

(192)

Poleg tega mora biti družba za upravljanje dovolj donosna. Iz dokumentacije, ki jo je predložila Nemčija, je razvidno, da obstaja stvarna možnost, da postane družba za upravljanje dovolj donosna, zlasti po prilagoditvi [...]. Če se bodo načrtovani varčevalni ukrepi izvedli in razvile poslovne priložnosti, obstaja možnost, da bo družba za upravljanje pritegnila tržne vlagatelje.

| (193) | Obveze Nemčije v zadostni meri zagotavljajo, da banka SPM ne bo več zagotavljala storitev na trgu, če se izkaže, da so njene dejavnosti manj donosne od pričakovanj, da je ne bo mogoče prodati leta 2016. |
| --- | --- |

(193)

Obveze Nemčije v zadostni meri zagotavljajo, da banka SPM ne bo več zagotavljala storitev na trgu, če se izkaže, da so njene dejavnosti manj donosne od pričakovanj, da je ne bo mogoče prodati leta 2016.

d.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (194) | Komisija meni, da načrt prestrukturiranja iz junija 2011 predstavlja scenarij pravilne likvidacije za banko WestLB, ki ob upoštevanju zavez iz Priloge k temu sklepu izpolnjuje vsa ustrezna merila iz Sporočila o prestrukturiranju in Sporočila o bančništvu, pri čemer zagotavlja združljivost ukrepov pomoči iz preglednice 7. Pomisleki Komisije iz uvodnih sklepov v zvezi z združljivostjo dodatne pomoči so bili odpravljeni. |
| --- | --- |

(194)

Komisija meni, da načrt prestrukturiranja iz junija 2011 predstavlja scenarij pravilne likvidacije za banko WestLB, ki ob upoštevanju zavez iz Priloge k temu sklepu izpolnjuje vsa ustrezna merila iz Sporočila o prestrukturiranju in Sporočila o bančništvu, pri čemer zagotavlja združljivost ukrepov pomoči iz preglednice 7. Pomisleki Komisije iz uvodnih sklepov v zvezi z združljivostjo dodatne pomoči so bili odpravljeni.

| (195) | Komisija je morala v okviru tega sklepa upoštevati tudi ukrepe iz odločbe iz maja 2009. Navedena odločba in zadeven načrt prestrukturiranja iz aprila 2009 nista zajemala pomoči, zagotovljene pozneje, poleg tega z načrtom prestrukturiranja iz aprila 2009 ni bilo mogoče zagotoviti potrebnega uspešnega poslovanja, delitve bremen in omejitve izkrivljanja konkurence, zaradi česar bi bila posledična pomoč združljiva. Zato je Komisija v sklepih iz decembra 2009 in novembra 2010 zahtevala nov izčrpen načrt prestrukturiranja. Tak načrt je bil predložen junija 2011, pri čemer je nadomestil vse predhodne načrte. Poleg tega se je predvideno prestrukturiranje banke WestLB s predloženim načrtom spremenilo v postopek likvidacije. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 193, lahko načrt prestrukturiranja iz junija 2011 zagotovi združljivost vse pomoči, ki je bila v obdobju 2008–2012 zagotovljena banki WestLB. Odločba iz maja 2009 je posledično postala brezpredmetna, zato jo je treba razveljaviti. Ta razveljavitev velja tudi za vse zaveze in obveznosti v okviru odločbe iz maja 2009. |
| --- | --- |

(195)

Komisija je morala v okviru tega sklepa upoštevati tudi ukrepe iz odločbe iz maja 2009. Navedena odločba in zadeven načrt prestrukturiranja iz aprila 2009 nista zajemala pomoči, zagotovljene pozneje, poleg tega z načrtom prestrukturiranja iz aprila 2009 ni bilo mogoče zagotoviti potrebnega uspešnega poslovanja, delitve bremen in omejitve izkrivljanja konkurence, zaradi česar bi bila posledična pomoč združljiva. Zato je Komisija v sklepih iz decembra 2009 in novembra 2010 zahtevala nov izčrpen načrt prestrukturiranja. Tak načrt je bil predložen junija 2011, pri čemer je nadomestil vse predhodne načrte. Poleg tega se je predvideno prestrukturiranje banke WestLB s predloženim načrtom spremenilo v postopek likvidacije. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 193, lahko načrt prestrukturiranja iz junija 2011 zagotovi združljivost vse pomoči, ki je bila v obdobju 2008–2012 zagotovljena banki WestLB. Odločba iz maja 2009 je posledično postala brezpredmetna, zato jo je treba razveljaviti. Ta razveljavitev velja tudi za vse zaveze in obveznosti v okviru odločbe iz maja 2009.

VI.   PREDNOST HRANILNIC

| (196) | Odpravljeni so bili pomisleki Komisije, da hranilnice niso dovolj sodelovale pri delitvi bremen in da so zaradi ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva imele veliko korist. |
| --- | --- |

(196)

Odpravljeni so bili pomisleki Komisije, da hranilnice niso dovolj sodelovale pri delitvi bremen in da so zaradi ukrepa finančne pomoči za oslabljena sredstva imele veliko korist.

| (197) | Prvič, pomisleka Komisije, da bi hranilnice morale prispevati k dokapitalizaciji banke WestLB, ni bilo mogoče podpreti; hranilnice niso pristale na tako posebno obveznost. |
| --- | --- |

(197)

Prvič, pomisleka Komisije, da bi hranilnice morale prispevati k dokapitalizaciji banke WestLB, ni bilo mogoče podpreti; hranilnice niso pristale na tako posebno obveznost.

| (198) | Drugič, Komisija poroča o obsežni delitvi bremen, ki nadomešča omejitev izpostavljenosti hranilnic v znesku do 4,5 milijarde EUR. Obveznost hranilnic v zvezi z nadomestilom izgub, ki lahko nastanejo pri reševanju banke EAA, se je do določene mere omilila, saj je bila določena omejitev višine obveznosti v znesku 4,5 milijarde EUR. Vendar hranilnice sploh niso bile obvezane k prenosu sredstev na EAA in so imele določeno mero pogodbene svobode pri notranjem določanju obveznosti v zvezi z izgubami. Kljub temu so bile hranilnice po sklepu iz decembra 2009 v veliki meri udeležene pri delitvi bremen in izgubile celoten kapital v banki WestLB. Zato v zvezi s tem ni več razlogov za pomisleke v zvezi s hranilnicami. |
| --- | --- |

(198)

Drugič, Komisija poroča o obsežni delitvi bremen, ki nadomešča omejitev izpostavljenosti hranilnic v znesku do 4,5 milijarde EUR. Obveznost hranilnic v zvezi z nadomestilom izgub, ki lahko nastanejo pri reševanju banke EAA, se je do določene mere omilila, saj je bila določena omejitev višine obveznosti v znesku 4,5 milijarde EUR. Vendar hranilnice sploh niso bile obvezane k prenosu sredstev na EAA in so imele določeno mero pogodbene svobode pri notranjem določanju obveznosti v zvezi z izgubami. Kljub temu so bile hranilnice po sklepu iz decembra 2009 v veliki meri udeležene pri delitvi bremen in izgubile celoten kapital v banki WestLB. Zato v zvezi s tem ni več razlogov za pomisleke v zvezi s hranilnicami.

| (199) | Navsezadnje je treba opozoriti tudi, da ni mogoče poročati o prednosti v korist članov združenj hranilnic poleg likvidacije banke WestLB. Kot del likvidacije banke WestLB je mogoče videti zlasti prenos sredstev na banko Helaba in zagotavljanje kapitala banki Helaba v zameno za prejem delnic Helabe, pri čemer je bilo to urejeno le v ta namen. Čeprav bi šlo za državno pomoč, bi bila ta združljiva z notranjim trgom v okviru zagotavljanja pomoči za likvidacijo za banko WestLB – |
| --- | --- |

(199)

Navsezadnje je treba opozoriti tudi, da ni mogoče poročati o prednosti v korist članov združenj hranilnic poleg likvidacije banke WestLB. Kot del likvidacije banke WestLB je mogoče videti zlasti prenos sredstev na banko Helaba in zagotavljanje kapitala banki Helaba v zameno za prejem delnic Helabe, pri čemer je bilo to urejeno le v ta namen. Čeprav bi šlo za državno pomoč, bi bila ta združljiva z notranjim trgom v okviru zagotavljanja pomoči za likvidacijo za banko WestLB –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

(1)   Ukrepi, ki jih Nemčija izvaja in namerava izvajati v zvezi z banko WestLB, med katere spadajo:

| a) | zaščita pred tveganji iz leta 2009 v znesku 5 milijard EUR za portfelj Phoenix; |
| --- | --- |

a)

zaščita pred tveganji iz leta 2009 v znesku 5 milijard EUR za portfelj Phoenix;

| b) | dokapitalizacija iz leta 2010 v znesku 3 milijarde EUR v okviru prvega prenosa sredstev; |
| --- | --- |

b)

dokapitalizacija iz leta 2010 v znesku 3 milijarde EUR v okviru prvega prenosa sredstev;

| c) | prvi prenos sredstev na banko Erste Abwicklungsanstalt iz leta 2010 v znesku pomoči 10,812 milijarde EUR; |
| --- | --- |

c)

prvi prenos sredstev na banko Erste Abwicklungsanstalt iz leta 2010 v znesku pomoči 10,812 milijarde EUR;

| d) | drugi prenos sredstev na banko Erste Abwicklungsanstalt iz leta 2012 v znesku pomoči [1,3–2,6] milijarde EUR; |
| --- | --- |

d)

drugi prenos sredstev na banko Erste Abwicklungsanstalt iz leta 2012 v znesku pomoči [1,3–2,6] milijarde EUR;

| e) | dodatni kapitalski instrument za banko SPM iz leta 2012 v znesku 1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

e)

dodatni kapitalski instrument za banko SPM iz leta 2012 v znesku 1 milijarde EUR;

| f) | dodatno kritje izgub s strani dežele NRW za banko SPM v znesku [0,5–2,0] milijarde EUR iz leta 2012; in |
| --- | --- |

f)

dodatno kritje izgub s strani dežele NRW za banko SPM v znesku [0,5–2,0] milijarde EUR iz leta 2012; in

| g) | zagotavljanje likvidnostne podpore delničarjev banke WestLB AG v prvi polovici leta 2012 [...], pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

g)

zagotavljanje likvidnostne podpore delničarjev banke WestLB AG v prvi polovici leta 2012 [...], pomenijo državno pomoč.

2.   Pomoč iz odstavka 1 je ob upoštevanju zavez iz Priloge združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Nemčija zagotovi, da bo od prejema uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predložila podrobna četrtletna poročila o sprejetih ukrepih za uskladitev s sklepom.

Člen 3

Odločba Komisije z dne 12. maja 2009 v zadevi C43/2008 se razveljavi.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 20. decembra 2011

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta od 1. decembra 2009 člen 107 in člen 108 PDEU. Člena sta vsebinsko enaka. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  UL C 66, 17.3.2010, str. 15; UL C 23, 25.1.2011, str. 9.

2

(3)  Odločba Komisije z dne 12. maja 2009 v zadevi C 43/2008, Prestrukturiranje WestLB AG, UL L 345, 23.12.2009, str. 1.

3

Prestrukturiranje WestLB AG

(4)  Skupina WestLB je sestavljena iz banke WestLB AG (v nadaljnjem besedilu: banka WestLB) in povezanih družb, vključno z Westdeutsche ImmobilienBank AG in WestLB Mellon Asset Management Holdings Limited. V številnih dokumentih, ki jih je Nemčija predložila Komisiji, na primer v načrtu prestrukturiranja z dne 30. junija 2011, Eckpunktevereinbarung in zavezah Nemčije, je včasih omenjena in/ali navedena skupina WestLB. Komisija zato v tem sklepu ne razlikuje med banko WestLB AG in skupino WestLB, ampak WestLB AG, tj. holding hčerinskih družb, obravnava kot pars pro toto. Enak pristop je bil uporabljen v odločbi iz maja 2009.

4

Eckpunktevereinbarung

pars pro toto

(5)  Odločba Komisije z dne 7. oktobra 2009 v zadevi C 531/2009, Prevzem tveganja za WestLB, UL C 305, 16.12.2009, str. 4.

5

Prevzem tveganja za WestLB

(6)  Sklep Komisije z dne 22. decembra 2009 v zadevi C 40/09 (ex N 555/09), Dodatna pomoč za banko WestLB AG v zvezi z razdelitvijo sredstev, UL C 66, 17.3.2010, str. 15. Ta sklep nadomešča odločbo z dne 7. oktobra 2009 v zadevi N 531/2009.

6

Dodatna pomoč za banko WestLB AG v zvezi z razdelitvijo sredstev

(7)  Sklep Komisije z dne 22. junija 2010 v zadevi N 249/10, Podaljšanje začasne odobritve dodatne pomoči banki WestLB AG v zvezi z razdelitvijo sredstev, UL C 230, 26.8.2010, str. 3.

7

Podaljšanje začasne odobritve dodatne pomoči banki WestLB AG v zvezi z razdelitvijo sredstev

(8)  Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 9.

8

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(9)  Banka Westdeutsche ImmobilienBank AG je največja hčerinska družba banke WestLB in pomembna ponudnica financiranja nepremičnin v Nemčiji.

9

(10)  Sklep Komisije z dne 21. decembra 2010 v zadevi MC 8/2009, Odsvojitve banke WestLB, še ni objavljeno.

10

Odsvojitve banke WestLB

(11)  Ta sporazum je naveden v dokumentu Eckpunktevereinbarung zum Restrukturierungsplan der WestLB, ki so ga 29. junija 2011 podpisali vsi delničarji, banka EAA in agencija FMSA.

11

Eckpunktevereinbarung zum Restrukturierungsplan der WestLB

(12)  Glej Odločbo Komisije z dne 20. oktobra 2004 o pomoči Nemčije za Westdeutsche Landesbank – Girozentrale, sedaj WestLB AG, UL L 307, 7.11.2006, str. 22, in Odločbo Komisije z dne 14. decembra 2007, UL C 4, 9.1.2008, str. 1.

12

(13)  Glej Odločbo Komisije v zadevi NN 25/2008 z dne 30. aprila 2008, UL C 189, 26.7.2008, str. 3.

13

(14)  Portfelj Phoenix Light je sestavljen predvsem iz strukturiranih vrednostnih papirjev, komercialnih zapisov, srednjeročnih zapisov, zapisov o prihodkih in kapitalskih zapisov treh naložbenih nosilcev: Greyhawk, Harrier in Kestrel. Portfelj v znesku 23 milijard EUR je glede na vrsto vrednostnih papirjev razporejen na naslednji način: 11,7 milijarde EUR v ameriških in evropskih zadolžnicah, zavarovanih z dolgom, 5,5 milijarde EUR v hipotekah na poslovnih nepremičninah, 4,3 milijarde EUR v stanovanjskih hipotekah in 1,7 milijarde EUR v drugih vrednostnih papirjih. Agencija S&P je 31. decembra 2007 80 % vrednostnih papirjev ocenila z AAA.

14

(15)  Za podrobnosti glej odločbo iz maja 2009.

15

(16)  Za podrobnosti glej sklep iz decembra 2009, UL C 66, 17.3.2010, str. 24, s katerim je bil ukrep odobren za šest mesecev.

16

(17)  HGB je okrajšava za Handelsgesetzbuch, to je nemška različica GAAP.

17

Handelsgesetzbuch

(18)  Prevzem tveganja s strani NRW, RSGV in WLSGV je jasno prikazan in objavljen v prvem letnem poročilu banke EAA, glej letno poročilo banke EAA Erste Abwicklungsanstalt, poslovno leto 2009/2010, str. 7.

18

(19)  Dejansko so bili za določene pozicije izbrani različni načini prenosa, tj. izločitev dejavnosti v novo podjetje, soudeležba, jamstvo in prodaja, da se upoštevajo različni zakoni, drugi predpisi in davčne ureditve zadevnih držav in nadzornih organov. Ne glede na izbrani način se je gospodarsko tveganje sredstev in obveznosti v celoti preneslo z banke WestLB na EAA.

19

(20)  Glej dopis z dne 22. februarja 2010PEG Master COB 31. dec. 2009 s posodobljenimi, spremenjenimi in razširjenimi različicami do 7. maja 2010.

20

PEG Master COB 31. dec. 2009

(21)  Približno 6 milijard EUR tega zneska zajemajo podrejeni dolžniški zapisi, izraženi v EUR in USD, ki so bili najprej preneseni. Nemčija za ta prvi prenos pogosto uporablja izraz Kleine Aida, za preostalih 62 milijard EUR pa Große Aida.

21

Kleine Aida

Große Aida

(22)  T.i. navadna obveznica je obveznica brez neobičajnih značilnosti s fiksno obrestno mero in je v celoti izplačljiva ob zapadlosti.

22

(23)  Trgovanje na negativni osnovi pomeni položaj, ko trgovec kupi obveznico in zavarovanje v obliki posla kreditne zamenjave na ime istega izdajatelja, pri čemer je razlika v donosu posla kreditne zamenjave (premija, ki jo je treba plačati) manjša od razlike v donosu obveznice. Negativna osnova je precej redka in pomeni tveganje naplačila za prodajalca zavarovanja v obliki posla kreditnih zamenjav.

23

(24)  Dopis Nemčije z dne 7. maja 2010.

24

(25)  Dopis Nemčije z dne 8. julija 2010.

25

(26)  Vmesna poročila družbe Blackrock in dokument Finale Version inklusive aller Hauptportfolio Aktiva z dne 12. maja 2010, ki ga je pripravila družba Blackrock in ga je Komisija prejela 18. maja 2010.

26

Finale Version inklusive aller Hauptportfolio Aktiva

(27)  Dopis Nemčije z dne 16. junija 2010.

27

(28)  V skladu s pripombo Nemčije, predloženo 22. decembra 2010, je prvotni začetni kapital banke EAA v gotovini znašal samo 100 000 EUR. Večina lastniškega kapitala izhaja iz odcepitve.

28

(29)  Strokovnjaki so v končnem poročilu izčrpno razložili metodologijo, s katero so ugotovili dejansko ekonomsko vrednost posameznih sredstev. Za podroben opis vseh ugotovitev glej Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 16, uvodna izjava 37 in naslednje.

29

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(30)  Strokovnjaki Komisije so nekatere podportfelje, na primer tranše ABS European Super Senior, obravnavali manj konservativno kot sama banka WestLB. Če bi kot najvišjo vrednost vedno uporabili lastno oceno banke WestLB, bi bila skupna razlika višja za 573 milijonov EUR.

30

(31)  Tehnični del prenosa se lahko izvede po 30. juniju 2012. Dopolnitev bo temeljila na načelih iz veljavnega pravnega okvira v FMStFG, ki dopušča poznejšo dopolnitev banke EAA. FMSA lahko odobri dopolnitev le, če so med drugim razkrita vsa tveganja, povezana s sredstvi in obveznostmi, ter pripravljen podroben načrt za likvidacijo prenesenih sredstev. Portfelji za Verbundbank in drugi prenos sredstev na EAA bodo dokončno razkriti v polletnih računovodskih izkazih banke WestLB 30. junija 2012 in bodo pravno ali vsaj ekonomsko preneseni takoj za tem.

31

(32)  Vključno s sredstvi in obveznostmi Verbundbank. Pri vrednostih se upoštevajo učinki obračunavanja zavarovanja pred tveganji v skladu z HGB.

32

(33)  Zaupne informacije.

33

(34)

34

„Das Land NRW tritt im Gegenzug mit EUR 1 Mrd. zusätzlicher und möglichst nachrangiger Haftung in die WestLB ein. Die zusätzliche Haftung des Landes NRW entsteht an derjenigen Rangstelle in der SPM Bank, die mindestens erforderlich ist, um die aufsichtsrechtlichen Anforderungen in der SPM Bank mit Blick auf die Teilrückzahlung der Stillen Einlage des FMS zu erfüllen.“

(35)  Za podrobnosti glej Odločbo Komisije z dne 12. maja 2009 v zadevi C 43/2008, Prestrukturiranje WestLB AG, UL L 345, 23.12.2009, uvodne izjave 28 do 43.

35

Prestrukturiranje WestLB AG

(36)  Glej Odločbo Komisije z dne 12. maja 2009 v zadevi C 43/2008, Prestrukturiranje WestLB AG, UL L 345, 23.12.2009, uvodna izjava 34 in naslednje.

36

Prestrukturiranje WestLB AG

(37)  Za podrobnosti glej Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, uvodna izjava 55 in naslednje.

37

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(38)  Če bo banko Verbundbank prevzela banka Helaba, bodo združenja hranilnic poslala delničarji banke Helaba.

38

(39)  Skupno sporočilo za javnost zveznih dežel Hessen in Turingija ter združenja hranilnic Hessna in Turingije z dne 12.12.2011 z naslovom „Uprava daje zeleno luč“.

39

(40)  FMStFG, člen 8a.

40

(41)  Scenarij ne upošteva morebitne tveganju prilagojene aktive v skladu s sporazumoma Basel II.5 in Basel III.

41

(42)  Scenarij ne upošteva morebitne tveganju prilagojene aktive v skladu s sporazumoma Basel II.5 in Basel III.

42

(43)  Zahteva o lastništvu tveganju prilagojene aktive, s katero se krijejo regulativne kapitalske zahteve za povsem operativna tveganja, je navedena v Solvabilitätsverordnung. Kritje operativnih tveganj se ne sme prenesti na drug subjekt. WestLB zdaj za izračun zneska tveganju prilagojene aktive za operativna tveganja uporablja napredni pristop za merjenje, zaradi temeljnih razlik med poslovnima modeloma bank WestLB in SPM pa namerava metodo izračuna spremeniti z zapletenega naprednega pristopa za merjenje na enostavni pristop, kar pa mora potrditi regulatorni nadzornik.

43

Solvabilitätsverordnung

(44)  V skladu z informacijami, ki jih je Nemčija zagotovila 21. novembra 2011.

44

(45)  Zlasti je treba prilagoditi [...], da se doseže zahtevana konkurenčnost.

45

(46)  Komisija razume, da bo točko (a) izvedla družba za upravljanje, banka SPM pa bo lastnica in nasprotna stranka za sredstva EAA, ki so bila prenesena samo umetno.

46

(47)  UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

47

(48)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

48

(49)  Glej Sklep Komisije z dne 22. decembra 2009 v zadevi C 40/09 (ex N 555/09), Dodatna pomoč za banko WestLB AG v zvezi z razdelitvijo sredstev, UL C 66, 17.3.2010, str. 15, uvodna izjava 71.

49

Dodatna pomoč za banko WestLB AG v zvezi z razdelitvijo sredstev

(50)  Glej Sklep Komisije z dne 22. decembra 2009 v zadevi C 40/09 (ex N 555/09), Dodatna pomoč za banko WestLB AG v zvezi z razdelitvijo sredstev, UL C 66, 17.3.2010, str. 15, uvodna izjava 76.

50

Dodatna pomoč za banko WestLB AG v zvezi z razdelitvijo sredstev

(51)  Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 9, uvodna izjava 74.

51

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(52)  Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 9, uvodna izjava 90.

52

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(53)  Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 9, uvodna izjava 91.

53

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(54)  Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 9, uvodna izjava 98. 6,6 milijarde EUR kot (11,0 milijarde EUR – 3,3 milijarde EUR – 0,3 milijarde EUR – 0,9 milijarde EUR), ob upoštevanju napake pri zaokroževanju v znesku 0,1 milijarde EUR. Ta izračun ni bil izrecno izveden v sklepu iz novembra 2010, pri čemer celotni znesek pomoči ni bil ocenjen. Po tem je bila tržna vrednost prenesenega portfelja točneje ocenjena na podlagi končnega poročila strokovnjakov.

54

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(55)  Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 9, uvodna izjava 93.

55

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(56)  Izraz „oslabljena sredstva“ ni mišljen v ozkem računovodskem smislu, ampak se nanaša na sredstva na nedelujočem (oslabljenem) trgu, na katerem tržne cene ne ustrezajo dolgoročni preudarno ocenjeni dejanski ekonomski vrednosti, ker na njem ni kupcev in prodajalcev.

56

(57)  Sklep Komisije z dne 17. decembra 2009 v zadevi N422/2009, Royal Bank of Scotland, UL C 119, 7.5.2010, str. 1, Sklep Komisije z dne 26. februarja 2010 v zadevi N725/2009, NAMA, UL C 94, 14.4.2010, str. 10, in Sklep Komisije z dne 3. avgusta 2010 v zadevi N331/2010, Vrednotenje sredstev v skladu z NAMA, UL C 37, 5.2.2011, str. 3.

57

Royal Bank of Scotland

NAMA

Vrednotenje sredstev v skladu z NAMA

(58)  Za podedovane obveznosti, izdane pred 18. julijem 2005, se še naprej uporabljajo zakonska jamstva Anstaltslast in Gewährträgerhaftung, zato vključujejo prednost refinanciranja.

58

Anstaltslast

Gewährträgerhaftung

(59)  Sklep Komisije z dne 29. junija 2011 v zadevah SA.32504 (2011/N) in C 11/2010 (ex N 667/2009), Anglo Irish Bank in Irish Nationwide Building Society, uvodna izjava 102, še ni objavljen.

59

Anglo Irish Bank in Irish Nationwide Building Society

(60)  SoFFin ga je vložil v obliki tihe udeležbe.

60

(61)  Glej Odločbo Komisije v zadevi NN 25/2008 z dne 30. aprila 2008, UL C 189, 26.7.2008, str. 3.

61

(62)  Glej Sklep Komisije z dne 18. julija 2011 v zadevi SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, še ni objavljen, uvodna izjava 71; Sklep Komisije z dne 20. septembra 2011 v zadevi C 29/2009, HSH, še ni objavljen, uvodna izjava 153; in Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 v zadevi C 17/2009, LBBW, UL L 188, 21.7.2010, str. 10, uvodna izjava 44.

62

Hypo Real Estate

HSH

LBBW

(63)  Sklep Komisije z dne 20. septembra 2011 v zadevi C 29/2009, HSH, še ni objavljen, uvodna izjava 153.

63

HSH

(64)  Glej uvodno izjavo 6 Sklepa Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 9.

64

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(65)  Glej zadevo C-334/07 P, Komisija proti Freistaat Sachsen, ZOdl. 2008, str. I-9465, točka 53, v kateri je Sodišče potrdilo, da je treba priglašen ukrep oceniti v skladu s pravili, veljavnimi na datum sprejetja sklepa.

65

Komisija proti Freistaat Sachsen

(66)  Glej Sklep Komisije v zadevi C 9/2009, Dexia, UL L 274, 19.10.2010, str. 54, uvodna izjava 153, in Sklep Komisije z dne 20. septembra 2011 v zadevi C 29/2009, HSH, še ni objavljen, uvodna izjava 155.

66

Dexia

HSH

(67)  Sklep Komisije v zadevi C 29/2009, HSH, še ni objavljen, uvodna izjava 157.

67

HSH

(68)  Glej poročilo strokovnjakov Komisije, WestLB Aida, zadeva C 40/2009, Povzetek ocene dejanske ekonomske vrednosti, str. 22 (v zvezi s scenarijem 4A, s kreditnim konverzijskim faktorjem 1).

68

(69)  Glej poročilo strokovnjakov Komisije, WestLB Aida, Končno podrobno analizno poročilo, str. 29 (Glavne ugotovitve), in stolpec 2 preglednice 2.

69

(70)  Glej poročilo strokovnjakov Komisije, WestLB Aida, Končno podrobno analizno poročilo, str. 12 in 16 (preglednica vrednotenja po tekočih tržnih cenah).

70

(71)  Komisija je odobrila likvidnostno podporo v okviru različnih shem, glej Odločbo Komisije z dne 20. marca 2009 v zadevi N637/2008, Likvidnostna shema za slovenski finančni sektor, UL C 143, 24.6.2009, str. 2, in Sklep Komisije z dne 14. januarja 2010 v zadevi NN68/2009, Likvidnostna shema za madžarske banke, UL C 47, 26.2.2010, str. 16.

71

Likvidnostna shema za slovenski finančni sektor

Likvidnostna shema za madžarske banke

(72)  UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

72

(73)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2011 dalje, UL C 329, 7.12.2010, str. 7.

73

(74)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje, UL C 356, 6.12.2011, str. 7.

74

(75)  Odločba Komisije z dne 27. oktobra 2008 v zadevi N 512/2008, Nemška shema za reševanje bančništva, UL C 293, 15.11.2008, str. 2, kakor je spremenjena z Odločbo Komisije z dne 12. decembra 2008 v zadevi N 625/2008, Nemška shema za reševanje bančništva, ki jo podaljšujeta Odločba Komisije z dne 22. junija 2009 v zadevi N 330/2009, UL C 160, 14.7.2009, str. 4 in Sklep Komisije z dne 23. junija 2010 v zadevi N 222/2010, UL C 178, 3.7.2010, str. 1.

75

Nemška shema za reševanje bančništva

Nemška shema za reševanje bančništva

(76)  Kritike metodologije je mogoče najti v poročilih Bundesbank, glej Erster Teil des Berichts (Phase I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Zweiter Teil des Berichts (Phase I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Bericht (Phase II) über die Prüfung nach §6a bzw. §8a FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (26.11.2009).

76

(77)  Sklep iz novembra 2010, uvodna izjava 83.

77

(78)  ABS CDO pomeni listinjeni vrednostni papirji/finančni instrumenti, zavarovani z dolžniškimi instrumenti.

78

(79)  Drugi CDO pomenijo drugi finančni instrumenti, zavarovani z dolžniškimi instrumenti.

79

(80)  US RMBS pomeni ameriški vrednostni papirji, zavarovani s stanovanjsko hipoteko.

80

(81)  US CMBS pomeni evropski vrednostni papirji, zavarovani s hipoteko na poslovno nepremičnino.

81

(82)  US ABS pomeni ameriški listinjeni vrednostni papirji.

82

(83)  EUR ABS pomeni evropski listinjeni vrednostni papirji.

83

(84)  Glej poročilo strokovnjakov Komisije, WestLB Aida, zadeva C 40/2009, Končno poročilo o oceni dejanske ekonomske vrednosti (Société Générale, Dirk Bangert, profesor Wim Schoutens), str. 76, ki ga je podprla Komisija.

84

(85)  Znaki, da trgi delujejo normalno, so: Likviden trg s srednje velikim do velikim obsegom transakcij; majhni razponi med povpraševanjem in ponudbo; dojemanje, da je na zahtevo mogoče pridobiti povpraševanje in ponudbe, število uveljavljenih udeležencev na trgu; odsotnost strukturnih omejitev v zvezi z delovanjem trga; ali izdajatelj ni predmet kreditnih dogodkov ali povečanih pomislekov v zvezi s kreditno kakovostjo. Znaki, da je delovanje trga oslabljeno, so: nič ali zelo malo transakcij na trgu; „tanki“ trgi in majhen obseg; veliki razponi med povpraševanjem in ponudbo; znaki, da obstaja le povpraševanje ali le ponudbe; dalj časa ni mogoče pridobiti povpraševanja ali ponudbe; malo uveljavljenih udeležencev na trgu, pri čemer jih nekaj razmišlja o umiku s trga; strukturne omejitve v zvezi z delovanjem trga; „tržna manipulacija“; izdajatelj je predmet kreditnih dogodkov.

85

(86)  V poročilu strokovnjakov je maj 2010 (npr. str. 86) naveden kot datum, na katerega se je kriza državnih dolžniških vrednostnih papirjev dejansko pojavila.

86

(87)  Opozoriti je treba, da prilagoditev dejanske ekonomske vrednosti, ki jo predlaga Nemčija zaradi razlike med datumom začetka veljavnosti vrednotenja sredstev in njihovega prenosa, v skladu s sklepom o začetku postopka iz novembra 2010 (glej uvodno izjavo 105) ni neprimerna. Nemčija je trdila, da lahko pri izračunu dejanske ekonomske vrednosti v marcu 2010, ki bi bil referenčni datum prenosa iz aprila 2010, uporabi razmerje dejanske ekonomske vrednosti iz decembra 2009 za knjigovodsko vrednost iz decembra 2009 ter to razmerje pomnoži s knjigovodsko vrednostjo iz marca 2010. Strokovnjaki Komisije menijo, da bi lahko prišlo do spremembe vrednosti prenosa, pri čemer so tako vmesno amortizacijo portfelja povzročila predvsem neproblematična sredstva. Zato ne bi bilo vpliva na dejansko ekonomsko vrednost, pri čemer bi vsaka prilagoditev povzročila precenitev dejanske ekonomske vrednosti preostalega portfelja, zato jo je treba zavreči.

87

(88)  Sklep Komisije z dne 5. novembra 2010 v zadevi C 40/2009, Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG, UL C 23, 25.1.2011, str. 27, uvodna izjava 109 in nasl.

88

Podaljšanje formalnega postopka preiskave WestLB AG

(89)  Sklep Komisije z dne 17. decembra 2009 v zadevi N422/2009, Royal Bank of Scotland, UL C 119, 7.5.2010, str. 1.

89

Royal Bank of Scotland

(90)  Glej Sklep Komisije z dne 20. septembra 2011 v zadevi C 29/2009, HSH, še ni objavljen, uvodna izjava 189, in Sklep Komisije z dne 22. februarja 2010 v zadevi C 17/2009, LBBW, UL L 188, 21.7.2010, uvodna izjava 59 in pozn.

90

HSH

LBBW

(91)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

91

(92)  Glej točke 43 do 50 Sporočila o bančništvu. Da se omogoči takšen pravilen izstop, se lahko pomoč za likvidacijo šteje za združljivo, če je na primer potrebna za začasno dokapitaliziranje premostitvene banke oziroma strukture ali za poplačilo terjatev nekaterih vrst upnikov, če je to upravičeno zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Primeri take pomoči in pogoji, pod katerimi se je štela za združljivo, so navedeni v Odločbi Komisije z dne 1 oktobra 2008 v zadevi NN 41/2008, Združeno kraljestvo, Pomoč za reševanje banke Bradford & Bingley, UL C 290, 13.11.2008, str. 2, in Odločbi Komisije z dne 5. novembra 2008 v zadevi NN 39/2008, Danska, Pomoč za likvidacijo Roskilde Bank, UL C 12, 17.1.2009, str. 3.

92

Pomoč za reševanje banke Bradford & Bingley

Pomoč za likvidacijo Roskilde Bank

(93)  Glej Odločbo Komisije z dne 1. oktobra 2008 v zadevi NN 41/2008, Združeno kraljestvo, Pomoč za reševanje banke Bradford & Bingley, UL C 290, 13.11.2008, str. 2, in Sklep Komisije z dne 6. junija 2011 v zadevi SA. 32634, Pomoč za reševanje banke Amagerbanken, še ni objavljen, uvodna izjava 52.7.

93

Pomoč za reševanje banke Bradford & Bingley

Pomoč za reševanje banke Amagerbanken

(94)  Glej točko 48 Sporočila o bančništvu.

94

(95)  Glej točko 46 Sporočila o bančništvu.

95

(96)  Glej točko 47 Sporočila o bančništvu.

96

(97)  Glej Sklep Komisije z dne 25. oktobra 2010 v zadevi N 194/2009, Združeno kraljestvo, Pomoč za likvidacijo banke Bradford & Bingley, UL C 143, 2.6.2010, str. 22, in Sklep Komisije z dne 25. januarja 2010 v zadevi NN 19/2009, Združeno kraljestvo, Dunfermline Building Society, UL C 101, 20.4.2010, str. 8.

97

Pomoč za likvidacijo banke Bradford & Bingley

Dunfermline Building Society

(98)  To določbo v okviru likvidacijskega postopka nadomešča točka 49 Sporočila o bančništvu.

98

(99)  Zdi se malo verjetno, da bi pričakovana donosnost kapitala Verbundbank, ki znaša med 2,2 % in 4,5 %, zadostovala za zagotovitev uspešnega poslovanja kot samostojni subjekt. Komisija je v nedavnih sklepih običajno za ustrezno štela donosnost kapitala med 8 in 10 %. Glej Sklep Komisije z dne 18. julija 2011 v zadevi SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, še ni objavljena, uvodna izjava 111; Sklep Komisije z dne 29. septembra 2010 v zadevi C 32/09 (ex NN 50/09), Sparkasse KölnBonn, UL L 235, 10.9.2011, str. 12, uvodna izjava 82; Sklep Komisije z dne 23. junija 2011 v primeru SA.32745 (2011/NN), Kommunalkredit Austria AG, UL C 239, 17.8.2011, str. 2, uvodna izjava 80; in Sklep Komisije z dne 23. maja 2011 v zadevi SA.31154 (N 429/10), Grška kmetijska banka, UL C 317, 29.10.2011, str. 5, uvodna izjava 77.

99

Hypo Real Estate

Sparkasse KölnBonn

Kommunalkredit Austria AG

Grška kmetijska banka

(100)  Odločba Komisije z dne 28. oktobra 2009 v zadevi C 14/2008, Northern Rock, UL L 112, 5.5.2010, str. 57, uvodne izjave 154–156.

100

Northern Rock

(101)  Glej Odločbo Komisije z dne 2. junija 1999 v zadevi 2005/536/ES, Seleco SpA, UL L 227, 7.9.2000, str. 24. Ta odsotnost gospodarskega nasledstva je zlasti očitna iz namena prenosa, ki ni bil nadaljevati upravljanje očiščenih delov banke WestLB, ampak najti varno zatočišče za nekatere obveznosti hranilnic in prevzeti del bremena za likvidacijo delov WestLB. Poslovni cilj Verbundbank je osredotočiti se na tiste produkte, ki so pomembni za sodelovanje s hranilnicami (predvsem posojila malim in srednjim podjetjem ter tudi preprosti produkti kapitalskih trgov), pri čemer se zelo razlikuje od trenutnega poslovnega cilja banke WestLB. Končno, če se Verbundbank prenese na banko Helaba, identiteta delničarjev ni poznana, z izjemo združenj hranilnic, ki v zameno za zagotovljen kapital postanejo manjšinski delničar v Helabi.

101

Seleco SpA

(102)  Odločba Komisije z dne 28. oktobra 2009 v zadevi C 14/2008, Northern Rock, UL L 112, 5.5.2010, str. 38.

102

Northern Rock

(103)  Sklep Komisije z dne 18. julija 2011 v zadevi SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, še ni objavljen.

103

Hypo Real Estate

---

PRILOGA

| 1. | Naziv podjetja: Nemčija se zavezuje, da banke WestLB AG, Verbundbank, SPM in katera koli (naslednica) družba skupine WestLB po 30. juniju 2012 ne bodo več uporabljale imena „WestLB“, pri čemer se sprememba imena lahko zaradi tehničnih ovir zavleče do največ treh mesecev. Ta izključitev velja tudi za kakršno koli uporabo besede „WestLB“ kot del drugega imena. |
| --- | --- |

1.

Naziv podjetja: Nemčija se zavezuje, da banke WestLB AG, Verbundbank, SPM in katera koli (naslednica) družba skupine WestLB po 30. juniju 2012 ne bodo več uporabljale imena „WestLB“, pri čemer se sprememba imena lahko zaradi tehničnih ovir zavleče do največ treh mesecev. Ta izključitev velja tudi za kakršno koli uporabo besede „WestLB“ kot del drugega imena.

| 2. | Nemčija se v zvezi z Verbundbank zavezuje, da:






  a) | za njo ne bo iskala samostojne rešitve; |
| --- | --- | --- |

2.

Nemčija se v zvezi z Verbundbank zavezuje, da:

a)

za njo ne bo iskala samostojne rešitve;

| b) | se bo odgovornost za Verbundbank v skladu s členom II.2 okvirnega sporazuma z dne 23. junija 2011 (tj. Eckpunktevereinbarung) prenesla z banke WestLB na združenja hranilnic in finančno skupino hranilnic najpozneje do 30. junija 2012. Omejitev poslovnih dejavnosti in področja uporabe iz načrta prestrukturiranja, priglašenega 30. junija 2011, se bo uporabljala med celotnim obdobjem prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2016. Ta zaveza bo prenehala veljati, če bo pozneje najdena rešitev, kot je prodaja Verbundbank ali njena priključitev drugi (deželni) banki (zlasti v primeru 2c); |
| --- | --- |

b)

se bo odgovornost za Verbundbank v skladu s členom II.2 okvirnega sporazuma z dne 23. junija 2011 (tj. Eckpunktevereinbarung) prenesla z banke WestLB na združenja hranilnic in finančno skupino hranilnic najpozneje do 30. junija 2012. Omejitev poslovnih dejavnosti in področja uporabe iz načrta prestrukturiranja, priglašenega 30. junija 2011, se bo uporabljala med celotnim obdobjem prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2016. Ta zaveza bo prenehala veljati, če bo pozneje najdena rešitev, kot je prodaja Verbundbank ali njena priključitev drugi (deželni) banki (zlasti v primeru 2c);

| c) | banka Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) namerava v primeru pozitivnega izida skrbnega pregleda postati na voljo kot „združitveni partner“ za Verbundbank; |
| --- | --- |

c)

banka Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) namerava v primeru pozitivnega izida skrbnega pregleda postati na voljo kot „združitveni partner“ za Verbundbank;

| d) | vse strani bodo zaveze iz okvirnega sporazuma izvajale nespremenjeno in pravočasno, da se zagotovi zadostna transakcijska gotovost, zlasti v zvezi s predmetom transakcije in „nično vrednostjo podjetja“, pri čemer se bo izločitev Verbundbank izvedla najpozneje do 30. junija 2012 (1); |
| --- | --- |

d)

vse strani bodo zaveze iz okvirnega sporazuma izvajale nespremenjeno in pravočasno, da se zagotovi zadostna transakcijska gotovost, zlasti v zvezi s predmetom transakcije in „nično vrednostjo podjetja“, pri čemer se bo izločitev Verbundbank izvedla najpozneje do 30. junija 2012 (1);

| e) | vrednost podjetja pravočasno določi revizor, pri čemer vse strani spoštujejo rezultat na podlagi okvirnega sporazuma z dne 23. junija 2011; |
| --- | --- |

e)

vrednost podjetja pravočasno določi revizor, pri čemer vse strani spoštujejo rezultat na podlagi okvirnega sporazuma z dne 23. junija 2011;

| f) | Dežela NRW v prihodnosti ne bo imela lastniškega položaja v Verbundbank, kupovala delnic v njej ali jo drugače finančno podpirala. Vsak prenos osrednje klirinške funkcije (Girozentralfunktion) dežele NRW v zvezi s tem se ne bo štel za podporo. |
| --- | --- |

f)

Dežela NRW v prihodnosti ne bo imela lastniškega položaja v Verbundbank, kupovala delnic v njej ali jo drugače finančno podpirala. Vsak prenos osrednje klirinške funkcije (Girozentralfunktion) dežele NRW v zvezi s tem se ne bo štel za podporo.

Za navedene zaveze bodo še vedno veljali pogoji in zahteve v zvezi z učinkovitostjo iz oddelka VIII okvirnega sporazuma z dne 23. junija 2011.

| 3. | Nemčija se v zvezi z banko SPM (preimenovana naslednica banke WestLB) zavezuje, da:






  a) | bo prestrukturiranje nadzorovano v celotnem obdobju do konca leta 2016 ob pomoči fiduciarja za spremljanje, pri čemer se o izvajanju poroča v četrtletnih poročilih. Med zvezno vlado, deželo NRW, banko WestLB in Komisijo bo sprejet ločen sporazum za imenovanje in opredelitev nalog fiduciarja za spremljanje, in sicer od 30. junija 2012; |
| --- | --- | --- |

3.

Nemčija se v zvezi z banko SPM (preimenovana naslednica banke WestLB) zavezuje, da:

a)

bo prestrukturiranje nadzorovano v celotnem obdobju do konca leta 2016 ob pomoči fiduciarja za spremljanje, pri čemer se o izvajanju poroča v četrtletnih poročilih. Med zvezno vlado, deželo NRW, banko WestLB in Komisijo bo sprejet ločen sporazum za imenovanje in opredelitev nalog fiduciarja za spremljanje, in sicer od 30. junija 2012;

| b) | bo banka SPM osredotočena izključno na upravljanje sredstev, ne bo več delovala kot univerzalna banka in bo bančne transakcije izvajala le v okviru dejavnosti na področju upravljanja sredstev.
  Upravljanje sredstev v tem okviru pomeni, da lahko banka SPM zagotavlja naslednje storitve:






  i. | splošno upravljanje/nadzorovanje portfeljev, vključno z upravljanjem, likvidacijo in prodajo slabih posojil, analizo kreditnega tveganja, obdelavo in nadzorovanje kreditnega tveganja; |
| --- | --- | --- |

b)

bo banka SPM osredotočena izključno na upravljanje sredstev, ne bo več delovala kot univerzalna banka in bo bančne transakcije izvajala le v okviru dejavnosti na področju upravljanja sredstev.

Upravljanje sredstev v tem okviru pomeni, da lahko banka SPM zagotavlja naslednje storitve:

i.

splošno upravljanje/nadzorovanje portfeljev, vključno z upravljanjem, likvidacijo in prodajo slabih posojil, analizo kreditnega tveganja, obdelavo in nadzorovanje kreditnega tveganja;

| ii. | nadzor bonitetnih tveganj, regulativno poročanje, operativno tveganje, upravljanje tržnih tveganj; |
| --- | --- |

ii.

nadzor bonitetnih tveganj, regulativno poročanje, operativno tveganje, upravljanje tržnih tveganj;

| iii. | kreditno upravljanje, vodenje in nadzorovanje vrednostnih papirjev, splošno vzdrževanje in upravljanje zbirke podatkov vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

iii.

kreditno upravljanje, vodenje in nadzorovanje vrednostnih papirjev, splošno vzdrževanje in upravljanje zbirke podatkov vrednostnih papirjev;

| iv. | zaledne operacije (skupinske operacije), vključno z upravljanjem zavarovanja; |
| --- | --- |

iv.

zaledne operacije (skupinske operacije), vključno z upravljanjem zavarovanja;

| v. | financiranje, zavarovanje, vodenje gotovinskega poslovanja; |
| --- | --- |

v.

financiranje, zavarovanje, vodenje gotovinskega poslovanja;

| vi. | finančno poročanje, preverjanje; |
| --- | --- |

vi.

finančno poročanje, preverjanje;

| vii. | osrednje poslovne funkcije, kot so pravo, skladnost, preprečevanje pranja denarja, upravljanje holdingov, varovanje zadevnih dokumentov, izvajanje revizij, naloge v zvezi z vodenjem projektov; |
| --- | --- |

vii.

osrednje poslovne funkcije, kot so pravo, skladnost, preprečevanje pranja denarja, upravljanje holdingov, varovanje zadevnih dokumentov, izvajanje revizij, naloge v zvezi z vodenjem projektov;

| viii. | upravljanje obveznic, če ni nobenega kupca za načrtovani prenos poslovanja z obveznicami z banke WestLB na Verbundbank/WestImmo; |
| --- | --- |

viii.

upravljanje obveznic, če ni nobenega kupca za načrtovani prenos poslovanja z obveznicami z banke WestLB na Verbundbank/WestImmo;

| ix. | storitve informacijske tehnologije v okviru navedenih dejavnosti in kot del zagotavljanja operativne platforme; |
| --- | --- |

ix.

storitve informacijske tehnologije v okviru navedenih dejavnosti in kot del zagotavljanja operativne platforme;

| x. | podobne dejavnosti na področju upravljanja sredstev, ki niso izrecno navedene. |
| --- | --- |

x.

podobne dejavnosti na področju upravljanja sredstev, ki niso izrecno navedene.

Poslovne dejavnosti banke SPM ne zajemajo zlasti lastniškega trgovanja, izdajanja vseh vrst certifikatov ali drugih dejavnosti prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov, financiranja projektov in poslovnih transakcij, storitev na področju finančnih sredstev, zavarovanih s premoženjem, listinjenja in sindiciranih posojil ter mednarodnih bančnih storitev za podjetja. Prva slaba banka (EAA) lahko v okviru svoje likvidacijske strategije izvede širitev, prodajo ali listinjenje sredstev, ki so se nanjo umetno prenesla. Banka SPM bo v takih primerih delovala izključno v imenu banke EAA ali v skladu z njenimi pooblastili.

| c) | Za poslovne dejavnosti banke SPM se na podlagi trenutno razpoložljivih informacij v okviru Zakona o bančništvu (KWG) zahtevajo le naslednje delne odobritve:






  i. | sprejetje tujih sredstev kot depoziti ali drugih vračljivih sredstev javnosti (člen 1(1)(1) KWG) (2); |
| --- | --- | --- |

c)

Za poslovne dejavnosti banke SPM se na podlagi trenutno razpoložljivih informacij v okviru Zakona o bančništvu (KWG) zahtevajo le naslednje delne odobritve:

i.

sprejetje tujih sredstev kot depoziti ali drugih vračljivih sredstev javnosti (člen 1(1)(1) KWG) (2);

| ii. | operacije iz drugega stavka člena 1(1) Zakona o hipotekarnih obveznicah (člen 1(1)(1a) KWG); |
| --- | --- |

ii.

operacije iz drugega stavka člena 1(1) Zakona o hipotekarnih obveznicah (člen 1(1)(1a) KWG);

| iii. | odobritev denarnih posojil in akceptnih kreditov (posojilni posel, člen 1(1)(2) KWG) (3); |
| --- | --- |

iii.

odobritev denarnih posojil in akceptnih kreditov (posojilni posel, člen 1(1)(2) KWG) (3);

| iv. | nakup in prodaja finančnih instrumentov v imenu kreditne institucije za druge (člen 1(1)(4) KWG); |
| --- | --- |

iv.

nakup in prodaja finančnih instrumentov v imenu kreditne institucije za druge (člen 1(1)(4) KWG);

| v. | varno skrbništvo in upravljanje vrednostnih papirjev za druge (člen 1(1)(5) KWG); |
| --- | --- |

v.

varno skrbništvo in upravljanje vrednostnih papirjev za druge (člen 1(1)(5) KWG);

| vi. | prevzem garancij in drugih jamstev v tujem imenu (člen 1(1)(8) KWG); |
| --- | --- |

vi.

prevzem garancij in drugih jamstev v tujem imenu (člen 1(1)(8) KWG);

| vii. | izvedba brezgotovinskih plačilnih in klirinških operacij (člen 1(1)(9) KWG); |
| --- | --- |

vii.

izvedba brezgotovinskih plačilnih in klirinških operacij (člen 1(1)(9) KWG);

| viii. | dejavnosti osrednje stranke v smislu odstavka 31 (člen 1(1)(12) KWG). |
| --- | --- |

viii.

dejavnosti osrednje stranke v smislu odstavka 31 (člen 1(1)(12) KWG).

Komisija bo takoj obveščena, če bi bile v okviru KWG zahtevane tudi druge obvezne delne odobritve.

Delne odobritve za trenutno univerzalno dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, ki niso več potrebne, se čim prej in najpozneje do 31. decembra 2012 vrnejo ali pa se trenutno dovoljenje za opravljanje bančnih storitev spremeni v ustrezno omejeno dovoljenje za opravljanje bančnih storitev (4).

Potrebo po dovoljenjih za opravljanje bančnih storitev za tuje operacije in hčerinske družbe banke WestLB AG je vseeno treba analizirati v povezavi s podprojektom 3 v zvezi s „prodajo podpodročij“ in končnim sredstvom prenosa neprodanih portfeljev na banko EAA.

| d) | V zvezi s poslovanjem s tretjimi osebami: dežela NRW bo banko WestLB spremenila v banko za zagotavljanje storitev in upravljanje portfeljev (banka „SPM“) za bančne portfelje, ki jo lahko sestavlja več družb. Poleg tega je mogoče upravljanje portfeljev tretjih oseb oddati družbi za upravljanje in prodati. Število zaposlenih v banki WestLB se bo do 31. oktobra 2016 zmanjšalo s trenutnih 4 400 na največ 1 000 v družbi za upravljanje.
  Da bi se omogočila poznejša prodaja, lahko banka SPM med 1. januarjem 2012 in 31. decembrom 2014 prevzame tudi upravljanje v zvezi s portfelji tretjih oseb (tj. poslovanje s tretjimi osebami poleg portfeljev banke WestLB) do največ [40–60] % bruto prihodkov banke SPM. V takem primeru je treba upravljanje do 31. decembra 2014 oddati hčerinski družbi banke SPM, ki bo prejela vsebinsko dovoljenje za opravljanje bančnih storitev le v obsegu, potrebnem za upravljanje, in ki jo je treba v celoti prodati do 31. decembra 2016.
  Imenovana hčerinska družba banke SPM, tj. družba za upravljanje, lahko prav tako izvaja upravljanje za banko EAA, Verbundbank in druge portfelje banke WestLB.
  Prodajo družbe za upravljanje je treba vnaprej priglasiti Komisiji, ki jo mora tudi odobriti. Če taka prodaja do 31. decembra 2016 ni mogoča, bo družba za upravljanje postopno likvidirana. V takem primeru takoj preneha s pridobivanjem dodatnih poslov s tretjimi osebami in bo izpolnjevala izključno preostale pogodbene obveznosti. Poslovanje družbe za upravljanje se morda ne bo preneslo nazaj na banko SPM ali na druge hčerinske družbe ali lokacije banke SPM. V primeru likvidacije družbe za upravljanje lahko stranke, ki so pogodbo za upravljanje z družbo za upravljanje sklenile pred 31. decembrom 2016, prevzamejo osebje in infrastrukturo družbe za upravljanje.
  Storitvene pogodbe družbe za upravljanje, ki so veljavne po 31. decembru 2017, so dovoljene, če pogodba stranki zagotavlja pravico do prekinitve, ki začne veljati najpozneje 31. decembra 2017, če dobavitelj (družba za upravljanje) ne bi zagotovil primerne storitve ali ne bi mogel dokazati potrebne zmogljivosti za preostalo obdobje pogodbe. Če načrtovana prodaja ni uspešna, družba za upravljanje ne bo imela potrebne zmogljivosti za preostalo obdobje pogodbe. Če privatizacija ne bo uspela, bodo nemški organi zagotovili, da bo družba za upravljanje po 31. decembru 2017 prekinila svoje dejavnosti ali da bodo vse delnice likvidirane, npr. prek prenosa. |
| --- | --- |

d)

V zvezi s poslovanjem s tretjimi osebami: dežela NRW bo banko WestLB spremenila v banko za zagotavljanje storitev in upravljanje portfeljev (banka „SPM“) za bančne portfelje, ki jo lahko sestavlja več družb. Poleg tega je mogoče upravljanje portfeljev tretjih oseb oddati družbi za upravljanje in prodati. Število zaposlenih v banki WestLB se bo do 31. oktobra 2016 zmanjšalo s trenutnih 4 400 na največ 1 000 v družbi za upravljanje.

Da bi se omogočila poznejša prodaja, lahko banka SPM med 1. januarjem 2012 in 31. decembrom 2014 prevzame tudi upravljanje v zvezi s portfelji tretjih oseb (tj. poslovanje s tretjimi osebami poleg portfeljev banke WestLB) do največ [40–60] % bruto prihodkov banke SPM. V takem primeru je treba upravljanje do 31. decembra 2014 oddati hčerinski družbi banke SPM, ki bo prejela vsebinsko dovoljenje za opravljanje bančnih storitev le v obsegu, potrebnem za upravljanje, in ki jo je treba v celoti prodati do 31. decembra 2016.

Imenovana hčerinska družba banke SPM, tj. družba za upravljanje, lahko prav tako izvaja upravljanje za banko EAA, Verbundbank in druge portfelje banke WestLB.

Prodajo družbe za upravljanje je treba vnaprej priglasiti Komisiji, ki jo mora tudi odobriti. Če taka prodaja do 31. decembra 2016 ni mogoča, bo družba za upravljanje postopno likvidirana. V takem primeru takoj preneha s pridobivanjem dodatnih poslov s tretjimi osebami in bo izpolnjevala izključno preostale pogodbene obveznosti. Poslovanje družbe za upravljanje se morda ne bo preneslo nazaj na banko SPM ali na druge hčerinske družbe ali lokacije banke SPM. V primeru likvidacije družbe za upravljanje lahko stranke, ki so pogodbo za upravljanje z družbo za upravljanje sklenile pred 31. decembrom 2016, prevzamejo osebje in infrastrukturo družbe za upravljanje.

Storitvene pogodbe družbe za upravljanje, ki so veljavne po 31. decembru 2017, so dovoljene, če pogodba stranki zagotavlja pravico do prekinitve, ki začne veljati najpozneje 31. decembra 2017, če dobavitelj (družba za upravljanje) ne bi zagotovil primerne storitve ali ne bi mogel dokazati potrebne zmogljivosti za preostalo obdobje pogodbe. Če načrtovana prodaja ni uspešna, družba za upravljanje ne bo imela potrebne zmogljivosti za preostalo obdobje pogodbe. Če privatizacija ne bo uspela, bodo nemški organi zagotovili, da bo družba za upravljanje po 31. decembru 2017 prekinila svoje dejavnosti ali da bodo vse delnice likvidirane, npr. prek prenosa.

| e) | Banka SPM/njene hčerinske družbe bodo svoje storitve zagotavljale le po tržnih cenah, in sicer tudi tretjim osebam. Cenovna struktura družbe za upravljanje mora kriti tudi skupne stroške (razdelitev vseh stroškov). Med posamezne pogodbe se bodo razdelili upravni stroški v skladu s poslovnim primerom za družbo za upravljanje, ki je bil Komisiji poslan 21. novembra 2011. |
| --- | --- |

e)

Banka SPM/njene hčerinske družbe bodo svoje storitve zagotavljale le po tržnih cenah, in sicer tudi tretjim osebam. Cenovna struktura družbe za upravljanje mora kriti tudi skupne stroške (razdelitev vseh stroškov). Med posamezne pogodbe se bodo razdelili upravni stroški v skladu s poslovnim primerom za družbo za upravljanje, ki je bil Komisiji poslan 21. novembra 2011.

| f) | Holding SPM/družba za upravljanje SPM bo tuje operacije prekinila čim prej, najpozneje do 31. decembra 2016, če regulativne zahteve ne zahtevajo, da mora operacija delovat tudi po 31. decembru 2016. Pristanek Komisije na vzdrževano lokacijo je treba nemudoma pridobiti. Komisija lahko zahteva ustrezen dokaz, na primer pravno mnenje, ki dokazuje, da je to zahtevano v okviru regulativnih zahtev. Ne glede na to bo družba za upravljanje, da bi izpolnila svojo funkcijo zagotavljanja storitev, imela predstavništvo v New Yorku, Londonu in Aziji zaradi lokalnega strokovnega znanja in izkušenj, pokrivanja časovnih pasov, zmanjšanja operativnih tveganj in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

f)

Holding SPM/družba za upravljanje SPM bo tuje operacije prekinila čim prej, najpozneje do 31. decembra 2016, če regulativne zahteve ne zahtevajo, da mora operacija delovat tudi po 31. decembru 2016. Pristanek Komisije na vzdrževano lokacijo je treba nemudoma pridobiti. Komisija lahko zahteva ustrezen dokaz, na primer pravno mnenje, ki dokazuje, da je to zahtevano v okviru regulativnih zahtev. Ne glede na to bo družba za upravljanje, da bi izpolnila svojo funkcijo zagotavljanja storitev, imela predstavništvo v New Yorku, Londonu in Aziji zaradi lokalnega strokovnega znanja in izkušenj, pokrivanja časovnih pasov, zmanjšanja operativnih tveganj in konkurenčnosti.

| g) | Navedene omejitve za družbo za upravljanje se ne bodo več uporabljale v primeru popolne prodaje družbe za upravljanje. |
| --- | --- |

g)

Navedene omejitve za družbo za upravljanje se ne bodo več uporabljale v primeru popolne prodaje družbe za upravljanje.

| 4. | Nemčija se v zvezi z upravljanjem prve slabe banke obvezuje, da bo vsaka širitev ali podaljšanje storitvene pogodbe do 31. decembra 2016 upoštevala načela iz točke 3e) in da bo zagotovila pravilno zbiranje ponudb za pogodbo ter pravice do prekinitve iz točke 3d) zgoraj. |
| --- | --- |

4.

Nemčija se v zvezi z upravljanjem prve slabe banke obvezuje, da bo vsaka širitev ali podaljšanje storitvene pogodbe do 31. decembra 2016 upoštevala načela iz točke 3e) in da bo zagotovila pravilno zbiranje ponudb za pogodbo ter pravice do prekinitve iz točke 3d) zgoraj.

---

(1)  Strani so dogovorjene, da bodo portfelji, ki bodo oddani bankama Verbundbank in EAA, vključeni v polletno finančno poročilo banke WestLB za leto 2012, preneseni pa šele takoj zatem.

(2)  Nemčija pojasnjuje, da je ta delna odobritev potrebna le zaradi dostopa ECB in likvidacije obstoječega posla. Zato se na tej podlagi ne bodo izvajali dejavni posli, pri čemer na trgu ne bo konkurenčne prisotnosti.

(3)  Nemčija pojasnjuje, da je ta delna odobritev potrebna le zaradi kreditnih pozicij, umetno prenesenih na banko EAA, kadar je banka SPM zakonito pogodbenica kreditne pogodbe. Zato se na tej podlagi ne bodo izvajali dejavni posli, pri čemer na trgu ne bo konkurenčne prisotnosti.

(4)  Komisija lahko na zahtevo pristane na dolgoročnejšo ureditev.

---

| 1.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 148/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 148/33

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 7. marca 2012

o državni pomoči št. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Podporni ukrepi v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 1369)

(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/246/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) (1) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju odločitve Komisije, da začne postopek na podlagi člena 108(2) PDEU glede ukrepa pomoči št. C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | 17. julija 2009 je Romunija priglasila dva podporna ukrepa (v nadaljnjem besedilu: priglasitev) v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (v nadaljnjem besedilu: Oltchim ali podjetje): (i) pretvorbo dolga do državnih organov v višini 538 milijonov RON (približno 128 milijonov EUR (3)) v lastniški kapital in (ii) državno jamstvo, ki krije 80 % komercialnega posojila v višini 424 milijonov EUR. Romunija je priglasila navedena državna podporna ukrepa zaradi pravne varnosti z utemeljitvijo, da ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(1)

17. julija 2009 je Romunija priglasila dva podporna ukrepa (v nadaljnjem besedilu: priglasitev) v korist podjetja Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (v nadaljnjem besedilu: Oltchim ali podjetje): (i) pretvorbo dolga do državnih organov v višini 538 milijonov RON (približno 128 milijonov EUR (3)) v lastniški kapital in (ii) državno jamstvo, ki krije 80 % komercialnega posojila v višini 424 milijonov EUR. Romunija je priglasila navedena državna podporna ukrepa zaradi pravne varnosti z utemeljitvijo, da ne pomenita državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (2) | Pred priglasitvijo, dne 10. aprila 2008, je podjetje PCC SE (v nadaljnjem besedilu: PCC), s sedežem v mestu Duisburg v Nemčiji, ki ima trenutno v podjetju Oltchim v lasti manjšinski delež v višini 18,31 %, vložilo uradno pritožbo, v kateri trdi, da načrtovana pretvorba dolga v lastniški kapital pomeni nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(2)

Pred priglasitvijo, dne 10. aprila 2008, je podjetje PCC SE (v nadaljnjem besedilu: PCC), s sedežem v mestu Duisburg v Nemčiji, ki ima trenutno v podjetju Oltchim v lasti manjšinski delež v višini 18,31 %, vložilo uradno pritožbo, v kateri trdi, da načrtovana pretvorba dolga v lastniški kapital pomeni nezdružljivo državno pomoč.

| (3) | Po evidentiranju pritožbe je Komisija izmenjala korespondenco in informacije z romunskimi organi, podjetjem Oltchim in pritožnikom ter se večkrat sestala z romunskimi organi in predstavniki podjetja Oltchim na eni strani in predstavniki pritožnika na drugi strani. |
| --- | --- |

(3)

Po evidentiranju pritožbe je Komisija izmenjala korespondenco in informacije z romunskimi organi, podjetjem Oltchim in pritožnikom ter se večkrat sestala z romunskimi organi in predstavniki podjetja Oltchim na eni strani in predstavniki pritožnika na drugi strani.

| (4) | 15. septembra 2009 je Komisija začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU v zvezi s priglašenimi ukrepi (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Romunija je 3. novembra 2009 predložila pripombe na sklep o začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

15. septembra 2009 je Komisija začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU v zvezi s priglašenimi ukrepi (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Romunija je 3. novembra 2009 predložila pripombe na sklep o začetku postopka.

| (5) | Sklep o začetku postopka je bil 29. decembra 2009 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Z dopisom z dne 21. decembra 2009 je Komisija povabila osem konkurenčnih podjetij podjetja Oltchim, ki bi jih postopek potencialno lahko zanimal, k oddaji pripomb na sklep o začetku postopka. |
| --- | --- |

(5)

Sklep o začetku postopka je bil 29. decembra 2009 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Z dopisom z dne 21. decembra 2009 je Komisija povabila osem konkurenčnih podjetij podjetja Oltchim, ki bi jih postopek potencialno lahko zanimal, k oddaji pripomb na sklep o začetku postopka.

| (6) | Komisija je prejela pripombe petih tretjih oseb: z dopisom z dne 26. januarja 2010 od podjetja Vestolit GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: Vestolit); z dopisom z dne 26. januarja 2010 od podjetja Ineos ChlorVinyls (v nadaljnjem besedilu: Ineos); z dopisom z dne 27. januarja 2010 in 28. januarja 2010 od dveh podjetij, ki sta zahtevali zaupnost glede svoje identitete (v nadaljnjem besedilu: anonimni stranki I in II); in z dopisom z dne 29. januarja 2010 od g. Virgila Besteae kot fizične osebe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prejela pripombe petih tretjih oseb: z dopisom z dne 26. januarja 2010 od podjetja Vestolit GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: Vestolit); z dopisom z dne 26. januarja 2010 od podjetja Ineos ChlorVinyls (v nadaljnjem besedilu: Ineos); z dopisom z dne 27. januarja 2010 in 28. januarja 2010 od dveh podjetij, ki sta zahtevali zaupnost glede svoje identitete (v nadaljnjem besedilu: anonimni stranki I in II); in z dopisom z dne 29. januarja 2010 od g. Virgila Besteae kot fizične osebe.

| (7) | Te pripombe so bile posredovane Romuniji z dopisom z dne 2. marca 2010. Romunija je na navedene pripombe tretjih oseb odgovorila z dopisom z dne 8. aprila 2010. |
| --- | --- |

(7)

Te pripombe so bile posredovane Romuniji z dopisom z dne 2. marca 2010. Romunija je na navedene pripombe tretjih oseb odgovorila z dopisom z dne 8. aprila 2010.

| (8) | Šesta tretja oseba, podjetje Firebird Management LLC (v nadaljnjem besedilu: Firebird) – investicijski sklad, ki je v tistem času imel 1,328-odstotni lastniški delež v podjetju Oltchim –, je posredovala informacije in pripombe z dopisi z dne 27. maja 2010 in 8. julija 2010. Pripombe podjetja Firebird so bile Romuniji posredovane z dopisi z dne 25. junija 2010 in 27. julija 2010. |
| --- | --- |

(8)

Šesta tretja oseba, podjetje Firebird Management LLC (v nadaljnjem besedilu: Firebird) – investicijski sklad, ki je v tistem času imel 1,328-odstotni lastniški delež v podjetju Oltchim –, je posredovala informacije in pripombe z dopisi z dne 27. maja 2010 in 8. julija 2010. Pripombe podjetja Firebird so bile Romuniji posredovane z dopisi z dne 25. junija 2010 in 27. julija 2010.

| (9) | Podjetje PCC, pritožnik, je predložilo svoje informacije o zadevi z dopisi z dne 6. maja 2010, 18. maja 2010, 19. maja 2010, 28. maja 2010, 13. junija 2010, 18. junija 2010, 22. julija 2010, 6. avgusta 2010, 2. septembra 2010, 18. oktobra 2010, 9. aprila 2011 in 14. aprila 2011. Poleg tega je podjetje PCC predložilo številne informacije, povezane z zadevo, predvsem časopisne članke in druge informacije, povečini javno dostopne. |
| --- | --- |

(9)

Podjetje PCC, pritožnik, je predložilo svoje informacije o zadevi z dopisi z dne 6. maja 2010, 18. maja 2010, 19. maja 2010, 28. maja 2010, 13. junija 2010, 18. junija 2010, 22. julija 2010, 6. avgusta 2010, 2. septembra 2010, 18. oktobra 2010, 9. aprila 2011 in 14. aprila 2011. Poleg tega je podjetje PCC predložilo številne informacije, povezane z zadevo, predvsem časopisne članke in druge informacije, povečini javno dostopne.

| (10) | Nadalje sta anonimni stranki I in II (ki sta tudi podali svoje pripombe na sklep o začetku postopka in ki sta zahtevali zaupnost glede svoje identitete) predložili dodatne informacije dne 21. septembra 2010, 22. februarja 2011, 28. februarja 2011, 26. julija 2011 in 28. oktobra 2011. |
| --- | --- |

(10)

Nadalje sta anonimni stranki I in II (ki sta tudi podali svoje pripombe na sklep o začetku postopka in ki sta zahtevali zaupnost glede svoje identitete) predložili dodatne informacije dne 21. septembra 2010, 22. februarja 2011, 28. februarja 2011, 26. julija 2011 in 28. oktobra 2011.

| (11) | Komisija je Romuniji poslala pripombe iz uvodnih izjav (9) in (10), če so vsebovale nove informacije in argumente ter bile pomembne za sedanji postopek, z dopisi z dne 25. junija 2010, 2. avgusta 2010, 9. septembra 2010, 22. septembra 2010, 20. oktobra 2010 in 23. novembra 2011. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je Romuniji poslala pripombe iz uvodnih izjav (9) in (10), če so vsebovale nove informacije in argumente ter bile pomembne za sedanji postopek, z dopisi z dne 25. junija 2010, 2. avgusta 2010, 9. septembra 2010, 22. septembra 2010, 20. oktobra 2010 in 23. novembra 2011.

| (12) | Romunija je odgovorila na dodatne pripombe z dopisi z dne 30. julija 2010, 2. septembra 2010, 12. oktobra 2010, 26. oktobra 2010, 23. novembra 2010 in 7. decembra 2011. Poslala je tudi dodatne informacije o zadevi z dopisi z dne 29. marca 2011, 14. aprila 2011, 27. julija 2011, 9. septembra 2011 in 21. septembra 2011. |
| --- | --- |

(12)

Romunija je odgovorila na dodatne pripombe z dopisi z dne 30. julija 2010, 2. septembra 2010, 12. oktobra 2010, 26. oktobra 2010, 23. novembra 2010 in 7. decembra 2011. Poslala je tudi dodatne informacije o zadevi z dopisi z dne 29. marca 2011, 14. aprila 2011, 27. julija 2011, 9. septembra 2011 in 21. septembra 2011.

| (13) | Po sprejetju sklepa o začetku postopka je bilo organiziranih več sestankov v Bruslju med službami Komisije in romunskimi organi, in sicer 30. junija 2010, 15. julija 2010, 19. maja 2011 in 12. septembra 2011. Službe Komisije so se večkrat sestale tudi s predstavniki pritožnika, podjetja PCC. |
| --- | --- |

(13)

Po sprejetju sklepa o začetku postopka je bilo organiziranih več sestankov v Bruslju med službami Komisije in romunskimi organi, in sicer 30. junija 2010, 15. julija 2010, 19. maja 2011 in 12. septembra 2011. Službe Komisije so se večkrat sestale tudi s predstavniki pritožnika, podjetja PCC.

| (14) | Z dopisom z dne 22. junija 2011 so romunski organi umaknili svojo priglasitev z dne 17. julija 2009 v zvezi z državnim jamstvom za posojilo v višini 424 milijonov EUR. Obenem so Komisijo obvestili, da so ohranili priglasitev v zvezi s pretvorbo dolga v lastniški kapital. |
| --- | --- |

(14)

Z dopisom z dne 22. junija 2011 so romunski organi umaknili svojo priglasitev z dne 17. julija 2009 v zvezi z državnim jamstvom za posojilo v višini 424 milijonov EUR. Obenem so Komisijo obvestili, da so ohranili priglasitev v zvezi s pretvorbo dolga v lastniški kapital.

| (15) | Romunska vlada je 10. avgusta 2011 odobrila memorandum, ki predstavnikom Ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje, agencije AVAS (5) in podjetja Oltchim daje pooblastilo za sprejetje civilnopravnega sporazuma med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim bi podjetje priznalo obresti na javni dolg, natečene v času od 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(15)

Romunska vlada je 10. avgusta 2011 odobrila memorandum, ki predstavnikom Ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje, agencije AVAS (5) in podjetja Oltchim daje pooblastilo za sprejetje civilnopravnega sporazuma med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim bi podjetje priznalo obresti na javni dolg, natečene v času od 1. januarja 2007.

| (16) | Z dopisom z dne 9. septembra 2011 so romunski organi sporočili, da podjetje Oltchim in agencija AVAS nameravata skleniti navedeni civilnopravni sporazum, agencija AVAS pa naj bi skupaj z glavnico v lastniški kapital pretvorila tudi natečene obresti. |
| --- | --- |

(16)

Z dopisom z dne 9. septembra 2011 so romunski organi sporočili, da podjetje Oltchim in agencija AVAS nameravata skleniti navedeni civilnopravni sporazum, agencija AVAS pa naj bi skupaj z glavnico v lastniški kapital pretvorila tudi natečene obresti.

| (17) | Z dopisom z dne 21. oktobra 2011 je romunski predsednik vlade Emil Boc izrazil trdno zavezo romunske vlade, da bo v celoti privatizirala podjetje Oltchim, vključno s celotnim lastniškim deležem, ki bi po pretvorbi dolga pripadal državnim organom. Napoved privatizacije naj bi bila javno objavljena konec marca 2012, privatizacija pa naj bi bila zaključena do konca maja 2012. Z dopisom z dne 16. februarja 2012 je novi romunski predsednik vlade Mihai-Răzvan Ungureanu znova potrdil te zaveze. |
| --- | --- |

(17)

Z dopisom z dne 21. oktobra 2011 je romunski predsednik vlade Emil Boc izrazil trdno zavezo romunske vlade, da bo v celoti privatizirala podjetje Oltchim, vključno s celotnim lastniškim deležem, ki bi po pretvorbi dolga pripadal državnim organom. Napoved privatizacije naj bi bila javno objavljena konec marca 2012, privatizacija pa naj bi bila zaključena do konca maja 2012. Z dopisom z dne 16. februarja 2012 je novi romunski predsednik vlade Mihai-Răzvan Ungureanu znova potrdil te zaveze.

| (18) | Romunija je poslala dodatne pripombe in informacije z dopisi z dne 12. oktobra 2011 in 23. decembra 2011. |
| --- | --- |

(18)

Romunija je poslala dodatne pripombe in informacije z dopisi z dne 12. oktobra 2011 in 23. decembra 2011.

| (19) | Iz dopisov, omenjenih v uvodnih izjavah 17 in 18, je razvidno, da je Romunija spremenila priglasitev ukrepa 1 v smislu, da bo pretvorbi dolga do državnih organov v višini 538 milijonov RON sledila privatizacija nastalega lastniškega deleža v podjetju Oltchim in da mora biti pretvorba ocenjena v luči nadaljnje privatizacije. |
| --- | --- |

(19)

Iz dopisov, omenjenih v uvodnih izjavah 17 in 18, je razvidno, da je Romunija spremenila priglasitev ukrepa 1 v smislu, da bo pretvorbi dolga do državnih organov v višini 538 milijonov RON sledila privatizacija nastalega lastniškega deleža v podjetju Oltchim in da mora biti pretvorba ocenjena v luči nadaljnje privatizacije.

II.   DEJANSKO STANJE

II.1.   Podjetje

| (20) | Podjetje Oltchim je velik romunski proizvajalec petrokemičnih proizvodov, ki izdeluje PVC, kavstično sodo, DOP in polieter poliole. Glavni proizvod podjetja je PVC (trenutno zajema okoli 37,5 % celotne proizvodnje) s tržnim deležem EU v višini 2,1 % iz leta 2008 (6). Podjetje Oltchim je eno največjih petrokemičnih podjetij v Romuniji in jugovzhodni Evropi, ki proizvaja 78 vrst od 40 osnovnih kemičnih proizvodov. Družba izvozi okoli 80 % svoje proizvodnje v Evropi in zunaj nje. |
| --- | --- |

(20)

Podjetje Oltchim je velik romunski proizvajalec petrokemičnih proizvodov, ki izdeluje PVC, kavstično sodo, DOP in polieter poliole. Glavni proizvod podjetja je PVC (trenutno zajema okoli 37,5 % celotne proizvodnje) s tržnim deležem EU v višini 2,1 % iz leta 2008 (6). Podjetje Oltchim je eno največjih petrokemičnih podjetij v Romuniji in jugovzhodni Evropi, ki proizvaja 78 vrst od 40 osnovnih kemičnih proizvodov. Družba izvozi okoli 80 % svoje proizvodnje v Evropi in zunaj nje.

| (21) | Podjetje Oltchim je glavni industrijski delodajalec v Vâlcei, romunski regiji, ki prejema pomoč na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Dne 15. oktobra 2011 je bilo v podjetju zaposlenih 3 470 ljudi (7). Zaradi trenutnega težkega finančnega položaja je podjetje decembra 2011 začasno odpustilo 1 000 zaposlenih in nadaljnjih 993 zaposlenih januarja 2012 (8). |
| --- | --- |

(21)

Podjetje Oltchim je glavni industrijski delodajalec v Vâlcei, romunski regiji, ki prejema pomoč na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Dne 15. oktobra 2011 je bilo v podjetju zaposlenih 3 470 ljudi (7). Zaradi trenutnega težkega finančnega položaja je podjetje decembra 2011 začasno odpustilo 1 000 zaposlenih in nadaljnjih 993 zaposlenih januarja 2012 (8).

| (22) | Podjetje je začelo delovati leta 1966, reorganizirano je bilo leta 1990, na romunsko borzo pa je bilo uvrščeno leta 1997. Romunska država ohranja kontrolni delež v višini 54,8 % podjetja (trenutno prek Ministrstva za gospodarstvo). Glavni manjšinski delničar je podjetje PCC, ki je tudi pritožnik v tem postopku in ima v lasti podjetje Rokita SA, ki je poljski tekmec podjetja Oltchim, z deležem v višini 18,31 %. Preostale delnice podjetja so v lasti podjetja Nachbar Services Ltd (14,02 %), posameznikov (11,04 %) in drugih pravnih oseb (1,81 %). |
| --- | --- |

(22)

Podjetje je začelo delovati leta 1966, reorganizirano je bilo leta 1990, na romunsko borzo pa je bilo uvrščeno leta 1997. Romunska država ohranja kontrolni delež v višini 54,8 % podjetja (trenutno prek Ministrstva za gospodarstvo). Glavni manjšinski delničar je podjetje PCC, ki je tudi pritožnik v tem postopku in ima v lasti podjetje Rokita SA, ki je poljski tekmec podjetja Oltchim, z deležem v višini 18,31 %. Preostale delnice podjetja so v lasti podjetja Nachbar Services Ltd (14,02 %), posameznikov (11,04 %) in drugih pravnih oseb (1,81 %).

II.2.   Dogodki pred pristopom Romunije v EU

II.2.1   Izvor javnega dolga

| (23) | V obdobju 1992–2008 je podjetje Oltchim investiralo skupaj približno 371 milijonov EUR v modernizacijo svoje proizvodne linije (od tega je bilo 118,8 milijona EUR investiranih v letih 2007 in 2008). V povezavi s temi investicijami je podjetje Oltchim v obdobju 1995 –2000 najelo 12 komercialnih posojil v skupni vrednosti 171 milijonov DEM ter 60 milijonov USD. Posojila so bila zavarovana z državnimi jamstvi, izdanimi s strani Ministrstva za finance. |
| --- | --- |

(23)

V obdobju 1992–2008 je podjetje Oltchim investiralo skupaj približno 371 milijonov EUR v modernizacijo svoje proizvodne linije (od tega je bilo 118,8 milijona EUR investiranih v letih 2007 in 2008). V povezavi s temi investicijami je podjetje Oltchim v obdobju 1995 –2000 najelo 12 komercialnih posojil v skupni vrednosti 171 milijonov DEM ter 60 milijonov USD. Posojila so bila zavarovana z državnimi jamstvi, izdanimi s strani Ministrstva za finance.

| (24) | Ker podjetje Oltchim ni bilo sposobno odplačati posojil, so banke novembra 1999 začele uveljavljati državna jamstva. |
| --- | --- |

(24)

Ker podjetje Oltchim ni bilo sposobno odplačati posojil, so banke novembra 1999 začele uveljavljati državna jamstva.

| (25) | Od leta 1999 do leta 2002 je Ministrstvo za finance izvajalo plačila v skladu z uveljavljanimi jamstvi. Zaračunalo je znatne obresti in kazni na zneske, plačane na podlagi državnih jamstev, izdanih v obdobju od 1999 do 2002, ki so se gibale med 0,15 % in 0,3 % na dan, tj. med 54 % in 110 % letno (9). |
| --- | --- |

(25)

Od leta 1999 do leta 2002 je Ministrstvo za finance izvajalo plačila v skladu z uveljavljanimi jamstvi. Zaračunalo je znatne obresti in kazni na zneske, plačane na podlagi državnih jamstev, izdanih v obdobju od 1999 do 2002, ki so se gibale med 0,15 % in 0,3 % na dan, tj. med 54 % in 110 % letno (9).

| (26) | Do junija 2002 je dolg družbe Oltchim do Ministrstva za finance, ki je izviral iz državnih jamstev in z njimi povezanih obresti in kazni, znašal 303 milijonov RON (približno 72 milijonov EUR). Z Ministrstva za finance je bil znesek v tem času prenesen na romunsko agencijo AVAS (10), pooblaščeno za izterjavo javnega dolga. Da bi se vrednost dolga v hiperinflacijskem okolju ohranila, je bil dolg konsolidiran v USD in je znašal 91 milijonov USD. |
| --- | --- |

(26)

Do junija 2002 je dolg družbe Oltchim do Ministrstva za finance, ki je izviral iz državnih jamstev in z njimi povezanih obresti in kazni, znašal 303 milijonov RON (približno 72 milijonov EUR). Z Ministrstva za finance je bil znesek v tem času prenesen na romunsko agencijo AVAS (10), pooblaščeno za izterjavo javnega dolga. Da bi se vrednost dolga v hiperinflacijskem okolju ohranila, je bil dolg konsolidiran v USD in je znašal 91 milijonov USD.

| (27) | V skladu z romunsko zakonodajo (GEO 51/1998) agencija AVAS ni imela posebnega pooblastila za zaračunavanje obresti in kazni na javni dolg, za katerega je bila pooblaščena, da ga izterja od podjetij dolžnikov. |
| --- | --- |

(27)

V skladu z romunsko zakonodajo (GEO 51/1998) agencija AVAS ni imela posebnega pooblastila za zaračunavanje obresti in kazni na javni dolg, za katerega je bila pooblaščena, da ga izterja od podjetij dolžnikov.

II.2.2   Pretvorba dolga leta 2003

| (28) | Prvi poskus privatizacije podjetja je potekal leta 2001, ko se je agencija AVAS pogajala in podpisala pogodbo o prodaji državnega deleža v podjetju s podjetjem Exall Resources. Prodajna pogodba je bila odpovedana, ker kupec ni izpolnil svojih plačilnih obveznosti in ni zmogel zagotoviti tehnoloških/okoljskih investicij v podjetje. |
| --- | --- |

(28)

Prvi poskus privatizacije podjetja je potekal leta 2001, ko se je agencija AVAS pogajala in podpisala pogodbo o prodaji državnega deleža v podjetju s podjetjem Exall Resources. Prodajna pogodba je bila odpovedana, ker kupec ni izpolnil svojih plačilnih obveznosti in ni zmogel zagotoviti tehnoloških/okoljskih investicij v podjetje.

| (29) | Drugi poskus privatizacije podjetja Oltchim je potekal oktobra 2003, ko je romunska Agencija za privatizacijo APAPS objavila napoved o prodaji državnega deleža. Da bi povečali zanimanje potencialnih vlagateljev za naložbe v podjetje, so jim sporočili, da se bo javni dolg preoblikoval v lastniški kapital. |
| --- | --- |

(29)

Drugi poskus privatizacije podjetja Oltchim je potekal oktobra 2003, ko je romunska Agencija za privatizacijo APAPS objavila napoved o prodaji državnega deleža. Da bi povečali zanimanje potencialnih vlagateljev za naložbe v podjetje, so jim sporočili, da se bo javni dolg preoblikoval v lastniški kapital.

| (30) | Ko pa so potencialni vlagatelj (Rompetrol) in manjšinski delničarji na romunskih sodiščih izpodbijali pretvorbo dolga iz leta 2003, je bila ponudba za privatizacijo na začetku novembra 2003 preklicana. Ne glede na to so bile terjatve agencije AVAS novembra 2003 s sklepom skupščine delničarjev podjetja Oltchim (v kateri so imeli državni predstavniki večinske glasove) v višini 95 milijonov USD oziroma 322 milijonov RON (tj. prenesenih 91 milijonov USD plus dodatna plačila, ki jih je Ministrstvo za finance izvedlo zaradi uveljavitve jamstev in jih na agencijo AVAS preneslo od junija 2002) pretvorjene v lastniški kapital. Javni delež v podjetju Oltchim je tako narasel s 53,26 % na 95,73 %. |
| --- | --- |

(30)

Ko pa so potencialni vlagatelj (Rompetrol) in manjšinski delničarji na romunskih sodiščih izpodbijali pretvorbo dolga iz leta 2003, je bila ponudba za privatizacijo na začetku novembra 2003 preklicana. Ne glede na to so bile terjatve agencije AVAS novembra 2003 s sklepom skupščine delničarjev podjetja Oltchim (v kateri so imeli državni predstavniki večinske glasove) v višini 95 milijonov USD oziroma 322 milijonov RON (tj. prenesenih 91 milijonov USD plus dodatna plačila, ki jih je Ministrstvo za finance izvedlo zaradi uveljavitve jamstev in jih na agencijo AVAS preneslo od junija 2002) pretvorjene v lastniški kapital. Javni delež v podjetju Oltchim je tako narasel s 53,26 % na 95,73 %.

| (31) | Novembra 2005 je gospodarsko sodišče v Vâlcei razveljavilo sklep skupščine delničarjev podjetja Oltchim o pretvorbi dolga z utemeljitvijo, da je bila pretvorba dolga izvedena brez možnosti udeležbe manjšinskih delničarjev pri povečanju kapitala. |
| --- | --- |

(31)

Novembra 2005 je gospodarsko sodišče v Vâlcei razveljavilo sklep skupščine delničarjev podjetja Oltchim o pretvorbi dolga z utemeljitvijo, da je bila pretvorba dolga izvedena brez možnosti udeležbe manjšinskih delničarjev pri povečanju kapitala.

| (32) | Junija 2006 je romunska vlada izdala izredni odlok (11), s katerim je državne predstavnike pooblastila, da na skupščini delničarjev podjetja Oltchim glasujejo proti pritožbi zoper odločbo sodišča, ki je razveljavilo prvo pretvorbo dolga, in da sprejmejo potrebne ukrepe za storniranje pretvorbe. Odločba sodišča o razveljavitvi pretvorbe dolga je postala končna avgusta 2006. Do zmanjšanja osnovnega kapitala je dejansko prišlo novembra 2007. Nastali dolg iz razveljavitve pretvorbe dolga je bil ponovno vnesen v računovodske izkaze po izvirni vrednosti 95 milijonov USD oziroma 317 milijonov RON. |
| --- | --- |

(32)

Junija 2006 je romunska vlada izdala izredni odlok (11), s katerim je državne predstavnike pooblastila, da na skupščini delničarjev podjetja Oltchim glasujejo proti pritožbi zoper odločbo sodišča, ki je razveljavilo prvo pretvorbo dolga, in da sprejmejo potrebne ukrepe za storniranje pretvorbe. Odločba sodišča o razveljavitvi pretvorbe dolga je postala končna avgusta 2006. Do zmanjšanja osnovnega kapitala je dejansko prišlo novembra 2007. Nastali dolg iz razveljavitve pretvorbe dolga je bil ponovno vnesen v računovodske izkaze po izvirni vrednosti 95 milijonov USD oziroma 317 milijonov RON.

II.2.3   Nadaljnje kopičenje dolga

| (33) | Po prvem prenosu terjatev na agencijo AVAS junija 2002 je Ministrstvo za finance v obdobju od junija 2002 do decembra 2006 nadaljevalo s plačili na podlagi državnih jamstev, izdanih od novembra 1999. V obdobju 2003–2006, ko je še vedno veljala pretvorba dolga iz leta 2003, je vsota dodatnih plačil s strani Ministrstva za finance na podlagi jamstev znašala 191 milijonov RON. V skladu s sporazumom, sklenjenim junija 2002 med Ministrstvom za finance in agencijo AVAS za prenos javnega dolga, je Ministrstvo za finance v zaporednih obrokih, ki so sledili dejanskim plačilom na podlagi jamstev, preneslo na agencijo AVAS tudi vse te terjatve. Agencija AVAS je te terjatve, ki so leta 2006 znašale 60 milijonov USD, tudi konsolidirala v USD. |
| --- | --- |

(33)

Po prvem prenosu terjatev na agencijo AVAS junija 2002 je Ministrstvo za finance v obdobju od junija 2002 do decembra 2006 nadaljevalo s plačili na podlagi državnih jamstev, izdanih od novembra 1999. V obdobju 2003–2006, ko je še vedno veljala pretvorba dolga iz leta 2003, je vsota dodatnih plačil s strani Ministrstva za finance na podlagi jamstev znašala 191 milijonov RON. V skladu s sporazumom, sklenjenim junija 2002 med Ministrstvom za finance in agencijo AVAS za prenos javnega dolga, je Ministrstvo za finance v zaporednih obrokih, ki so sledili dejanskim plačilom na podlagi jamstev, preneslo na agencijo AVAS tudi vse te terjatve. Agencija AVAS je te terjatve, ki so leta 2006 znašale 60 milijonov USD, tudi konsolidirala v USD.

| (34) | Tako je 1. januarja 2007, na dan pristopa Romunije k EU, skupni dolg podjetja Oltchim do agencije AVAS znašal 60 milijonov USD (12). |
| --- | --- |

(34)

Tako je 1. januarja 2007, na dan pristopa Romunije k EU, skupni dolg podjetja Oltchim do agencije AVAS znašal 60 milijonov USD (12).

II.3.   Dogodki po pristopu Romunije k EU

II.3.1   Gibanje dolga

| (35) | Od 1. januarja 2007 so bila vsa plačila v zvezi z zunanjimi posojili izvedena s strani podjetja Oltchim. Ministrstvo za finance ni izvedlo nobenih dodatnih plačil na podlagi državnih jamstev. |
| --- | --- |

(35)

Od 1. januarja 2007 so bila vsa plačila v zvezi z zunanjimi posojili izvedena s strani podjetja Oltchim. Ministrstvo za finance ni izvedlo nobenih dodatnih plačil na podlagi državnih jamstev.

| (36) | Novembra 2007 je bil znesek, ki je izhajal iz razveljavitve pretvorbe dolga in je znašal 95 milijonov USD, vnesen v računovodske izkaze podjetja Oltchim in dodan k 60 milijonom USD, povezanih z nadaljnjimi plačili, kar je ustvarilo skupni javni dolg v višini 155 milijonov USD (508 milijonov RON). Ta javni dolg v višini 155 milijonov USD je razviden v računovodskih izkazih podjetja Oltchim, in sicer v RON (tj. 508 milijonov RON). Dolg, izražen v USD, je od takrat v računovodskih izkazih podjetja Oltchim prikazan v RON, znesek pa je v romunski valuti ostal nespremenjen, kajti ob vsakem novem intervalu poročanja je podjetje v bilanci stanja prikazalo izvirno vrednost v RON (13), ki je bila vedno višja kot takrat veljavna vrednost, saj se je vrednost v RON v primerjavi z USD sčasoma povečala. |
| --- | --- |

(36)

Novembra 2007 je bil znesek, ki je izhajal iz razveljavitve pretvorbe dolga in je znašal 95 milijonov USD, vnesen v računovodske izkaze podjetja Oltchim in dodan k 60 milijonom USD, povezanih z nadaljnjimi plačili, kar je ustvarilo skupni javni dolg v višini 155 milijonov USD (508 milijonov RON). Ta javni dolg v višini 155 milijonov USD je razviden v računovodskih izkazih podjetja Oltchim, in sicer v RON (tj. 508 milijonov RON). Dolg, izražen v USD, je od takrat v računovodskih izkazih podjetja Oltchim prikazan v RON, znesek pa je v romunski valuti ostal nespremenjen, kajti ob vsakem novem intervalu poročanja je podjetje v bilanci stanja prikazalo izvirno vrednost v RON (13), ki je bila vedno višja kot takrat veljavna vrednost, saj se je vrednost v RON v primerjavi z USD sčasoma povečala.

| (37) | Kot izjema od splošnega pravila iz GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27) zgoraj), na podlagi člena 2(2) izrednega odloka vlade 45/2006 (v nadaljnjem besedilu: GEO 45/2006) je agencija AVAS leta 2007 zaračunala obresti v višini 29,9 milijona RON z enoletno obrestno mero LIBOR (14) za depozite v USD za terjatve družbe Oltchim, prenesene z Ministrstva za finance, ki so bile predmet pretvorbe dolga leta 2003 za obdobje od 2003 do 2006. |
| --- | --- |

(37)

Kot izjema od splošnega pravila iz GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27) zgoraj), na podlagi člena 2(2) izrednega odloka vlade 45/2006 (v nadaljnjem besedilu: GEO 45/2006) je agencija AVAS leta 2007 zaračunala obresti v višini 29,9 milijona RON z enoletno obrestno mero LIBOR (14) za depozite v USD za terjatve družbe Oltchim, prenesene z Ministrstva za finance, ki so bile predmet pretvorbe dolga leta 2003 za obdobje od 2003 do 2006.

| (38) | Posledično je novembra 2007 skupna vsota dolga podjetja Oltchim do agencije AVAS znašala 155 milijonov USD (508 milijonov RON) plus 29 milijonov RON, kar skupaj znaša 538 milijonov RON. V nadaljevanju se ta sklep sklicuje na dolg v RON, saj je priglašena pretvorba dolga prav tako izražena v RON. |
| --- | --- |

(38)

Posledično je novembra 2007 skupna vsota dolga podjetja Oltchim do agencije AVAS znašala 155 milijonov USD (508 milijonov RON) plus 29 milijonov RON, kar skupaj znaša 538 milijonov RON. V nadaljevanju se ta sklep sklicuje na dolg v RON, saj je priglašena pretvorba dolga prav tako izražena v RON.

II.3.2   Druga pretvorba dolga

| (39) | Januarja 2007 je romunska vlada z zakonom št. 30/2007 potrdila GEO 45/2006, ki je agencijo AVAS pooblaščal za storniranje pretvorbe dolga in izvedbo druge pretvorbe, ki bi tokrat upoštevala tudi prednostne pravice manjšinskih delničarjev. |
| --- | --- |

(39)

Januarja 2007 je romunska vlada z zakonom št. 30/2007 potrdila GEO 45/2006, ki je agencijo AVAS pooblaščal za storniranje pretvorbe dolga in izvedbo druge pretvorbe, ki bi tokrat upoštevala tudi prednostne pravice manjšinskih delničarjev.

| (40) | Temu drugemu poskusu pretvorbe je nasprotoval glavni manjšinski delničar, podjetje PCC, ki ni želelo sodelovati v postopku. |
| --- | --- |

(40)

Temu drugemu poskusu pretvorbe je nasprotoval glavni manjšinski delničar, podjetje PCC, ki ni želelo sodelovati v postopku.

| (41) | Podjetje PCC je pridobilo 1,2-odstotni delež v podjetju Oltchim za 7,5 milijona EUR maja 2007, tj. po datumu, ko je odločitev sodišča o preklicu pretvorbe dolga postala končna, ker se niti podjetje Oltchim niti romunski organi niso pritožili. Ko je bila pretvorba dolga stornirana v računovodskih izkazih podjetja, je 1,2-odstotni delež podjetja PCC postal 12-odstoten (15). |
| --- | --- |

(41)

Podjetje PCC je pridobilo 1,2-odstotni delež v podjetju Oltchim za 7,5 milijona EUR maja 2007, tj. po datumu, ko je odločitev sodišča o preklicu pretvorbe dolga postala končna, ker se niti podjetje Oltchim niti romunski organi niso pritožili. Ko je bila pretvorba dolga stornirana v računovodskih izkazih podjetja, je 1,2-odstotni delež podjetja PCC postal 12-odstoten (15).

| (42) | Aprila 2008 je podjetje PCC vložilo pritožbo pri Komisiji, ki navaja, da pretvorba dolga pomeni nezdružljivo državno pomoč (glej uvodno izjavo (2) zgoraj). |
| --- | --- |

(42)

Aprila 2008 je podjetje PCC vložilo pritožbo pri Komisiji, ki navaja, da pretvorba dolga pomeni nezdružljivo državno pomoč (glej uvodno izjavo (2) zgoraj).

| (43) | Pred izvedbo druge pretvorbe dolga so se romunski organi odločili pridobiti odobritev Komisije glede državne pomoči, da bi zagotovili skladnost s členom 108(3) PDEU, in priglasili ukrep. |
| --- | --- |

(43)

Pred izvedbo druge pretvorbe dolga so se romunski organi odločili pridobiti odobritev Komisije glede državne pomoči, da bi zagotovili skladnost s členom 108(3) PDEU, in priglasili ukrep.

II.4.   Trenutno stanje družbe Oltchim

| (44) | Romunski organi navajajo, da so po prvem storniranju pretvorbe dolga iz leta 2003 leta 2006 in 2008 ponovno poskusili privatizirati podjetje z dolgom. Glede na navedbe romunskih organov noben vlagatelj ni bil zainteresiran za nakup pod takšnimi pogoji. |
| --- | --- |

(44)

Romunski organi navajajo, da so po prvem storniranju pretvorbe dolga iz leta 2003 leta 2006 in 2008 ponovno poskusili privatizirati podjetje z dolgom. Glede na navedbe romunskih organov noben vlagatelj ni bil zainteresiran za nakup pod takšnimi pogoji.

| (45) | Poleg tega romunski organi navajajo naslednje težave, s katerimi se je podjetje spopadalo od leta 2008: (i) zaustavitev dobave ključnih surovin s strani glavnega dobavitelja, podjetja Arpechim; (ii) negativni vpliv na čisto vrednost sredstev podjetja zaradi velikega dolga, nastalega novembra 2007 po storniranju pretvorbe dolga iz leta 2003; (iii) podkapitalizacija podjetja, ki je prav tako posledica storniranja pretvorbe dolga; in nenazadnje (iv) učinki globalne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega romunski organi navajajo naslednje težave, s katerimi se je podjetje spopadalo od leta 2008: (i) zaustavitev dobave ključnih surovin s strani glavnega dobavitelja, podjetja Arpechim; (ii) negativni vpliv na čisto vrednost sredstev podjetja zaradi velikega dolga, nastalega novembra 2007 po storniranju pretvorbe dolga iz leta 2003; (iii) podkapitalizacija podjetja, ki je prav tako posledica storniranja pretvorbe dolga; in nenazadnje (iv) učinki globalne finančne in gospodarske krize.

| (46) | V poslovnem letu 2008 je imelo podjetje Oltchim izgubo iz poslovanja v višini 71 milijonov RON (17 milijonov EUR), čisto izgubo v višini 226 milijonov RON (54 milijonov EUR), nakopičene izgube pa so dosegle višino 1,367 milijarde RON (325 milijonov EUR). Po zaprtju glavnega dobavitelja etilena, in sicer podjetja Arpechim novembra 2008, je podjetje delovalo s 45 % zmogljivosti in približno tretjina zaposlenih je bila začasno odpuščena. |
| --- | --- |

(46)

V poslovnem letu 2008 je imelo podjetje Oltchim izgubo iz poslovanja v višini 71 milijonov RON (17 milijonov EUR), čisto izgubo v višini 226 milijonov RON (54 milijonov EUR), nakopičene izgube pa so dosegle višino 1,367 milijarde RON (325 milijonov EUR). Po zaprtju glavnega dobavitelja etilena, in sicer podjetja Arpechim novembra 2008, je podjetje delovalo s 45 % zmogljivosti in približno tretjina zaposlenih je bila začasno odpuščena.

| (47) | Ob koncu leta 2008 so bile delnice, ki so bile takrat v lasti agencije AVAS, prenesene v portfelj Ministrstva za gospodarstvo. |
| --- | --- |

(47)

Ob koncu leta 2008 so bile delnice, ki so bile takrat v lasti agencije AVAS, prenesene v portfelj Ministrstva za gospodarstvo.

| (48) | Decembra 2009 je podjetje Oltchim nabavilo sredstva (proizvajalno opremo za etilen) od nekdanjega dobavitelja podjetja Arpechim za [0]-[10] EUR (16) in za svoje delnice/zaloge plačalo [10]-[20] milijonov EUR. Po navedbah romunskih organov je bil nakup financiran s predplačili kupcev. Podjetje Arpechim je ponovno začelo delovati maja 2011. |
| --- | --- |

(48)

Decembra 2009 je podjetje Oltchim nabavilo sredstva (proizvajalno opremo za etilen) od nekdanjega dobavitelja podjetja Arpechim za [0]-[10] EUR (16) in za svoje delnice/zaloge plačalo [10]-[20] milijonov EUR. Po navedbah romunskih organov je bil nakup financiran s predplačili kupcev. Podjetje Arpechim je ponovno začelo delovati maja 2011.

| (49) | 31. decembra 2009 so računovodski izkazi podjetja Oltchim za leto 2009 prikazali izgubo iz poslovanja v višini 26 milijonov EUR (109 milijonov RON), čisto izgubo v višini 52,4 milijona EUR (220 milijonov RON), nakopičene izgube v višini 377 milijonov EUR (1,584 milijarde RON) in negativna lastna sredstva v višini 112 milijonov EUR (469 milijonov RON). |
| --- | --- |

(49)

31. decembra 2009 so računovodski izkazi podjetja Oltchim za leto 2009 prikazali izgubo iz poslovanja v višini 26 milijonov EUR (109 milijonov RON), čisto izgubo v višini 52,4 milijona EUR (220 milijonov RON), nakopičene izgube v višini 377 milijonov EUR (1,584 milijarde RON) in negativna lastna sredstva v višini 112 milijonov EUR (469 milijonov RON).

| (50) | 31. decembra 2010 so računovodski izkazi podjetja Oltchim prikazali dobiček iz poslovanja v višini 56 milijonov EUR, čisti dobiček v višini 32 milijonov EUR (220 milijonov RON) in nakopičene izgube v višini 383 milijonov EUR. Pozitivno poslovanje in neto rezultat sta posledica nakupa sredstev podjetja Arpechim za [0]-[10] EUR, ki so bila prevrednotena na [80]-[100] milijonov EUR, razlika pa je bila v izkaze vnesena kot „dobiček pri izpogajanem nakupu“. |
| --- | --- |

(50)

31. decembra 2010 so računovodski izkazi podjetja Oltchim prikazali dobiček iz poslovanja v višini 56 milijonov EUR, čisti dobiček v višini 32 milijonov EUR (220 milijonov RON) in nakopičene izgube v višini 383 milijonov EUR. Pozitivno poslovanje in neto rezultat sta posledica nakupa sredstev podjetja Arpechim za [0]-[10] EUR, ki so bila prevrednotena na [80]-[100] milijonov EUR, razlika pa je bila v izkaze vnesena kot „dobiček pri izpogajanem nakupu“.

| (51) | 30. junija 2011 so polletni računovodski izkazi podjetja Oltchim (17) prikazali izgubo iz poslovanja v višini 7,4 milijona EUR in čisto izgubo v višini 17,4 milijona EUR, nakopičene izgube v višini 401 milijonov EUR in negativna lastna sredstva v višini 358 milijonov EUR (brez upoštevanja dolga do agencije AVAS). |
| --- | --- |

(51)

30. junija 2011 so polletni računovodski izkazi podjetja Oltchim (17) prikazali izgubo iz poslovanja v višini 7,4 milijona EUR in čisto izgubo v višini 17,4 milijona EUR, nakopičene izgube v višini 401 milijonov EUR in negativna lastna sredstva v višini 358 milijonov EUR (brez upoštevanja dolga do agencije AVAS).

III.   SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

| (52) | 15. septembra 2009 je Komisija začela formalni postopek preiskave glede dveh podpornih ukrepov v korist podjetja Oltchim, ki ju je Romunija priglasila julija 2009:






  — | ukrep 1: pretvorba dolga v skupni vrednosti 538 milijonov RON (približno 128 milijonov EUR); in |
| --- | --- | --- |

(52)

15. septembra 2009 je Komisija začela formalni postopek preiskave glede dveh podpornih ukrepov v korist podjetja Oltchim, ki ju je Romunija priglasila julija 2009:

—

ukrep 1: pretvorba dolga v skupni vrednosti 538 milijonov RON (približno 128 milijonov EUR); in

| — | ukrep 2:„jamstvo delničarjev“ za kritje 80 % komercialnega posojila v višini 424 milijonov EUR za nadaljnje investicije v posodobitev. (Romunija je svojo priglasitev v zvezi z ukrepom 2 umaknila z dopisom z dne 22 junija 2011.) |
| --- | --- |

—

ukrep 2:„jamstvo delničarjev“ za kritje 80 % komercialnega posojila v višini 424 milijonov EUR za nadaljnje investicije v posodobitev. (Romunija je svojo priglasitev v zvezi z ukrepom 2 umaknila z dopisom z dne 22 junija 2011.)

| (53) | Komisija je preverjala, ali priglašeni paket pomoči v nasprotju z argumenti Romunije pomeni neupravičeno prednost za podjetje in državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je preverjala, ali priglašeni paket pomoči v nasprotju z argumenti Romunije pomeni neupravičeno prednost za podjetje in državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (54) | Nadalje je sklep o začetku postopka ugotavljal možnost, ali se dejstvo, da država ni zaračunavala obresti in/ali kazni na javni dolg od 1. januarja 2007, lahko razume kot nadaljnja državna pomoč (opredeljena kot „ukrep 3“). |
| --- | --- |

(54)

Nadalje je sklep o začetku postopka ugotavljal možnost, ali se dejstvo, da država ni zaračunavala obresti in/ali kazni na javni dolg od 1. januarja 2007, lahko razume kot nadaljnja državna pomoč (opredeljena kot „ukrep 3“).

| (55) | In nazadnje, Komisija je dvomila, da so ukrepi ob upoštevanju ustreznih pravil o državni pomoči združljivi s PDEU, če bi se ugotovilo, da vključujejo državno pomoč. |
| --- | --- |

(55)

In nazadnje, Komisija je dvomila, da so ukrepi ob upoštevanju ustreznih pravil o državni pomoči združljivi s PDEU, če bi se ugotovilo, da vključujejo državno pomoč.

IV.   PRIPOMBE ROMUNIJE NA SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

| (56) | V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka so romunski organi vztrajali, da noben od navedenih ukrepov ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, saj je bilo ravnanje romunske države skladno s tržnimi načeli. |
| --- | --- |

(56)

V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka so romunski organi vztrajali, da noben od navedenih ukrepov ne predstavlja državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, saj je bilo ravnanje romunske države skladno s tržnimi načeli.

| (57) | Romunija je zlasti trdila, da bi priglašena ukrepa (pretvorba dolga in jamstvo delničarjev) podjetju Oltchim ponovno zagotovila donosnost z reševanjem problema podkapitalizacije in zagotavljanjem sredstev, potrebnih za njegovo strategijo rasti. Nadalje je Romunija poudarila, da mora Komisija upoštevati dvojno vlogo države kot delničarja in upnika do podjetja Oltchim. |
| --- | --- |

(57)

Romunija je zlasti trdila, da bi priglašena ukrepa (pretvorba dolga in jamstvo delničarjev) podjetju Oltchim ponovno zagotovila donosnost z reševanjem problema podkapitalizacije in zagotavljanjem sredstev, potrebnih za njegovo strategijo rasti. Nadalje je Romunija poudarila, da mora Komisija upoštevati dvojno vlogo države kot delničarja in upnika do podjetja Oltchim.

| (58) | Na koncu je Romunija trdila, da ukrep 3 ni pomenil državne pomoči, saj se je ravnanje države glede neizvršbe preteklega dolga izrecno nanašalo na načrtovano pretvorbo dolga, in da so romunski organi v zvezi s tem dolgom ravnali dosledno tako, kot bi deloval upravljavec trga v podobnem položaju. |
| --- | --- |

(58)

Na koncu je Romunija trdila, da ukrep 3 ni pomenil državne pomoči, saj se je ravnanje države glede neizvršbe preteklega dolga izrecno nanašalo na načrtovano pretvorbo dolga, in da so romunski organi v zvezi s tem dolgom ravnali dosledno tako, kot bi deloval upravljavec trga v podobnem položaju.

V.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (59) | V svojih pripombah na sklep o začetku postopka z dne 26. januarja 2010 je podjetje Vestolit izrazilo pomisleke o paketu državne pomoči, ki ga je Romunija priglasila julija 2009. Podjetje Vestolit navaja, da je konkurent podjetju Oltchim, saj sta obe stranki dejavni v proizvodnji PVC. Glede na navedbe podjetja Vestolit noben zasebni vlagatelj ne bi podprl programa investicije, katerega izključni namen bi bil nakup in prenova zastarele proizvajalne opreme za etilen podjetja Arpechim. |
| --- | --- |

(59)

V svojih pripombah na sklep o začetku postopka z dne 26. januarja 2010 je podjetje Vestolit izrazilo pomisleke o paketu državne pomoči, ki ga je Romunija priglasila julija 2009. Podjetje Vestolit navaja, da je konkurent podjetju Oltchim, saj sta obe stranki dejavni v proizvodnji PVC. Glede na navedbe podjetja Vestolit noben zasebni vlagatelj ne bi podprl programa investicije, katerega izključni namen bi bil nakup in prenova zastarele proizvajalne opreme za etilen podjetja Arpechim.

| (60) | Z dopisom z dne 21. januarja 2010 je podjetje Ineos na osnovi informacij iz sklepa o začetku postopka trdilo, da je bilo podjetje Oltchim v težavah, zato naj podpornih ukrepov, ki jih je sprejela romunska država v njegovo korist, ne bi prevzel zasebni vlagatelj. Podjetje Ineos je tudi poudarilo, da je evropski trg za PVC zelo zasičen, zato bi vsakršna pomoč enemu izmed akterjev na trgu lahko bila zelo izkrivljajoča. |
| --- | --- |

(60)

Z dopisom z dne 21. januarja 2010 je podjetje Ineos na osnovi informacij iz sklepa o začetku postopka trdilo, da je bilo podjetje Oltchim v težavah, zato naj podpornih ukrepov, ki jih je sprejela romunska država v njegovo korist, ne bi prevzel zasebni vlagatelj. Podjetje Ineos je tudi poudarilo, da je evropski trg za PVC zelo zasičen, zato bi vsakršna pomoč enemu izmed akterjev na trgu lahko bila zelo izkrivljajoča.

| (61) | Pripombe podjetja Firebird z dne 28. maja 2010 so po vsebini podobne predstavljenim pripombam zgoraj omenjenih zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(61)

Pripombe podjetja Firebird z dne 28. maja 2010 so po vsebini podobne predstavljenim pripombam zgoraj omenjenih zainteresiranih strank.

| (62) | Z dopisom z dne 28. januarja 2010 je drugi konkurent podjetja Oltchim, anonimna stranka I, prav tako podal pripombe, skladne s pripombami podjetij Vestolit in Ineos. Poudarja tudi, da pomoč za tekoče poslovanje ne more biti združljiva s PDEU in da v primeru podjetja Oltchim ni drugih razlogov, ki bi omogočali združljivost. |
| --- | --- |

(62)

Z dopisom z dne 28. januarja 2010 je drugi konkurent podjetja Oltchim, anonimna stranka I, prav tako podal pripombe, skladne s pripombami podjetij Vestolit in Ineos. Poudarja tudi, da pomoč za tekoče poslovanje ne more biti združljiva s PDEU in da v primeru podjetja Oltchim ni drugih razlogov, ki bi omogočali združljivost.

| (63) | Z dopisom z dne 27. januarja 2010 je anonimna stranka II trdila, da vsi podporni ukrepi iz sklepa o začetku postopka pomenijo nezdružljivo pomoč. Anonimna stranka II je navedla tudi, da:






  (a) | so bila državna jamstva, dodeljena podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu Romunije k EU še vedno v veljavi, in sicer do 31. oktobra 2009, zato jih je od dneva pristopa dalje treba jemati kot novo pomoč; |
| --- | --- | --- |

(63)

Z dopisom z dne 27. januarja 2010 je anonimna stranka II trdila, da vsi podporni ukrepi iz sklepa o začetku postopka pomenijo nezdružljivo pomoč. Anonimna stranka II je navedla tudi, da:

(a)

so bila državna jamstva, dodeljena podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu Romunije k EU še vedno v veljavi, in sicer do 31. oktobra 2009, zato jih je od dneva pristopa dalje treba jemati kot novo pomoč;

| (b) | so težave, s katerimi se podjetje spopada od izdaje državnih jamstev novembra 1999, posledica strukturnih težav podjetja (slabega vodenja, napačnih odločitev glede strategije poslovanja, pomanjkanja pravega in učinkovitega prestrukturiranja); |
| --- | --- |

(b)

so težave, s katerimi se podjetje spopada od izdaje državnih jamstev novembra 1999, posledica strukturnih težav podjetja (slabega vodenja, napačnih odločitev glede strategije poslovanja, pomanjkanja pravega in učinkovitega prestrukturiranja);

| (c) | je prevzem podjetja Arpechim v nasprotju z interesi podjetja Oltchim; to ne bo ustvarilo dobička v prihodnosti; |
| --- | --- |

(c)

je prevzem podjetja Arpechim v nasprotju z interesi podjetja Oltchim; to ne bo ustvarilo dobička v prihodnosti;

| (d) | nadaljnja plačila s strani Ministrstva za finance v obdobju od junija 2002 do decembra 2006 na podlagi izdanih državnih jamstev kažejo na to, da je podjetje Oltchim v celotnem obdobju imelo težave; |
| --- | --- |

(d)

nadaljnja plačila s strani Ministrstva za finance v obdobju od junija 2002 do decembra 2006 na podlagi izdanih državnih jamstev kažejo na to, da je podjetje Oltchim v celotnem obdobju imelo težave;

| (e) | je Romunija samo enkrat zares hotela privatizirati podjetje, in sicer leta 2001, naslednja „neuspela“ poskusa privatizacije leta 2003 in 2006 sta bila samo del strategije za neizvršbo javnega dolga; |
| --- | --- |

(e)

je Romunija samo enkrat zares hotela privatizirati podjetje, in sicer leta 2001, naslednja „neuspela“ poskusa privatizacije leta 2003 in 2006 sta bila samo del strategije za neizvršbo javnega dolga;

| (f) | poslovni načrt, na katerem je temeljil paket podpore, kot je bil priglašen julija 2009, ni bil verodostojen, še posebej glede analize občutljivosti in pričakovane donosnosti naložbe; |
| --- | --- |

(f)

poslovni načrt, na katerem je temeljil paket podpore, kot je bil priglašen julija 2009, ni bil verodostojen, še posebej glede analize občutljivosti in pričakovane donosnosti naložbe;

| (g) | bi država s podpiranjem tako velikega programa investicij utrpela znatno izgubo, saj pričakovani prihodki iz privatizacije podjetja Oltchim ne bi pokrili stroškov podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

(g)

bi država s podpiranjem tako velikega programa investicij utrpela znatno izgubo, saj pričakovani prihodki iz privatizacije podjetja Oltchim ne bi pokrili stroškov podpornih ukrepov;

| (h) | bi morala Romunija v luči dejstva, da so priglašeni ukrepi vsebovali državno pomoč, predlagati načrt prestrukturiranja za podjetje Oltchim in s tem dati možnost ocene združljivosti pomoči v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje (18). |
| --- | --- |

(h)

bi morala Romunija v luči dejstva, da so priglašeni ukrepi vsebovali državno pomoč, predlagati načrt prestrukturiranja za podjetje Oltchim in s tem dati možnost ocene združljivosti pomoči v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje (18).

| (64) | Kasneje v postopku je podjetje PCC opozorilo Komisijo na podatek, da je junija 2010 romunska agencija za varstvo okolja podjetju Oltchim izrekla globo v višini 14,34 milijona EUR zaradi poznih vračil kuponov CO2 za leto 2009 (19). Glede na navedbe podjetja PCC bi morebitna neizvršba globe pomenila nadaljnjo državno pomoč podjetju. Dopis podjetja Firebird z dne 8. julija 2010 se prav tako nanaša na vprašanje okoljske globe. |
| --- | --- |

(64)

Kasneje v postopku je podjetje PCC opozorilo Komisijo na podatek, da je junija 2010 romunska agencija za varstvo okolja podjetju Oltchim izrekla globo v višini 14,34 milijona EUR zaradi poznih vračil kuponov CO2 za leto 2009 (19). Glede na navedbe podjetja PCC bi morebitna neizvršba globe pomenila nadaljnjo državno pomoč podjetju. Dopis podjetja Firebird z dne 8. julija 2010 se prav tako nanaša na vprašanje okoljske globe.

| (65) | Oktobra 2010 in oktobra 2011 je podjetje PCC Komisijo prav tako obvestilo, da imajo dobavitelj električne energije SC Electrica SA (v nadaljnjem besedilu: Electrica), ki je v državni lasti, in drugi upniki v javni lasti (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, dobavitelj raztopine natrijevega klorida in apnenca; in SC CET Govora SA, dobavitelj industrijske pare) znatne prerazporejene terjatve do podjetja Oltchim. |
| --- | --- |

(65)

Oktobra 2010 in oktobra 2011 je podjetje PCC Komisijo prav tako obvestilo, da imajo dobavitelj električne energije SC Electrica SA (v nadaljnjem besedilu: Electrica), ki je v državni lasti, in drugi upniki v javni lasti (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, dobavitelj raztopine natrijevega klorida in apnenca; in SC CET Govora SA, dobavitelj industrijske pare) znatne prerazporejene terjatve do podjetja Oltchim.

VI.   PRIPOMBE ROMUNIJE NA UGOTOVITVE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (66) | V svojem odgovoru z dne 8. aprila 2010 v zvezi z ugotovitvami zainteresiranih strani se Romunija v veliki meri sklicuje na priglasitev in svoje predhodne pripombe, poslane v odgovor na sklep o začetku postopka. |
| --- | --- |

(66)

V svojem odgovoru z dne 8. aprila 2010 v zvezi z ugotovitvami zainteresiranih strani se Romunija v veliki meri sklicuje na priglasitev in svoje predhodne pripombe, poslane v odgovor na sklep o začetku postopka.

| (67) | Romunija zlasti trdi, da prevzem in prenova petrokemičnih sredstev podjetja Arpechim – v nasprotju s tem, kar trdi ena izmed strank – vključuje vse potrebno prestrukturiranje, ki je nujno za dolgoročno sposobnost preživetja podjetja, in da se od delovanja integrirane platforme petrokemične enote podjetij Oltchim-Arpechim lahko pričakuje ustvarjanje dobička. |
| --- | --- |

(67)

Romunija zlasti trdi, da prevzem in prenova petrokemičnih sredstev podjetja Arpechim – v nasprotju s tem, kar trdi ena izmed strank – vključuje vse potrebno prestrukturiranje, ki je nujno za dolgoročno sposobnost preživetja podjetja, in da se od delovanja integrirane platforme petrokemične enote podjetij Oltchim-Arpechim lahko pričakuje ustvarjanje dobička.

| (68) | Romunija še ponovi argumente, da sprejeti ukrepi glede izvršbe terjatev do podjetja Oltchim ne pomenijo nikakršnih prednosti za podjetje Oltchim. Romunija vztraja tudi pri svojih trditvah glede nameravane privatizacije podjetja Oltchim. |
| --- | --- |

(68)

Romunija še ponovi argumente, da sprejeti ukrepi glede izvršbe terjatev do podjetja Oltchim ne pomenijo nikakršnih prednosti za podjetje Oltchim. Romunija vztraja tudi pri svojih trditvah glede nameravane privatizacije podjetja Oltchim.

VII.   PREKLIC PRIGLASITVE V ZVEZI Z DRŽAVNIM JAMSTVOM (UKREP 2)

| (69) | V skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnih pravilih uporabe člena 93 Pogodbe ES (20) lahko država članica pravočasno prekliče priglasitev po sprejetju sklepa o začetku formalnega postopka preiskave, preden Komisija sprejme sklep o naravi pomoči priglašenega ukrepa. V takšnem primeru bo Komisija postopek zaključila s sklepom, da je zadeva brezpredmetna. |
| --- | --- |

(69)

V skladu s členom 8 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnih pravilih uporabe člena 93 Pogodbe ES (20) lahko država članica pravočasno prekliče priglasitev po sprejetju sklepa o začetku formalnega postopka preiskave, preden Komisija sprejme sklep o naravi pomoči priglašenega ukrepa. V takšnem primeru bo Komisija postopek zaključila s sklepom, da je zadeva brezpredmetna.

| (70) | Romunski organi so preklicali priglasitev v zvezi z državnim jamstvom (ki krije 80 % posojila v višini 424 milijonov EUR). Tako je postopek preiskave Komisije v zvezi z ukrepom 2 postal brezpredmeten. |
| --- | --- |

(70)

Romunski organi so preklicali priglasitev v zvezi z državnim jamstvom (ki krije 80 % posojila v višini 424 milijonov EUR). Tako je postopek preiskave Komisije v zvezi z ukrepom 2 postal brezpredmeten.

VIII.   STALIŠČE ROMUNIJE PO PREKLICU UKREPA 2

VIII.1.   Preoblikovanje ukrepa 1 – namera Romunije za privatizacijo

| (71) | Februarja 2011 je finančni program za skupno preventivno pomoč EU/Mednarodnega denarnega sklada (v nadaljnjem besedilu MDS) prejel zahtevo za pomoč pri ponovnem zagonu gospodarske rasti v Romuniji s poudarkom na strukturnih reformah z izboljšanjem proračunske vzdržnosti in s konsolidacijo finančne stabilnosti. Maja 2011 je Svet sprejel sklep (21), s katerim bi bila Romuniji na voljo preventivna srednjeročna finančna pomoč v višini največ 1,4 milijarde EUR. Marca 2011 je MDS Romuniji odobril nov finančni aranžma „stand-by“ (22). V skladu s tem sporazumom je MDS Romuniji namenil finančno pomoč v višini 3 090,6 milijona SDR (3,5 milijarde EUR) za naslednji dve leti. Pogoj za financiranje je, da Romunija sprejme niz ciljev za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, določenih v pismu o nameri in predstavljenih s strani romunskih organov v Tehničnem memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: TmoS). Cilji TMoS med drugim vključujejo zmanjšanje zaostalih plačil in izgub za družbe v javni lasti. V pismu o nameri in TmoS z dne 2. decembra 2011 (23) se je Romunija zavezala k najavi razpisa za privatizacijo podjetja Oltchim do konca aprila 2012. |
| --- | --- |

(71)

Februarja 2011 je finančni program za skupno preventivno pomoč EU/Mednarodnega denarnega sklada (v nadaljnjem besedilu MDS) prejel zahtevo za pomoč pri ponovnem zagonu gospodarske rasti v Romuniji s poudarkom na strukturnih reformah z izboljšanjem proračunske vzdržnosti in s konsolidacijo finančne stabilnosti. Maja 2011 je Svet sprejel sklep (21), s katerim bi bila Romuniji na voljo preventivna srednjeročna finančna pomoč v višini največ 1,4 milijarde EUR. Marca 2011 je MDS Romuniji odobril nov finančni aranžma „stand-by“ (22). V skladu s tem sporazumom je MDS Romuniji namenil finančno pomoč v višini 3 090,6 milijona SDR (3,5 milijarde EUR) za naslednji dve leti. Pogoj za financiranje je, da Romunija sprejme niz ciljev za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, določenih v pismu o nameri in predstavljenih s strani romunskih organov v Tehničnem memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: TmoS). Cilji TMoS med drugim vključujejo zmanjšanje zaostalih plačil in izgub za družbe v javni lasti. V pismu o nameri in TmoS z dne 2. decembra 2011 (23) se je Romunija zavezala k najavi razpisa za privatizacijo podjetja Oltchim do konca aprila 2012.

| (72) | V letu 2011 so temu sledile številne javne izjave romunskih organov, da namerava romunska vlada privatizirati podjetje Oltchim. |
| --- | --- |

(72)

V letu 2011 so temu sledile številne javne izjave romunskih organov, da namerava romunska vlada privatizirati podjetje Oltchim.

| (73) | Romunija je svojo zavezo za privatizacijo podjetja Oltchim dala tudi Komisiji. Točneje, z dopisom z dne 21. oktobra 2011, naslovljenim na podpredsednika Joaquína Almunio, je romunski predsednik vlade Emil Boc navedel, da bo Romunija v celoti privatizirala podjetje Oltchim (vključno z deležem, ki je predmet pretvorbe dolga) do maja 2012. Po svojem imenovanju je novi predsednik vlade Mihai Razvan Ungureanu ponovno potrdil to zavezo z dopisom z dne 16. februarja 2012. |
| --- | --- |

(73)

Romunija je svojo zavezo za privatizacijo podjetja Oltchim dala tudi Komisiji. Točneje, z dopisom z dne 21. oktobra 2011, naslovljenim na podpredsednika Joaquína Almunio, je romunski predsednik vlade Emil Boc navedel, da bo Romunija v celoti privatizirala podjetje Oltchim (vključno z deležem, ki je predmet pretvorbe dolga) do maja 2012. Po svojem imenovanju je novi predsednik vlade Mihai Razvan Ungureanu ponovno potrdil to zavezo z dopisom z dne 16. februarja 2012.

| (74) | Zaradi proračunskih omejitev Romunija torej ne namerava več ostati lastnica podjetja Oltchim in financirati potrebnih investicij prek državnih jamstev, ampak želi svoj delež v podjetju Oltchim prodati. |
| --- | --- |

(74)

Zaradi proračunskih omejitev Romunija torej ne namerava več ostati lastnica podjetja Oltchim in financirati potrebnih investicij prek državnih jamstev, ampak želi svoj delež v podjetju Oltchim prodati.

VIII.2.   Razvoj dogodkov glede ukrepa 3 – sporazum o obrestih

| (75) | Z dopisom z dne 9. septembra 2011 so romunski organi Komisiji sporočili, da nameravajo zaračunavati obresti na zapadle terjatve agencije AVAS, ki so od 1. januarja 2007 narasle na 538 milijonov RON. Romunija je tudi pojasnila, da bo to potekalo na podlagi sporazuma o pretvorbi dolga med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim bo podjetje sprejelo zapadle obresti. V istem dopisu so romunski organi navedli, da bodo tako nastale obresti tudi pretvorili v lastniški kapital, skupaj z glavnim javnim dolgom, kot je navedeno v ukrepu 1. |
| --- | --- |

(75)

Z dopisom z dne 9. septembra 2011 so romunski organi Komisiji sporočili, da nameravajo zaračunavati obresti na zapadle terjatve agencije AVAS, ki so od 1. januarja 2007 narasle na 538 milijonov RON. Romunija je tudi pojasnila, da bo to potekalo na podlagi sporazuma o pretvorbi dolga med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim bo podjetje sprejelo zapadle obresti. V istem dopisu so romunski organi navedli, da bodo tako nastale obresti tudi pretvorili v lastniški kapital, skupaj z glavnim javnim dolgom, kot je navedeno v ukrepu 1.

| (76) | Z dopisom z dne 23. decembra 2011 so romunski organi posredovali kopijo civilnopravnega sporazuma, sklenjenega 22. decembra 2011 med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim je podjetje priznalo obresti na javni dolg, nastale med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2011 v skupni vrednosti 511 milijonov RON. Romunski organi so pojasnili, da so bile obresti izračunane na podlagi obrestnoobrestnega računa, in sicer so bile za zamudne obresti določenega obdobja vzete najvišje stopnje obresti komercialnih bank za posojila, dana podjetju v času od 1. januarja 2007, ter skladne z referenčnimi in diskontnimi stopnjami Komisije. Ta pristop je pripeljal do naslednjih veljavnih obrestnih stopenj in natečenih obresti na terjatve agencije AVAS:

  Tabela 1


  Razčlenitev obresti, zaračunanih s strani agencije AVAS za obdobje od 2007 do 2011 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veljavna obrestna mera | 1.1–30.6 -> 11,17 %
  1.7–31.12 -> 10,24 % | 14,86 % | 18,85 % | 14,00 % | 13,22 % |
| Znesek obresti (zaokrožen na milijone RON) | 58 | 87 | 129 | 114 | 123 |
| Skupne obresti na terjatve agencije AVAS od leta 2007: 511 milijonov RON |

(76)

Z dopisom z dne 23. decembra 2011 so romunski organi posredovali kopijo civilnopravnega sporazuma, sklenjenega 22. decembra 2011 med agencijo AVAS in podjetjem Oltchim, s katerim je podjetje priznalo obresti na javni dolg, nastale med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2011 v skupni vrednosti 511 milijonov RON. Romunski organi so pojasnili, da so bile obresti izračunane na podlagi obrestnoobrestnega računa, in sicer so bile za zamudne obresti določenega obdobja vzete najvišje stopnje obresti komercialnih bank za posojila, dana podjetju v času od 1. januarja 2007, ter skladne z referenčnimi in diskontnimi stopnjami Komisije. Ta pristop je pripeljal do naslednjih veljavnih obrestnih stopenj in natečenih obresti na terjatve agencije AVAS:

Tabela 1

Razčlenitev obresti, zaračunanih s strani agencije AVAS za obdobje od 2007 do 2011

2007

2008

2009

2010

2011

Veljavna obrestna mera

1.1–30.6 -> 11,17 %

1.7–31.12 -> 10,24 %

14,86 %

18,85 %

14,00 %

13,22 %

Znesek obresti (zaokrožen na milijone RON)

58

87

129

114

123

Skupne obresti na terjatve agencije AVAS od leta 2007: 511 milijonov RON

| (77) | V istem dopisu so romunski organi tudi navedli, da bodo priprave za izvedbo pretvorbe terjatev agencije AVAS v višini 538 milijonov RON ter natečenih obresti potekale tako, da bi dosegli skladnost s predlaganim časovnim načrtom privatizacije. |
| --- | --- |

(77)

V istem dopisu so romunski organi tudi navedli, da bodo priprave za izvedbo pretvorbe terjatev agencije AVAS v višini 538 milijonov RON ter natečenih obresti potekale tako, da bi dosegli skladnost s predlaganim časovnim načrtom privatizacije.

VIII.3.   Romunski argumenti glede nameravane privatizacije

| (78) | Kot je pojasnjeno zgoraj, so romunski organi preklicali ukrep 2 (glej oddelek VII). Po preklicu priglasitve v zvezi z državnim jamstvom so romunski organi trdili, da veljavni ukrep 1, torej pretvorba terjatev agencije AVAS v višini 538 milijonov RON plus obresti, ki so nastale v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 v dodatni skupni višini 511 milijonov RON, v lastniški kapital, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Romunija je trdila, da je ukrep skladen s trgom in kot tak ne predstavlja prednosti za podjetje Oltchim. Natančneje, romunski organi so trdili, da je za agencijo AVAS kot upnika pretvorba celotnega dolga v lastniški kapital in prodaja celotnega deleža v podjetju kratkoročno boljša možnost kot izvršba dolga, saj je tržna vrednost deleža agencije AVAS v podjetju po pretvorbi dolga bila višja od vsote, ki bi jo agencija AVAS prejela ob likvidaciji podjetja. |
| --- | --- |

(78)

Kot je pojasnjeno zgoraj, so romunski organi preklicali ukrep 2 (glej oddelek VII). Po preklicu priglasitve v zvezi z državnim jamstvom so romunski organi trdili, da veljavni ukrep 1, torej pretvorba terjatev agencije AVAS v višini 538 milijonov RON plus obresti, ki so nastale v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 v dodatni skupni višini 511 milijonov RON, v lastniški kapital, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Romunija je trdila, da je ukrep skladen s trgom in kot tak ne predstavlja prednosti za podjetje Oltchim. Natančneje, romunski organi so trdili, da je za agencijo AVAS kot upnika pretvorba celotnega dolga v lastniški kapital in prodaja celotnega deleža v podjetju kratkoročno boljša možnost kot izvršba dolga, saj je tržna vrednost deleža agencije AVAS v podjetju po pretvorbi dolga bila višja od vsote, ki bi jo agencija AVAS prejela ob likvidaciji podjetja.

| (79) | Romunija je poslala poročilo, ki ga je pripravilo svetovalno podjetje Raiffeisen Capital & Investment SA (v nadaljnjem besedilu: poročilo o posvetovanju), s katerim je želela prikazati, da je najboljša strategija države za povečanje donosnosti izvedba pretvorbe dolga v lastniški kapital, ki mu sledi kratkoročna prodaja celotnega paketa delnic. |
| --- | --- |

(79)

Romunija je poslala poročilo, ki ga je pripravilo svetovalno podjetje Raiffeisen Capital & Investment SA (v nadaljnjem besedilu: poročilo o posvetovanju), s katerim je želela prikazati, da je najboljša strategija države za povečanje donosnosti izvedba pretvorbe dolga v lastniški kapital, ki mu sledi kratkoročna prodaja celotnega paketa delnic.

| (80) | Poročilo na eni strani preučuje vrednost terjatev agencije AVAS v primeru likvidacije in na drugi strani njihovo vrednost v primeru pretvorbe dolga in privatizacije. |
| --- | --- |

(80)

Poročilo na eni strani preučuje vrednost terjatev agencije AVAS v primeru likvidacije in na drugi strani njihovo vrednost v primeru pretvorbe dolga in privatizacije.

| (81) | Ocena likvidacije temelji na dveh likvidacijskih poročilih (predhodnem likvidacijskem poročilu podjetja Raiffeisen iz februarja 2011 in likvidacijskem poročilu neodvisnega svetovalnega podjetja Romcontrol SA Bucharest iz marca 2011). Rezultat za državo v primeru pretvorbe dolga in privatizacije je bil ocenjen na osnovi metode vrednosti podjetja, ki je eden izmed temeljnih načinov za vrednotenje poslovanja. (Podroben opis uporabljene metodologije in rezultat vrednotenja ter kritična ocena slednjega, ki jo je podala Komisija, so na voljo v oddelku IX.3.3. spodaj.) |
| --- | --- |

(81)

Ocena likvidacije temelji na dveh likvidacijskih poročilih (predhodnem likvidacijskem poročilu podjetja Raiffeisen iz februarja 2011 in likvidacijskem poročilu neodvisnega svetovalnega podjetja Romcontrol SA Bucharest iz marca 2011). Rezultat za državo v primeru pretvorbe dolga in privatizacije je bil ocenjen na osnovi metode vrednosti podjetja, ki je eden izmed temeljnih načinov za vrednotenje poslovanja. (Podroben opis uporabljene metodologije in rezultat vrednotenja ter kritična ocena slednjega, ki jo je podala Komisija, so na voljo v oddelku IX.3.3. spodaj.)

| (82) | Poročilo zaključuje, da bi pretvorba celotnega dolga v lastniški kapital omogočila lažji in hitrejši postopek privatizacije za podjetje ter da je finančni izid te možnosti za agencijo AVAS boljši od likvidacije. |
| --- | --- |

(82)

Poročilo zaključuje, da bi pretvorba celotnega dolga v lastniški kapital omogočila lažji in hitrejši postopek privatizacije za podjetje ter da je finančni izid te možnosti za agencijo AVAS boljši od likvidacije.

IX.   OCENA

IX.1.   Splošne opombe

| (83) | Da bi Komisija ugotovila, ali ukrepi, ki so predmet preiskave, pomenijo državno pomoč, mora oceniti, ali v celoti izpolnjujejo kumulativne pogoje člena 107(1) PDEU. Ta določba navaja, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, razen če ta pogodba ne določa drugače, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(83)

Da bi Komisija ugotovila, ali ukrepi, ki so predmet preiskave, pomenijo državno pomoč, mora oceniti, ali v celoti izpolnjujejo kumulativne pogoje člena 107(1) PDEU. Ta določba navaja, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, razen če ta pogodba ne določa drugače, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami“.

| (84) | Komisija ugotavlja, da zaradi preklica priglasitve ukrepa 2 (glej oddelek VII zgoraj) naslednja ocena velja samo za ukrep 1 in 3. Ukrep 1 je bil spremenjen, saj je Romunija pretvorbo dolga v lastniški kapital povezala s privatizacijo podjetja Oltchim. Ocena tega ukrepa torej temelji na domnevi, da bo delež lastniškega kapitala, ki ga bo agencija AVAS imela po pretvorbi, takoj prodan zasebnemu vlagatelju v pravičnem, odprtem in preglednem postopku prodaje, katerega namen je zvišati prihodke agencije AVAS. |
| --- | --- |

(84)

Komisija ugotavlja, da zaradi preklica priglasitve ukrepa 2 (glej oddelek VII zgoraj) naslednja ocena velja samo za ukrep 1 in 3. Ukrep 1 je bil spremenjen, saj je Romunija pretvorbo dolga v lastniški kapital povezala s privatizacijo podjetja Oltchim. Ocena tega ukrepa torej temelji na domnevi, da bo delež lastniškega kapitala, ki ga bo agencija AVAS imela po pretvorbi, takoj prodan zasebnemu vlagatelju v pravičnem, odprtem in preglednem postopku prodaje, katerega namen je zvišati prihodke agencije AVAS.

| (85) | Nadalje Komisija meni, da mora biti vprašanje, ali je zaradi načina, ki ga je agencija AVAS uporabila pri obravnavi dolga po 1. januarju 2007, prišlo do neupravičene prednosti za podjetje, ocenjeno na podlagi GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27) zgoraj) in zakona št. 30/2007, ki agencijo AVAS pooblašča za ponovno izvedbo pretvorbe dolga, priglasitev pretvorbe dolga Komisiji – opredeljeno kot ukrep 1 v uvodnem sklepu o začetku postopka – in spremembo ukrepa 1 kot posledica dvomov s strani Komisije in omejitev, ki izhajajo iz programa EU/MDS. |
| --- | --- |

(85)

Nadalje Komisija meni, da mora biti vprašanje, ali je zaradi načina, ki ga je agencija AVAS uporabila pri obravnavi dolga po 1. januarju 2007, prišlo do neupravičene prednosti za podjetje, ocenjeno na podlagi GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27) zgoraj) in zakona št. 30/2007, ki agencijo AVAS pooblašča za ponovno izvedbo pretvorbe dolga, priglasitev pretvorbe dolga Komisiji – opredeljeno kot ukrep 1 v uvodnem sklepu o začetku postopka – in spremembo ukrepa 1 kot posledica dvomov s strani Komisije in omejitev, ki izhajajo iz programa EU/MDS.

| (86) | Nadalje Komisija navaja, da je namera za popolno privatizacijo podjetja do konca maja 2012, kot so sporočili romunski organi v svojem dopisu z dne 21. oktobra 2011 in ponovno potrdili z dopisom predsednika vlade Ungureanuja z dne 16. februarja 2012, sestavni del ukrepa 1. |
| --- | --- |

(86)

Nadalje Komisija navaja, da je namera za popolno privatizacijo podjetja do konca maja 2012, kot so sporočili romunski organi v svojem dopisu z dne 21. oktobra 2011 in ponovno potrdili z dopisom predsednika vlade Ungureanuja z dne 16. februarja 2012, sestavni del ukrepa 1.

| (87) | V zvezi z okoljsko globo na eni strani in neodplačanimi dolgovi podjetja do podjetij Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea in SC CET Govora SA na drugi strani, Komisija navaja, da ti ukrepi niso bili del uvodnega sklepa o začetku postopka. Zato ne morejo biti del tega sklepa. Komisija bo pritožnika pravočasno obvestila o poteku dogodkov v zvezi z navedbami na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(87)

V zvezi z okoljsko globo na eni strani in neodplačanimi dolgovi podjetja do podjetij Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea in SC CET Govora SA na drugi strani, Komisija navaja, da ti ukrepi niso bili del uvodnega sklepa o začetku postopka. Zato ne morejo biti del tega sklepa. Komisija bo pritožnika pravočasno obvestila o poteku dogodkov v zvezi z navedbami na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 659/1999.

IX.2.   Pristojnost Komisije pred pristopom

| (88) | Kot je bilo navedeno v oddelku V zgoraj, je anonimna stranka II trdila, da so bila nekatera državna jamstva, ki so bila dana podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu Romunije k EU še vedno v veljavi, in sicer do 31. oktobra 2009, zato bi jih bilo treba od dneva pristopa dalje obravnavati kot novo pomoč. Komisija mora zato oceniti veljavnost te navedbe in njenih možnih posledic na oceno priglašenega ukrepa. |
| --- | --- |

(88)

Kot je bilo navedeno v oddelku V zgoraj, je anonimna stranka II trdila, da so bila nekatera državna jamstva, ki so bila dana podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu Romunije k EU še vedno v veljavi, in sicer do 31. oktobra 2009, zato bi jih bilo treba od dneva pristopa dalje obravnavati kot novo pomoč. Komisija mora zato oceniti veljavnost te navedbe in njenih možnih posledic na oceno priglašenega ukrepa.

| (89) | Praviloma člen 107(1) PDEU velja samo od dneva pristopa dalje. Izjema od tega pravila so ukrepi, ki so bili sprejeti pred pristopom, njihova veljavnost pa se po pristopu nadaljuje. V skladu s pristopno pogodbo med Romunijo in EU (24) iz leta 2005 je treba ukrepe, ki so začeli veljati pred pristopom Romunije v EU in so ostali v veljavi tudi po pristopu (1. januarja 2007) ter bi lahko predstavljali državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ne uvrščajo pa se v veljavno pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 659/1999 (25), preučiti kot možno novo pomoč, ki je začela veljati od datuma pristopa dalje za namene izvajanja člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(89)

Praviloma člen 107(1) PDEU velja samo od dneva pristopa dalje. Izjema od tega pravila so ukrepi, ki so bili sprejeti pred pristopom, njihova veljavnost pa se po pristopu nadaljuje. V skladu s pristopno pogodbo med Romunijo in EU (24) iz leta 2005 je treba ukrepe, ki so začeli veljati pred pristopom Romunije v EU in so ostali v veljavi tudi po pristopu (1. januarja 2007) ter bi lahko predstavljali državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ne uvrščajo pa se v veljavno pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 659/1999 (25), preučiti kot možno novo pomoč, ki je začela veljati od datuma pristopa dalje za namene izvajanja člena 108(3) PDEU.

| (90) | Točka 2.1. drugega odstavka Priloge V Akta o pristopu Bolgarije in Romunije k EU iz leta 2005 (26) na osnovi člena 22 istega Akta o pristopu navaja, da se bodo „vsi ukrepi pomoči, ki so veljavni po datumu pristopa in predstavljajo državno pomoč ter ne izpolnjujejo zgoraj navedenih pogojev, po pristopu šteli za novo pomoč za namene izvajanja člena 88(3) Pogodbe“. |
| --- | --- |

(90)

Točka 2.1. drugega odstavka Priloge V Akta o pristopu Bolgarije in Romunije k EU iz leta 2005 (26) na osnovi člena 22 istega Akta o pristopu navaja, da se bodo „vsi ukrepi pomoči, ki so veljavni po datumu pristopa in predstavljajo državno pomoč ter ne izpolnjujejo zgoraj navedenih pogojev, po pristopu šteli za novo pomoč za namene izvajanja člena 88(3) Pogodbe“.

| (91) | Zgoraj omenjena določba torej pokriva ukrepe, ki so začeli veljati pred datumom pristopa (1. januar 2007) in so ostali v veljavi tudi po tem datumu. Pojem „v veljavi po datumu pristopa“ je bil opredeljen v številnih sklepih Komisije (27) in se nanaša na sheme in posamezne ukrepe, ki so časovno neomejeni ali pa obveznost države ni točno določena – z drugimi besedami, zadeve, kjer točna izpostavljenost države na dan pristopa še vedno ni znana. V luči zgornjih premislekov je treba ugotoviti, ali so bila državna jamstva, ki so bila izdana v korist podjetja Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu „še vedno v veljavi“ v smislu zgoraj omenjene prakse. Zato je treba preveriti, ali je nastalo stanje tako, da so državna jamstva časovno neomejena ali pa točna izpostavljenost države ni bila znana pred datumom pristopa. |
| --- | --- |

(91)

Zgoraj omenjena določba torej pokriva ukrepe, ki so začeli veljati pred datumom pristopa (1. januar 2007) in so ostali v veljavi tudi po tem datumu. Pojem „v veljavi po datumu pristopa“ je bil opredeljen v številnih sklepih Komisije (27) in se nanaša na sheme in posamezne ukrepe, ki so časovno neomejeni ali pa obveznost države ni točno določena – z drugimi besedami, zadeve, kjer točna izpostavljenost države na dan pristopa še vedno ni znana. V luči zgornjih premislekov je treba ugotoviti, ali so bila državna jamstva, ki so bila izdana v korist podjetja Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu „še vedno v veljavi“ v smislu zgoraj omenjene prakse. Zato je treba preveriti, ali je nastalo stanje tako, da so državna jamstva časovno neomejena ali pa točna izpostavljenost države ni bila znana pred datumom pristopa.

| (92) | Po pregledu rokov in pogojev, pod katerimi so bila izdana zadevna državna jamstva, Komisija navaja, da je šlo za ločene in posamezne enkratne ukrepe, s katerimi je država podprla podjetje pri najemu posebnih posojil v točno določenih zneskih in s točno določnim trajanjem. Datum veljavnosti jamstev je bil določen ob njihovi izdaji, obdobje veljavnosti jamstev pa je trajalo do poteka osnovnih posojil, kar je bilo v osnovnih posojilih točno določeno. Obdobje veljavnosti kasneje ni bilo spremenjeno. Ob pristopu je bila torej njihova veljavnost res časovno omejena in določena na datum pred pristopom, in sicer na dan podpisa sporazuma. Komisija mora zato upoštevati, da prvi pogoj, na podlagi katerega določeni ukrep velja za „novo pomoč“ od datuma pristopa dalje, tj. da ukrep na datum pristopa ni časovno omejen, v tem primeru ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(92)

Po pregledu rokov in pogojev, pod katerimi so bila izdana zadevna državna jamstva, Komisija navaja, da je šlo za ločene in posamezne enkratne ukrepe, s katerimi je država podprla podjetje pri najemu posebnih posojil v točno določenih zneskih in s točno določnim trajanjem. Datum veljavnosti jamstev je bil določen ob njihovi izdaji, obdobje veljavnosti jamstev pa je trajalo do poteka osnovnih posojil, kar je bilo v osnovnih posojilih točno določeno. Obdobje veljavnosti kasneje ni bilo spremenjeno. Ob pristopu je bila torej njihova veljavnost res časovno omejena in določena na datum pred pristopom, in sicer na dan podpisa sporazuma. Komisija mora zato upoštevati, da prvi pogoj, na podlagi katerega določeni ukrep velja za „novo pomoč“ od datuma pristopa dalje, tj. da ukrep na datum pristopa ni časovno omejen, v tem primeru ni izpolnjen.

| (93) | Drugič, najvišja odgovornost države je bila v trenutku, ko so bila jamstva izdana, omejena, saj jamstva krijejo le določeno posojilo, za katerega so bila izdana. Zato je treba ugotoviti, da tudi drugo merilo „veljavnosti po pristopu“ (neznana izpostavljenost države od dneva pristopa dalje) ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(93)

Drugič, najvišja odgovornost države je bila v trenutku, ko so bila jamstva izdana, omejena, saj jamstva krijejo le določeno posojilo, za katerega so bila izdana. Zato je treba ugotoviti, da tudi drugo merilo „veljavnosti po pristopu“ (neznana izpostavljenost države od dneva pristopa dalje) ni izpolnjeno.

| (94) | Poleg tega Komisija navaja, da so bila državna jamstva izdana pred datumom pristopa. Od dneva njihove izdaje je država postala odgovorna za poplačilo neplačanega zneska posojil, ki so bila najeta z njeno pomočjo, in je prevzela obveznosti podjetja za poplačilo zadevnih posojil, s tem pa posledično postala upnik podjetja Oltchim za zneske, plačane na podlagi jamstev. Kot je navedeno v Oddelku II.2 zgoraj, so se plačila na podlagi uveljavljanih jamstev izvajala do leta 2006. V zvezi s tem od dneva pristopa dalje niso bila izvedena nobena dodatna plačila, saj je bilo podjetje Oltchim sposobno odplačati še neporavnani del posojil. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega Komisija navaja, da so bila državna jamstva izdana pred datumom pristopa. Od dneva njihove izdaje je država postala odgovorna za poplačilo neplačanega zneska posojil, ki so bila najeta z njeno pomočjo, in je prevzela obveznosti podjetja za poplačilo zadevnih posojil, s tem pa posledično postala upnik podjetja Oltchim za zneske, plačane na podlagi jamstev. Kot je navedeno v Oddelku II.2 zgoraj, so se plačila na podlagi uveljavljanih jamstev izvajala do leta 2006. V zvezi s tem od dneva pristopa dalje niso bila izvedena nobena dodatna plačila, saj je bilo podjetje Oltchim sposobno odplačati še neporavnani del posojil.

| (95) | V zvezi s tem je treba torej ugotoviti, da državnih jamstev, izdanih podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, ni mogoče opredeliti kot nove pomoči v smislu točke 2.1. drugega odstavka Priloge V Akta o pristopu Bolgarije in Romunije iz leta 2005. |
| --- | --- |

(95)

V zvezi s tem je treba torej ugotoviti, da državnih jamstev, izdanih podjetju Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, ni mogoče opredeliti kot nove pomoči v smislu točke 2.1. drugega odstavka Priloge V Akta o pristopu Bolgarije in Romunije iz leta 2005.

IX.3.   Obstoj pomoči: Prednost

IX.3.1   Merilo zasebnega upnika

| (96) | Romunija trdi, da priglašeni ukrep, ki zajema pretvorbo 1 049 milijonov RON javnega dolga v lastniški kapital z namenom prodaje celotnega nastalega javnega lastniškega deleža kmalu po pretvorbi (do konca maja 2012) ne pomeni nobene neupravičene prednosti za podjetje, saj bi vsak zasebni upnik v podobnem položaju, kot je javna agencija AVAS, raje izbral ta način izterjave dolga kot pa likvidacijo podjetja, ki je finančno manj ugodna za javnega upnika. |
| --- | --- |

(96)

Romunija trdi, da priglašeni ukrep, ki zajema pretvorbo 1 049 milijonov RON javnega dolga v lastniški kapital z namenom prodaje celotnega nastalega javnega lastniškega deleža kmalu po pretvorbi (do konca maja 2012) ne pomeni nobene neupravičene prednosti za podjetje, saj bi vsak zasebni upnik v podobnem položaju, kot je javna agencija AVAS, raje izbral ta način izterjave dolga kot pa likvidacijo podjetja, ki je finančno manj ugodna za javnega upnika.

| (97) | Da bi ugotovila, ali priglašeni ukrep pomeni neupravičeno prednost za podjetje Oltchim, mora Komisija oceniti, ali je javni upnik AVAS vodil postopek izterjave javnega dolga enako skrbno kot zasebni upnik, ki si prizadeva v največji možni meri izterjati dolg, ki mu je dolgovan (28). Takšen pogled upošteva dejstvo, da s prenosom javnih terjatev na agencijo AVAS izterjavo dolga vodi institucija, ki nima s podjetjem nobenega drugega odnosa kot tistega med upnikom in dolžnikom. Ocena ne zanemarja dejstva, da je Ministrstvo za gospodarstvo državni delničar podjetja Oltchim, in upošteva, da državni delničar ni pristojen za izterjavo javnega dolga; slednje je zaupano upniku, torej agenciji AVAS. Komisija še navaja, da je treba preučiti tudi učinke pretvorbe dolga, ki bi ji sledila privatizacija, za trenutnega delničarja, torej Ministrstvo za gospodarstvo, da bi lahko ugotovila, ali predlagana pretvorba dolga, ki bi ji sledila privatizacija, za državo pomeni boljšo finančno rešitev kot popolna likvidacija podjetja. |
| --- | --- |

(97)

Da bi ugotovila, ali priglašeni ukrep pomeni neupravičeno prednost za podjetje Oltchim, mora Komisija oceniti, ali je javni upnik AVAS vodil postopek izterjave javnega dolga enako skrbno kot zasebni upnik, ki si prizadeva v največji možni meri izterjati dolg, ki mu je dolgovan (28). Takšen pogled upošteva dejstvo, da s prenosom javnih terjatev na agencijo AVAS izterjavo dolga vodi institucija, ki nima s podjetjem nobenega drugega odnosa kot tistega med upnikom in dolžnikom. Ocena ne zanemarja dejstva, da je Ministrstvo za gospodarstvo državni delničar podjetja Oltchim, in upošteva, da državni delničar ni pristojen za izterjavo javnega dolga; slednje je zaupano upniku, torej agenciji AVAS. Komisija še navaja, da je treba preučiti tudi učinke pretvorbe dolga, ki bi ji sledila privatizacija, za trenutnega delničarja, torej Ministrstvo za gospodarstvo, da bi lahko ugotovila, ali predlagana pretvorba dolga, ki bi ji sledila privatizacija, za državo pomeni boljšo finančno rešitev kot popolna likvidacija podjetja.

IX.3.2   Izterjava javnega dolga – ocena ukrepa 3

| (98) | V sklepu o začetku postopka je Komisija menila, da bi lahko iz dejstva, da država ni zaračunavala obresti in/ali kazni za pozna plačila na zapadli javni dolg podjetja Oltchim po pristopu Romunije k EU, nastal dodatni element državne pomoči. Ta javni dolg je nastal kot posledica izdaje državnih jamstev (glej zgornji opis v uvodnih izjavah (23)–(27) in ocene državnih jamstev v uvodnih izjavah (88)–(95)). V sklepu o začetku postopka je Komisija ocenila, da nezaračunavanje obresti ali neizvršba javnega dolga za podjetje Oltchim pomeni prednost, saj je podjetje brezplačno prejelo kapital. |
| --- | --- |

(98)

V sklepu o začetku postopka je Komisija menila, da bi lahko iz dejstva, da država ni zaračunavala obresti in/ali kazni za pozna plačila na zapadli javni dolg podjetja Oltchim po pristopu Romunije k EU, nastal dodatni element državne pomoči. Ta javni dolg je nastal kot posledica izdaje državnih jamstev (glej zgornji opis v uvodnih izjavah (23)–(27) in ocene državnih jamstev v uvodnih izjavah (88)–(95)). V sklepu o začetku postopka je Komisija ocenila, da nezaračunavanje obresti ali neizvršba javnega dolga za podjetje Oltchim pomeni prednost, saj je podjetje brezplačno prejelo kapital.

| (99) | Da bi lahko ocenili, ali je Romunija delovala kot zasebni upnik v zvezi z neplačanim dolgom, izhajajočim iz uveljavljanih državnih jamstev, je nujno treba oceniti ravnanje romunske države v obdobju od 2007 do danes, in sicer na podlagi informacij, ki so bile v določenem trenutku romunskim organom na voljo. |
| --- | --- |

(99)

Da bi lahko ocenili, ali je Romunija delovala kot zasebni upnik v zvezi z neplačanim dolgom, izhajajočim iz uveljavljanih državnih jamstev, je nujno treba oceniti ravnanje romunske države v obdobju od 2007 do danes, in sicer na podlagi informacij, ki so bile v določenem trenutku romunskim organom na voljo.

| (100) | Komisija najprej ugotavlja, da dejstvo, da obresti in kazni niso bile zaračunane od leta 2007 do spremembe priglasitve ukrepa 1, izhaja iz GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27)). V obravnavi je treba upoštevati tudi zakon št. 30/2007, ki agencijo AVAS pooblašča za ponovno izvedbo pretvorbe dolga. V tem času so se romunski organi bolj nagibali k nadaljevanju dejavnosti podjetja Oltchim in načrtovanju nadaljnjih investicij kot pa k njegovi likvidaciji. |
| --- | --- |

(100)

Komisija najprej ugotavlja, da dejstvo, da obresti in kazni niso bile zaračunane od leta 2007 do spremembe priglasitve ukrepa 1, izhaja iz GEO 51/1998 (glej uvodno izjavo (27)). V obravnavi je treba upoštevati tudi zakon št. 30/2007, ki agencijo AVAS pooblašča za ponovno izvedbo pretvorbe dolga. V tem času so se romunski organi bolj nagibali k nadaljevanju dejavnosti podjetja Oltchim in načrtovanju nadaljnjih investicij kot pa k njegovi likvidaciji.

| (101) | Zato mora Komisija najprej oceniti, ali je Romunija s tem, ko je leta 2007 izvedla pretvorbo dolga v lastniški kapital namesto da bi izterjala dolg in/ali likvidirala podjetje, ravnala kot zasebni upnik. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Romunija sledila strategiji pretvorbe dolga v lastniški kapital z namenom nadaljevanja dejavnosti podjetja Oltchim vse od prvega (neuspelega) poskusa leta 2003. Ravnanje romunskih organov je bilo v tem smislu skladno z njihovim predhodnim ravnanjem. Odzivi trga na prejšnje poskuse privatizacije in tožbe manjšinskih delničarjev kažejo na to, da je trg verjel v temeljno sposobnost delovanja podjetja Oltchim. |
| --- | --- |

(101)

Zato mora Komisija najprej oceniti, ali je Romunija s tem, ko je leta 2007 izvedla pretvorbo dolga v lastniški kapital namesto da bi izterjala dolg in/ali likvidirala podjetje, ravnala kot zasebni upnik. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Romunija sledila strategiji pretvorbe dolga v lastniški kapital z namenom nadaljevanja dejavnosti podjetja Oltchim vse od prvega (neuspelega) poskusa leta 2003. Ravnanje romunskih organov je bilo v tem smislu skladno z njihovim predhodnim ravnanjem. Odzivi trga na prejšnje poskuse privatizacije in tožbe manjšinskih delničarjev kažejo na to, da je trg verjel v temeljno sposobnost delovanja podjetja Oltchim.

| (102) | Nadalje Komisija ugotavlja, da je Romunija imela na voljo tudi poslovni načrt (29) za podjetje Oltchim, ki je pokazal, da je podjetje sposobno poslovati brez izgub. |
| --- | --- |

(102)

Nadalje Komisija ugotavlja, da je Romunija imela na voljo tudi poslovni načrt (29) za podjetje Oltchim, ki je pokazal, da je podjetje sposobno poslovati brez izgub.

| (103) | V luči teh dejavnikov Komisija meni, da s strani Romunije kot upnika ni bilo neupravičeno, da se odloči za pretvorbo dolga v lastniški kapital in poleg tega sprejme zakon, ki ne predvideva zaračunavanja obresti in kazni na neplačani dolg, saj naj bi bil tudi ta dolg pretvorjen v lastniški kapital. |
| --- | --- |

(103)

V luči teh dejavnikov Komisija meni, da s strani Romunije kot upnika ni bilo neupravičeno, da se odloči za pretvorbo dolga v lastniški kapital in poleg tega sprejme zakon, ki ne predvideva zaračunavanja obresti in kazni na neplačani dolg, saj naj bi bil tudi ta dolg pretvorjen v lastniški kapital.

| (104) | Ta analiza ni v nasprotju z dejstvom, da je Romunija želela pridobiti odobritev za državno pomoč pred izvedbo pretvorbe dolga v lastniški kapital. Pravzaprav je Romunija s tem le izpolnila svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU. Glede na težave, ki jih je Romunija predhodno imela z manjšinskimi delničarji in s katerimi se je še naprej srečevala pri uporabi zakona št. 30/2007, je bilo povsem smiselno, da je želela pridobiti potrditev Komisije, da načrtovani postopek ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(104)

Ta analiza ni v nasprotju z dejstvom, da je Romunija želela pridobiti odobritev za državno pomoč pred izvedbo pretvorbe dolga v lastniški kapital. Pravzaprav je Romunija s tem le izpolnila svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU. Glede na težave, ki jih je Romunija predhodno imela z manjšinskimi delničarji in s katerimi se je še naprej srečevala pri uporabi zakona št. 30/2007, je bilo povsem smiselno, da je želela pridobiti potrditev Komisije, da načrtovani postopek ne pomeni državne pomoči.

| (105) | Zaradi ocene državne pomoči in uveljavitve obveznosti mirovanja je bila pretvorba dolga v lastniški kapital sčasoma preložena za pet let. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Romunija v zvezi s podjetjem Oltchim imela do sredine leta 2011 trden namen izvesti obsežno naložbeno strategijo, ki je bila predmet več izvedenskih študij (30). Hkratno zaračunavanje obresti na čakajoči javni dolg bi bilo v nasprotju s strategijo države o nadaljnjih investicijah za povrnitev donosnosti podjetja in povečanje njegove vrednosti v smislu srednje- in dolgoročne privatizacije. |
| --- | --- |

(105)

Zaradi ocene državne pomoči in uveljavitve obveznosti mirovanja je bila pretvorba dolga v lastniški kapital sčasoma preložena za pet let. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je Romunija v zvezi s podjetjem Oltchim imela do sredine leta 2011 trden namen izvesti obsežno naložbeno strategijo, ki je bila predmet več izvedenskih študij (30). Hkratno zaračunavanje obresti na čakajoči javni dolg bi bilo v nasprotju s strategijo države o nadaljnjih investicijah za povrnitev donosnosti podjetja in povečanje njegove vrednosti v smislu srednje- in dolgoročne privatizacije.

| (106) | Zaradi dvomov, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka v zvezi z obsežno naložbeno strategijo, in zaradi proračunskih težav ter programa EU/MDS je Romunija leta 2011 spremenila svojo strategijo in se odločila podjetje po pretvorbi dolga v lastniški kapital takoj privatizirati. S tem je opustila svoje prvotne načrte glede nadaljnjih investicij v višini 424 milijonov EUR pred privatizacijo. |
| --- | --- |

(106)

Zaradi dvomov, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka v zvezi z obsežno naložbeno strategijo, in zaradi proračunskih težav ter programa EU/MDS je Romunija leta 2011 spremenila svojo strategijo in se odločila podjetje po pretvorbi dolga v lastniški kapital takoj privatizirati. S tem je opustila svoje prvotne načrte glede nadaljnjih investicij v višini 424 milijonov EUR pred privatizacijo.

| (107) | V teh novih okoliščinah je zaračunavanje obresti na dolg za državo postalo smiselna strategija za čim večjo izterjavo dolga. |
| --- | --- |

(107)

V teh novih okoliščinah je zaračunavanje obresti na dolg za državo postalo smiselna strategija za čim večjo izterjavo dolga.

| (108) | Kot je povzeto v uvodnih izjavah (75)–(77) zgoraj, so bile s sklenitvijo civilnopravnega sporazuma med podjetjem Oltchim in agencijo AVAS decembra 2011 za obdobje od 1. januarja 2007 dalje na javni dolg zaračunane nadaljnje obrestne obresti. Uporabljene stopnje obresti na javni dolg so ustrezale tistim, ki so bile višje: bodisi referenčne stopnje Komisije iz ustreznih obdobij ali pa stopnje obresti, ki so bile uporabljene za zasebna posojila podjetja v enakem obdobju, ki se lahko štejejo za ustrezne. |
| --- | --- |

(108)

Kot je povzeto v uvodnih izjavah (75)–(77) zgoraj, so bile s sklenitvijo civilnopravnega sporazuma med podjetjem Oltchim in agencijo AVAS decembra 2011 za obdobje od 1. januarja 2007 dalje na javni dolg zaračunane nadaljnje obrestne obresti. Uporabljene stopnje obresti na javni dolg so ustrezale tistim, ki so bile višje: bodisi referenčne stopnje Komisije iz ustreznih obdobij ali pa stopnje obresti, ki so bile uporabljene za zasebna posojila podjetja v enakem obdobju, ki se lahko štejejo za ustrezne.

| (109) | Na podlagi tega Komisija zaključuje, da podjetje Oltchim ni imelo prednosti zaradi načina, ki so ga državni organi po pristopu izbrali za izterjavo javnega dolga, ki naj bi bil zdaj pretvorjen v lastniški kapital. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi tega Komisija zaključuje, da podjetje Oltchim ni imelo prednosti zaradi načina, ki so ga državni organi po pristopu izbrali za izterjavo javnega dolga, ki naj bi bil zdaj pretvorjen v lastniški kapital.

IX.3.3   Pretvorba dolga – ukrep 1

| (110) | Komisija mora oceniti tudi, ali ukrep 1 (po spremembi priglasitve – glej uvodne izjave (14)–(16), (69)–(70) in (75)–(77) zgoraj), ki zajema pretvorbo javnega dolga v lastniški kapital v višini 1 049 milijonov RON ter kmalu zatem popolno prodajo nastalega javnega lastniškega deleža (privatizacija), pomeni kakršno koli neupravičeno prednost za podjetje Oltchim. Skupni javni dolg, ki bo pretvorjen v lastniški kapital, vključuje glavne javne terjatve agencije za privatizacijo AVAS v višini 538 milijonov RON in obresti na terjatve agencije AVAS, natečene od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 v višini 511 milijonov RON. |
| --- | --- |

(110)

Komisija mora oceniti tudi, ali ukrep 1 (po spremembi priglasitve – glej uvodne izjave (14)–(16), (69)–(70) in (75)–(77) zgoraj), ki zajema pretvorbo javnega dolga v lastniški kapital v višini 1 049 milijonov RON ter kmalu zatem popolno prodajo nastalega javnega lastniškega deleža (privatizacija), pomeni kakršno koli neupravičeno prednost za podjetje Oltchim. Skupni javni dolg, ki bo pretvorjen v lastniški kapital, vključuje glavne javne terjatve agencije za privatizacijo AVAS v višini 538 milijonov RON in obresti na terjatve agencije AVAS, natečene od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 v višini 511 milijonov RON.

| (111) | Da bi ocenili, ali predlagana pretvorba dolga pomeni neupravičeno prednost za podjetje Oltchim, je treba ugotoviti, ali je pretvorba dolga zares najboljši način za čim večjo izterjavo javnega dolga, kot to navaja Romunija. V praksi mora Komisija ugotoviti, ali bi se hipotetični zasebni upnik v položaju, ki je primerljiv s položajem agencije za privatizacijo AVAS, upnice podjetja Oltchim, zares raje odločil za mehanizem pretvorbe dolga kot za druge razpoložljive načine izterjave, upoštevajoč dejstvo, da se dolžnik spopada z resnimi finančnimi težavami. Ministrstvo za gospodarstvo, trenutni delničar podjetja Oltchim, pri izterjavi javnega dolga nima nobene vloge, kljub temu pa so v spodnji analizi upoštevani tudi izidi dveh možnih scenarijev za javnega delničarja. |
| --- | --- |

(111)

Da bi ocenili, ali predlagana pretvorba dolga pomeni neupravičeno prednost za podjetje Oltchim, je treba ugotoviti, ali je pretvorba dolga zares najboljši način za čim večjo izterjavo javnega dolga, kot to navaja Romunija. V praksi mora Komisija ugotoviti, ali bi se hipotetični zasebni upnik v položaju, ki je primerljiv s položajem agencije za privatizacijo AVAS, upnice podjetja Oltchim, zares raje odločil za mehanizem pretvorbe dolga kot za druge razpoložljive načine izterjave, upoštevajoč dejstvo, da se dolžnik spopada z resnimi finančnimi težavami. Ministrstvo za gospodarstvo, trenutni delničar podjetja Oltchim, pri izterjavi javnega dolga nima nobene vloge, kljub temu pa so v spodnji analizi upoštevani tudi izidi dveh možnih scenarijev za javnega delničarja.

| (112) | Romunija trdi, da bi bila, upoštevajoč trenutno stanje podjetja (resna podkapitalizacija in čezmerna zadolženost), edina realna možnost, ki bi jo zasebni upnik imel v primerljivem položaju z javnim upnikom agencijo AVAS, (i) likvidacija podjetja ali (ii) pretvorba dolga v lastniški kapital in posledična prodaja celotnega nastalega lastniškega deleža v podjetju. Vsak zasebni upnik, soočen s takšno izbiro, bi izbral tisto možnost, ki omogoča čim večjo izterjavo nastalega dolga. Z drugimi besedami, upnik bi izbral „pretvorbo dolga, ki bi ji sledila privatizacija“, če bi pričakovani donos iz privatizacije presegel znesek, ki bi ga dosegla izterjava prek postopka likvidacije. |
| --- | --- |

(112)

Romunija trdi, da bi bila, upoštevajoč trenutno stanje podjetja (resna podkapitalizacija in čezmerna zadolženost), edina realna možnost, ki bi jo zasebni upnik imel v primerljivem položaju z javnim upnikom agencijo AVAS, (i) likvidacija podjetja ali (ii) pretvorba dolga v lastniški kapital in posledična prodaja celotnega nastalega lastniškega deleža v podjetju. Vsak zasebni upnik, soočen s takšno izbiro, bi izbral tisto možnost, ki omogoča čim večjo izterjavo nastalega dolga. Z drugimi besedami, upnik bi izbral „pretvorbo dolga, ki bi ji sledila privatizacija“, če bi pričakovani donos iz privatizacije presegel znesek, ki bi ga dosegla izterjava prek postopka likvidacije.

| (113) | Da bi dokazala, da pretvorba dolga v lastniški kapital, ki ji sledi prodaja nastalega deleža, prinaša upniku večje prihodke kot likvidacija, je Romunija posredovala poročilo neodvisnega svetovalnega podjetja (glej uvodne izjave (78)–(82) zgoraj), ki primerja izide za upnika v dveh scenarijih, tj. v primeru pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, in likvidacije. |
| --- | --- |

(113)

Da bi dokazala, da pretvorba dolga v lastniški kapital, ki ji sledi prodaja nastalega deleža, prinaša upniku večje prihodke kot likvidacija, je Romunija posredovala poročilo neodvisnega svetovalnega podjetja (glej uvodne izjave (78)–(82) zgoraj), ki primerja izide za upnika v dveh scenarijih, tj. v primeru pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, in likvidacije.

| (114) | Komisija je kritično ocenila poročilo, da bi preverila, ali njegovi rezultati vzdržijo preskus in ali dokazujejo, da v primeru pretvorbe dolga v lastniški kapital agencija AVAS ravna kot zasebni upnik. Po pregledu poročila Komisija ugotavlja naslednje: |
| --- | --- |

(114)

Komisija je kritično ocenila poročilo, da bi preverila, ali njegovi rezultati vzdržijo preskus in ali dokazujejo, da v primeru pretvorbe dolga v lastniški kapital agencija AVAS ravna kot zasebni upnik. Po pregledu poročila Komisija ugotavlja naslednje:

| (115) | Vrednost terjatev agencije AVAS v likvidacijskem scenariju: ocena likvidacije temelji na predhodnem likvidacijskem poročilu podjetja Raiffeisen iz februarja 2011 in likvidacijskem poročilu neodvisnega svetovalca Romcontrol SA Bucharest iz marca 2011. |
| --- | --- |

(115)

Vrednost terjatev agencije AVAS v likvidacijskem scenariju: ocena likvidacije temelji na predhodnem likvidacijskem poročilu podjetja Raiffeisen iz februarja 2011 in likvidacijskem poročilu neodvisnega svetovalca Romcontrol SA Bucharest iz marca 2011.

| (116) | V skladu z romunsko zakonodajo se podjetja, v katerih ima država v lasti najmanj 50 % + 1 delnico, likvidirajo v tako imenovanem „posebnem postopku prostovoljne likvidacije“, ki je bil sprejet z izrednim odlokom vlade št. 88/1997, odločbo vlade št. 577/2002 in zakonom št. 137/2002. V skladu s tem posebnim postopkom prostovoljne likvidacije se znesek, ki ga od prodaje sredstev podjetja prejme likvidacijski upravitelj, uporabi za pokritje neplačanih dolgov podjetja v enakem prednostnem vrstnem redu, kot je določen v zakonu št. 85/2006 (romunski zakon o nesolventnosti). Skladno s tem se mora izkupiček likvidacije uporabiti za pokritje dolgov v naslednjem prednostnem vrstnem redu: 1) stroški likvidacije; 2) dolgovane plače; 3) prednostni dolg (tj. dolg, zavarovan z jamstvi, hipotekami in drugimi posebnimi predpravicami); 4) proračunski dolg (davki in druge proračunske obveznosti); 5) dolg do Ministrstva za finance na podlagi uveljavljenih državnih jamstev; 6) dolg iz javnih posojil; 7) navadni (nezavarovani) dolg; 8) delničarji. V tem primeru spada agencija AVAS v tretjo kategorijo upnikov (prednostni upniki), a je kljub temu razvrščena za številnimi (zasebnimi) prednostnimi upniki do podjetja Oltchim, saj je bil javni dolg le delno zavarovan. |
| --- | --- |

(116)

V skladu z romunsko zakonodajo se podjetja, v katerih ima država v lasti najmanj 50 % + 1 delnico, likvidirajo v tako imenovanem „posebnem postopku prostovoljne likvidacije“, ki je bil sprejet z izrednim odlokom vlade št. 88/1997, odločbo vlade št. 577/2002 in zakonom št. 137/2002. V skladu s tem posebnim postopkom prostovoljne likvidacije se znesek, ki ga od prodaje sredstev podjetja prejme likvidacijski upravitelj, uporabi za pokritje neplačanih dolgov podjetja v enakem prednostnem vrstnem redu, kot je določen v zakonu št. 85/2006 (romunski zakon o nesolventnosti). Skladno s tem se mora izkupiček likvidacije uporabiti za pokritje dolgov v naslednjem prednostnem vrstnem redu: 1) stroški likvidacije; 2) dolgovane plače; 3) prednostni dolg (tj. dolg, zavarovan z jamstvi, hipotekami in drugimi posebnimi predpravicami); 4) proračunski dolg (davki in druge proračunske obveznosti); 5) dolg do Ministrstva za finance na podlagi uveljavljenih državnih jamstev; 6) dolg iz javnih posojil; 7) navadni (nezavarovani) dolg; 8) delničarji. V tem primeru spada agencija AVAS v tretjo kategorijo upnikov (prednostni upniki), a je kljub temu razvrščena za številnimi (zasebnimi) prednostnimi upniki do podjetja Oltchim, saj je bil javni dolg le delno zavarovan.

| (117) | Svetovalno podjetje Romcontrol je 15. decembra 2010 ocenilo likvidacijsko vrednost sredstev podjetja Oltchim v skladu z metodo prilagojenih neto sredstev, ki upošteva omejeni čas izpostavljenosti sredstev za prodajo na trgu (31). |
| --- | --- |

(117)

Svetovalno podjetje Romcontrol je 15. decembra 2010 ocenilo likvidacijsko vrednost sredstev podjetja Oltchim v skladu z metodo prilagojenih neto sredstev, ki upošteva omejeni čas izpostavljenosti sredstev za prodajo na trgu (31).

| (118) | Podjetje Raiffeisen je na podlagi ocene likvidacijske vrednosti sredstev, ki jo je opravilo podjetje Romcontrol, ocenilo izid za upnika, agencijo AVAS, in za državo kot delničarja z upoštevanjem obveznosti podjetja na dan 31. decembra 2010 in njegovega predhodnega računovodskega izkaza na isti datum („likvidacijska študija podjetja Raiffeisen iz februarja 2011“). Študija ugotavlja, da bi izkupiček, pridobljen s prodajo sredstev podjetja Oltchim, zadostoval za izterjavo približno [20]–[30] % skupnih obveznosti podjetja. Agencija AVAS kot delno zavarovani upnik bi izterjala okoli [80]–[100] milijonov RON (kar predstavlja [10]–[30] % celotnih terjatev v višini 538 milijonov RON). Zaradi razlike med izkupičkom likvidacije in obveznostmi podjetja država kot delničar ne bi prejela ničesar. |
| --- | --- |

(118)

Podjetje Raiffeisen je na podlagi ocene likvidacijske vrednosti sredstev, ki jo je opravilo podjetje Romcontrol, ocenilo izid za upnika, agencijo AVAS, in za državo kot delničarja z upoštevanjem obveznosti podjetja na dan 31. decembra 2010 in njegovega predhodnega računovodskega izkaza na isti datum („likvidacijska študija podjetja Raiffeisen iz februarja 2011“). Študija ugotavlja, da bi izkupiček, pridobljen s prodajo sredstev podjetja Oltchim, zadostoval za izterjavo približno [20]–[30] % skupnih obveznosti podjetja. Agencija AVAS kot delno zavarovani upnik bi izterjala okoli [80]–[100] milijonov RON (kar predstavlja [10]–[30] % celotnih terjatev v višini 538 milijonov RON). Zaradi razlike med izkupičkom likvidacije in obveznostmi podjetja država kot delničar ne bi prejela ničesar.

| (119) | Oktobra 2011 je podjetje Raiffeisen posodobilo ocene iz likvidacijske študije iz februarja 2011, da bi upoštevalo finančne podatke podjetja z dne 30. junija 2011 in vključilo obresti, zaračunane na javni dolg od januarja 2007 dalje. |
| --- | --- |

(119)

Oktobra 2011 je podjetje Raiffeisen posodobilo ocene iz likvidacijske študije iz februarja 2011, da bi upoštevalo finančne podatke podjetja z dne 30. junija 2011 in vključilo obresti, zaračunane na javni dolg od januarja 2007 dalje.

| (120) | Glede na posodobljeno oceno bi agencija AVAS kot delno zavarovani upnik podjetja Oltchim prejela [100]–[120] milijonov RON od svojega skupnega dolga (kar predstavlja [10]–[20] (32) celotne terjatve, tj. osnovnega dolga v višini 538 milijonov RON plus obresti). Ministrstvo za gospodarstvo kot javni delničar spet ne bi prejelo ničesar. Znesek, ki naj bi ga prejela agencija AVAS, je bil kasneje diskontiran (33) na svojo sedanjo vrednost na dan 30. junija 2011. Posledično bi agencija AVAS v primeru likvidacije podjetja prejela [10]–[40] milijonov EUR.

  Tabela 2


  Izterjava državnih terjatev v likvidacijskem scenariju | Terjatev
  (v milijonih EUR) | Izterjava skupaj
  (v milijonih EUR) | Izterjava neto sedanje vrednosti po stopnji 10,7 %
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AVAS (upnik) | 209,4 | [20]–[30] | [10]–[30] |
| Ministrstvo za gospodarstvo (delničar) | Poslovni delež | [0]–[10] | [0]–[10] |
| Državni delež skupaj | | [20]–[30] | [10]–[30] |

(120)

Glede na posodobljeno oceno bi agencija AVAS kot delno zavarovani upnik podjetja Oltchim prejela [100]–[120] milijonov RON od svojega skupnega dolga (kar predstavlja [10]–[20] (32) celotne terjatve, tj. osnovnega dolga v višini 538 milijonov RON plus obresti). Ministrstvo za gospodarstvo kot javni delničar spet ne bi prejelo ničesar. Znesek, ki naj bi ga prejela agencija AVAS, je bil kasneje diskontiran (33) na svojo sedanjo vrednost na dan 30. junija 2011. Posledično bi agencija AVAS v primeru likvidacije podjetja prejela [10]–[40] milijonov EUR.

Tabela 2

Izterjava državnih terjatev v likvidacijskem scenariju

Terjatev

(v milijonih EUR)

Izterjava skupaj

(v milijonih EUR)

Izterjava neto sedanje vrednosti po stopnji 10,7 %

(v milijonih EUR)

AVAS (upnik)

209,4

[20]–[30]

[10]–[30]

Ministrstvo za gospodarstvo (delničar)

Poslovni delež

[0]–[10]

[0]–[10]

Državni delež skupaj

[20]–[30]

[10]–[30]

| (121) | Navedeni znesek je treba primerjati s pričakovanim donosom pretvorbe terjatev agencije AVAS v lastniški kapital, ki ji sledi privatizacija podjetja. |
| --- | --- |

(121)

Navedeni znesek je treba primerjati s pričakovanim donosom pretvorbe terjatev agencije AVAS v lastniški kapital, ki ji sledi privatizacija podjetja.

| (122) | Vrednost terjatev agencije AVAS v scenariju pretvorbe dolga in privatizacije: v poročilu je bil izid za državo v scenariju pretvorbe dolga in privatizacije ocenjen na podlagi metode vrednosti podjetja (v nadaljnjem besedilu: VP), ki velja za temeljni način, uporabljen za vrednotenje poslovanja. |
| --- | --- |

(122)

Vrednost terjatev agencije AVAS v scenariju pretvorbe dolga in privatizacije: v poročilu je bil izid za državo v scenariju pretvorbe dolga in privatizacije ocenjen na podlagi metode vrednosti podjetja (v nadaljnjem besedilu: VP), ki velja za temeljni način, uporabljen za vrednotenje poslovanja.

| (123) | Glede uporabe te metode Komisija navaja, da načeloma obstaja več načinov za ocenjevanje vrednosti lastniškega kapitala podjetja. |
| --- | --- |

(123)

Glede uporabe te metode Komisija navaja, da načeloma obstaja več načinov za ocenjevanje vrednosti lastniškega kapitala podjetja.

| (124) | Ena od pogosto uporabljenih metod je metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo iz leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg. |
| --- | --- |

(124)

Ena od pogosto uporabljenih metod je metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo iz leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg.

| (125) | Druga metoda se imenuje analiza diskontiranega denarnega toka. Nominalna vrednost razpoložljivih denarnih tokov podjetja se za prihodnja leta diskontira na podlagi povprečnih tehtanih stroškov kapitala (34), od dobljene vrednosti pa se odšteje neto dolg. |
| --- | --- |

(125)

Druga metoda se imenuje analiza diskontiranega denarnega toka. Nominalna vrednost razpoložljivih denarnih tokov podjetja se za prihodnja leta diskontira na podlagi povprečnih tehtanih stroškov kapitala (34), od dobljene vrednosti pa se odšteje neto dolg.

| (126) | Tretja metoda je metoda večkratnika prometa. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo prometa iz tega leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg. |
| --- | --- |

(126)

Tretja metoda je metoda večkratnika prometa. Z njo je mogoče oceniti vrednost lastnih sredstev podjetja za leto X, in sicer s pomnožitvijo prometa iz tega leta X s faktorjem (večkratnikom), ki naj bi bil ustrezen za ta sektor, pri čemer se od rezultata odšteje neto dolg.

| (127) | Vse te metode (metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo, denarnega toka ali prometa) uporabljajo projekcije vrednosti. Vseh metod za ocenjevanje, ki temeljijo na projekcijah vrednosti v poslovnem načrtu, v obravnavani zadevi ni mogoče smiselno uporabiti. Pri predvideni takojšnji privatizaciji podjetja bo imel samo novi lastnik možnost odločanja o prihodnji strategiji poslovanja podjetja, zato projekcije poslovnega načrta, ki so potrebne za uporabo teh metod, niso na voljo in jih ni mogoče predvideti (35). Novi lastnik bo namreč moral izvesti obsežne investicije, prav tako pa ni mogoče oceniti prihodnje vrednosti na podlagi preteklih rezultatov podjetja. |
| --- | --- |

(127)

Vse te metode (metoda večkratnika dobička pred davki, obrestmi in amortizacijo, denarnega toka ali prometa) uporabljajo projekcije vrednosti. Vseh metod za ocenjevanje, ki temeljijo na projekcijah vrednosti v poslovnem načrtu, v obravnavani zadevi ni mogoče smiselno uporabiti. Pri predvideni takojšnji privatizaciji podjetja bo imel samo novi lastnik možnost odločanja o prihodnji strategiji poslovanja podjetja, zato projekcije poslovnega načrta, ki so potrebne za uporabo teh metod, niso na voljo in jih ni mogoče predvideti (35). Novi lastnik bo namreč moral izvesti obsežne investicije, prav tako pa ni mogoče oceniti prihodnje vrednosti na podlagi preteklih rezultatov podjetja.

| (128) | V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da sta za oceno vrednosti skupnega deleža romunske države, torej agencije AVAS in Ministrstva za gospodarstvo, na voljo zgolj dve metodi, in sicer tržna kapitalizacija in VP. Upoštevati je treba, da VP vključuje tudi parametre tržne kapitalizacije. |
| --- | --- |

(128)

V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da sta za oceno vrednosti skupnega deleža romunske države, torej agencije AVAS in Ministrstva za gospodarstvo, na voljo zgolj dve metodi, in sicer tržna kapitalizacija in VP. Upoštevati je treba, da VP vključuje tudi parametre tržne kapitalizacije.

| (129) | Tržna kapitalizacija je opredeljena kot cena delnice, pomnožena s številom izdanih delnic, kar pomeni skupno vrednost delnic podjetja. Ta metrika predstavlja javni konsenz glede vrednosti lastniškega kapitala podjetja in se lahko uporabi kot kazalec javnega mnenja glede neto vrednosti podjetja. |
| --- | --- |

(129)

Tržna kapitalizacija je opredeljena kot cena delnice, pomnožena s številom izdanih delnic, kar pomeni skupno vrednost delnic podjetja. Ta metrika predstavlja javni konsenz glede vrednosti lastniškega kapitala podjetja in se lahko uporabi kot kazalec javnega mnenja glede neto vrednosti podjetja.

| (130) | Tržna kapitalizacija podjetja Oltchim je bila izračunana na podlagi cene njegove delnice na borzi v Bukarešti (36) v obdobju 44 mesecev (od leta 2008 do avgusta 2011). Interval je dovolj dolg, da so podatki relevantni; poleg tega je tudi tržna kapitalizacija v tem obdobju dober pokazatelj, koliko je trg pripravljen plačati za podjetje. |
| --- | --- |

(130)

Tržna kapitalizacija podjetja Oltchim je bila izračunana na podlagi cene njegove delnice na borzi v Bukarešti (36) v obdobju 44 mesecev (od leta 2008 do avgusta 2011). Interval je dovolj dolg, da so podatki relevantni; poleg tega je tudi tržna kapitalizacija v tem obdobju dober pokazatelj, koliko je trg pripravljen plačati za podjetje.

| (131) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila cena delnice v obdobju od maja 2011 do avgusta 2011 vedno višja od povprečne cene v obdobju 44 mesecev, kar je pozitivno. Natančneje, tehtano povprečje v obdobju 44 mesecev je bilo 0,53 RON za delnico, julija 2011 pa je bila dosežena povprečna cena 2,05 RON za delnico (37). Podatki za ugotavljanje tržne vrednosti tako veljajo za konzervativne. |
| --- | --- |

(131)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bila cena delnice v obdobju od maja 2011 do avgusta 2011 vedno višja od povprečne cene v obdobju 44 mesecev, kar je pozitivno. Natančneje, tehtano povprečje v obdobju 44 mesecev je bilo 0,53 RON za delnico, julija 2011 pa je bila dosežena povprečna cena 2,05 RON za delnico (37). Podatki za ugotavljanje tržne vrednosti tako veljajo za konzervativne.

| (132) | V zvezi z razvojem cene delnice od septembra 2011 (zadnja serija podatkov iz študije podjetja Raiffeisen) Komisija nadalje ugotavlja, da se je v bližnji preteklosti (od sredine oktobra 2011) cena delnice precej povišala in je stalno višja od tehtanega povprečja v višini 0,53 RON, ki je uporabljen v formuli za izračun tržne kapitalizacije, kar je pozitivno.

  Slika 1


  Gibanje cene delnice podjetja Oltchim na borzi delnic v Bukarešti od 23. februarja 2011 do 23. februarja 2012 |
| --- | --- |

(132)

V zvezi z razvojem cene delnice od septembra 2011 (zadnja serija podatkov iz študije podjetja Raiffeisen) Komisija nadalje ugotavlja, da se je v bližnji preteklosti (od sredine oktobra 2011) cena delnice precej povišala in je stalno višja od tehtanega povprečja v višini 0,53 RON, ki je uporabljen v formuli za izračun tržne kapitalizacije, kar je pozitivno.

Slika 1

Gibanje cene delnice podjetja Oltchim na borzi delnic v Bukarešti od 23. februarja 2011 do 23. februarja 2012

Image

| (133) | Pred načrtovano pretvorbo dolga je bila tržna kapitalizacija podjetja Oltchim v opazovanem obdobju (januar 2008–avgust 2011) v tehtanem povprečju (38) 45 milijonov EUR, v zadnjih treh mesecih opazovanega obdobja (junij–avgust 2011) pa je bila stalno nad 100 milijoni EUR. Tržna kapitalizacija tako jasno presega likvidacijsko vrednost podjetja Oltchim ([10]–[40] milijonov EUR), kar je prvi pokazatelj, da je prodaja državnega deleža v postopku privatizacije boljša možnost kot likvidacija podjetja. |
| --- | --- |

(133)

Pred načrtovano pretvorbo dolga je bila tržna kapitalizacija podjetja Oltchim v opazovanem obdobju (januar 2008–avgust 2011) v tehtanem povprečju (38) 45 milijonov EUR, v zadnjih treh mesecih opazovanega obdobja (junij–avgust 2011) pa je bila stalno nad 100 milijoni EUR. Tržna kapitalizacija tako jasno presega likvidacijsko vrednost podjetja Oltchim ([10]–[40] milijonov EUR), kar je prvi pokazatelj, da je prodaja državnega deleža v postopku privatizacije boljša možnost kot likvidacija podjetja.

| (134) | Druga metoda, ki se jo lahko uporabi, je vrednost podjetja (VP). VP je merilo vrednosti podjetja, ki se pogosto uporablja kot alternativa tržni kapitalizaciji, ker naj bi zagotavljal natančnejšo predstavo o vrednosti podjetja. Metoda VP je opredeljena kot vsota tržne kapitalizacije podjetja in njegovega čistega finančnega dolga. To metodo je uporabilo podjetje Raiffeisen Capital. |
| --- | --- |

(134)

Druga metoda, ki se jo lahko uporabi, je vrednost podjetja (VP). VP je merilo vrednosti podjetja, ki se pogosto uporablja kot alternativa tržni kapitalizaciji, ker naj bi zagotavljal natančnejšo predstavo o vrednosti podjetja. Metoda VP je opredeljena kot vsota tržne kapitalizacije podjetja in njegovega čistega finančnega dolga. To metodo je uporabilo podjetje Raiffeisen Capital.

| (135) | Po izračunu tržne kapitalizacije je bil drugi element v formuli VP, tj. čisti dolg, izračunan kot vsota vseh finančnih dolgov podjetja (vsi obrestovani dolgovi podjetja – zlasti bančna posojila in zapadle/reprogramirane obveznosti) (39). |
| --- | --- |

(135)

Po izračunu tržne kapitalizacije je bil drugi element v formuli VP, tj. čisti dolg, izračunan kot vsota vseh finančnih dolgov podjetja (vsi obrestovani dolgovi podjetja – zlasti bančna posojila in zapadle/reprogramirane obveznosti) (39).

| (136) | V naslednjem koraku je mogoče izračunati mediano, povprečje in tehtano povprečje VP ter VP/delnico v obdobju 44 mesecev. V poročilu je ta izračun opravljen za dva scenarija: z zaračunanimi obrestmi na dolg v skladu z dogovorom in brez zaračunanih obresti. |
| --- | --- |

(136)

V naslednjem koraku je mogoče izračunati mediano, povprečje in tehtano povprečje VP ter VP/delnico v obdobju 44 mesecev. V poročilu je ta izračun opravljen za dva scenarija: z zaračunanimi obrestmi na dolg v skladu z dogovorom in brez zaračunanih obresti.

| (137) | Glede tega Komisija meni, da se obresti, zaračunane v skladu z dogovorom, ne smejo upoštevati pri izračunu vrednosti podjetja (VP) zaradi naslednjih razlogov: če dolg naraste, se pod enakimi pogoji lastniški kapital zmanjša. Ta učinka sta si nasprotna in zato praviloma ne bi smela vplivati na VP. Če bi bili udeleženci na trgu seznanjeni z obrestmi, bi se cena delnic na trgu ustrezno znižala. Vendar je bil v tej zadevi znesek obresti dodan naknadno in s strani trga ni bil pričakovan. Zato so relevantni tisti podatki, s katerimi trg je razpolagal v trenutku vrednotenja. |
| --- | --- |

(137)

Glede tega Komisija meni, da se obresti, zaračunane v skladu z dogovorom, ne smejo upoštevati pri izračunu vrednosti podjetja (VP) zaradi naslednjih razlogov: če dolg naraste, se pod enakimi pogoji lastniški kapital zmanjša. Ta učinka sta si nasprotna in zato praviloma ne bi smela vplivati na VP. Če bi bili udeleženci na trgu seznanjeni z obrestmi, bi se cena delnic na trgu ustrezno znižala. Vendar je bil v tej zadevi znesek obresti dodan naknadno in s strani trga ni bil pričakovan. Zato so relevantni tisti podatki, s katerimi trg je razpolagal v trenutku vrednotenja.

| (138) | Ob upoštevanju navedenega so bile za opazovano obdobje izračunane naslednje vrednosti VP/delnic.

  Tabela 3


  Izračun vrednosti VP/delnico za podjetje Oltchim v opazovanem obdobju












  Obdobje | Število delnic | Povprečna cena delnice | Tržna kapitalizacija (cena delnice × število delnic) | Čisti dolg
  v tisočih RON | Vrednost podjetja (tržna kapitalizacija plus čisti dolg)
  v tisočih RON | Vrednost podjetja na delnico |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jan. 08 | 343 023 858 | 1,10 | 378 | [1 200]–[1 400] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| feb. 08 | 343 023 858 | 0,91 | 314 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| mar. 08 | 343 023 858 | 0,81 | 279 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| apr. 08 | 343 023 858 | 0,87 | 300 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| maj 08 | 343 023 858 | 1,04 | 358 | [1 300]–[1 500] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| jun. 08 | 343 023 858 | 0,96 | 330 | [1 300]–[1 500] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| jul. 08 | 343 023 858 | 0,72 | 247 | [1 300]–[1 500] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| avg. 08 | 343 023 858 | 0,63 | 216 | [1 300]–[1 500] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| sept. 08 | 343 023 858 | 0,47 | 160 | [1 300]–[1 500] | [1 500]–[1 600] | [4]–[6] |
| okt. 08 | 343 023 858 | 0,37 | 127 | [1 300]–[1 500] | [1 500]–[1 600] | [4]–[6] |
| nov. 08 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 200]–[1 400] | [1 400]–[1 500] | [4]–[6] |
| dec. 08 | 343 023 858 | 0,16 | 54 | [1 400]–[1 600] | [1 400]–[1 500] | [4]–[6] |
| jan. 09 | 343 023 858 | 0,15 | 51 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| feb. 09 | 343 023 858 | 0,13 | 45 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| mar. 09 | 343 023 858 | 0,15 | 53 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| apr. 09 | 343 023 858 | 0,25 | 84 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| maj 09 | 343 023 858 | 0,27 | 93 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| jun. 09 | 343 023 858 | 0,30 | 104 | [1 400]–[1 600] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| jul. 09 | 343 023 858 | 0,33 | 113 | [1 400]–[1 600] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| avg. 09 | 343 023 858 | 0,32 | 109 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| sept. 09 | 343 023 858 | 0,28 | 96 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| okt. 09 | 343 023 858 | 0,27 | 91 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| nov. 09 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| dec. 09 | 343 023 858 | 0,26 | 89 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| jan. 10 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| feb. 10 | 343 023 858 | 0,22 | 77 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| mar. 10 | 343 023 858 | 0,27 | 92 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| apr. 10 | 343 023 858 | 0,31 | 105 | [1 600]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [4]–[6] |
| maj 10 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 600]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [4]–[6] |
| jun. 10 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| jul. 10 | 343 023 858 | 0,18 | 62 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| avg. 10 | 343 023 858 | 0,19 | 64 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| apr. 10 | 343 023 858 | 0,19 | 66 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| okt. 10 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| nov. 10 | 343 023 858 | 0,22 | 75 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [4]–[6] |
| dec. 10 | 343 023 858 | 0,20 | 69 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| jan. 11 | 343 023 858 | 0,21 | 74 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| feb. 11 | 343 023 858 | 0,26 | 88 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| mar. 11 | 343 023 858 | 0,30 | 102 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| apr. 11 | 343 023 858 | 0,44 | 152 | [2 000]–[2 200] | [2 100]–[2 200] | [5]–[7] |
| maj 11 | 343 211 383 | 0,77 | 265 | [2 000]–[2 200] | [2 300]–[2 400] | [5]–[7] |
| jun. 11 | 343 211 383 | 1,61 | 551 | [2 000]–[2 200] | [2 600]–[2 700] | [6]–[8] |
| jul. 11 | 343 211 383 | 2,05 | 702 | [2 000]–[2 200] | [2 800]–[2 900] | [6]–[8] |
| avg. 11 | 343 211 383 | 1,32 | 452 | [2 000]–[2 200] | [2 600]–[2 700] | [6]–[8] |

(138)

Ob upoštevanju navedenega so bile za opazovano obdobje izračunane naslednje vrednosti VP/delnic.

Tabela 3

Izračun vrednosti VP/delnico za podjetje Oltchim v opazovanem obdobju

Obdobje

Število delnic

Povprečna cena delnice

Tržna kapitalizacija (cena delnice × število delnic)

Čisti dolg

v tisočih RON

Vrednost podjetja (tržna kapitalizacija plus čisti dolg)

v tisočih RON

Vrednost podjetja na delnico

jan. 08

343 023 858

1,10

378

[1 200]–[1 400]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

feb. 08

343 023 858

0,91

314

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

mar. 08

343 023 858

0,81

279

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

apr. 08

343 023 858

0,87

300

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

maj 08

343 023 858

1,04

358

[1 300]–[1 500]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

jun. 08

343 023 858

0,96

330

[1 300]–[1 500]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

jul. 08

343 023 858

0,72

247

[1 300]–[1 500]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

avg. 08

343 023 858

0,63

216

[1 300]–[1 500]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

sept. 08

343 023 858

0,47

160

[1 300]–[1 500]

[1 500]–[1 600]

[4]–[6]

okt. 08

343 023 858

0,37

127

[1 300]–[1 500]

[1 500]–[1 600]

[4]–[6]

nov. 08

343 023 858

0,21

71

[1 200]–[1 400]

[1 400]–[1 500]

[4]–[6]

dec. 08

343 023 858

0,16

54

[1 400]–[1 600]

[1 400]–[1 500]

[4]–[6]

jan. 09

343 023 858

0,15

51

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

feb. 09

343 023 858

0,13

45

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

mar. 09

343 023 858

0,15

53

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

apr. 09

343 023 858

0,25

84

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

maj 09

343 023 858

0,27

93

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

jun. 09

343 023 858

0,30

104

[1 400]–[1 600]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

jul. 09

343 023 858

0,33

113

[1 400]–[1 600]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

avg. 09

343 023 858

0,32

109

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

sept. 09

343 023 858

0,28

96

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

okt. 09

343 023 858

0,27

91

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

nov. 09

343 023 858

0,23

79

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

dec. 09

343 023 858

0,26

89

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

jan. 10

343 023 858

0,23

79

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

feb. 10

343 023 858

0,22

77

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

mar. 10

343 023 858

0,27

92

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

apr. 10

343 023 858

0,31

105

[1 600]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[4]–[6]

maj 10

343 023 858

0,22

76

[1 600]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[4]–[6]

jun. 10

343 023 858

0,21

71

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

jul. 10

343 023 858

0,18

62

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

avg. 10

343 023 858

0,19

64

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

apr. 10

343 023 858

0,19

66

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

okt. 10

343 023 858

0,22

76

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

nov. 10

343 023 858

0,22

75

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[4]–[6]

dec. 10

343 023 858

0,20

69

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

jan. 11

343 023 858

0,21

74

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

feb. 11

343 023 858

0,26

88

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

mar. 11

343 023 858

0,30

102

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

apr. 11

343 023 858

0,44

152

[2 000]–[2 200]

[2 100]–[2 200]

[5]–[7]

maj 11

343 211 383

0,77

265

[2 000]–[2 200]

[2 300]–[2 400]

[5]–[7]

jun. 11

343 211 383

1,61

551

[2 000]–[2 200]

[2 600]–[2 700]

[6]–[8]

jul. 11

343 211 383

2,05

702

[2 000]–[2 200]

[2 800]–[2 900]

[6]–[8]

avg. 11

343 211 383

1,32

452

[2 000]–[2 200]

[2 600]–[2 700]

[6]–[8]

| (139) | Na podlagi te tabele so bili izračunani mediana, povprečje in tehtano povprečje VP na delnico.

  Tabela 4


  Mediana, povprečje in tehtano povprečje VP na delnico podjetja Oltchim | Cena delnice | Vrednost podjetja na delnico |
| --- | --- | --- | --- |
| Mediana | [0,10]–[0,30] | [4]–[6] |
| Povprečje | [0,30]–[0,50] | [4]–[6] |
| Tehtano povprečje | [0,40]–[0,60] | [4]–[6] |

(139)

Na podlagi te tabele so bili izračunani mediana, povprečje in tehtano povprečje VP na delnico.

Tabela 4

Mediana, povprečje in tehtano povprečje VP na delnico podjetja Oltchim

Cena delnice

Vrednost podjetja na delnico

Mediana

[0,10]–[0,30]

[4]–[6]

Povprečje

[0,30]–[0,50]

[4]–[6]

Tehtano povprečje

[0,40]–[0,60]

[4]–[6]

| (140) | Vrednost podjetja (mediana, povprečje, tehtano povprečje), izračunana na zgoraj opisani način, se lahko uporabi za ugotavljanje vrednosti državnega deleža po pretvorbi dolga tako, da se od te vrednosti podjetja odšteje dolg podjetja, ki ostane neodplačan po pretvorbi; ta bo ostal obveznost podjetja, ki jo je treba servisirati. |
| --- | --- |

(140)

Vrednost podjetja (mediana, povprečje, tehtano povprečje), izračunana na zgoraj opisani način, se lahko uporabi za ugotavljanje vrednosti državnega deleža po pretvorbi dolga tako, da se od te vrednosti podjetja odšteje dolg podjetja, ki ostane neodplačan po pretvorbi; ta bo ostal obveznost podjetja, ki jo je treba servisirati.

| (141) | Rezultat je tržna vrednost skupnega lastniškega kapitala, kot je prikazano v Tabela 5.

  Tabela 5


  Izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala na podlagi metode VP









  Izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala po pretvorbi dolga | Scenariji |
| --- | --- | --- |
| | VP na podlagi 44-mesečne mediane cene delnice | VP na podlagi 44-mesečne povprečne cene delnice | VP na podlagi 44mesečne tehtane povprečne cene delnice |
| VP/delnico (v RON) | [4]–[6] | [4]–[6] | [4]–[6] |
| Število delnic pred pretvorbo | 343 211 383 | 343 211 383 | 343 211 383 |
| Vrednost podjetja (v milijonih RON) | [1 700]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [2 000]–[2 100] |
| Čisti dolg po pretvorbi dolga (v milijonih RON) | [1 600]–[1 700] | [1 600]–[1 700] | [1 600]–[1 700] |
| Tržna vrednost lastniškega kapitala (v milijonih RON) | [100]–[200] | [200]–[300] | [400]–[500] |
| Tržna vrednost lastniškega kapitala (v milijonih EUR) | [20]–[30] | [50]–[60] | [90]–[100] |

(141)

Rezultat je tržna vrednost skupnega lastniškega kapitala, kot je prikazano v Tabela 5.

Tabela 5

Izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala na podlagi metode VP

Izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala po pretvorbi dolga

Scenariji

VP na podlagi 44-mesečne mediane cene delnice

VP na podlagi 44-mesečne povprečne cene delnice

VP na podlagi 44mesečne tehtane povprečne cene delnice

VP/delnico (v RON)

[4]–[6]

[4]–[6]

[4]–[6]

Število delnic pred pretvorbo

343 211 383

343 211 383

343 211 383

Vrednost podjetja (v milijonih RON)

[1 700]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[2 000]–[2 100]

Čisti dolg po pretvorbi dolga (v milijonih RON)

[1 600]–[1 700]

[1 600]–[1 700]

[1 600]–[1 700]

Tržna vrednost lastniškega kapitala (v milijonih RON)

[100]–[200]

[200]–[300]

[400]–[500]

Tržna vrednost lastniškega kapitala (v milijonih EUR)

[20]–[30]

[50]–[60]

[90]–[100]

| (142) | Kar se tiče čistega finančnega dolga, uporabljenega v zgoraj opisanem izračunu, bi morala oba koraka izračuna, in sicer (i) izračun formule VP in (ii) nato odštetje dolga, da dobimo tržno vrednost lastniškega kapitala, temeljiti na tržni vrednosti dolga podjetja. |
| --- | --- |

(142)

Kar se tiče čistega finančnega dolga, uporabljenega v zgoraj opisanem izračunu, bi morala oba koraka izračuna, in sicer (i) izračun formule VP in (ii) nato odštetje dolga, da dobimo tržno vrednost lastniškega kapitala, temeljiti na tržni vrednosti dolga podjetja.

| (143) | Vendar Komisija najprej ugotavlja, da se z dolgom podjetja Oltchim ne trguje, zato je zaradi odsotnosti lokalnega trga za trgovanje z dolgom zelo težko določiti tržno ceno tega dolga. Teoretično bi lahko tržno ceno dolga določili tako, da se določi bonitetna ocena podjetja pred in po pretvorbi dolga. To oceno se potem lahko uporabi za ugotavljanje verjetnosti neplačila, ta pa se lahko uporabi za ugotavljanje tržne vrednosti dolga. Zaradi odsotnosti takšne ocene je Komisija menila, da takšno izvajanje ni možno in da bi bile napake, nastale zaradi slabo ocenjene tržne vrednosti, občutne. |
| --- | --- |

(143)

Vendar Komisija najprej ugotavlja, da se z dolgom podjetja Oltchim ne trguje, zato je zaradi odsotnosti lokalnega trga za trgovanje z dolgom zelo težko določiti tržno ceno tega dolga. Teoretično bi lahko tržno ceno dolga določili tako, da se določi bonitetna ocena podjetja pred in po pretvorbi dolga. To oceno se potem lahko uporabi za ugotavljanje verjetnosti neplačila, ta pa se lahko uporabi za ugotavljanje tržne vrednosti dolga. Zaradi odsotnosti takšne ocene je Komisija menila, da takšno izvajanje ni možno in da bi bile napake, nastale zaradi slabo ocenjene tržne vrednosti, občutne.

| (144) | Drugič, ob predpostavki, da bi se z dolgom pred in po pretvorbi trgovalo z uporabo enake diskontne stopnje pri njegovi knjigovodski vrednosti, se rezultati izračuna ne spremenijo, ne glede na višino diskontne stopnje. Vsakršna sprememba vrednosti čistega finančnega dolga bi za posledico imela sorazmerno spremembo vrednosti tržne kapitalizacije z obratnim predznakom. Vpliv prištetja knjigovodske ali tržne vrednosti dolga je nevtralen, ker se vrednost dolga najprej prišteje, da se dobi VP, nato pa odšteje, da se dobi nova vrednost lastniškega kapitala delnic. |
| --- | --- |

(144)

Drugič, ob predpostavki, da bi se z dolgom pred in po pretvorbi trgovalo z uporabo enake diskontne stopnje pri njegovi knjigovodski vrednosti, se rezultati izračuna ne spremenijo, ne glede na višino diskontne stopnje. Vsakršna sprememba vrednosti čistega finančnega dolga bi za posledico imela sorazmerno spremembo vrednosti tržne kapitalizacije z obratnim predznakom. Vpliv prištetja knjigovodske ali tržne vrednosti dolga je nevtralen, ker se vrednost dolga najprej prišteje, da se dobi VP, nato pa odšteje, da se dobi nova vrednost lastniškega kapitala delnic.

| (145) | Tretjič, ob predpostavki, da bi se z dolgom, ki ostane po pretvorbi, trgovalo z uporabo drugačne diskontne stopnje kot pred pretvorbo, bi moral smiseln izračun upoštevati dejstvo, da bo tržna vrednost preostalega dolga po pretvorbi dolga v lastniški kapital verjetno še vedno nižja, kot je njegova knjigovodska vrednost, a vsekakor višja od tržne vrednosti dolga pred pretvorbo dolga. Zaradi odsotnosti podlage za ugotavljanje teh diskontnih stopenj ni mogoče simulirati učinkov morebitnih sprememb v teh stopnjah, saj bi bilo treba spremeniti preveč parametrov hkrati. |
| --- | --- |

(145)

Tretjič, ob predpostavki, da bi se z dolgom, ki ostane po pretvorbi, trgovalo z uporabo drugačne diskontne stopnje kot pred pretvorbo, bi moral smiseln izračun upoštevati dejstvo, da bo tržna vrednost preostalega dolga po pretvorbi dolga v lastniški kapital verjetno še vedno nižja, kot je njegova knjigovodska vrednost, a vsekakor višja od tržne vrednosti dolga pred pretvorbo dolga. Zaradi odsotnosti podlage za ugotavljanje teh diskontnih stopenj ni mogoče simulirati učinkov morebitnih sprememb v teh stopnjah, saj bi bilo treba spremeniti preveč parametrov hkrati.

| (146) | Na drugi strani Komisija ugotavlja, da so bili računovodski izkazi podjetja Oltchim pripravljeni v skladu z MSRP in revidirani s strani neodvisnega revizorja KPMG. V navedenih računovodskih izkazih so finančne obveznosti podjetja prikazane po pošteni vrednosti v skladu z določbami MRS 39. MRS 39 določa pošteno vrednost kot znesek, s katerim je mogoče zamenjati sredstvo oziroma poravnati obveznost med dobro obveščenima in voljnima strankama pod običajnimi pogoji konkurence. Na podlagi tega je podjetje KPMG potrdilo, da poštena vrednost dolgoročnega dolga podjetja ni občutno drugačna od njegove knjigovodske vrednosti. |
| --- | --- |

(146)

Na drugi strani Komisija ugotavlja, da so bili računovodski izkazi podjetja Oltchim pripravljeni v skladu z MSRP in revidirani s strani neodvisnega revizorja KPMG. V navedenih računovodskih izkazih so finančne obveznosti podjetja prikazane po pošteni vrednosti v skladu z določbami MRS 39. MRS 39 določa pošteno vrednost kot znesek, s katerim je mogoče zamenjati sredstvo oziroma poravnati obveznost med dobro obveščenima in voljnima strankama pod običajnimi pogoji konkurence. Na podlagi tega je podjetje KPMG potrdilo, da poštena vrednost dolgoročnega dolga podjetja ni občutno drugačna od njegove knjigovodske vrednosti.

| (147) | Komisija na podlagi zgornjih ugotovitev meni, da je dejansko primerno uporabiti knjigovodsko vrednost dolga za izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(147)

Komisija na podlagi zgornjih ugotovitev meni, da je dejansko primerno uporabiti knjigovodsko vrednost dolga za izračun tržne vrednosti lastniškega kapitala.

| (148) | Vendar je Komisija, da bi preverila trdnost izračuna, dodatno izvedla analizo občutljivosti, tj. ugotovila je odstotno razliko med knjigovodsko in tržno vrednostjo čistega dolga pred pretvorbo, kar bi izenačilo sedanjo vrednost državnega deleža po pretvorbi in vrednost likvidacije, ob predpostavki, da bo tržna vrednost dolga po pretvorbi dolga v lastniški kapital ustrezala njegovi knjigovodski vrednosti. Navedena odstotna vrednost se lahko šteje za nekakšno „dovoljeno odstopanje“ pri oceni tržne vrednosti dolga. |
| --- | --- |

(148)

Vendar je Komisija, da bi preverila trdnost izračuna, dodatno izvedla analizo občutljivosti, tj. ugotovila je odstotno razliko med knjigovodsko in tržno vrednostjo čistega dolga pred pretvorbo, kar bi izenačilo sedanjo vrednost državnega deleža po pretvorbi in vrednost likvidacije, ob predpostavki, da bo tržna vrednost dolga po pretvorbi dolga v lastniški kapital ustrezala njegovi knjigovodski vrednosti. Navedena odstotna vrednost se lahko šteje za nekakšno „dovoljeno odstopanje“ pri oceni tržne vrednosti dolga.

| (149) | Komisija meni, da med vsemi scenariji (VP na podlagi mediane, povprečja, tehtanega povprečja) scenarij tehtanega povprečja predstavlja najnatančnejši scenarij, ker so v tem primeru vrednosti tehtane s trgovalnim obsegom delnic. V tem scenariju je zgoraj omenjeno dovoljeno odstopanje 15 %. Komisija zaključuje, da je odstopanje v takšni meri dovolj veliko za sklepanje, da izračun VP temelji na trdnih podatkih. |
| --- | --- |

(149)

Komisija meni, da med vsemi scenariji (VP na podlagi mediane, povprečja, tehtanega povprečja) scenarij tehtanega povprečja predstavlja najnatančnejši scenarij, ker so v tem primeru vrednosti tehtane s trgovalnim obsegom delnic. V tem scenariju je zgoraj omenjeno dovoljeno odstopanje 15 %. Komisija zaključuje, da je odstopanje v takšni meri dovolj veliko za sklepanje, da izračun VP temelji na trdnih podatkih.

| (150) | Po izračunu tržne vrednosti lastniškega kapitala se vrednost nastalega državnega deleža posledično lahko izračuna iz tržne vrednosti celotnega lastniškega kapitala na podlagi javnega lastniškega deleža, ki bo po pretvorbi dolga sledeč (40):

  Tabela 6


  Lastniški delež romunske države v podjetju Oltchim pred in po načrtovani pretvorbi dolga | Lastniški delež pred pretvorbo dolga | Lastniški delež po pretvorbi dolga
  Terjatve agencije AVAS plus pripadajoče obresti so pretvorjeni dolg |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAS | 0 % | [80]–[100] % |
| Ministrstvo za gospodarstvo | 54,81 % | [0]–[5] % |
| Državni delež skupaj | 54,81 % | [80]–[100] % |

(150)

Po izračunu tržne vrednosti lastniškega kapitala se vrednost nastalega državnega deleža posledično lahko izračuna iz tržne vrednosti celotnega lastniškega kapitala na podlagi javnega lastniškega deleža, ki bo po pretvorbi dolga sledeč (40):

Tabela 6

Lastniški delež romunske države v podjetju Oltchim pred in po načrtovani pretvorbi dolga

Lastniški delež pred pretvorbo dolga

Lastniški delež po pretvorbi dolga

Terjatve agencije AVAS plus pripadajoče obresti so pretvorjeni dolg

AVAS

0 %

[80]–[100] %

Ministrstvo za gospodarstvo

54,81 %

[0]–[5] %

Državni delež skupaj

54,81 %

[80]–[100] %

| (151) | Posledično bo po pretvorbi glavnega dolga in pripadajočih obresti, zaračunanih v skladu z dogovorom, podjetje Oltchim imelo tržno vrednost lastniškega kapitala med [20]-[30] in [90]-[100] milijoni EUR, kar bo pripeljalo do sedanje vrednosti (41) skupnega javnega lastniškega deleža ([80]-[100] %) v vrednosti med [15]-[30] in [75]-[90] milijonov EUR. V Tabeli 7 spodaj so vrednosti podjetja, izračunane po različnih scenarijih, strnjene in primerjane z vrednostmi v primeru likvidacije.

  Tabela 7


  Primerjava scenarijev pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, v primerjavi z likvidacijo na podlagi metode VP











  Pričakovani prihodek države
  v milijonih EUR | Pretvorba dolga in takojšnja privatizacija | Čista sedanja vrednost prihodkov, pridobljenih z likvidacijo | Primerjava |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | VP na podlagi 44-mesečne mediane cene delnice | VP na podlagi 44-mesečne povprečne cene delnice | VP na podlagi 44-mesečne tehtane povprečne cene delnice | | |
| Tržna vrednost lastniškega kapitala | [20]–[30] | [45]–[60] | [90]–[100] | | |
| Tržna vrednost skupnega javnega lastniškega deleža | [15]–[40] | [45]–[60] | [80]–[100] | | |
| Čista sedanja vrednost skupnega javnega lastniškega deleža (98,44 %) | [15]–[40] | [30]–[50] | [75]–[90] | [10]–[40] | Likvidacija < pretvorba dolga in privatizacija |
| Čista sedanja vrednost lastniškega deleža agencije AVAS (96,54 %) | [15]–[40] | [30]–[50] | [70]–[80] | [10]–[40] | Likvidacija < pretvorba dolga in privatizacija |
| Čista sedanja vrednost lastniškega deleža Ministrstva za gospodarstvo (1,9 %) | [0]–[1] | [0]–[1] | [1]–[2] | [0]–[1] | Likvidacija < pretvorba dolga in privatizacija |

(151)

Posledično bo po pretvorbi glavnega dolga in pripadajočih obresti, zaračunanih v skladu z dogovorom, podjetje Oltchim imelo tržno vrednost lastniškega kapitala med [20]-[30] in [90]-[100] milijoni EUR, kar bo pripeljalo do sedanje vrednosti (41) skupnega javnega lastniškega deleža ([80]-[100] %) v vrednosti med [15]-[30] in [75]-[90] milijonov EUR. V Tabeli 7 spodaj so vrednosti podjetja, izračunane po različnih scenarijih, strnjene in primerjane z vrednostmi v primeru likvidacije.

Tabela 7

Primerjava scenarijev pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, v primerjavi z likvidacijo na podlagi metode VP

Pričakovani prihodek države

v milijonih EUR

Pretvorba dolga in takojšnja privatizacija

Čista sedanja vrednost prihodkov, pridobljenih z likvidacijo

Primerjava

VP na podlagi 44-mesečne mediane cene delnice

VP na podlagi 44-mesečne povprečne cene delnice

VP na podlagi 44-mesečne tehtane povprečne cene delnice

Tržna vrednost lastniškega kapitala

[20]–[30]

[45]–[60]

[90]–[100]

Tržna vrednost skupnega javnega lastniškega deleža

[15]–[40]

[45]–[60]

[80]–[100]

Čista sedanja vrednost skupnega javnega lastniškega deleža (98,44 %)

[15]–[40]

[30]–[50]

[75]–[90]

[10]–[40]

Likvidacija < pretvorba dolga in privatizacija

Čista sedanja vrednost lastniškega deleža agencije AVAS (96,54 %)

[15]–[40]

[30]–[50]

[70]–[80]

[10]–[40]

Likvidacija < pretvorba dolga in privatizacija

Čista sedanja vrednost lastniškega deleža Ministrstva za gospodarstvo (1,9 %)

[0]–[1]

[0]–[1]

[1]–[2]

[0]–[1]

Likvidacija < pretvorba dolga in privatizacija

| (152) | Pri vseh ocenjenih scenarijih VP imata javni upnik (agencija AVAS) kot tudi javni delničar (Ministrstvo za gospodarstvo) boljše rezultate iz pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, kot pa ob likvidaciji podjetja. Delež trenutnega javnega delničarja, Ministrstva za gospodarstvo, se s pretvorbo dolga zmanjša, kar pomeni [80]-[100] % delež za agencijo AVAS. Kljub temu Ministrstvo za gospodarstvo nima razloga za nasprotovanje pretvorbi dolga, saj v primeru likvidacije za svoj delež v podjetju ne dobi ničesar. Javni upnik, agencija AVAS, bi tudi v scenariju z najnižjo ocenjeno vrednostjo podjetja dobil več kot v primeru likvidacije podjetja ([10]-[30] milijonov EUR v primerjavi z [10]-[30] milijoni EUR). |
| --- | --- |

(152)

Pri vseh ocenjenih scenarijih VP imata javni upnik (agencija AVAS) kot tudi javni delničar (Ministrstvo za gospodarstvo) boljše rezultate iz pretvorbe dolga, ki ji sledi privatizacija, kot pa ob likvidaciji podjetja. Delež trenutnega javnega delničarja, Ministrstva za gospodarstvo, se s pretvorbo dolga zmanjša, kar pomeni [80]-[100] % delež za agencijo AVAS. Kljub temu Ministrstvo za gospodarstvo nima razloga za nasprotovanje pretvorbi dolga, saj v primeru likvidacije za svoj delež v podjetju ne dobi ničesar. Javni upnik, agencija AVAS, bi tudi v scenariju z najnižjo ocenjeno vrednostjo podjetja dobil več kot v primeru likvidacije podjetja ([10]-[30] milijonov EUR v primerjavi z [10]-[30] milijoni EUR).

| (153) | Na podlagi zgornjih ugotovitev je mogoče zaključiti, da priglašeni ukrep (pretvorba dolga, ki ji sledi popolna privatizacija), če bi bilo podjetje v celoti privatizirano kmalu po pretvorbi dolga, ne pomeni prednosti za podjetje Oltchim, saj ukrep omogoča javnemu upniku, agenciji AVAS, večjo izterjavo dolga kot v primeru likvidacije. Komisija v zvezi s tem ugotavlja zavezanost romunskih organov (glej uvodni izjavi (17) in (73) zgoraj) glede popolne privatizacije podjetja do 31. maja 2012. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi zgornjih ugotovitev je mogoče zaključiti, da priglašeni ukrep (pretvorba dolga, ki ji sledi popolna privatizacija), če bi bilo podjetje v celoti privatizirano kmalu po pretvorbi dolga, ne pomeni prednosti za podjetje Oltchim, saj ukrep omogoča javnemu upniku, agenciji AVAS, večjo izterjavo dolga kot v primeru likvidacije. Komisija v zvezi s tem ugotavlja zavezanost romunskih organov (glej uvodni izjavi (17) in (73) zgoraj) glede popolne privatizacije podjetja do 31. maja 2012.

| (154) | Komisija ugotavlja, da je kvantitativna ocena na podlagi metode tržne kapitalizacije in metode VP podprta tudi z naslednjima dvema argumentoma, ki jih neodvisni izvedenec ni upošteval. |
| --- | --- |

(154)

Komisija ugotavlja, da je kvantitativna ocena na podlagi metode tržne kapitalizacije in metode VP podprta tudi z naslednjima dvema argumentoma, ki jih neodvisni izvedenec ni upošteval.

| (155) | Prvič, ocena temelji na borzni ceni delnice. Vendar bo, ker bo državni delež v podjetju Oltchim prodan kot ena enota, pridobitelj imel nadzor nad podjetjem. Zato bo pridobitelj pripravljen plačati kontrolno premijo za delež, kot je običajno v primerljivih transakcijah. |
| --- | --- |

(155)

Prvič, ocena temelji na borzni ceni delnice. Vendar bo, ker bo državni delež v podjetju Oltchim prodan kot ena enota, pridobitelj imel nadzor nad podjetjem. Zato bo pridobitelj pripravljen plačati kontrolno premijo za delež, kot je običajno v primerljivih transakcijah.

| (156) | Drugič, Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje PCC leta 2007 pripravljeno plačati 7,5 milijona EUR za de facto 12-odstotni delež v podjetju Oltchim in leta 2011 2,6 milijona EUR za nadaljnji 3,6-odstotni delež v podjetju Oltchim. To na eni strani kaže, da je zasebni vlagatelj menil, da je vrednost podjetja leta 2011 v primerjavi z letom 2007 narasla (ker je bil pripravljen plačati višjo ceno za delnico) in da bi bilo, glede na transakcijo iz leta 2011, 100 % delnic ovrednotenih na 73 milijonov EUR, kar je veliko več od likvidacijske vrednosti. |
| --- | --- |

(156)

Drugič, Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje PCC leta 2007 pripravljeno plačati 7,5 milijona EUR za de facto 12-odstotni delež v podjetju Oltchim in leta 2011 2,6 milijona EUR za nadaljnji 3,6-odstotni delež v podjetju Oltchim. To na eni strani kaže, da je zasebni vlagatelj menil, da je vrednost podjetja leta 2011 v primerjavi z letom 2007 narasla (ker je bil pripravljen plačati višjo ceno za delnico) in da bi bilo, glede na transakcijo iz leta 2011, 100 % delnic ovrednotenih na 73 milijonov EUR, kar je veliko več od likvidacijske vrednosti.

IX.4.   Sklep o prednostnem kriteriju

| (157) | Na podlagi zgornjih ugotovitev, in sicer da: (i) podjetje ni imelo nobene neupravičene prednosti zaradi načina, ki so ga državni organi izbrali za izterjavo javnega dolga, ki je predmet priglašenega ukrepa in (ii) pretvorba dolga kot taka ne pomeni neupravičene prednosti za podjetje, Komisija zaključuje, da prednostni kriterij v trenutno priglašenem ukrepu (nastalem z združitvijo ukrepov 1 in 3) ni izpolnjen. Ob upoštevanju te ugotovitve za oceno trenutno priglašenega ukrepa ni treba analizirati drugih kumulativnih meril iz opredelitve pojma državne pomoči, ki izhajajo iz člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(157)

Na podlagi zgornjih ugotovitev, in sicer da: (i) podjetje ni imelo nobene neupravičene prednosti zaradi načina, ki so ga državni organi izbrali za izterjavo javnega dolga, ki je predmet priglašenega ukrepa in (ii) pretvorba dolga kot taka ne pomeni neupravičene prednosti za podjetje, Komisija zaključuje, da prednostni kriterij v trenutno priglašenem ukrepu (nastalem z združitvijo ukrepov 1 in 3) ni izpolnjen. Ob upoštevanju te ugotovitve za oceno trenutno priglašenega ukrepa ni treba analizirati drugih kumulativnih meril iz opredelitve pojma državne pomoči, ki izhajajo iz člena 107(1) PDEU.

X.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (158) | Formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z ukrepom 2 (državna garancija) je treba zaradi umika priglasitve tega ukrepa zaključiti, ker je brezpredmeten. |
| --- | --- |

(158)

Formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z ukrepom 2 (državna garancija) je treba zaradi umika priglasitve tega ukrepa zaključiti, ker je brezpredmeten.

| (159) | Trenutno priglašeni ukrep (združitev prejšnjih ukrepov 1 in 3) ne vključuje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(159)

Trenutno priglašeni ukrep (združitev prejšnjih ukrepov 1 in 3) ne vključuje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (160) | Navedeni sklep temelji na trdni zavezi Romunije za prodajo celotnega lastniškega deleža v podjetju Oltchim, kot je navedeno v dopisu predsednika vlade Emila Boca z dne 21. oktobra 2011 in ponovno potrjeno z dopisom predsednika vlade Ungureanuja z dne 16. februarja 2012, |
| --- | --- |

(160)

Navedeni sklep temelji na trdni zavezi Romunije za prodajo celotnega lastniškega deleža v podjetju Oltchim, kot je navedeno v dopisu predsednika vlade Emila Boca z dne 21. oktobra 2011 in ponovno potrjeno z dopisom predsednika vlade Ungureanuja z dne 16. februarja 2012,

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Komisija se je odločila zaključiti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s priglašenim državnim jamstvom (ukrep 2) v korist podjetja Oltchim glede na to, da je Romunija umaknila priglasitev in tega ukrepa ne bo več izvajala.

Člen 2

Ukrep 1, ki ga je Romunija priglasila 17. julija 2009 in dopolnila 22. junija 2011, 9. septembra 2011, 21. oktobra 2011 in 16. februarja 2012, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 3

Ukrep 3, ki ga je Romunija uvedla leta 2007, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

V Bruslju, 7. marca 2012

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES sta postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člena sta vsebinsko istovetna. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. PDEU je uvedla tudi nekatere spremembe terminologije, kot sta nadomestitvi besede „Skupnost“ z besedo „Unija“ in besedne zveze „skupni trg“ z besedno zvezo „notranji trg“. V besedilu tega sklepa se uporablja terminologija PDEU.

1

(2)  Odločitev Komisije C(2009) 6867 final z dne 15. decembra 2009 (UL C 321, 29.12.2009, str. 21).

2

(3)  Menjalni tečaj ECB dne 17. julija 2009 je bil 1 EUR = 4,2 RON. V tem sklepu so vsi zneski iz RON pretvorjeni v EUR po navedenem menjalnem tečaju, razen če so bili zneski na voljo zgolj v EUR. V takšnem primeru se uporabi zgolj znesek v EUR.

3

(4)  Glej opombo 2.

4

(5)  Romunska javna agencija za privatizacijo. Glej opombo 10 spodaj.

5

(6)  Po podatkih podjetja Oltchim.

6

(7)  Profil podjetja je na voljo na spletnem mestu borze v Bukarešti, glej http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=OLT:RO.

7

(8)  Informacije so na voljo na spletnem mestu podjetja Oltchim: www.oltchim.ro.

8

(9)  Ob upoštevanju dejstva, da je bila romunska valuta ROL, ki je bila takrat v obtoku, pod vplivom hiperinflacije.

9

(10)  Pozneje so bile terjatve prenesene na romunsko agencijo, imenovano „AVAB“ (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare – Agencija za izterjavo bančnih sredstev), ki je bila maja 2004 združena z agencijo za privatizacijo APAPS (Agencija za privatizacijo in upravljanje državnega lastništva), preimenovano v AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului – Agencija za izterjavo državnih sredstev). Zaradi poenostavitve bosta agenciji AVAS in AVAB v tej odločbi imenovani AVAS.

10

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului

(11)  Izredni odlok vlade št. 45/2006.

11

(12)  Kot je navedeno v uvodni izjavi (32), je bilo samo leta 2007 iz storniranja pretvorbe dolga v računovodske izkaze podjetja Oltchim vnesenih 95 milijonov USD.

12

(13)  RON je zamenjal ROL 1. julija 2005; 1 RON je enako 10 000 ROL.

13

(14)  Londonska medbančna obrestna mera.

14

(15)  Maja 2011 je podjetje PCC na borzi kupilo nadaljnji 3,6-odstotni delež v višini 2,6 milijona EUR. Junija 2011 se je podjetje PCC SE povezalo z investicijskim skladom Carlson Ventures Ltd iz Združenega kraljestva, ki je prav tako pridobilo delnice podjetja Oltchim na borzi. Podjetji PCC in Carlson Ventures imata zdaj skupaj v lasti 32 % podjetja Oltchim.

15

(16)  Zaupne informacije.

16

(17)  Polletni računovodski izkazi na dan 30. junija 2011 so bili izraženi v EUR.

17

(18)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

18

(19)  V skladu z odločbo vlade št. 780/2006 o izvajanju Direktive Sveta 2003/87 morajo upravljavci vrniti kupone CO2 za predhodno leto do 30. aprila. Nepravočasno vračilo kuponov se kaznuje z globo.

19

2

(20)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

20

(21)  Sklep Sveta 2011/288/ES, (UL L 132, 19.5.2011, str. 15).

21

(22)  Glej http://www.imf.org/external/pubs/cat/longres.aspx?sk=24767.0.

22

(23)  Na voljo na naslovu http://www.imf.org/external/np/loi/2011/rou/060911.pdf.

23

(24)  UL L 157, 21.6.2005, str. 268.

24

(25)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

25

(26)  UL L 157, 21.6.2005, str. 268.

26

(27)  Glej npr. Odločbo Komisije z dne 24.4.2007 v zadevi E 12/2005 Neomejena jamstva podjetju Poczta Polska, UL C 284, 27.11.2007, str. 2, Odločba Komisije z dne 18.7.2007 v zadevi C 27/2004 Agrobanka, UL L 67, 11.3.2008, str. 3, Odločba Komisije z dne 28.1.2004 v zadevi CZ 14/2003 Česka Spoŕitelna, a.s., UL C 195, 31.7.2004, str. 2, in Odločba Komisije z dne 3.3.2004 v zadevi CZ 58/2003 Evrobanka, a.s,. UL C 115, 30.4.2004, str. 40

27

Česka Spoŕitelna, a.s

Evrobanka, a.s

(28)  Glej zadevo C-342/96 Španija proti Komisiji (Tubacex) [1999] Recueil, str. I-2459, točka 46, Caszadeva T-152/99 HAMSA proti Komisiji [2002] Recueil, str. II-3049, točka 167.

28

Španija proti Komisiji (Tubacex)

HAMSA proti Komisiji

(29)  Vodstvo podjetja Oltchim je pripravilo poslovni načrt za obdobje od 2006 do 2010; poleg tega je bilo na voljo neodvisno svetovalno mnenje podjetja Raiffeisen iz maja 2007 ter tehnično poročilo svetovalnega podjetja Techno Orbichem iz maja 2007.

29

(30)  Npr. načrt poslovanja, ki je bil priglašen Komisiji 17. julija 2009, in študija, ki jo je pripravilo svetovalno podjetje Roland Berger, z dne 13. aprila 2011, ki je bila s strani romunskih organov poslana Komisiji 14. aprila 2011.

30

(31)  Trajanje posebnega postopka prostovoljne likvidacije je bilo ocenjeno na približno 18 mesecev.

31

(32)  [10]–[20]-odstotna stopnja izterjave je nižja od predhodno izračunane [15]–[25]-odstotne stopnje, ker so bile kasneje upoštevane tudi obresti, zaračunane s strani agencije AVAS, ki pomenijo nezavarovane terjatve.

32

(33)  Svetovalno podjetje Roland Berger je v študiji z dne 13. aprila 2011 določilo vrednost tehtane povprečne vrednosti kapitala, diskontirane na dan 30. junija 2011 po diskontni stopnji 10,7 %. Študijo so romunski organi Komisiji posredovali 14. aprila 2011.

33

(34)  Glej opombo 32.

34

(35)  Romunija je pri prvotni priglasitvi sicer predstavila poslovni načrt, vendar so projekcije v načrtu temeljile na obsežnih investicijah v višini 424 milijonov EUR, ki jih v sedanjih okoliščinah ni mogoče upoštevati, saj se je država nadaljnjim investicijam odpovedala.

35

(36)  Odstotek delnic, s katerimi se je trgovalo v tem obdobju, se je gibal med 0,01 % in 13,45 % vseh delnic na mesec.

36

(37)  V 52-tedenskem obdobju od februarja 2011 do februarja 2012 je bila najvišja dosežena cena celo 2,21 RON za delnico.

37

(38)  Tehtano povprečje je bilo izračunano na podlagi trgovalnega obsega delnic.

38

(39)  Manjšinski delež in prednostne delnice so enake nič, vrednost denarnih sredstev in njihovih ustreznikov pa je zanemarljiva, zato ni bila upoštevana pri izračunu čistega dolga.

39

(40)  Za namene analize poročilo ni upoštevalo možne udeležbe zasebnih delničarjev pri povečanju lastniškega kapitala, ker naj bi bil vpliv takšne udeležbe na lastniški delež romunske države nevtralen.

40

(41)  Diskontirana z diskontnim količnikom 10,7 na dan 30. junija 2011, podobno kot likvidacijska vrednost.

41

---

| 1.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 148/52

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. januar 2013

o državni pomoči SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN), ki jo je izvedla Nizozemska Domnevna prodaja zemljišča pod tržno ceno s strani občine Leidschendam-Voorburg

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 87)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/247/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 10. septembra 2007 je Stichting Behoud Damplein Leidschendam (v nadaljnjem besedilu: fundacija), ki je bila leta 2006 ustanovljena za zaščito interesov prebivalcev okolice Dampleina v občini Leidschendam-Voorburg (Nizozemska), pri Komisiji vložila pritožbo zaradi domnevne dodelitve državne pomoči v okviru nepremičninskega projekta, ki ga je začela izvajati občina Leidschendam-Voorburg v sodelovanju s številnimi zasebnimi subjekti. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 10. septembra 2007 je Stichting Behoud Damplein Leidschendam (v nadaljnjem besedilu: fundacija), ki je bila leta 2006 ustanovljena za zaščito interesov prebivalcev okolice Dampleina v občini Leidschendam-Voorburg (Nizozemska), pri Komisiji vložila pritožbo zaradi domnevne dodelitve državne pomoči v okviru nepremičninskega projekta, ki ga je začela izvajati občina Leidschendam-Voorburg v sodelovanju s številnimi zasebnimi subjekti.

| (2) | Z dopisom z dne 12. oktobra 2007 je Komisija posredovala pritožbo v obravnavo nizozemskim organom skupaj z zahtevo, naj odgovorijo na več vprašanj. Nizozemski organi so odgovorili z dopisom z dne 7. decembra 2007. Komisija je z dopisi z dne 25. aprila 2008, 12. septembra 2008, 14. avgusta 2009, 12. februarja 2010 in 2. avgusta 2011 poslala nizozemskim organom nove zahtevke za informacije. Ti so na nanje odgovorili z dopisi z dne 30. maja 2008, 7. novembra 2008, 30. oktobra 2009, 12. aprila 2010, 29. septembra 2011 in 3. oktobra 2011. Službe Komisije in nizozemski organi so 12. marca 2010 organizirali sestanek, na podlagi katerega so bile Komisiji z dopisom z dne 30. avgusta 2010 predložene dodatne informacije. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 12. oktobra 2007 je Komisija posredovala pritožbo v obravnavo nizozemskim organom skupaj z zahtevo, naj odgovorijo na več vprašanj. Nizozemski organi so odgovorili z dopisom z dne 7. decembra 2007. Komisija je z dopisi z dne 25. aprila 2008, 12. septembra 2008, 14. avgusta 2009, 12. februarja 2010 in 2. avgusta 2011 poslala nizozemskim organom nove zahtevke za informacije. Ti so na nanje odgovorili z dopisi z dne 30. maja 2008, 7. novembra 2008, 30. oktobra 2009, 12. aprila 2010, 29. septembra 2011 in 3. oktobra 2011. Službe Komisije in nizozemski organi so 12. marca 2010 organizirali sestanek, na podlagi katerega so bile Komisiji z dopisom z dne 30. avgusta 2010 predložene dodatne informacije.

| (3) | Z dopisom z dne 26. januarja 2012 je Komisija obvestila Nizozemsko o svojem sklepu, da v zvezi s posebnim ukrepom, ki je bil sprejet v okviru nepremičninskega projekta, začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je s tem sklepom pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede njene predhodne ocene ukrepa. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 26. januarja 2012 je Komisija obvestila Nizozemsko o svojem sklepu, da v zvezi s posebnim ukrepom, ki je bil sprejet v okviru nepremičninskega projekta, začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je s tem sklepom pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede njene predhodne ocene ukrepa.

| (4) | Z dopisom z dne 18. aprila 2012 so nizozemski organi po dveh podaljšanjih roka za predložitev pripomb in po sestanku s službami Komisije z dne 12. marca 2012, na katerem je bil navzoč upravičenec ukrepov, predložili svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 18. aprila 2012 so nizozemski organi po dveh podaljšanjih roka za predložitev pripomb in po sestanku s službami Komisije z dne 12. marca 2012, na katerem je bil navzoč upravičenec ukrepov, predložili svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka.

| (5) | Z dopisom z dne 16. aprila 2012 je fundacija predložila Komisiji svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka. Nizozemskim organom je bila z dopisom z dne 16. maja 2012 posredovana nezaupna različica teh pripomb. Z dopisom z dne 14. junija 2012 so se nizozemski organi odzvali na pripombe fundacije. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 16. aprila 2012 je fundacija predložila Komisiji svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka. Nizozemskim organom je bila z dopisom z dne 16. maja 2012 posredovana nezaupna različica teh pripomb. Z dopisom z dne 14. junija 2012 so se nizozemski organi odzvali na pripombe fundacije.

2.   OPIS UKREPOV

2.1   Upravičenci in vpletene strani

| (6) | Upravičenec ukrepov je partnerstvo Schouten-de Jong Bouwfonds (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo SJB). Partnerstvo, ki sta ga družba Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (v nadaljnjem besedilu: družba Schouten de Jong) in družba Bouwfonds Ontwikkeling BV (v nadaljnjem besedilu: družba Bouwfonds) ustanovili za potrebe spornega nepremičninskega projekta, po nizozemski zakonodaji ni pravna oseba. |
| --- | --- |

(6)

Upravičenec ukrepov je partnerstvo Schouten-de Jong Bouwfonds (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo SJB). Partnerstvo, ki sta ga družba Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (v nadaljnjem besedilu: družba Schouten de Jong) in družba Bouwfonds Ontwikkeling BV (v nadaljnjem besedilu: družba Bouwfonds) ustanovili za potrebe spornega nepremičninskega projekta, po nizozemski zakonodaji ni pravna oseba.

| (7) | Za upravičenki ukrepov bi bilo treba kot članici partnerstva SJB šteti tudi družbi Schouten de Jong in Bouwfonds (4). |
| --- | --- |

(7)

Za upravičenki ukrepov bi bilo treba kot članici partnerstva SJB šteti tudi družbi Schouten de Jong in Bouwfonds (4).

| (8) | Družba Schouten de Jong, ki je bila ustanovljena v Voorburgu na Nizozemskem, je dejavna na področju razvoja nepremičninskih projektov na Nizozemskem, zlasti na območju Leidschendama. Njeni prihodki od prodaje so leta 2011 znašali 60 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(8)

Družba Schouten de Jong, ki je bila ustanovljena v Voorburgu na Nizozemskem, je dejavna na področju razvoja nepremičninskih projektov na Nizozemskem, zlasti na območju Leidschendama. Njeni prihodki od prodaje so leta 2011 znašali 60 milijonov EUR.

| (9) | Družba Bouwfonds, podružnica družbe Rabo Vastgoed, je bila ustanovljena v Delftu na Nizozemskem in je največji razvijalec nepremičnin na Nizozemskem ter se uvršča med tri največje akterje na evropskem nepremičninskem trgu. Dejavna je zlasti na Nizozemskem, v Nemčiji in Franciji. Njeni prihodki od prodaje so leta 2011 znašali 1,6 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(9)

Družba Bouwfonds, podružnica družbe Rabo Vastgoed, je bila ustanovljena v Delftu na Nizozemskem in je največji razvijalec nepremičnin na Nizozemskem ter se uvršča med tri največje akterje na evropskem nepremičninskem trgu. Dejavna je zlasti na Nizozemskem, v Nemčiji in Franciji. Njeni prihodki od prodaje so leta 2011 znašali 1,6 milijarde EUR.

| (10) | Občina Leidschendam-Voorburg (v nadaljnjem besedilu: občina) se nahaja v nizozemski provinci Južna Holandija, blizu mesta Haag. |
| --- | --- |

(10)

Občina Leidschendam-Voorburg (v nadaljnjem besedilu: občina) se nahaja v nizozemski provinci Južna Holandija, blizu mesta Haag.

| (11) | Javno-zasebno partnerstvo v obliki vennootschap onder firma (v nadaljnjem besedilu: JZP) sta občina in partnerstvo SJB ustanovila za izvajanje faze uporabe stavbnega zemljišča v spornem nepremičninskem projektu. Vsaka stran v JZP naj bi nosila 50 % stroškov in tveganj, povezanih s fazo uporabe stavbnega zemljišča v projektu. Sprejemanje odločitev v JZP naj bi bilo soglasno. Po podatkih, ki so jih predložili nizozemski organi, sta družbi Schouten de Jong in Bouwfonds solidarno odgovorni (hoofdelijk aansprakelijk) za to, da partnerstvo SJB izpolnjuje obveznosti iz sporazuma o JZP (5). |
| --- | --- |

(11)

Javno-zasebno partnerstvo v obliki vennootschap onder firma (v nadaljnjem besedilu: JZP) sta občina in partnerstvo SJB ustanovila za izvajanje faze uporabe stavbnega zemljišča v spornem nepremičninskem projektu. Vsaka stran v JZP naj bi nosila 50 % stroškov in tveganj, povezanih s fazo uporabe stavbnega zemljišča v projektu. Sprejemanje odločitev v JZP naj bi bilo soglasno. Po podatkih, ki so jih predložili nizozemski organi, sta družbi Schouten de Jong in Bouwfonds solidarno odgovorni (hoofdelijk aansprakelijk) za to, da partnerstvo SJB izpolnjuje obveznosti iz sporazuma o JZP (5).

2.2   Nepremičninski projekt

| (12) | Občinski svet je 6. aprila 2004 sprejel „Koncept glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum“ in „Koncept glavnega načrta Damcentrum“, ki sestavljata okvirni sporazum za oživitev mestnega središča Leidschendama (v nadaljnjem besedilu: projekt Mestno središče Leidschendama) (6). Projekt Mestno središče Leidschendama, ki zadeva približno 20,7 hektarja površine, zajema rušenje okoli 280 večinoma neprofitnih stanovanjskih enot, obnovo javnih površin in infrastrukture (kanalizacija, tlakovanje, razsvetljava itd.), gradnjo približno 600 novih stanovanjskih enot (v neprofitnem in profitnem stanovanjskem sektorju), približno 3 000 kvadratnih metrov poslovnih (nakupovalnih) prostorov in dvonivojske podzemne parkirne hiše ter premestitev in obnovo šole. Projekt Mestno središče Leidschendama je bil razdeljen na različne podprojekte in eden od njih je nepremičninski projekt, ki se nanaša na Damplein (v nadaljnjem besedilu: projekt Damplein). |
| --- | --- |

(12)

Občinski svet je 6. aprila 2004 sprejel „Koncept glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum“ in „Koncept glavnega načrta Damcentrum“, ki sestavljata okvirni sporazum za oživitev mestnega središča Leidschendama (v nadaljnjem besedilu: projekt Mestno središče Leidschendama) (6). Projekt Mestno središče Leidschendama, ki zadeva približno 20,7 hektarja površine, zajema rušenje okoli 280 večinoma neprofitnih stanovanjskih enot, obnovo javnih površin in infrastrukture (kanalizacija, tlakovanje, razsvetljava itd.), gradnjo približno 600 novih stanovanjskih enot (v neprofitnem in profitnem stanovanjskem sektorju), približno 3 000 kvadratnih metrov poslovnih (nakupovalnih) prostorov in dvonivojske podzemne parkirne hiše ter premestitev in obnovo šole. Projekt Mestno središče Leidschendama je bil razdeljen na različne podprojekte in eden od njih je nepremičninski projekt, ki se nanaša na Damplein (v nadaljnjem besedilu: projekt Damplein).

2.2.1   Faza gradnje

| (13) | Na podlagi projekta Mestno središče Leidschendama je občina 9. septembra 2004 sklenila sporazum o sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: sporazum o sodelovanju iz leta 2004) z več zasebnimi razvijalci projektov, vključno s partnerstvom SJB. V sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 je določeno, da zasebni razvijalci projektov za vsakega od posebnih sestavnih delov projekta Mestno središče Leidschendama, ki jim je dodeljen, na svoje stroške in na lastno tveganje zgradijo in prodajo predvideno nepremičnino. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi projekta Mestno središče Leidschendama je občina 9. septembra 2004 sklenila sporazum o sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: sporazum o sodelovanju iz leta 2004) z več zasebnimi razvijalci projektov, vključno s partnerstvom SJB. V sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 je določeno, da zasebni razvijalci projektov za vsakega od posebnih sestavnih delov projekta Mestno središče Leidschendama, ki jim je dodeljen, na svoje stroške in na lastno tveganje zgradijo in prodajo predvideno nepremičnino.

| (14) | V skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 bi se gradbena dela lahko začela, takoj ko bi bilo zemljišče pripravljeno za gradnjo (glej uvodno izjavo 22) in bi bila pridobljena ustrezna gradbena dovoljenja. Vendar je bilo zasebnim razvijalcem dovoljeno, da preložijo gradnjo stanovanjskih enot v profitnem sektorju, dokler 70 % teh enot, v kombinaciji z neprofitnimi stanovanjskimi enotami ali brez teh, na območju zadevnega podprojekta ne bi bilo že vnaprej prodanih (člen 7(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, v nadaljnjem besedilu: klavzula o 70 %). Klavzula o 70 % je v gradbenih pogodbah na Nizozemskem običajna, zmanjšala pa naj bi tveganja razvijalcev projektov, da zgradijo nepremičnino, ki morda ne bo prodana. Vendar v navedenem sporazumu ni bilo predvidenih možnosti za odlog gradnje poslovnih prostorov in podzemne parkirne hiše. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 bi se gradbena dela lahko začela, takoj ko bi bilo zemljišče pripravljeno za gradnjo (glej uvodno izjavo 22) in bi bila pridobljena ustrezna gradbena dovoljenja. Vendar je bilo zasebnim razvijalcem dovoljeno, da preložijo gradnjo stanovanjskih enot v profitnem sektorju, dokler 70 % teh enot, v kombinaciji z neprofitnimi stanovanjskimi enotami ali brez teh, na območju zadevnega podprojekta ne bi bilo že vnaprej prodanih (člen 7(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, v nadaljnjem besedilu: klavzula o 70 %). Klavzula o 70 % je v gradbenih pogodbah na Nizozemskem običajna, zmanjšala pa naj bi tveganja razvijalcev projektov, da zgradijo nepremičnino, ki morda ne bo prodana. Vendar v navedenem sporazumu ni bilo predvidenih možnosti za odlog gradnje poslovnih prostorov in podzemne parkirne hiše.

| (15) | V skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 in dodatnim sporazumom o projektu, ki je bil sklenjen 22. novembra 2004 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o projektu s partnerstvom SJB), naj bi partnerstvo SJB zgradilo skupno 242 stanovanjskih enot, pri čemer bi jih bilo po prvotnem načrtu 74 zgrajenih na Dampleinu (7). Partnerstvo SJB naj bi na Dampleinu zgradilo tudi približno 2 400 kvadratnih metrov poslovnih prostorov in podzemno parkirno hišo, ki bi poleg zasebnega dela (75 parkirnih mest) vključevala tudi javni del (225 parkirnih mest). Poslovni prostori in stanovanjske enote naj bi bili zgrajeni nad podzemno parkirno hišo. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 in dodatnim sporazumom o projektu, ki je bil sklenjen 22. novembra 2004 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o projektu s partnerstvom SJB), naj bi partnerstvo SJB zgradilo skupno 242 stanovanjskih enot, pri čemer bi jih bilo po prvotnem načrtu 74 zgrajenih na Dampleinu (7). Partnerstvo SJB naj bi na Dampleinu zgradilo tudi približno 2 400 kvadratnih metrov poslovnih prostorov in podzemno parkirno hišo, ki bi poleg zasebnega dela (75 parkirnih mest) vključevala tudi javni del (225 parkirnih mest). Poslovni prostori in stanovanjske enote naj bi bili zgrajeni nad podzemno parkirno hišo.

| (16) | Kot so v svojih dopisih izrecno poudarili tudi nizozemski organi, občina ni sodelovala pri gradbeni fazi projekta in ni nosila tveganj, povezanih s prodajo stanovanjskih enot in poslovnih prostorov. Morebitni dobiček od prodaje bi se stekal neposredno k zasebnim razvijalcem. Ločevati je treba med fazo gradnje in tako imenovano fazo uporabe stavbnega zemljišča, v kateri je občina preko JZP sodelovala s partnerstvom SJB in nosila 50 % tveganj (glej uvodno izjavo (18)). |
| --- | --- |

(16)

Kot so v svojih dopisih izrecno poudarili tudi nizozemski organi, občina ni sodelovala pri gradbeni fazi projekta in ni nosila tveganj, povezanih s prodajo stanovanjskih enot in poslovnih prostorov. Morebitni dobiček od prodaje bi se stekal neposredno k zasebnim razvijalcem. Ločevati je treba med fazo gradnje in tako imenovano fazo uporabe stavbnega zemljišča, v kateri je občina preko JZP sodelovala s partnerstvom SJB in nosila 50 % tveganj (glej uvodno izjavo (18)).

2.2.2   Faza uporabe stavbnega zemljišča

| (17) | Preden so se lahko začela gradbena dela na vsakem posameznem delu nepremičninskega projekta, je bilo treba pridobiti zemljišče, preurediti javno infrastrukturo in pripraviti zemljišče za gradnjo. Ker naj bi „faza uporabe stavbnega zemljišča“ predvidoma vključevala visoke stroške (takrat ocenjeni na približno 30 milijonov EUR) in znatna tveganja, se je občina odločila, da bo za izvedbo teh del s partnerstvom SJB ustanovila JZP (8). Občina je zato s partnerstvom SJB 22. novembra 2004 podpisala sporazum o uporabi stavbnega zemljišča/JZP (v nadaljnjem besedilu: sporazum GREX). |
| --- | --- |

(17)

Preden so se lahko začela gradbena dela na vsakem posameznem delu nepremičninskega projekta, je bilo treba pridobiti zemljišče, preurediti javno infrastrukturo in pripraviti zemljišče za gradnjo. Ker naj bi „faza uporabe stavbnega zemljišča“ predvidoma vključevala visoke stroške (takrat ocenjeni na približno 30 milijonov EUR) in znatna tveganja, se je občina odločila, da bo za izvedbo teh del s partnerstvom SJB ustanovila JZP (8). Občina je zato s partnerstvom SJB 22. novembra 2004 podpisala sporazum o uporabi stavbnega zemljišča/JZP (v nadaljnjem besedilu: sporazum GREX).

| (18) | Partnerstvo SJB bi v zameno za svoje sodelovanje v fazi uporabe stavbnega zemljišča dobilo delež prihodkov JZP in razvojne pravice za parcele, ki so bile predhodno dodeljene občini (9). V skladu s sporazumom GREX naj bi tako občina kot tudi partnerstvo SJB neposredno finančno prispevala k JZP za izvedbo del v okviru uporabe stavbnega zemljišča (10). V sporazumu GREX je nadalje določeno, da občina in partnerstvo SJB v fazi uporabe stavbnega zemljišča nosita vsak 50 % stroškov in tveganj (člen 4(1) sporazuma GREX) ter da se končni prihodki/odhodki od uporabe stavbnega zemljišča razdelijo v skladu s pravili iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 (člen 14(3)). V skladu s tem sporazumom bi se ob koncu faze uporabe stavbnega zemljišča negativen ali pozitiven rezultat v višini do 1 milijona EUR enakovredno razdelil med občino in partnerstvo SJB, medtem ko bi se delež pozitivnega rezultata, ki bi presegal 1 milijon EUR, razdelil med občino, partnerstvo SJB in druge zasebne subjekte, ki sodelujejo v fazi gradnje v nepremičninskem projektu (člen 10(9) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004). |
| --- | --- |

(18)

Partnerstvo SJB bi v zameno za svoje sodelovanje v fazi uporabe stavbnega zemljišča dobilo delež prihodkov JZP in razvojne pravice za parcele, ki so bile predhodno dodeljene občini (9). V skladu s sporazumom GREX naj bi tako občina kot tudi partnerstvo SJB neposredno finančno prispevala k JZP za izvedbo del v okviru uporabe stavbnega zemljišča (10). V sporazumu GREX je nadalje določeno, da občina in partnerstvo SJB v fazi uporabe stavbnega zemljišča nosita vsak 50 % stroškov in tveganj (člen 4(1) sporazuma GREX) ter da se končni prihodki/odhodki od uporabe stavbnega zemljišča razdelijo v skladu s pravili iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 (člen 14(3)). V skladu s tem sporazumom bi se ob koncu faze uporabe stavbnega zemljišča negativen ali pozitiven rezultat v višini do 1 milijona EUR enakovredno razdelil med občino in partnerstvo SJB, medtem ko bi se delež pozitivnega rezultata, ki bi presegal 1 milijon EUR, razdelil med občino, partnerstvo SJB in druge zasebne subjekte, ki sodelujejo v fazi gradnje v nepremičninskem projektu (člen 10(9) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004).

| (19) | Faza uporabe stavbnega zemljišča je poleg priprave zemljišča za gradnjo zajemala tudi gradnjo, začasno uporabo in ponovno prodajo javnega dela podzemne parkirne hiše ter gradnjo šole (člen 4 sporazuma GREX). JZP in partnerstvo SJB sta se zato sporazumela, da bo partnerstvo SJB zgradilo javno podzemno parkirno hišo, neločljivo povezano z zasebnim delom parkirne hiše (člen 9 sporazuma GREX), od JZP pa bo v ta namen prejelo najvišji znesek v višini približno 4,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) (člen 6 sporazuma o projektu s partnerstvom SJB). Gradnjo zasebnega dela parkirne hiše bi financiralo partnerstvo SJB. JZP je nameravalo prodati celotno parkirno hišo tretji osebi, prihodki od prodaje pa bi se stekli v JZP, ki bi jih razdelilo med občino in partnerstvo SJB. |
| --- | --- |

(19)

Faza uporabe stavbnega zemljišča je poleg priprave zemljišča za gradnjo zajemala tudi gradnjo, začasno uporabo in ponovno prodajo javnega dela podzemne parkirne hiše ter gradnjo šole (člen 4 sporazuma GREX). JZP in partnerstvo SJB sta se zato sporazumela, da bo partnerstvo SJB zgradilo javno podzemno parkirno hišo, neločljivo povezano z zasebnim delom parkirne hiše (člen 9 sporazuma GREX), od JZP pa bo v ta namen prejelo najvišji znesek v višini približno 4,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) (člen 6 sporazuma o projektu s partnerstvom SJB). Gradnjo zasebnega dela parkirne hiše bi financiralo partnerstvo SJB. JZP je nameravalo prodati celotno parkirno hišo tretji osebi, prihodki od prodaje pa bi se stekli v JZP, ki bi jih razdelilo med občino in partnerstvo SJB.

| (20) | Nazadnje bi JZP prispevalo tudi 50 % stroškov za gradnjo šole v drugem načrtovanem območju v okviru projekta Mestno središče Leidschendama. Ostalih 50 % bi neposredno financirala občina (člen 8 sporazuma GREX). |
| --- | --- |

(20)

Nazadnje bi JZP prispevalo tudi 50 % stroškov za gradnjo šole v drugem načrtovanem območju v okviru projekta Mestno središče Leidschendama. Ostalih 50 % bi neposredno financirala občina (člen 8 sporazuma GREX).

| (21) | Iz uvodnih izjav (17)–(20) je razvidno, da so stroške faze uporabe stavbnega zemljišča v projektu sestavljali predvsem stroški pridobitve zemljišča, v kolikor to ni bilo v lasti občine, stroški priprave zemljišča za gradnjo, stroški za gradnjo javnega dela podzemne parkirne hiše in 50 % stroškov gradnje šole. |
| --- | --- |

(21)

Iz uvodnih izjav (17)–(20) je razvidno, da so stroške faze uporabe stavbnega zemljišča v projektu sestavljali predvsem stroški pridobitve zemljišča, v kolikor to ni bilo v lasti občine, stroški priprave zemljišča za gradnjo, stroški za gradnjo javnega dela podzemne parkirne hiše in 50 % stroškov gradnje šole.

| (22) | JZP bi prihodke ustvarilo v okviru faze uporabe stavbnega zemljišča, zlasti s prodajo zemljišča zasebnim razvijalcem projektov, vključno s partnerstvom SJB, in sicer potem, ko bi zemljišče pripravilo za gradnjo. Vsak razvijalec projekta bi kupil del zemljišča, ki mu je bilo dodeljeno za gradnjo stanovanjskih enot in poslovnih prostorov. Cene zemljišč so bile določene v členu 10 in Prilogi 3a k sporazumu o sodelovanju iz leta 2004. V tem sporazumu iz leta 2004 je izrecno navedeno, da se te najnižje cene lahko zvišajo, če bi bila pozidana večja talna površina od načrtovane. Cene so temeljile na cenitvenem poročilu neodvisnega cenilca z dne 11. marca 2003, ki je ocenil, da so te cene usklajene s tržnimi. Ceno zemljišča je bilo treba plačati takoj, ko je zadevni zasebni razvijalec pridobil potrebna gradbena dovoljenja, oziroma najpozneje v trenutku pravnega prenosa zemljišča (člen 10(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004). |
| --- | --- |

(22)

JZP bi prihodke ustvarilo v okviru faze uporabe stavbnega zemljišča, zlasti s prodajo zemljišča zasebnim razvijalcem projektov, vključno s partnerstvom SJB, in sicer potem, ko bi zemljišče pripravilo za gradnjo. Vsak razvijalec projekta bi kupil del zemljišča, ki mu je bilo dodeljeno za gradnjo stanovanjskih enot in poslovnih prostorov. Cene zemljišč so bile določene v členu 10 in Prilogi 3a k sporazumu o sodelovanju iz leta 2004. V tem sporazumu iz leta 2004 je izrecno navedeno, da se te najnižje cene lahko zvišajo, če bi bila pozidana večja talna površina od načrtovane. Cene so temeljile na cenitvenem poročilu neodvisnega cenilca z dne 11. marca 2003, ki je ocenil, da so te cene usklajene s tržnimi. Ceno zemljišča je bilo treba plačati takoj, ko je zadevni zasebni razvijalec pridobil potrebna gradbena dovoljenja, oziroma najpozneje v trenutku pravnega prenosa zemljišča (člen 10(5) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004).

| (23) | Cena zemljišč, ki jih je JZP prodalo partnerstvu SJB za celotni projekt „Mestno središče Leidschendama“, je bila določena na najmanj 18,5 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003). Cena zemljišča na območju Dampleina, ki ga je JZP prodalo partnerstvu SJB, je bila določena na najmanj 7,2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer je do plačila indeksirana z 2,5 % na leto. |
| --- | --- |

(23)

Cena zemljišč, ki jih je JZP prodalo partnerstvu SJB za celotni projekt „Mestno središče Leidschendama“, je bila določena na najmanj 18,5 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003). Cena zemljišča na območju Dampleina, ki ga je JZP prodalo partnerstvu SJB, je bila določena na najmanj 7,2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer je do plačila indeksirana z 2,5 % na leto.

| (24) | JZP naj bi dodatne prihodke pridobilo tako, da bi vsakemu zasebnemu razvijalcu projekta v skladu s členom 10(3) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 zaračunalo nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost (11). Nadomestila so bila izračunana na podlagi števila stanovanjskih enot, ki naj bi jih zgradil zasebni razvijalec projekta, in so se lahko zvišala ali znižala glede na število dejansko zgrajenih enot. Ta nadomestila je bilo treba plačati najpozneje 1. julija 2004, in sicer v enkratnem znesku za vse stanovanjske enote, ki jih je v okviru projekta Mestno središče Leidschendama zgradil zadevni zasebni razvijalec. |
| --- | --- |

(24)

JZP naj bi dodatne prihodke pridobilo tako, da bi vsakemu zasebnemu razvijalcu projekta v skladu s členom 10(3) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 zaračunalo nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost (11). Nadomestila so bila izračunana na podlagi števila stanovanjskih enot, ki naj bi jih zgradil zasebni razvijalec projekta, in so se lahko zvišala ali znižala glede na število dejansko zgrajenih enot. Ta nadomestila je bilo treba plačati najpozneje 1. julija 2004, in sicer v enkratnem znesku za vse stanovanjske enote, ki jih je v okviru projekta Mestno središče Leidschendama zgradil zadevni zasebni razvijalec.

| (25) | Za partnerstvo SJB je bilo za vse stanovanjske enote, ki jih je načrtovalo zgraditi na območju mestnega središča Leidschendama, skupno nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča določeno na 1,1 milijona EUR, nadomestilo za uporabnost pa na približno 0,9 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer sta do plačila indeksirani z 2,5 % na leto. Končna višina nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost bi bili odvisni od števila dejansko zgrajenih stanovanjskih enot. |
| --- | --- |

(25)

Za partnerstvo SJB je bilo za vse stanovanjske enote, ki jih je načrtovalo zgraditi na območju mestnega središča Leidschendama, skupno nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča določeno na 1,1 milijona EUR, nadomestilo za uporabnost pa na približno 0,9 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer sta do plačila indeksirani z 2,5 % na leto. Končna višina nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost bi bili odvisni od števila dejansko zgrajenih stanovanjskih enot.

2.3   Retroaktivno znižanje cen in opustitev nadomestil

| (26) | V skladu s časovnim razporedom iz marca 2004 je bil začetek gradbenih del za Damplein prvotno načrtovan v novembru 2005, vendar je partnerstvo SJB zaradi več nacionalnih sodnih postopkov potrebna gradbena dovoljenja za začetek gradnje pridobilo z zamudo, in sicer šele novembra 2008. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s časovnim razporedom iz marca 2004 je bil začetek gradbenih del za Damplein prvotno načrtovan v novembru 2005, vendar je partnerstvo SJB zaradi več nacionalnih sodnih postopkov potrebna gradbena dovoljenja za začetek gradnje pridobilo z zamudo, in sicer šele novembra 2008.

| (27) | Partnerstvo SJB je februarja 2007 začelo s predprodajo stanovanjskih enot, vendar je pri tem naletelo na težave in je nazadnje uspelo vnaprej prodati le 20 od načrtovanih 67 enot. Zaradi zamud pri pridobivanju potrebnih gradbenih dovoljenj so bile te predprodajne pogodbe septembra 2008 razveljavljene. Tako novembra istega leta, ko je partnerstvo SJB končno pridobilo dovoljenja za začetek gradbenih del, nobena od stanovanjskih enot, ki bi jih partnerstvo SJB moralo zgraditi na Dampleinu, ni bila vnaprej prodana. Medtem se je začela finančna kriza, ki je prizadela zlasti nizozemski nepremičninski trg. |
| --- | --- |

(27)

Partnerstvo SJB je februarja 2007 začelo s predprodajo stanovanjskih enot, vendar je pri tem naletelo na težave in je nazadnje uspelo vnaprej prodati le 20 od načrtovanih 67 enot. Zaradi zamud pri pridobivanju potrebnih gradbenih dovoljenj so bile te predprodajne pogodbe septembra 2008 razveljavljene. Tako novembra istega leta, ko je partnerstvo SJB končno pridobilo dovoljenja za začetek gradbenih del, nobena od stanovanjskih enot, ki bi jih partnerstvo SJB moralo zgraditi na Dampleinu, ni bila vnaprej prodana. Medtem se je začela finančna kriza, ki je prizadela zlasti nizozemski nepremičninski trg.

| (28) | V teh okoliščinah je partnerstvo SJB obvestilo občino, da ne bo začelo izvajati gradbenih del, ne glede na dejstvo, da bi lahko v skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 odložilo gradnjo stanovanjskih enot samo, če bi bilo prodanih manj kot 70 % teh enot. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (14), klavzula o 70 % ne zajema gradnje poslovnih prostorov ali podzemne parkirne hiše. |
| --- | --- |

(28)

V teh okoliščinah je partnerstvo SJB obvestilo občino, da ne bo začelo izvajati gradbenih del, ne glede na dejstvo, da bi lahko v skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 odložilo gradnjo stanovanjskih enot samo, če bi bilo prodanih manj kot 70 % teh enot. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (14), klavzula o 70 % ne zajema gradnje poslovnih prostorov ali podzemne parkirne hiše.

| (29) | Jeseni leta 2008 je partnerstvo SJB za zemljišče na Dampleinu namesto prvotno dogovorjenega 7,2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) JZP ponudilo 4 milijone EUR, pri čemer bi začelo gradbena dela izvajati aprila 2009, ne glede na to, ali bi bile stanovanjske enote vnaprej prodane. V zameno za to znižanje cene se je bilo partnerstvo SJB pripravljeno odpovedati svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. Poleg tega je partnerstvo SJB predlagalo, da bo poiskalo vlagatelja, ki bi zagotovil odkup neprodanih stanovanjskih enot. Po navedbah nizozemskih organov je bila dobljena cena nižja od pričakovane cene pri neposredni prodaji zasebnikom. |
| --- | --- |

(29)

Jeseni leta 2008 je partnerstvo SJB za zemljišče na Dampleinu namesto prvotno dogovorjenega 7,2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) JZP ponudilo 4 milijone EUR, pri čemer bi začelo gradbena dela izvajati aprila 2009, ne glede na to, ali bi bile stanovanjske enote vnaprej prodane. V zameno za to znižanje cene se je bilo partnerstvo SJB pripravljeno odpovedati svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. Poleg tega je partnerstvo SJB predlagalo, da bo poiskalo vlagatelja, ki bi zagotovil odkup neprodanih stanovanjskih enot. Po navedbah nizozemskih organov je bila dobljena cena nižja od pričakovane cene pri neposredni prodaji zasebnikom.

| (30) | JZP in partnerstvo SJB sta se 18. decembra 2008 načeloma odločila za znižanje cene, vendar je občina, preden je občinski svet zaprosila za odobritev, najela neodvisnega cenilca, da bi ugotovila, ali je cena, ki jo je izračunalo partnerstvo SJB, skladna s tržno ceno. Cenilec je v svojem poročilu z dne 11. februarja 2009 ugotovil, da se cena v višini 4 milijonov EUR (vrednost na dan 1. januarja 2010) za zemljišče na Dampleinu leta 2010 na podlagi metode preostale vrednosti lahko šteje za skladno s tržno ceno, pri čemer je upošteval dejstvo, da se je partnerstvo SJB zavezalo prodati neprodane stanovanjske enote vlagatelju in je pristalo na znižanje svojega prvotno predvidenega praga dobička in tveganja s 5 % na 2 %. V poročilu ni bilo upoštevano znižanje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost. |
| --- | --- |

(30)

JZP in partnerstvo SJB sta se 18. decembra 2008 načeloma odločila za znižanje cene, vendar je občina, preden je občinski svet zaprosila za odobritev, najela neodvisnega cenilca, da bi ugotovila, ali je cena, ki jo je izračunalo partnerstvo SJB, skladna s tržno ceno. Cenilec je v svojem poročilu z dne 11. februarja 2009 ugotovil, da se cena v višini 4 milijonov EUR (vrednost na dan 1. januarja 2010) za zemljišče na Dampleinu leta 2010 na podlagi metode preostale vrednosti lahko šteje za skladno s tržno ceno, pri čemer je upošteval dejstvo, da se je partnerstvo SJB zavezalo prodati neprodane stanovanjske enote vlagatelju in je pristalo na znižanje svojega prvotno predvidenega praga dobička in tveganja s 5 % na 2 %. V poročilu ni bilo upoštevano znižanje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost.

| (31) | Na podlagi tega poročila in ker se je občina po navedbah nizozemskih oblasti želela izogniti nadaljnjim zamudam ter je bil čimprejšnji začetek faze gradnje po njenem mnenju v javnem interesu, je občinski svet na seji z dne 10. marca 2009 sklenil, da bo JZP pristalo na znižanje cene in nadomestil za zemljišče na Dampleinu, o katerih se je s partnerstvom SJB prvotno dogovorilo leta 2004. Predlog občine z dne 18. februarja 2009, ki ga je ta poslala članom občinskega sveta, se nanaša na znižanje cene zemljišča ter znižanje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost. V predlogu je nadalje navedeno, da naj bi faza uporabe stavbnega zemljišča, za katero je bilo predvideno, da bo dosegla prag dobička, zaradi tega znižanja povzročila izgube. Predlog tudi poziva občino, da predvidi potrebne rezerve za 50 % izgub. V predlogu je nadalje navedeno, da zaradi finančne krize partnerstvo SJB ni pridobilo potrebnega financiranja za razvoj Dampleina. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi tega poročila in ker se je občina po navedbah nizozemskih oblasti želela izogniti nadaljnjim zamudam ter je bil čimprejšnji začetek faze gradnje po njenem mnenju v javnem interesu, je občinski svet na seji z dne 10. marca 2009 sklenil, da bo JZP pristalo na znižanje cene in nadomestil za zemljišče na Dampleinu, o katerih se je s partnerstvom SJB prvotno dogovorilo leta 2004. Predlog občine z dne 18. februarja 2009, ki ga je ta poslala članom občinskega sveta, se nanaša na znižanje cene zemljišča ter znižanje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost. V predlogu je nadalje navedeno, da naj bi faza uporabe stavbnega zemljišča, za katero je bilo predvideno, da bo dosegla prag dobička, zaradi tega znižanja povzročila izgube. Predlog tudi poziva občino, da predvidi potrebne rezerve za 50 % izgub. V predlogu je nadalje navedeno, da zaradi finančne krize partnerstvo SJB ni pridobilo potrebnega financiranja za razvoj Dampleina.

| (32) | Znižanje cen je bilo potrjeno s sporazumom z dne 1. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: dopolnilni sporazum), ki so ga sklenili občina, JZP in partnerstvo SJB. Ta sporazum je spremenil sporazum o sodelovanju iz leta 2004, sporazum o projektu s partnerstvom SJB in sporazum o projektu občine z dne 22. novembra 2004. V prvem odstavku člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno, da cena zemljišča na Dampleinu, ki bo prodano partnerstvu SJB, v nasprotju s tem, kar je bilo dogovorjeno v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, znaša 4 milijone EUR. V drugem odstavku člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno, da predhodno dogovorjeni nadomestili za uporabo stavbnega zemljišča in za uporabnost nista več izterljivi. V tem drugem odstavku ni sklicevanja posebej na zemljišče na Dampleinu (12). |
| --- | --- |

(32)

Znižanje cen je bilo potrjeno s sporazumom z dne 1. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: dopolnilni sporazum), ki so ga sklenili občina, JZP in partnerstvo SJB. Ta sporazum je spremenil sporazum o sodelovanju iz leta 2004, sporazum o projektu s partnerstvom SJB in sporazum o projektu občine z dne 22. novembra 2004. V prvem odstavku člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno, da cena zemljišča na Dampleinu, ki bo prodano partnerstvu SJB, v nasprotju s tem, kar je bilo dogovorjeno v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, znaša 4 milijone EUR. V drugem odstavku člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno, da predhodno dogovorjeni nadomestili za uporabo stavbnega zemljišča in za uporabnost nista več izterljivi. V tem drugem odstavku ni sklicevanja posebej na zemljišče na Dampleinu (12).

| (33) | V dopolnilnem sporazumu je tudi navedeno, da je partnerstvo SJB začelo izvajati gradbena dela na Dampleinu 7. julija 2009 in da jih mora izvesti brez prekinitve. Dela bi se morala zaključiti do decembra 2011. V primeru zamude bi moralo partnerstvo SJB nadomestiti del znižane cene. Predaja zemljišča naj bi se izvršila najpozneje do sredine marca 2010, plačilo pa naj bi bilo izvedeno najpozneje na dan predaje. |
| --- | --- |

(33)

V dopolnilnem sporazumu je tudi navedeno, da je partnerstvo SJB začelo izvajati gradbena dela na Dampleinu 7. julija 2009 in da jih mora izvesti brez prekinitve. Dela bi se morala zaključiti do decembra 2011. V primeru zamude bi moralo partnerstvo SJB nadomestiti del znižane cene. Predaja zemljišča naj bi se izvršila najpozneje do sredine marca 2010, plačilo pa naj bi bilo izvedeno najpozneje na dan predaje.

| (34) | Poleg tega sta JZP in partnerstvo SJB 13. julija 2009 sklenila nov sporazum o javni podzemni parkirni hiši (13). V skladu s tem sporazumom naj bi partnerstvo SJB začelo izvajati gradbena dela v zvezi z javno parkirno hišo v drugem četrtletju leta 2009 in jih dokončalo v predpisanem roku. JZP bi za gradnjo javne parkirne hiše partnerstvu SJB plačalo 5,4 milijona EUR (vrednost na dan 1. aprila 2009) (14), pri čemer bi bil ta znesek do zaključka dela nespremenljiv in ne bi bil indeksiran. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega sta JZP in partnerstvo SJB 13. julija 2009 sklenila nov sporazum o javni podzemni parkirni hiši (13). V skladu s tem sporazumom naj bi partnerstvo SJB začelo izvajati gradbena dela v zvezi z javno parkirno hišo v drugem četrtletju leta 2009 in jih dokončalo v predpisanem roku. JZP bi za gradnjo javne parkirne hiše partnerstvu SJB plačalo 5,4 milijona EUR (vrednost na dan 1. aprila 2009) (14), pri čemer bi bil ta znesek do zaključka dela nespremenljiv in ne bi bil indeksiran.

| (35) | Partnerstvo SJB je 15. januarja 2010 sklenilo sporazum o nakupu/gradnji (koop/aannemingsovereenkomst) z družbo Wooninvest Projecten BV, povezano z enim od razvijalcev projektov, ki je podpisal sporazum o sodelovanju iz leta 2004, in sicer za nakup 43 stanovanjskih enot, ki naj bi jih družba Wooninvest oddajala v najem zasebnikom. Strani sta se dogovorili, da če bo partnerstvo SJB pred 29. januarjem 2010 našlo zasebnega kupca za nekatere od teh stanovanjskih enot, zadevne enote ne bodo prodane družbi Wooninvest. V sporazumu je poleg tega predvideno, da lahko partnerstvo SJB v obdobju med 29. januarjem 2010 in predajo enot družbi Wooninvest od slednje odkupi prodane enote pod enakimi prodajnimi pogoji, pod kakršnimi so ji bile prodane, s pribitkom kompenzacije za stroške, ki jih je imela družba Wooninvest, in 6-odstotnimi obrestmi na leto za obdobje od plačila družbe Wooninvest partnerstvu SJB do ponovne predaje enot partnerstvu SJB (člen 24). |
| --- | --- |

(35)

Partnerstvo SJB je 15. januarja 2010 sklenilo sporazum o nakupu/gradnji (koop/aannemingsovereenkomst) z družbo Wooninvest Projecten BV, povezano z enim od razvijalcev projektov, ki je podpisal sporazum o sodelovanju iz leta 2004, in sicer za nakup 43 stanovanjskih enot, ki naj bi jih družba Wooninvest oddajala v najem zasebnikom. Strani sta se dogovorili, da če bo partnerstvo SJB pred 29. januarjem 2010 našlo zasebnega kupca za nekatere od teh stanovanjskih enot, zadevne enote ne bodo prodane družbi Wooninvest. V sporazumu je poleg tega predvideno, da lahko partnerstvo SJB v obdobju med 29. januarjem 2010 in predajo enot družbi Wooninvest od slednje odkupi prodane enote pod enakimi prodajnimi pogoji, pod kakršnimi so ji bile prodane, s pribitkom kompenzacije za stroške, ki jih je imela družba Wooninvest, in 6-odstotnimi obrestmi na leto za obdobje od plačila družbe Wooninvest partnerstvu SJB do ponovne predaje enot partnerstvu SJB (člen 24).

3.   SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

| (36) | S sklepom o začetku postopka je Komisija začela formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z retroaktivnim znižanjem cene zemljišča ter opustitvijo nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost s strani JZP v korist partnerstva SJB (v nadaljnjem besedilu: sporni ukrepi), ker bi ti ukrepi lahko pomenili državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in ker je Komisija imela pomisleke o njihovi združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(36)

S sklepom o začetku postopka je Komisija začela formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z retroaktivnim znižanjem cene zemljišča ter opustitvijo nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost s strani JZP v korist partnerstva SJB (v nadaljnjem besedilu: sporni ukrepi), ker bi ti ukrepi lahko pomenili državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in ker je Komisija imela pomisleke o njihovi združljivosti z notranjim trgom.

| (37) | Komisija je predvsem menila, da ni verjetno, da bi hipotetični zasebni prodajalec v podobnem položaju kot občina po načelu zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji pristal na enako znižanje cen in se odpovedal nadomestilom. Z retroaktivnim znižanjem prodajne cene zemljišča, ki ga je prodalo partnerstvu SJB, se je JZP, in s tem občina, odločila, da bo nosila tveganje nazadujočega stanovanjskega trga. Takšno ravnanje je v nasprotju s trditvijo nizozemskih organov, da naj bi se faza gradnje v projektu izvedla v celoti na tveganje in stroške zasebnih razvijalcev projektov, vključno s partnerstvom SJB. Ker JZP kot prodajalec zemljišča ni finančno sodelovalo v tej fazi projekta, ni razloga za domnevo, da bi hipotetični zasebni prodajalec v podobnem položaju kot občina pristal na retroaktivno znižanje dogovorjene prodajne cene zemljišča, ker bi predvideni kupec imel težave s prodajo stanovanjskih enot, ki jih je načrtoval zgraditi na tem zemljišču. Tudi odobreni opustitvi nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost dozdevno nista bili v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj ni bilo verjetno, da bi se hipotetični zasebni prodajalec v svojo škodo in brez kakršne koli kompenzacije retroaktivno odpovedal predhodno dogovorjenim nadomestilom za stroške. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je predvsem menila, da ni verjetno, da bi hipotetični zasebni prodajalec v podobnem položaju kot občina po načelu zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji pristal na enako znižanje cen in se odpovedal nadomestilom. Z retroaktivnim znižanjem prodajne cene zemljišča, ki ga je prodalo partnerstvu SJB, se je JZP, in s tem občina, odločila, da bo nosila tveganje nazadujočega stanovanjskega trga. Takšno ravnanje je v nasprotju s trditvijo nizozemskih organov, da naj bi se faza gradnje v projektu izvedla v celoti na tveganje in stroške zasebnih razvijalcev projektov, vključno s partnerstvom SJB. Ker JZP kot prodajalec zemljišča ni finančno sodelovalo v tej fazi projekta, ni razloga za domnevo, da bi hipotetični zasebni prodajalec v podobnem položaju kot občina pristal na retroaktivno znižanje dogovorjene prodajne cene zemljišča, ker bi predvideni kupec imel težave s prodajo stanovanjskih enot, ki jih je načrtoval zgraditi na tem zemljišču. Tudi odobreni opustitvi nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost dozdevno nista bili v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj ni bilo verjetno, da bi se hipotetični zasebni prodajalec v svojo škodo in brez kakršne koli kompenzacije retroaktivno odpovedal predhodno dogovorjenim nadomestilom za stroške.

| (38) | Nazadnje je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali bi lahko sporni ukrepi spadali med izjeme iz člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(38)

Nazadnje je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali bi lahko sporni ukrepi spadali med izjeme iz člena 107 PDEU.

4.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

| (39) | V dopisu z dne 18. aprila 2012 so nizozemski organi predložili svoje pripombe glede sklepa Komisije o začetku postopka. |
| --- | --- |

(39)

V dopisu z dne 18. aprila 2012 so nizozemski organi predložili svoje pripombe glede sklepa Komisije o začetku postopka.

4.1   Pripombe v zvezi z dejstvi

| (40) | Nizozemski organi so navedli, da se v nasprotju s tem, kar je mogoče sklepati iz besedila člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma, občina ni odpovedala celotnim prvotno dogovorjenim zneskom nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, temveč le tistima nadomestiloma, ki bi ju partnerstvo SJB moralo plačati za gradnjo stanovanjskih enot na Dampleinu. Glede na navedbe nizozemskih oblasti sta ti nadomestili skupaj znašali 551 544 EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003, kar bi 1. januarja 2010 skupaj znašalo719 400 EUR). V podkrepitev svojega stališča so se nizozemski organi sklicevali na predlog o znižanju cene, ki ga je občina poslala občinskemu svetu dne 18. februarja 2009, in na program gradnje, priložen k sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, v katerem sta za Damplein določeni nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost v višini 551 554 EUR. |
| --- | --- |

(40)

Nizozemski organi so navedli, da se v nasprotju s tem, kar je mogoče sklepati iz besedila člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma, občina ni odpovedala celotnim prvotno dogovorjenim zneskom nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, temveč le tistima nadomestiloma, ki bi ju partnerstvo SJB moralo plačati za gradnjo stanovanjskih enot na Dampleinu. Glede na navedbe nizozemskih oblasti sta ti nadomestili skupaj znašali 551 544 EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003, kar bi 1. januarja 2010 skupaj znašalo719 400 EUR). V podkrepitev svojega stališča so se nizozemski organi sklicevali na predlog o znižanju cene, ki ga je občina poslala občinskemu svetu dne 18. februarja 2009, in na program gradnje, priložen k sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, v katerem sta za Damplein določeni nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost v višini 551 554 EUR.

| (41) | Poleg tega so nizozemski organi obvestili Komisijo, da se je znotraj JZP že v letih 2006 in 2008 razpravljalo o znižanju cen za partnerstvo SJB. Kot kaže, se je JZP leta 2006 odločilo znižati prodajno ceno zemljišč za poslovne prostore zaradi dejstva, da je bilo mogoče zgraditi manj od prvotno predvidenih poslovnih prostorov, medtem ko se je leta 2008 odločilo, da partnerstvu SJB odobri kompenzacijo za zamudo pri izdaji gradbenega dovoljenja. Ti znižanji bi bili odobreni pod pogojem, da bi partnerstvo SJB do 1. oktobra 2008 prejelo veljavno gradbeno dovoljenje. Ker se to ni zgodilo, sta se strani odločili za ponovna pogajanja o znižanju. Glede na navedbe nizozemskih organov bi bilo treba znižanje cene zemljišča na Dampleinu in opuščeni nadomestili izračunati v skladu s prikazom v preglednici 1 spodaj.

  Preglednica 1


  Izračun znižanja cene in zneskov opuščenih nadomestil, ki so ga predložili nizozemski organi







  Znižanje za Damplein | Vrednost na dan 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Vrednost zemljišča | 8 622 480 |
| Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost | 719 400 |
| Skupaj zemljišče in nadomestili | 9 341 880 |
| Dogovorjeni znižanji v letih 2006 in 2008 | –1 734 245 |
| Zmanjšana vrednost | 7 607 635 |
| Vrednost na podlagi dopolnilnega sporazuma iz marca 2010 | –4 000 000 |
| Skupaj znižanje | 3 607 635 |

(41)

Poleg tega so nizozemski organi obvestili Komisijo, da se je znotraj JZP že v letih 2006 in 2008 razpravljalo o znižanju cen za partnerstvo SJB. Kot kaže, se je JZP leta 2006 odločilo znižati prodajno ceno zemljišč za poslovne prostore zaradi dejstva, da je bilo mogoče zgraditi manj od prvotno predvidenih poslovnih prostorov, medtem ko se je leta 2008 odločilo, da partnerstvu SJB odobri kompenzacijo za zamudo pri izdaji gradbenega dovoljenja. Ti znižanji bi bili odobreni pod pogojem, da bi partnerstvo SJB do 1. oktobra 2008 prejelo veljavno gradbeno dovoljenje. Ker se to ni zgodilo, sta se strani odločili za ponovna pogajanja o znižanju. Glede na navedbe nizozemskih organov bi bilo treba znižanje cene zemljišča na Dampleinu in opuščeni nadomestili izračunati v skladu s prikazom v preglednici 1 spodaj.

Preglednica 1

Izračun znižanja cene in zneskov opuščenih nadomestil, ki so ga predložili nizozemski organi

Znižanje za Damplein

Vrednost na dan 1.1.2010

Vrednost zemljišča

8 622 480

Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost

719 400

Skupaj zemljišče in nadomestili

9 341 880

Dogovorjeni znižanji v letih 2006 in 2008

–1 734 245

Zmanjšana vrednost

7 607 635

Vrednost na podlagi dopolnilnega sporazuma iz marca 2010

–4 000 000

Skupaj znižanje

3 607 635

4.2   Pripombe glede obstoja državne pomoči

| (42) | Nizozemski organi se ne strinjajo, da sporni ukrepi izpolnjujejo pogoje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. V osnovi zastopajo stališče, da sporni ukrepi partnerstvu SJB niso dali nobene prednosti, ki si je to pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi samo pridobilo. |
| --- | --- |

(42)

Nizozemski organi se ne strinjajo, da sporni ukrepi izpolnjujejo pogoje državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. V osnovi zastopajo stališče, da sporni ukrepi partnerstvu SJB niso dali nobene prednosti, ki si je to pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi samo pridobilo.

| (43) | Nizozemski organi pravzaprav menijo, da je občina ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj bi neuresničitev projekta Damplein vplivala na celoten projekt Mestno središče Leidschendama, kar bi občini povzročilo neposredno in posredno škodo. |
| --- | --- |

(43)

Nizozemski organi pravzaprav menijo, da je občina ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj bi neuresničitev projekta Damplein vplivala na celoten projekt Mestno središče Leidschendama, kar bi občini povzročilo neposredno in posredno škodo.

| (44) | Pri izračunu neposredne škode je občina predpostavila, da bo partnerstvo SJB potrebovalo najmanj dve leti za prodajo 70 % stanovanjskih enot v obdobju krize in začetek gradbenih del brez dopolnilnega sporazuma. Neposredna škoda, ki bi jo za zamudo nadaljnjih dveh let utrpelo JZP, po oceni občine znaša 2,85 milijona EUR, pri čemer bi 50 % tega zneska pomenilo stroške občine. Poleg tega je ocenila, da bi dodaten neposreden strošek občine za vzdrževanje propadajočega območja znašal 50 000 EUR (glej preglednico 2).

  Preglednica 2


  Neposredna škoda, ki so jo izračunali nizozemski organi








  Neposredna škoda v obdobju 2 let | JZP | Skupaj
  (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Stroški obresti za kreditna sredstva (5 % v obdoblju 2 let; neplačani znesek na dan 1.1.2009: 17 milijonov EUR) | 1 800 000 | 900 000 |
| Začasni ukrepi: namestitev zaščitnih ograj ter prometnih znakov in vzdrževanje | 60 000 | 30 000 |
| Zvišanje stroškov nadomestil (indeksirano z 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Dodatni stroški načrtovanja, tj. stroški za projektno pisarno, kot so finančno upravljanje, zavarovanje itd. | 600 000 | 300 000 |
| Vzdrževanje propadajočega območja | | 50 000 |
| Skupaj | 2 845 000 | 1 472 500 |

(44)

Pri izračunu neposredne škode je občina predpostavila, da bo partnerstvo SJB potrebovalo najmanj dve leti za prodajo 70 % stanovanjskih enot v obdobju krize in začetek gradbenih del brez dopolnilnega sporazuma. Neposredna škoda, ki bi jo za zamudo nadaljnjih dveh let utrpelo JZP, po oceni občine znaša 2,85 milijona EUR, pri čemer bi 50 % tega zneska pomenilo stroške občine. Poleg tega je ocenila, da bi dodaten neposreden strošek občine za vzdrževanje propadajočega območja znašal 50 000 EUR (glej preglednico 2).

Preglednica 2

Neposredna škoda, ki so jo izračunali nizozemski organi

Neposredna škoda v obdobju 2 let

JZP

Skupaj

(50 %)

Stroški obresti za kreditna sredstva (5 % v obdoblju 2 let; neplačani znesek na dan 1.1.2009: 17 milijonov EUR)

1 800 000

900 000

Začasni ukrepi: namestitev zaščitnih ograj ter prometnih znakov in vzdrževanje

60 000

30 000

Zvišanje stroškov nadomestil (indeksirano z 2,5 %)

385 000

192 500

Dodatni stroški načrtovanja, tj. stroški za projektno pisarno, kot so finančno upravljanje, zavarovanje itd.

600 000

300 000

Vzdrževanje propadajočega območja

50 000

Skupaj

2 845 000

1 472 500

| (45) | Poleg tega nizozemski organi trdijo, da bi občina zaradi take zamude utrpela posredno škodo, ki bi zajemala nadaljnje propadanje javnega prostora, izgubo zaupanja prebivalcev tega območja in bodočih kupcev nepremičnin, stroške prerazporeditve trgovin, odškodninske zahtevke podjetij, stroške vzdrževanja in spremembe načrtov za druge podprojekte. Takšna zamuda bi lahko pomenila tudi zaprtje nakupovalnih objektov na razvojnem območju, ki prispevajo h kakovosti bivanja na celotnem območju. Že pred začetkom projekta je bilo praznih okoli 23 % trgovin, do leta 2010 pa jih je 27 % prenehalo poslovati. Brez potrebne oživitve bi celotno območje še naprej propadalo. |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega nizozemski organi trdijo, da bi občina zaradi take zamude utrpela posredno škodo, ki bi zajemala nadaljnje propadanje javnega prostora, izgubo zaupanja prebivalcev tega območja in bodočih kupcev nepremičnin, stroške prerazporeditve trgovin, odškodninske zahtevke podjetij, stroške vzdrževanja in spremembe načrtov za druge podprojekte. Takšna zamuda bi lahko pomenila tudi zaprtje nakupovalnih objektov na razvojnem območju, ki prispevajo h kakovosti bivanja na celotnem območju. Že pred začetkom projekta je bilo praznih okoli 23 % trgovin, do leta 2010 pa jih je 27 % prenehalo poslovati. Brez potrebne oživitve bi celotno območje še naprej propadalo.

| (46) | Nizozemski organi zato menijo, da je občina s tem, ko je upoštevala finančne napovedi in poskušala zaradi lastnega interesa omejiti neposredno in posredno škodo, ki bi izhajala iz nadaljnje zamude pri projektu, ravnala kot zasebni vlagatelj, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Hkrati je občina pridobila zagotovilo, da se bodo gradbena dela na Dampleinu začela izvajati. |
| --- | --- |

(46)

Nizozemski organi zato menijo, da je občina s tem, ko je upoštevala finančne napovedi in poskušala zaradi lastnega interesa omejiti neposredno in posredno škodo, ki bi izhajala iz nadaljnje zamude pri projektu, ravnala kot zasebni vlagatelj, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Hkrati je občina pridobila zagotovilo, da se bodo gradbena dela na Dampleinu začela izvajati.

| (47) | Nizozemski organi so navedli, da je občina z odobritvijo spornih ukrepov v zameno za zavezo partnerstva SJB, da se odpove pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %, ravnala kot zasebni vlagatelj. Dejstvo, da partnerstvo SJB ni več moglo uveljavljati klavzule o 70 %, je vplivalo na predpostavke iz prvotne cenitve zemljišč leta 2003 in dogovorjeno ceno iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. Glede na navedbe nizozemskih organov je znižanje prodajne cene zemljišča in opustitev nadomestil pomenilo kompenzacijo, ki jo je občina morala plačati, da bi se partnerstvo SJB odpovedalo svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Partnerstvo SJB brez dopolnilnega sporazuma na Dampleinu ne bi začelo graditi. |
| --- | --- |

(47)

Nizozemski organi so navedli, da je občina z odobritvijo spornih ukrepov v zameno za zavezo partnerstva SJB, da se odpove pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %, ravnala kot zasebni vlagatelj. Dejstvo, da partnerstvo SJB ni več moglo uveljavljati klavzule o 70 %, je vplivalo na predpostavke iz prvotne cenitve zemljišč leta 2003 in dogovorjeno ceno iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. Glede na navedbe nizozemskih organov je znižanje prodajne cene zemljišča in opustitev nadomestil pomenilo kompenzacijo, ki jo je občina morala plačati, da bi se partnerstvo SJB odpovedalo svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Partnerstvo SJB brez dopolnilnega sporazuma na Dampleinu ne bi začelo graditi.

4.3   Pripombe glede združljivosti državne pomoči

| (48) | V primeru sklepa Komisije, da sporni ukrepi pomenijo državno pomoč, nizozemski organi zatrjujejo, da bi bila ta pomoč v skladu s členom 107(3)(c) PDEU združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(48)

V primeru sklepa Komisije, da sporni ukrepi pomenijo državno pomoč, nizozemski organi zatrjujejo, da bi bila ta pomoč v skladu s členom 107(3)(c) PDEU združljiva z notranjim trgom.

4.3.1   Javni interes

| (49) | Nizozemski organi trdijo, da je občina pri realizaciji tega projekta delovala v javnem interesu. Ker je bil velik del zemljišča na Dampleinu neizkoriščen in je območje propadalo, je občina menila, da je začetek gradbenih del na Dampleinu ključen ne le za razvoj Dampleina, temveč za celotno mestno središče Leidschendama. Zamuda pri gradnji podzemne parkirne hiše bi lahko predvsem ogrozila realizacijo drugih podprojektov. |
| --- | --- |

(49)

Nizozemski organi trdijo, da je občina pri realizaciji tega projekta delovala v javnem interesu. Ker je bil velik del zemljišča na Dampleinu neizkoriščen in je območje propadalo, je občina menila, da je začetek gradbenih del na Dampleinu ključen ne le za razvoj Dampleina, temveč za celotno mestno središče Leidschendama. Zamuda pri gradnji podzemne parkirne hiše bi lahko predvsem ogrozila realizacijo drugih podprojektov.

4.3.2   Cilj skupnega interesa

| (50) | Po navedbah nizozemskih organov oživitev mestnega središča Leidschendama prispeva k cilju ekonomske in socialne kohezije, kot je navedeno v členih 3 in 174 PDEU. Oživitev mestnega središča omogoča učinkovito rabo omejenega prostora, ki je na razpolago, za nove stanovanjske enote, poslovne objekte in podzemno parkirno hišo v Leidschendamu, medtem ko sanacija javne infrastrukture prispeva h koheziji celotnega mestnega središča. |
| --- | --- |

(50)

Po navedbah nizozemskih organov oživitev mestnega središča Leidschendama prispeva k cilju ekonomske in socialne kohezije, kot je navedeno v členih 3 in 174 PDEU. Oživitev mestnega središča omogoča učinkovito rabo omejenega prostora, ki je na razpolago, za nove stanovanjske enote, poslovne objekte in podzemno parkirno hišo v Leidschendamu, medtem ko sanacija javne infrastrukture prispeva h koheziji celotnega mestnega središča.

4.3.3   Ustreznost dopolnilnega sporazuma

| (51) | Nizozemski organi trdijo, da zaradi klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 partnerstva SJB ne bi bilo mogoče prisiliti k začetku izvajanja gradbenih del na Dampleinu. Do takrat, ko je partnerstvo SJB pridobilo veljavno gradbeno dovoljenje, so vplivi kreditne krize že dosegli nizozemski nepremičninski trg, zaradi česar je bilo še manj verjetno, da bo partnerstvo SJB hitro vnaprej prodalo 70 % stanovanjskih enot v profitnem sektorju. Zato so bila v zvezi s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 izvedena ponovna pogajanja, saj je bilo po mnenju občine ključno, da se začne izvajanje gradbenih del na Dampleinu. Dopolnilni sporazum je bil zato ustrezen in potreben, da bi občina dosegla cilj oživitve Dampleina. |
| --- | --- |

(51)

Nizozemski organi trdijo, da zaradi klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 partnerstva SJB ne bi bilo mogoče prisiliti k začetku izvajanja gradbenih del na Dampleinu. Do takrat, ko je partnerstvo SJB pridobilo veljavno gradbeno dovoljenje, so vplivi kreditne krize že dosegli nizozemski nepremičninski trg, zaradi česar je bilo še manj verjetno, da bo partnerstvo SJB hitro vnaprej prodalo 70 % stanovanjskih enot v profitnem sektorju. Zato so bila v zvezi s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 izvedena ponovna pogajanja, saj je bilo po mnenju občine ključno, da se začne izvajanje gradbenih del na Dampleinu. Dopolnilni sporazum je bil zato ustrezen in potreben, da bi občina dosegla cilj oživitve Dampleina.

4.3.4   Sorazmernost

| (52) | Da bi občina dosegla takojšen začetek izvajanja gradbenih del, se je moralo partnerstvo SJB odpovedati svoji pravici do uveljavlja klavzule o 70 % in začeti izvajati gradbena dela kljub tveganju, da stanovanjske enote morda ne bodo prodane. Zato je partnerstvo SJB ponovno izračunalo predhodno dogovorjeno ceno. Pozneje je ta izračun preveril neodvisni cenilec, ki je ugotovil, da je dogovorjena cena skladna s tržno. |
| --- | --- |

(52)

Da bi občina dosegla takojšen začetek izvajanja gradbenih del, se je moralo partnerstvo SJB odpovedati svoji pravici do uveljavlja klavzule o 70 % in začeti izvajati gradbena dela kljub tveganju, da stanovanjske enote morda ne bodo prodane. Zato je partnerstvo SJB ponovno izračunalo predhodno dogovorjeno ceno. Pozneje je ta izračun preveril neodvisni cenilec, ki je ugotovil, da je dogovorjena cena skladna s tržno.

| (53) | Po navedbah nizozemskih organov mnenje neodvisnega cenilca, da je cena skladna s tržno, kaže na to, da je znižanje cene sorazmerno. To naj bi tudi pomenilo, da partnerstvo SJB ni prejelo prekomernega nadomestila. Znižanje cene je bilo nadomestilo, ki ga je občina morala plačati partnerstvu SJB, da bi se to odpovedalo svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Partnerstvo SJB brez dopolnilnega sporazuma na Dampleinu ne bi začelo graditi. |
| --- | --- |

(53)

Po navedbah nizozemskih organov mnenje neodvisnega cenilca, da je cena skladna s tržno, kaže na to, da je znižanje cene sorazmerno. To naj bi tudi pomenilo, da partnerstvo SJB ni prejelo prekomernega nadomestila. Znižanje cene je bilo nadomestilo, ki ga je občina morala plačati partnerstvu SJB, da bi se to odpovedalo svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Partnerstvo SJB brez dopolnilnega sporazuma na Dampleinu ne bi začelo graditi.

| (54) | Poleg tega partnerstvo SJB s svojo udeležbo v JZP nosi 50 % tveganja in stroškov uporabe stavbnega zemljišča in s tem sodeluje pri dogovorjenem znižanju prodajne cene. Da bi se pokrili stroški v zvezi z uporabo stavbnega zemljišča, je bilo odločeno, da bi moralo partnerstvo SJB k JZP prispevati 2,6 milijona EUR (točka 5.2.1 Glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum) in da partnerstvo SJB krije 25 % stroškov gradnje šole (0,7 milijona EUR), saj je JZP nosilo 50 % teh stroškov. |
| --- | --- |

(54)

Poleg tega partnerstvo SJB s svojo udeležbo v JZP nosi 50 % tveganja in stroškov uporabe stavbnega zemljišča in s tem sodeluje pri dogovorjenem znižanju prodajne cene. Da bi se pokrili stroški v zvezi z uporabo stavbnega zemljišča, je bilo odločeno, da bi moralo partnerstvo SJB k JZP prispevati 2,6 milijona EUR (točka 5.2.1 Glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum) in da partnerstvo SJB krije 25 % stroškov gradnje šole (0,7 milijona EUR), saj je JZP nosilo 50 % teh stroškov.

4.3.5   Izkrivljanje konkurence

| (55) | Poleg navedenega nizozemski organi trdijo, da se retroaktivno znižanje cene nanaša na gradnjo 67 stanovanjskih enot in 14 poslovnih prostorov, ki bodo prodani po tržnih cenah, ovrednotenih s strani neodvisnega cenilca. Zato bi bilo izkrivljanje konkurence zelo lokalno in ne bi prevladalo nad pozitivnimi učinki izvedbe projekta. |
| --- | --- |

(55)

Poleg navedenega nizozemski organi trdijo, da se retroaktivno znižanje cene nanaša na gradnjo 67 stanovanjskih enot in 14 poslovnih prostorov, ki bodo prodani po tržnih cenah, ovrednotenih s strani neodvisnega cenilca. Zato bi bilo izkrivljanje konkurence zelo lokalno in ne bi prevladalo nad pozitivnimi učinki izvedbe projekta.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (56) | Pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka je predložila le fundacija. Fundacija pozdravlja sklep o začetku postopka, vendar meni, da so sporni ukrepi iz tega sklepa del veliko širšega ukrepa pomoči, pri čemer se sklicuje na svojo pritožbo in dodatne dopise. Fundacija zlasti omenja domneven brezplačni prenos zemljišč s strani občine na JZP. |
| --- | --- |

(56)

Pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka je predložila le fundacija. Fundacija pozdravlja sklep o začetku postopka, vendar meni, da so sporni ukrepi iz tega sklepa del veliko širšega ukrepa pomoči, pri čemer se sklicuje na svojo pritožbo in dodatne dopise. Fundacija zlasti omenja domneven brezplačni prenos zemljišč s strani občine na JZP.

| (57) | Fundacija meni, da zamuda pri projektu ni nastala zaradi nacionalnih sodnih postopkov, ki jih je sprožila, in da finančna kriza ni razlog za zamudo pri prodaji stanovanjskih enot na Dampleinu. Po navedbah fundacije vse od začetka projekta v letu 2004 na trgu ni bilo povpraševanja po vrsti stanovanjskih enot, ki so bile načrtovane za Damplein. |
| --- | --- |

(57)

Fundacija meni, da zamuda pri projektu ni nastala zaradi nacionalnih sodnih postopkov, ki jih je sprožila, in da finančna kriza ni razlog za zamudo pri prodaji stanovanjskih enot na Dampleinu. Po navedbah fundacije vse od začetka projekta v letu 2004 na trgu ni bilo povpraševanja po vrsti stanovanjskih enot, ki so bile načrtovane za Damplein.

| (58) | Po navedbah fundacije zemljišča ni ovrednotil neodvisni cenilec niti leta 2003 niti leta 2009. |
| --- | --- |

(58)

Po navedbah fundacije zemljišča ni ovrednotil neodvisni cenilec niti leta 2003 niti leta 2009.

6.   PRIPOMBE NIZOZEMSKIH ORGANOV NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANE STRANI

| (59) | Nizozemski organi so navedli, da je občina projekt, ki je opisan v Konceptu glavnega načrta Damcentrum, potrjenem 6. aprila 2004, zastavila pregledno. Razkriti niso bili le finančno občutljivi sporazumi ali deli sporazumov. |
| --- | --- |

(59)

Nizozemski organi so navedli, da je občina projekt, ki je opisan v Konceptu glavnega načrta Damcentrum, potrjenem 6. aprila 2004, zastavila pregledno. Razkriti niso bili le finančno občutljivi sporazumi ali deli sporazumov.

| (60) | V zvezi z brezplačnim prenosom zemljišča s strani občine na JZP je občina pojasnila, da to ni del sklepa o začetku postopka, pri čemer se je sklicevala na svoje dopise Komisiji iz leta 2009, v katerih je pojasnila, da ta prenos ni bil brezplačen, saj je JZP v zameno zagotovilo storitve. V svojih prvih pripombah je občina poudarila, da bi morala dela, ki jih je izvedlo JZP, običajno izvesti sama. |
| --- | --- |

(60)

V zvezi z brezplačnim prenosom zemljišča s strani občine na JZP je občina pojasnila, da to ni del sklepa o začetku postopka, pri čemer se je sklicevala na svoje dopise Komisiji iz leta 2009, v katerih je pojasnila, da ta prenos ni bil brezplačen, saj je JZP v zameno zagotovilo storitve. V svojih prvih pripombah je občina poudarila, da bi morala dela, ki jih je izvedlo JZP, običajno izvesti sama.

| (61) | Po navedbah nizozemskih organov so različni pravni postopki, ki jih sprožila fundacija in ki so projektu prinesli veliko negativne propagande, ter kreditna kriza negativno vplivali na prodajo stanovanjskih enot na Dampleinu. Leta 2007, ko so se začele prve prodaje, je bila prodana skoraj tretjina stanovanjskih enot. Te prodajne pogodbe so bile zaradi zamude pri izdaji potrebnih gradbenih dovoljenj pozneje razveljavljene. Zato je mogoče zaključiti, da je na začetku projekta obstajalo povpraševanje po teh enotah. |
| --- | --- |

(61)

Po navedbah nizozemskih organov so različni pravni postopki, ki jih sprožila fundacija in ki so projektu prinesli veliko negativne propagande, ter kreditna kriza negativno vplivali na prodajo stanovanjskih enot na Dampleinu. Leta 2007, ko so se začele prve prodaje, je bila prodana skoraj tretjina stanovanjskih enot. Te prodajne pogodbe so bile zaradi zamude pri izdaji potrebnih gradbenih dovoljenj pozneje razveljavljene. Zato je mogoče zaključiti, da je na začetku projekta obstajalo povpraševanje po teh enotah.

| (62) | Nizozemski organi nadalje opozarjajo, da je občina izbrala neodvisne cenilce, ki jim določitev nizke cene zemljišča ni bila v interesu. |
| --- | --- |

(62)

Nizozemski organi nadalje opozarjajo, da je občina izbrala neodvisne cenilce, ki jim določitev nizke cene zemljišča ni bila v interesu.

7.   OCENA SPORNIH UKREPOV

7.1   Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU

| (63) | V členu 107(1) PDEU je navedeno, da: „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(63)

V členu 107(1) PDEU je navedeno, da: „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (64) | Ni bilo izpodbijano, da se partnerstvo SJB in članici tega partnerstva, tj. družbi Schouten de Jong in Bouwfonds, uvrščajo med podjetja za namene teh določb, saj opravljajo gospodarske dejavnosti, v okviru katerih ponujajo blago in storitve na trgu, kakor je navedeno v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(64)

Ni bilo izpodbijano, da se partnerstvo SJB in članici tega partnerstva, tj. družbi Schouten de Jong in Bouwfonds, uvrščajo med podjetja za namene teh določb, saj opravljajo gospodarske dejavnosti, v okviru katerih ponujajo blago in storitve na trgu, kakor je navedeno v sklepu o začetku postopka.

| (65) | Poleg tega je sporne ukrepe odobrilo JZP, kar pomeni, da je bilo potrebno soglasje občine, ki ima v lasti 50-odstotni delež JZP. Ker se odločitve v JZP sprejemajo soglasno in teh ukrepov ne bi bilo mogoče sprejeti brez izrecne odobritve občinskega sveta, se odločitev JZP o odobritvi spornih ukrepov lahko pripiše državi. Poleg tega bi bila stopnja finančne izpostavljenosti občine, ki izhaja iz njenega deleža v JZP, sorazmerno nižja, če občina ne bi pristala na odobritev spornih ukrepov. Zato znižanje cen in opustitev nadomestil, ki ju je odobrilo JZP, pomenijo izgubo državnih sredstev. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega je sporne ukrepe odobrilo JZP, kar pomeni, da je bilo potrebno soglasje občine, ki ima v lasti 50-odstotni delež JZP. Ker se odločitve v JZP sprejemajo soglasno in teh ukrepov ne bi bilo mogoče sprejeti brez izrecne odobritve občinskega sveta, se odločitev JZP o odobritvi spornih ukrepov lahko pripiše državi. Poleg tega bi bila stopnja finančne izpostavljenosti občine, ki izhaja iz njenega deleža v JZP, sorazmerno nižja, če občina ne bi pristala na odobritev spornih ukrepov. Zato znižanje cen in opustitev nadomestil, ki ju je odobrilo JZP, pomenijo izgubo državnih sredstev.

| (66) | Ker dajejo ukrepi prednost le partnerstvu SJB in nenazadnje tudi članicama partnerstva, družbama Schouten de Jong in Bouwfonds, jih je treba obravnavati kot selektivne. |
| --- | --- |

(66)

Ker dajejo ukrepi prednost le partnerstvu SJB in nenazadnje tudi članicama partnerstva, družbama Schouten de Jong in Bouwfonds, jih je treba obravnavati kot selektivne.

| (67) | Vendar so nizozemski organi izpodbijali trditev, da je občina s pristankom na znižanje prvotno dogovorjene prodajne cene zemljišča, ki ga je prodala partnerstvu SJB, in z opustitvijo nadomestil dala partnerstvu SJB gospodarsko prednost, ki je to pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobilo. Prav tako izpodbijajo trditev, da sporni ukrepi izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(67)

Vendar so nizozemski organi izpodbijali trditev, da je občina s pristankom na znižanje prvotno dogovorjene prodajne cene zemljišča, ki ga je prodala partnerstvu SJB, in z opustitvijo nadomestil dala partnerstvu SJB gospodarsko prednost, ki je to pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobilo. Prav tako izpodbijajo trditev, da sporni ukrepi izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino znotraj Unije.

| (68) | Zaradi razlogov iz uvodnih izjav (69)–(89) se Komisija v teh točkah ne strinja z nizozemskimi organi. |
| --- | --- |

(68)

Zaradi razlogov iz uvodnih izjav (69)–(89) se Komisija v teh točkah ne strinja z nizozemskimi organi.

7.1.1   Obstoj prednosti

| (69) | V skladu z ustaljeno sodno prakso (15) lahko prodaja zemljišč ali objektov s strani javnih organov podjetju ali posamezniku, ki opravlja gospodarsko dejavnost, pomeni državno pomoč, zlasti, če se ne izvaja po tržni vrednosti, to je, če se ne prodaja po ceni, ki bi jo najverjetneje določil zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji. |
| --- | --- |

(69)

V skladu z ustaljeno sodno prakso (15) lahko prodaja zemljišč ali objektov s strani javnih organov podjetju ali posamezniku, ki opravlja gospodarsko dejavnost, pomeni državno pomoč, zlasti, če se ne izvaja po tržni vrednosti, to je, če se ne prodaja po ceni, ki bi jo najverjetneje določil zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji.

| (70) | V zvezi s tem Komisija opozarja, da bi bilo treba transakcije prodaje zemljišč načeloma oceniti v skladu s Sporočilom Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih organov (16) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prodaji zemljišč), ki vsebuje vrsto smernic, kako naj države članice zagotovijo, da pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih organov ni prisoten element državne pomoči. V Sporočilu o prodaji zemljišč sta navedena dva načina za izključitev prisotnosti pomoči pri tovrstnih transakcijah: prodaja zemljišč in objektov po dovolj oglaševanem, odprtem in brezpogojnem postopku za zbiranje ponudb, primerljivem z dražbo, na katerem je sprejeta najboljša ali edina ponudba, in predhodno cenitveno poročilo, ki ga pripravi neodvisni cenilec. Namen teh metod je zagotoviti, da cena, po kateri javni organi prodajajo zemljišče, čim bolj ustreza tržni vrednosti tega zemljišča in je torej v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, s čimer se pri prodaji izključi dajanje gospodarske prednosti kupcu zemljišča. Vendar ni mogoče izključiti, da se lahko v teh primerih uporabijo druge metode vrednotenja, če je zagotovljeno, da cena, ki jo kupec dejansko plača na podlagi teh metod, v največji možni meri izraža tržno vrednost zadevnega zemljišča (17). |
| --- | --- |

(70)

V zvezi s tem Komisija opozarja, da bi bilo treba transakcije prodaje zemljišč načeloma oceniti v skladu s Sporočilom Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih organov (16) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prodaji zemljišč), ki vsebuje vrsto smernic, kako naj države članice zagotovijo, da pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih organov ni prisoten element državne pomoči. V Sporočilu o prodaji zemljišč sta navedena dva načina za izključitev prisotnosti pomoči pri tovrstnih transakcijah: prodaja zemljišč in objektov po dovolj oglaševanem, odprtem in brezpogojnem postopku za zbiranje ponudb, primerljivem z dražbo, na katerem je sprejeta najboljša ali edina ponudba, in predhodno cenitveno poročilo, ki ga pripravi neodvisni cenilec. Namen teh metod je zagotoviti, da cena, po kateri javni organi prodajajo zemljišče, čim bolj ustreza tržni vrednosti tega zemljišča in je torej v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, s čimer se pri prodaji izključi dajanje gospodarske prednosti kupcu zemljišča. Vendar ni mogoče izključiti, da se lahko v teh primerih uporabijo druge metode vrednotenja, če je zagotovljeno, da cena, ki jo kupec dejansko plača na podlagi teh metod, v največji možni meri izraža tržno vrednost zadevnega zemljišča (17).

| (71) | V zvezi z obravnavanim primerom ni bilo nobenega brezpogojnega postopka za zbiranje ponudb. Medtem ko je bila strokovna ocena za določitev prodajnih cen, ki so navedene v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, izvedena marca 2003, je bila nakupna cena za zemljišče na Dampleinu, ki je bila dogovorjena s partnerstvom SJB, pozneje znižana, predhodno dogovorjena nadomestila pa so bila na podlagi dopolnilnega sporazuma opuščena leta 2010. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi z obravnavanim primerom ni bilo nobenega brezpogojnega postopka za zbiranje ponudb. Medtem ko je bila strokovna ocena za določitev prodajnih cen, ki so navedene v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, izvedena marca 2003, je bila nakupna cena za zemljišče na Dampleinu, ki je bila dogovorjena s partnerstvom SJB, pozneje znižana, predhodno dogovorjena nadomestila pa so bila na podlagi dopolnilnega sporazuma opuščena leta 2010.

| (72) | V zvezi s strokovno oceno iz uvodne izjave (30), ki je bila izvedena februarja 2009, Komisija meni, da je metoda preostale vrednosti, uporabljena pri naknadni oceni, neprimerna za izračun tržne vrednosti zemljišča, ki je bilo prodano partnerstvu SJB, ker bi pričakovano znižanje prihodkov od prodaje stanovanjskih enot v celoti absorbirala cena zemljišča. Prodajna cena stanovanjskih enot je pri uporabi metode preostale vrednosti izhodišče za izračun vrednosti zemljišča. Od te cene se odštejejo stroški gradnje ter dobiček in tveganje. Kar ostane, je preostala vrednost zemljišča. Očitno je, da se v primeru nazadujočega stanovanjskega trga, tako kot v obravnavanem primeru, pri metodi preostale vrednosti nižanje vrednosti nepremičnine v celoti prenese na vrednost zemljišča. V teoriji to lahko celo privede do negativne vrednosti zemljišča. |
| --- | --- |

(72)

V zvezi s strokovno oceno iz uvodne izjave (30), ki je bila izvedena februarja 2009, Komisija meni, da je metoda preostale vrednosti, uporabljena pri naknadni oceni, neprimerna za izračun tržne vrednosti zemljišča, ki je bilo prodano partnerstvu SJB, ker bi pričakovano znižanje prihodkov od prodaje stanovanjskih enot v celoti absorbirala cena zemljišča. Prodajna cena stanovanjskih enot je pri uporabi metode preostale vrednosti izhodišče za izračun vrednosti zemljišča. Od te cene se odštejejo stroški gradnje ter dobiček in tveganje. Kar ostane, je preostala vrednost zemljišča. Očitno je, da se v primeru nazadujočega stanovanjskega trga, tako kot v obravnavanem primeru, pri metodi preostale vrednosti nižanje vrednosti nepremičnine v celoti prenese na vrednost zemljišča. V teoriji to lahko celo privede do negativne vrednosti zemljišča.

| (73) | Poleg navedenega nizozemski organi trdijo, da je občina s pristankom na sporne ukrepe ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, kar pomeni, da bi hipotetični zasebni prodajalec v enakem položaju kot občina pristal na enako znižanje cene in opustitev nadomestil; zato naj bi bil izključen obstoj prednosti, ki bi izhajala iz spornih ukrepov. Po navedbah nizozemskih organov je bil čimprejšnji začetek izvajanja gradbenih del na Dampleinu v velikem finančnem in socialnem interesu občine, saj bi nadaljnje zamude za občino pomenile neposredno in posredno škodo, ki bi bila višja od stroškov, ki bi jih imela, če bi pristala na sporne ukrepe. Nizozemski organi tudi trdijo, da je občina s sprejetjem zaveze partnerstva SJB, da se v zameno za sporne ukrepe odpove svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, ravnala kot zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(73)

Poleg navedenega nizozemski organi trdijo, da je občina s pristankom na sporne ukrepe ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, kar pomeni, da bi hipotetični zasebni prodajalec v enakem položaju kot občina pristal na enako znižanje cene in opustitev nadomestil; zato naj bi bil izključen obstoj prednosti, ki bi izhajala iz spornih ukrepov. Po navedbah nizozemskih organov je bil čimprejšnji začetek izvajanja gradbenih del na Dampleinu v velikem finančnem in socialnem interesu občine, saj bi nadaljnje zamude za občino pomenile neposredno in posredno škodo, ki bi bila višja od stroškov, ki bi jih imela, če bi pristala na sporne ukrepe. Nizozemski organi tudi trdijo, da je občina s sprejetjem zaveze partnerstva SJB, da se v zameno za sporne ukrepe odpove svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, ravnala kot zasebni vlagatelj.

| (74) | Komisija se s to obrazložitvijo ne strinja. Komisija najprej opozarja, da je občina sodelovala le pri fazi uporabe stavbnega zemljišča v nepremičninskem projektu, medtem ko so za fazo gradnje v projektu tveganje in stroške nosili zadevni zasebni razvijalci, vključno s partnerstvom SJB (glej uvodi izjavi (13) in (16)). Ni verjetno, da bi se zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, odločil namesto partnerstva SJB prevzeti tveganje nazadujočega stanovanjskega trga, ki mu prej ni bil izpostavljen, in sicer s pristankom na znižanje prvotno dogovorjenih prodajnih cen zemljišč in z opustitvijo nadomestil, če mu ne bi bila zagotovljena finančna prednost, ki bi bila večja od izgub zaradi te odločitve. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (75)–(86), dejstvo, da bi občina utrpela škodo zaradi nadaljnjih zamud, in dejstvo, da se je partnerstvo SJB odločilo odpovedati svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %, ne vpliva na sklepno ugotovitev Komisije glede vprašanja, ali je občina ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(74)

Komisija se s to obrazložitvijo ne strinja. Komisija najprej opozarja, da je občina sodelovala le pri fazi uporabe stavbnega zemljišča v nepremičninskem projektu, medtem ko so za fazo gradnje v projektu tveganje in stroške nosili zadevni zasebni razvijalci, vključno s partnerstvom SJB (glej uvodi izjavi (13) in (16)). Ni verjetno, da bi se zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, odločil namesto partnerstva SJB prevzeti tveganje nazadujočega stanovanjskega trga, ki mu prej ni bil izpostavljen, in sicer s pristankom na znižanje prvotno dogovorjenih prodajnih cen zemljišč in z opustitvijo nadomestil, če mu ne bi bila zagotovljena finančna prednost, ki bi bila večja od izgub zaradi te odločitve. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (75)–(86), dejstvo, da bi občina utrpela škodo zaradi nadaljnjih zamud, in dejstvo, da se je partnerstvo SJB odločilo odpovedati svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %, ne vpliva na sklepno ugotovitev Komisije glede vprašanja, ali je občina ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji.

| (75) | Glede neposredne škode, ki bi jo domnevno utrpela občina zaradi nadaljnjih zamud pri projektu Damplein, Komisija opozarja, da se stroški v preglednici 2, ki jo jih ocenili nizozemski organi, nanašajo na fazo uporabe stavbnega zemljišča v celotnem projektu Mestno središče Leidschendama. Ob predpostavki, da bo partnerstvo SJB za začetek gradnje potrebovalo še najmanj dve leti, so nizozemski organi ocenili nižje prihodke JZP od prodaje zemljišča partnerstvu SJB ter predvideli podobne zamude za preostali projekt Mestno središče Leidschendama, kar pomeni približno 1,8 milijona EUR stroškov obresti za neplačano posojilo JZP za fazo uporabe stavbnega zemljišča v celotnem projektu Mestno središče Leidschendama. Dvoletni odlog bi povzročil tudi dodatne stroške načrtovanja in druge stroške v višini približno 1 milijona EUR za celoten projekt Mestno središče Leidschendama. |
| --- | --- |

(75)

Glede neposredne škode, ki bi jo domnevno utrpela občina zaradi nadaljnjih zamud pri projektu Damplein, Komisija opozarja, da se stroški v preglednici 2, ki jo jih ocenili nizozemski organi, nanašajo na fazo uporabe stavbnega zemljišča v celotnem projektu Mestno središče Leidschendama. Ob predpostavki, da bo partnerstvo SJB za začetek gradnje potrebovalo še najmanj dve leti, so nizozemski organi ocenili nižje prihodke JZP od prodaje zemljišča partnerstvu SJB ter predvideli podobne zamude za preostali projekt Mestno središče Leidschendama, kar pomeni približno 1,8 milijona EUR stroškov obresti za neplačano posojilo JZP za fazo uporabe stavbnega zemljišča v celotnem projektu Mestno središče Leidschendama. Dvoletni odlog bi povzročil tudi dodatne stroške načrtovanja in druge stroške v višini približno 1 milijona EUR za celoten projekt Mestno središče Leidschendama.

| (76) | Vendar so ti sporni ukrepi, kot priznavajo tudi sami nizozemski organi, prispevali k izgubi v okviru faze uporabe stavbnega zemljišča v projektu, saj je JZP od partnerstva SJB za zemljišča prejelo nižjo ceno od prvotno dogovorjene v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 in se odpovedalo določenim nadomestilom (18). Zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji in si prizadeva za povečanje donosa od prodaje svojih zemljišč, najverjetneje ne bi pristal na sporne ukrepe, ki bi prispevali k izgubi v okviru faze uporabe stavbnega zemljišča, za katero bi sam nosil 50 % odgovornosti. Zasebni vlagatelj, ki je v fazi uporabe stavbnega zemljišča v projektu le finančno udeležen, bi poskrbel, da se dela v fazi uporabe stavbnega zemljišča izvedejo pravočasno, da bi se lahko zemljišča predala razvijalcem projektov, od katerih bi zahteval plačilo prodajne cene zemljišča in nadomestil, kot je predvideno v prosto dogovorjenih pogodbah. |
| --- | --- |

(76)

Vendar so ti sporni ukrepi, kot priznavajo tudi sami nizozemski organi, prispevali k izgubi v okviru faze uporabe stavbnega zemljišča v projektu, saj je JZP od partnerstva SJB za zemljišča prejelo nižjo ceno od prvotno dogovorjene v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 in se odpovedalo določenim nadomestilom (18). Zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji in si prizadeva za povečanje donosa od prodaje svojih zemljišč, najverjetneje ne bi pristal na sporne ukrepe, ki bi prispevali k izgubi v okviru faze uporabe stavbnega zemljišča, za katero bi sam nosil 50 % odgovornosti. Zasebni vlagatelj, ki je v fazi uporabe stavbnega zemljišča v projektu le finančno udeležen, bi poskrbel, da se dela v fazi uporabe stavbnega zemljišča izvedejo pravočasno, da bi se lahko zemljišča predala razvijalcem projektov, od katerih bi zahteval plačilo prodajne cene zemljišča in nadomestil, kot je predvideno v prosto dogovorjenih pogodbah.

| (77) | Tudi če bi se domnevni neposredni stroški, ki jih navajajo nizozemski organi, lahko upoštevali pri utemeljitvi odločitve občine, da odobri sporni ukrep – čemur Komisija nasprotuje – so izračuni občine v zvezi s temi stroški vseeno napačni. Stroški obresti so izračunani v povezavi s kreditnimi sredstvi, ki so bila odobrena JZP ter krijejo celoten projekt Mestno središče Leidschendama in ne samo projekt Damplein, ki je le eden izmed osmih podprojektov. Podobno so dodatni stroški načrtovanja izračunani za celoten projekt Mestno središče Leidschendama. Zato ni mogoče domnevati, da bi bili v primeru realizacije projekta Damplein realizirani tudi vsi drugi podprojekti in tako ne bi nastali nobeni od navedenih stroškov obresti. |
| --- | --- |

(77)

Tudi če bi se domnevni neposredni stroški, ki jih navajajo nizozemski organi, lahko upoštevali pri utemeljitvi odločitve občine, da odobri sporni ukrep – čemur Komisija nasprotuje – so izračuni občine v zvezi s temi stroški vseeno napačni. Stroški obresti so izračunani v povezavi s kreditnimi sredstvi, ki so bila odobrena JZP ter krijejo celoten projekt Mestno središče Leidschendama in ne samo projekt Damplein, ki je le eden izmed osmih podprojektov. Podobno so dodatni stroški načrtovanja izračunani za celoten projekt Mestno središče Leidschendama. Zato ni mogoče domnevati, da bi bili v primeru realizacije projekta Damplein realizirani tudi vsi drugi podprojekti in tako ne bi nastali nobeni od navedenih stroškov obresti.

| (78) | 5-odstotna obrestna mera ni dejanska obrestna mera, ampak mera, ki se uporablja za notranje izračune. Dejanske obresti za dogovorjena kreditna sredstva v okviru projekta Mestno središče Leidschendama so bistveno nižje od te obrestne mere (19), tako da bi bili stroški obresti, ki bi jih občina utrpela prek JZP, nižji od stroškov, ki jih navajajo nizozemski organi. |
| --- | --- |

(78)

5-odstotna obrestna mera ni dejanska obrestna mera, ampak mera, ki se uporablja za notranje izračune. Dejanske obresti za dogovorjena kreditna sredstva v okviru projekta Mestno središče Leidschendama so bistveno nižje od te obrestne mere (19), tako da bi bili stroški obresti, ki bi jih občina utrpela prek JZP, nižji od stroškov, ki jih navajajo nizozemski organi.

| (79) | Neplačana kreditna sredstva in s tem stroški obresti bi bili bistveno nižji, če bi se plačilo izvršilo na datum in v znesku, ki sta predvidena v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004. |
| --- | --- |

(79)

Neplačana kreditna sredstva in s tem stroški obresti bi bili bistveno nižji, če bi se plačilo izvršilo na datum in v znesku, ki sta predvidena v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004.

| (80) | Jasno je, da tudi v izračunih, ki so jih predložili nizozemski organi, finančne posledice odobritve spornih ukrepov, ki naj bi jih utrpelo JZP in so ocenjene na približno 3,6 milijona EUR, presegajo domnevne neposredne stroške nadaljnje zamude pri gradnji nepremičnin na Dampleinu v izvedbi partnerstva SJB, ki so jih nizozemski organi ocenili na približno 2,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

(80)

Jasno je, da tudi v izračunih, ki so jih predložili nizozemski organi, finančne posledice odobritve spornih ukrepov, ki naj bi jih utrpelo JZP in so ocenjene na približno 3,6 milijona EUR, presegajo domnevne neposredne stroške nadaljnje zamude pri gradnji nepremičnin na Dampleinu v izvedbi partnerstva SJB, ki so jih nizozemski organi ocenili na približno 2,8 milijona EUR.

| (81) | Poleg navedenega nizozemski organi niso količinsko opredelili škode v zvezi z domnevnimi neposrednimi stroški zaradi dodatne dveletne zamude s projektom, zato je Komisija ne more preveriti. |
| --- | --- |

(81)

Poleg navedenega nizozemski organi niso količinsko opredelili škode v zvezi z domnevnimi neposrednimi stroški zaradi dodatne dveletne zamude s projektom, zato je Komisija ne more preveriti.

| (82) | Glede zaveze partnerstva SJB, da se odpove svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %, Komisija najprej opozarja, da ta klavzula, ki se je uporabljala tudi za druge zasebne razvijalce v projektu Mestno središče Leidschendama, na Nizozemskem ni neobičajna. S pristankom na to klavzulo je občina odobrila, da je začetek dejanske gradnje stanovanjskih enot v profitnem sektorju odvisen od uspeha zasebnih razvijalcev projektov, vključno s partnerstvom SJB, pri predprodaji stanovanjskih enot. To izhaja iz dejstva, da je občina sodelovala le pri fazi uporabe stavbnega zemljišča, medtem ko je bila faza gradnje izvedena na tveganje in stroške zasebnih razvijalcev. Če bi bil hiter začetek gradbenih del dejansko v interesu občine, ji pri pogajanjih o prodajnih sporazumih z zasebnimi razvijalci leta 2004 v pogodbi ne bi bilo treba pristati na klavzulo o 70 % oziroma bi lahko v pogodbo vključila sankcije za primere, ko se faza gradnje ne bi začela in/ali zaključila na določen datum. |
| --- | --- |

(82)

Glede zaveze partnerstva SJB, da se odpove svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %, Komisija najprej opozarja, da ta klavzula, ki se je uporabljala tudi za druge zasebne razvijalce v projektu Mestno središče Leidschendama, na Nizozemskem ni neobičajna. S pristankom na to klavzulo je občina odobrila, da je začetek dejanske gradnje stanovanjskih enot v profitnem sektorju odvisen od uspeha zasebnih razvijalcev projektov, vključno s partnerstvom SJB, pri predprodaji stanovanjskih enot. To izhaja iz dejstva, da je občina sodelovala le pri fazi uporabe stavbnega zemljišča, medtem ko je bila faza gradnje izvedena na tveganje in stroške zasebnih razvijalcev. Če bi bil hiter začetek gradbenih del dejansko v interesu občine, ji pri pogajanjih o prodajnih sporazumih z zasebnimi razvijalci leta 2004 v pogodbi ne bi bilo treba pristati na klavzulo o 70 % oziroma bi lahko v pogodbo vključila sankcije za primere, ko se faza gradnje ne bi začela in/ali zaključila na določen datum.

| (83) | Prav tako je treba opozoriti, da je bila klavzula o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 omejena na stanovanjske enote v profitnem sektorju in ni vključevala gradnje poslovnih prostorov ali podzemne parkirne hiše, medtem ko je partnerstvo SJB zavračalo začetek kakršne koli gradnje na Dampleinu. V teh okoliščinah je zelo verjetno, da bi zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji in mu je v interesu, da izvede celoten nepremičninskih projekt, zahteval, da partnerstvo SJB izpolni svoje pogodbene obveznosti glede gradnje poslovnih prostorov in podzemne parkirne hiše. Tudi če bi bila trditev partnerstva SJB, da teh del ni bilo mogoče začeti izvajati, ker so bile različne komponente nepremičninskega projekta tehnično povezane, utemeljena, bi to tveganje moralo nositi partnerstvo SJB, saj je bilo edino odgovorno za fazo gradnje v projektu. Zato ni razloga za domnevo, da bi zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, prevzel to tveganje namesto partnerstva SBJ. |
| --- | --- |

(83)

Prav tako je treba opozoriti, da je bila klavzula o 70 % iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 omejena na stanovanjske enote v profitnem sektorju in ni vključevala gradnje poslovnih prostorov ali podzemne parkirne hiše, medtem ko je partnerstvo SJB zavračalo začetek kakršne koli gradnje na Dampleinu. V teh okoliščinah je zelo verjetno, da bi zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji in mu je v interesu, da izvede celoten nepremičninskih projekt, zahteval, da partnerstvo SJB izpolni svoje pogodbene obveznosti glede gradnje poslovnih prostorov in podzemne parkirne hiše. Tudi če bi bila trditev partnerstva SJB, da teh del ni bilo mogoče začeti izvajati, ker so bile različne komponente nepremičninskega projekta tehnično povezane, utemeljena, bi to tveganje moralo nositi partnerstvo SJB, saj je bilo edino odgovorno za fazo gradnje v projektu. Zato ni razloga za domnevo, da bi zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, prevzel to tveganje namesto partnerstva SBJ.

| (84) | V povezavi s tem je treba nadalje opozoriti, da se je glede gradnje javnega dela podzemne parkirne hiše JZP že leta 2004 odločilo ta dela dodeliti partnerstvu SJB za pavšalni znesek v višini največ 4,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), in sicer brez javnega razpisa. Zato partnerstvo SJB ni imelo finančnih razlogov za zavrnitev začetka izvajanja gradbenih del v zvezi s parkirno hišo in tako tudi zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, ne bi imel razlogov, da bi sprejel kakršne koli nadaljnje zamude, s tem, da bi dovolil pogojevanje gradnje parkirne hiše s prodajo stanovanjskih enot v profitnem sektorju s strani partnerstva SJB. |
| --- | --- |

(84)

V povezavi s tem je treba nadalje opozoriti, da se je glede gradnje javnega dela podzemne parkirne hiše JZP že leta 2004 odločilo ta dela dodeliti partnerstvu SJB za pavšalni znesek v višini največ 4,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), in sicer brez javnega razpisa. Zato partnerstvo SJB ni imelo finančnih razlogov za zavrnitev začetka izvajanja gradbenih del v zvezi s parkirno hišo in tako tudi zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, ne bi imel razlogov, da bi sprejel kakršne koli nadaljnje zamude, s tem, da bi dovolil pogojevanje gradnje parkirne hiše s prodajo stanovanjskih enot v profitnem sektorju s strani partnerstva SJB.

| (85) | Zato ni verjetno, da bi zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, pristal na sporne ukrepe, tako kot je to storila občina, ne da bi prej preveril druge poslovno privlačnejše možnosti, kot so razveljavitev sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, ter zahteval, da partnerstvo SJB plača odškodnino za zamudo, in objavil javni razpis. Nizozemski organi niso predložili dokazov, da je JZP kakorkoli ocenilo svoje možnosti. |
| --- | --- |

(85)

Zato ni verjetno, da bi zasebni vlagatelj, ki deluje pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, pristal na sporne ukrepe, tako kot je to storila občina, ne da bi prej preveril druge poslovno privlačnejše možnosti, kot so razveljavitev sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, ter zahteval, da partnerstvo SJB plača odškodnino za zamudo, in objavil javni razpis. Nizozemski organi niso predložili dokazov, da je JZP kakorkoli ocenilo svoje možnosti.

| (86) | Zato je mogoče skleniti, da sporni ukrepi dajejo partnerstvu SJB prednost in da niso v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj nizozemski organi niso dokazali, da bi hipotetični zasebni prodajalec, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji, pristal na te ukrepe. |
| --- | --- |

(86)

Zato je mogoče skleniti, da sporni ukrepi dajejo partnerstvu SJB prednost in da niso v skladu z načelom zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji, saj nizozemski organi niso dokazali, da bi hipotetični zasebni prodajalec, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji, pristal na te ukrepe.

7.1.2   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znotraj Unije

| (87) | Ker sporni ukrepi partnerstvo SJB razbremenjujejo stroškov, ki bi jih sicer imelo v skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004, ti ukrepi krepijo njegov konkurenčni položaj v razmerju do drugih razvijalcev nepremičnin, ki delujejo na trgu, odprtem za konkurenco in trgovino na ravni Unije, ter lahko ravno zato izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino znotraj Unije. Dejansko lahko vsaka odobritev pomoči podjetju, ki opravlja svojo dejavnost na notranjem trgu, povzroči izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami (20). |
| --- | --- |

(87)

Ker sporni ukrepi partnerstvo SJB razbremenjujejo stroškov, ki bi jih sicer imelo v skladu s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004, ti ukrepi krepijo njegov konkurenčni položaj v razmerju do drugih razvijalcev nepremičnin, ki delujejo na trgu, odprtem za konkurenco in trgovino na ravni Unije, ter lahko ravno zato izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino znotraj Unije. Dejansko lahko vsaka odobritev pomoči podjetju, ki opravlja svojo dejavnost na notranjem trgu, povzroči izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami (20).

| (88) | Glede domnevnega omejenega obsega oziroma lokalne narave projekta dejstvo, da so subvencije dodeljene podjetju, ki zagotavlja le lokalne ali regionalne storitve in ne opravlja storitev zunaj države članice svojega izvora, samo po sebi ne pomeni, da te subvencije ne vplivajo na trgovino med državami članicami (21). Komisija glede tega opozarja, da bi bilo treba ob upoštevanju obstoja čezmejne trgovine znotraj Unije v gradbenem sektorju in pri razvoju nepremičnin ter dejstva, da bi lahko razvijalci nepremičnin iz drugih držav članic ali njihove podružnice sodelovali pri projektu Mestno središče Leidschendama, medtem ko lahko partnerstvo SJB, ki mu je bilo zaradi spornega ukrepa odvzeto finančno breme, posluje v državah članicah zunaj Nizozemske, sporne ukrepe obravnavati kot ukrepe, ki bi lahko vplivali na trgovino znotraj Unije. Nazadnje Komisija opozarja, da družba Bouwfonds, ki je ena od družb v partnerstvu SJB, dejansko posluje zunaj Nizozemske, in sicer zlasti v Franciji in Nemčiji. Družba Bouwfonds je največji razvijalec nepremičnin na Nizozemskem in se uvršča med tri največje akterje na evropskem nepremičninskem trgu. Z dajanjem prednosti partnerstvu SJB sporni ukrepi koristijo tudi družbi Bouwfonds in lahko zato okrepijo njen položaj na evropskem nepremičninskem trgu. |
| --- | --- |

(88)

Glede domnevnega omejenega obsega oziroma lokalne narave projekta dejstvo, da so subvencije dodeljene podjetju, ki zagotavlja le lokalne ali regionalne storitve in ne opravlja storitev zunaj države članice svojega izvora, samo po sebi ne pomeni, da te subvencije ne vplivajo na trgovino med državami članicami (21). Komisija glede tega opozarja, da bi bilo treba ob upoštevanju obstoja čezmejne trgovine znotraj Unije v gradbenem sektorju in pri razvoju nepremičnin ter dejstva, da bi lahko razvijalci nepremičnin iz drugih držav članic ali njihove podružnice sodelovali pri projektu Mestno središče Leidschendama, medtem ko lahko partnerstvo SJB, ki mu je bilo zaradi spornega ukrepa odvzeto finančno breme, posluje v državah članicah zunaj Nizozemske, sporne ukrepe obravnavati kot ukrepe, ki bi lahko vplivali na trgovino znotraj Unije. Nazadnje Komisija opozarja, da družba Bouwfonds, ki je ena od družb v partnerstvu SJB, dejansko posluje zunaj Nizozemske, in sicer zlasti v Franciji in Nemčiji. Družba Bouwfonds je največji razvijalec nepremičnin na Nizozemskem in se uvršča med tri največje akterje na evropskem nepremičninskem trgu. Z dajanjem prednosti partnerstvu SJB sporni ukrepi koristijo tudi družbi Bouwfonds in lahko zato okrepijo njen položaj na evropskem nepremičninskem trgu.

| (89) | Ker sporni ukrepi izpolnjujejo vsa merila iz člena 107(1) PDEU, Komisija ugotavlja, da ti ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu te določbe. Ker je bila ta pomoč upravičencem dodeljena brez predhodne priglasitve Komisiji in njene odobritve, kot se zahteva po členu 108(3) PDEU, sporni ukrepi poleg tega pomenijo nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(89)

Ker sporni ukrepi izpolnjujejo vsa merila iz člena 107(1) PDEU, Komisija ugotavlja, da ti ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu te določbe. Ker je bila ta pomoč upravičencem dodeljena brez predhodne priglasitve Komisiji in njene odobritve, kot se zahteva po členu 108(3) PDEU, sporni ukrepi poleg tega pomenijo nezakonito pomoč.

7.2   Ocena združljivosti

| (90) | Ob ugotovitvi, da sporni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba proučiti trditev nizozemskih organov o tem, da so ti ukrepi na podlagi člena 107(3)(c) PDEU združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(90)

Ob ugotovitvi, da sporni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba proučiti trditev nizozemskih organov o tem, da so ti ukrepi na podlagi člena 107(3)(c) PDEU združljivi z notranjim trgom.

| (91) | V členu 107(3)(c) PDEU je navedeno, da kot združljiva z notranjim trgom lahko šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(91)

V členu 107(3)(c) PDEU je navedeno, da kot združljiva z notranjim trgom lahko šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (92) | Pri proučevanju, ali je pomoč združljiva v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, Komisija torej upošteva, ali je ukrep pomoči namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa, ali je ustrezen in sorazmeren za doseganje tega cilja in ali povzroča neupravičeno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(92)

Pri proučevanju, ali je pomoč združljiva v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, Komisija torej upošteva, ali je ukrep pomoči namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa, ali je ustrezen in sorazmeren za doseganje tega cilja in ali povzroča neupravičeno izkrivljanje konkurence.

7.2.1   Cilj skupnega interesa

| (93) | Po navedbah nizozemskih organov oživitev mestnega središča Leidschendama prispeva k ekonomski in socialni koheziji, kot je navedeno v členih 3 in 174 PDEU, in partnerstvo SJB brez spornih ukrepov ne bi začelo izvajati gradbenih del na Dampleinu, s čimer bi bil ogrožen celoten projekt Mestno središče Leidschendama. |
| --- | --- |

(93)

Po navedbah nizozemskih organov oživitev mestnega središča Leidschendama prispeva k ekonomski in socialni koheziji, kot je navedeno v členih 3 in 174 PDEU, in partnerstvo SJB brez spornih ukrepov ne bi začelo izvajati gradbenih del na Dampleinu, s čimer bi bil ogrožen celoten projekt Mestno središče Leidschendama.

| (94) | Vendar Komisije takšno razmišljanje ni prepričalo. Po eni strani nizozemski organi niso dokazali, da je Damplein prikrajšano urbano območje, ki ima težave zaradi nedelovanja trga, in da trg sam ne bi sprožil načrtovane obnove Dampleina. Ravno nasprotno je ob začetku projekta več zasebnih razvijalcev, vključno s partnerstvom SJB, očitno bilo pripravljenih sodelovati pri gradbeni fazi projekta na lastno poslovno tveganje in stroške, kot je navedeno v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004. |
| --- | --- |

(94)

Vendar Komisije takšno razmišljanje ni prepričalo. Po eni strani nizozemski organi niso dokazali, da je Damplein prikrajšano urbano območje, ki ima težave zaradi nedelovanja trga, in da trg sam ne bi sprožil načrtovane obnove Dampleina. Ravno nasprotno je ob začetku projekta več zasebnih razvijalcev, vključno s partnerstvom SJB, očitno bilo pripravljenih sodelovati pri gradbeni fazi projekta na lastno poslovno tveganje in stroške, kot je navedeno v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004.

| (95) | Po drugi strani pa je občina z vključitvijo klavzule o 70 % v sporazum o sodelovanju iz leta 2004 podredila svoj interes za doseganje navedenega cilja oživitve mestnega središča Leidschendama poslovnemu interesu partnerstva SJB za primer, da to še pred gradnjo ne bi moglo vnaprej prodati 70 % načrtovanih stanovanjskih enot. Občina zato ne more več trditi, da so bili sporni ukrepi, na katere je pristala leta 2010 pod pogojem, da se partnerstvo SJB odpove svoji pravici do uveljavljanja navedene klavzule, namenjeni doseganju cilja skupnega interesa. |
| --- | --- |

(95)

Po drugi strani pa je občina z vključitvijo klavzule o 70 % v sporazum o sodelovanju iz leta 2004 podredila svoj interes za doseganje navedenega cilja oživitve mestnega središča Leidschendama poslovnemu interesu partnerstva SJB za primer, da to še pred gradnjo ne bi moglo vnaprej prodati 70 % načrtovanih stanovanjskih enot. Občina zato ne more več trditi, da so bili sporni ukrepi, na katere je pristala leta 2010 pod pogojem, da se partnerstvo SJB odpove svoji pravici do uveljavljanja navedene klavzule, namenjeni doseganju cilja skupnega interesa.

7.2.2   Ustreznost pomoči

| (96) | Tudi če bi bilo mogoče sprejeti, da je bil namen spornih ukrepov oživitev mestnega središča Leidschendama, nizozemski organi niso dokazali, da so bili zadevni ukrepi ustrezno sredstvo za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(96)

Tudi če bi bilo mogoče sprejeti, da je bil namen spornih ukrepov oživitev mestnega središča Leidschendama, nizozemski organi niso dokazali, da so bili zadevni ukrepi ustrezno sredstvo za dosego tega cilja.

| (97) | Dejansko je na podlagi predloženih podatkov razvidno, da so tudi drugi zasebni razvijalci, ki so sodelovali v projektu Mestno središče Leidschendama, zaprosili JZP, naj zaradi težav, ki so jih imeli na nazadujočem nepremičninskem trgu, zniža prvotno dogovorjeno ceno zemljišč, pri čemer pa je občina, namesto, da bi pristala na takšno znižanje ali opustitev nadomestil, proučila možnost spremembe prvotnih določb o načrtovanju in razvoju, da bi jih prilagodila spremenjenemu povpraševanju na trgu. |
| --- | --- |

(97)

Dejansko je na podlagi predloženih podatkov razvidno, da so tudi drugi zasebni razvijalci, ki so sodelovali v projektu Mestno središče Leidschendama, zaprosili JZP, naj zaradi težav, ki so jih imeli na nazadujočem nepremičninskem trgu, zniža prvotno dogovorjeno ceno zemljišč, pri čemer pa je občina, namesto, da bi pristala na takšno znižanje ali opustitev nadomestil, proučila možnost spremembe prvotnih določb o načrtovanju in razvoju, da bi jih prilagodila spremenjenemu povpraševanju na trgu.

| (98) | To potrjuje, da so bili občini glede na spremenjene gospodarske razmere za dosego zastavljenega cilja oživitve mestnega središča Leidschendama na voljo ustreznejši, bolje prilagojeni ukrepi, ki manj izkrivljajo konkurenco. |
| --- | --- |

(98)

To potrjuje, da so bili občini glede na spremenjene gospodarske razmere za dosego zastavljenega cilja oživitve mestnega središča Leidschendama na voljo ustreznejši, bolje prilagojeni ukrepi, ki manj izkrivljajo konkurenco.

7.2.3   Sorazmernost pomoči

| (99) | Nizozemski organi menijo, da so sporni ukrepi sorazmerni z zastavljenim ciljem oživitve mestnega središča Leidschendama, ker je partnerstvo SJB v zameno za znižanje cene in opustitev nadomestil pristalo, da se odpove svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Poleg tega nizozemski organi menijo, da so sporni ukrepi sorazmerni, ker je partnerstvo SJB finančno prispevalo k fazi uporabe stavbnega zemljišča. Natančneje je finančni prispevek partnerstva SJB za JZP znašal okoli 2,6 milijona EUR, pri čemer je partnerstvo SJB prek JZP nosilo tudi 25 % stroškov gradnje šole, ki naj bi bila zgrajena na drugem podobmočju v okviru projekta Mestno središče Leidschendama. |
| --- | --- |

(99)

Nizozemski organi menijo, da so sporni ukrepi sorazmerni z zastavljenim ciljem oživitve mestnega središča Leidschendama, ker je partnerstvo SJB v zameno za znižanje cene in opustitev nadomestil pristalo, da se odpove svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 %. Poleg tega nizozemski organi menijo, da so sporni ukrepi sorazmerni, ker je partnerstvo SJB finančno prispevalo k fazi uporabe stavbnega zemljišča. Natančneje je finančni prispevek partnerstva SJB za JZP znašal okoli 2,6 milijona EUR, pri čemer je partnerstvo SJB prek JZP nosilo tudi 25 % stroškov gradnje šole, ki naj bi bila zgrajena na drugem podobmočju v okviru projekta Mestno središče Leidschendama.

| (100) | Komisija se s takšnim razmišljanjem ne more strinjati. Člen 107(3)(c) zahteva, da morajo biti ukrepi pomoči sorazmerni z zastavljenim ciljem, in ne, da mora obstajati ustrezno ravnotežje med odobreno pomočjo in kakršnimi koli ugodnostmi, ki jih za pridobitev pomoči ponudijo upravičenci. Zato je dejstvo, da je partnerstvo SJB pristalo, da se odpove svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % v zameno za znižanje cen in opustitev nadomestil, pri oceni sorazmernosti spornih ukrepov nepomembno. Enako velja za vse morebitne finančne prispevke partnerstva SJB k fazi uporabe stavbnega zemljišča. |
| --- | --- |

(100)

Komisija se s takšnim razmišljanjem ne more strinjati. Člen 107(3)(c) zahteva, da morajo biti ukrepi pomoči sorazmerni z zastavljenim ciljem, in ne, da mora obstajati ustrezno ravnotežje med odobreno pomočjo in kakršnimi koli ugodnostmi, ki jih za pridobitev pomoči ponudijo upravičenci. Zato je dejstvo, da je partnerstvo SJB pristalo, da se odpove svoji pravici do uveljavljanja klavzule o 70 % v zameno za znižanje cen in opustitev nadomestil, pri oceni sorazmernosti spornih ukrepov nepomembno. Enako velja za vse morebitne finančne prispevke partnerstva SJB k fazi uporabe stavbnega zemljišča.

| (101) | Nizozemski organi zato niso dokazali, da so sporni ukrepi sorazmerni z zastavljenim ciljem skupnega interesa. |
| --- | --- |

(101)

Nizozemski organi zato niso dokazali, da so sporni ukrepi sorazmerni z zastavljenim ciljem skupnega interesa.

7.2.4   Neupravičeno izkrivljanje konkurence

| (102) | Poleg navedenega nizozemski organi s trditvijo, da naj bi pozitivni učinki hitre izvedbe projekta odtehtali negativne učinke spornih ukrepov, ugovarjajo temu, da sporni ukrepi neupravičeno izkrivljajo konkurenco. |
| --- | --- |

(102)

Poleg navedenega nizozemski organi s trditvijo, da naj bi pozitivni učinki hitre izvedbe projekta odtehtali negativne učinke spornih ukrepov, ugovarjajo temu, da sporni ukrepi neupravičeno izkrivljajo konkurenco.

| (103) | Vendar nizozemski organi svoje trditve niso utemeljili. Kot je navedeno v uvodni izjavi (80), bi po navedbah nizozemskih organov nadaljnje zamude pri spornem nepremičninskem projektu pravzaprav povzročile stroške JZP v višini 2,8 milijona EUR, medtem ko bi znižanje dogovorjene cene znašalo 3,6 milijona EUR. Komisija je zato sklenila, da nizozemski organi niso dokazali, da pozitivni učinki izvedbe spornega nepremičninskega projekta odtehtajo negativne učinke odobritve spornih ukrepov. |
| --- | --- |

(103)

Vendar nizozemski organi svoje trditve niso utemeljili. Kot je navedeno v uvodni izjavi (80), bi po navedbah nizozemskih organov nadaljnje zamude pri spornem nepremičninskem projektu pravzaprav povzročile stroške JZP v višini 2,8 milijona EUR, medtem ko bi znižanje dogovorjene cene znašalo 3,6 milijona EUR. Komisija je zato sklenila, da nizozemski organi niso dokazali, da pozitivni učinki izvedbe spornega nepremičninskega projekta odtehtajo negativne učinke odobritve spornih ukrepov.

7.2.5   Sklep

| (104) | Na podlagi premislekov v uvodnih izjavah (93)–(103) je Komisija sklenila, da pomoč, ki jo je občina s spornimi ukrepi dodelila partnerstvu SJB, ni združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(104)

Na podlagi premislekov v uvodnih izjavah (93)–(103) je Komisija sklenila, da pomoč, ki jo je občina s spornimi ukrepi dodelila partnerstvu SJB, ni združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU.

8.   KOLIČINSKA OPREDELITEV IN VRAČILO POMOČI

| (105) | Kot je pojasnjeno v zgornjem oddelku, sporni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in ne morejo biti obravnavani kot združljivi z notranjim trgom. Ker je bila ta pomoč upravičencem dodeljena brez predhodne priglasitve Komisiji in njene odobritve, kot se zahteva po členu 108(3) PDEU, sporni ukrepi poleg tega pomenijo nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(105)

Kot je pojasnjeno v zgornjem oddelku, sporni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in ne morejo biti obravnavani kot združljivi z notranjim trgom. Ker je bila ta pomoč upravičencem dodeljena brez predhodne priglasitve Komisiji in njene odobritve, kot se zahteva po členu 108(3) PDEU, sporni ukrepi poleg tega pomenijo nezakonito pomoč.

| (106) | Člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (22) določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč[...]“. |
| --- | --- |

(106)

Člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (22) določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč[...]“.

| (107) | Medtem ko nobena določba prava Unije od Komisije pri odredbi vračila pomoči, ki je bila razglašena za nezdružljivo z notranjim trgom, ne zahteva natančne količinske opredelitve pomoči, ki jo je treba vrniti (23), lahko Komisija navede podatke, ki omogočajo naslovniku odločbe, da znesek brez večjih težav določi sam. |
| --- | --- |

(107)

Medtem ko nobena določba prava Unije od Komisije pri odredbi vračila pomoči, ki je bila razglašena za nezdružljivo z notranjim trgom, ne zahteva natančne količinske opredelitve pomoči, ki jo je treba vrniti (23), lahko Komisija navede podatke, ki omogočajo naslovniku odločbe, da znesek brez večjih težav določi sam.

8.1   Količinska opredelitev pomoči

| (108) | Zaradi spornih ukrepov je partnerstvo SJB za zemljišče na Dampleinu plačalo nižjo ceno od prvotno dogovorjene v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 ter mu ni bilo treba plačati prav tako dogovorjenega nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost. Za količinsko opredelitev zneska nezakonite pomoči, ki ga je prejelo partnerstvo SJB, je torej treba določiti vrednosti znižanja cene in opustitve nadomestil. |
| --- | --- |

(108)

Zaradi spornih ukrepov je partnerstvo SJB za zemljišče na Dampleinu plačalo nižjo ceno od prvotno dogovorjene v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 ter mu ni bilo treba plačati prav tako dogovorjenega nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost. Za količinsko opredelitev zneska nezakonite pomoči, ki ga je prejelo partnerstvo SJB, je torej treba določiti vrednosti znižanja cene in opustitve nadomestil.

8.1.1   Količinska opredelitev znižanja cene

| (109) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (23), je bila s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 cena zemljišča na Dampleinu, ki ga je JZP prodalo partnerstvu SJB, določena na 7,2 milijona EUR, pri čemer je do plačila indeksirana z 2,5 % na leto. Ceno je določil neodvisni cenilec. Po navedbah nizozemskih organov je tržna vrednost istega zemljišča 1. januarja 2010 znašala 8,6 milijona EUR (24). Ceno, ki jo je partnerstvo SJB moralo plačati za to zemljišče, je JZP z dopolnilnim sporazumom pozneje znižalo na 4 milijone EUR. |
| --- | --- |

(109)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (23), je bila s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004 cena zemljišča na Dampleinu, ki ga je JZP prodalo partnerstvu SJB, določena na 7,2 milijona EUR, pri čemer je do plačila indeksirana z 2,5 % na leto. Ceno je določil neodvisni cenilec. Po navedbah nizozemskih organov je tržna vrednost istega zemljišča 1. januarja 2010 znašala 8,6 milijona EUR (24). Ceno, ki jo je partnerstvo SJB moralo plačati za to zemljišče, je JZP z dopolnilnim sporazumom pozneje znižalo na 4 milijone EUR.

| (110) | Prednost, ki jo je partnerstvo SJB pridobilo zaradi znižanja prodajne cene zemljišča na Dampleinu, torej ustreza približno 4,6 milijona EUR. |
| --- | --- |

(110)

Prednost, ki jo je partnerstvo SJB pridobilo zaradi znižanja prodajne cene zemljišča na Dampleinu, torej ustreza približno 4,6 milijona EUR.

| (111) | Trditve nizozemskih organov, da je bila prodajna cena znižana za manj kot 4,6 milijona EUR, ker je JZP prvotno dogovorjeno prodajno ceno v višini 7,2 milijona EUR znižalo že leta 2006 in leta 2008 (glej preglednico 1 zgoraj), ni mogoče sprejeti, ker ni bilo predloženega nobenega dokaza, da so bila ta znižanja potrjena v obliki sporazuma ali da so spremenila prvotno prodajno ceno iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. |
| --- | --- |

(111)

Trditve nizozemskih organov, da je bila prodajna cena znižana za manj kot 4,6 milijona EUR, ker je JZP prvotno dogovorjeno prodajno ceno v višini 7,2 milijona EUR znižalo že leta 2006 in leta 2008 (glej preglednico 1 zgoraj), ni mogoče sprejeti, ker ni bilo predloženega nobenega dokaza, da so bila ta znižanja potrjena v obliki sporazuma ali da so spremenila prvotno prodajno ceno iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004.

| (112) | Komisija nadalje opozarja, da bi bilo domnevno znižanje iz leta 2006 v nasprotju s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004, v katerem so jasno določene minimalne cene zemljišč ter je predvideno le dodatno plačilo, kjer bi se lahko povečala talna površina. |
| --- | --- |

(112)

Komisija nadalje opozarja, da bi bilo domnevno znižanje iz leta 2006 v nasprotju s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004, v katerem so jasno določene minimalne cene zemljišč ter je predvideno le dodatno plačilo, kjer bi se lahko povečala talna površina.

| (113) | Nazadnje Komisija opozarja, da sta bili domnevno znižanje iz leta 2006, ki naj bi bilo posledica dejstva, da bi bilo lahko realiziranih manj od prvotno predvidenih poslovnih prostorov, in domnevno znižanje iz leta 2008, ki je bilo očitno povezano z zamudami partnerstva SJB pri pridobivanju gradbenega dovoljenja, odobreni pod pogojem, da bi partnerstvo SJB pridobilo gradbeno dovoljenje do 1. oktobra 2008. Ta pogoj očitno ni bil izpolnjen, saj je po navedbah nizozemskih organov partnerstvo SJB pridobilo gradbeno dovoljenje šele novembra 2008. |
| --- | --- |

(113)

Nazadnje Komisija opozarja, da sta bili domnevno znižanje iz leta 2006, ki naj bi bilo posledica dejstva, da bi bilo lahko realiziranih manj od prvotno predvidenih poslovnih prostorov, in domnevno znižanje iz leta 2008, ki je bilo očitno povezano z zamudami partnerstva SJB pri pridobivanju gradbenega dovoljenja, odobreni pod pogojem, da bi partnerstvo SJB pridobilo gradbeno dovoljenje do 1. oktobra 2008. Ta pogoj očitno ni bil izpolnjen, saj je po navedbah nizozemskih organov partnerstvo SJB pridobilo gradbeno dovoljenje šele novembra 2008.

| (114) | Komisija je zato sklenila, da znesek pomoči, ki ga je JZP odobrilo partnerstvu SJB zaradi znižanja prvotno dogovorjene prodajne cene iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, znaša približno 4,6 milijona EUR (glej znesek preglednici 3 spodaj). |
| --- | --- |

(114)

Komisija je zato sklenila, da znesek pomoči, ki ga je JZP odobrilo partnerstvu SJB zaradi znižanja prvotno dogovorjene prodajne cene iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, znaša približno 4,6 milijona EUR (glej znesek preglednici 3 spodaj).

8.1.2   Opustitev nadomestil

| (115) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (25), nadomestila, ki bi jih partnerstvo SJB moralo plačati v skladu s pogoji iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, znašajo skupaj približno 2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer so do plačila indeksirana z 2,5 % na leto. Vendar so ti zneski temeljili na številu stanovanjskih enot, ki naj bi bile zgrajene (25), v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 pa je določeno, da se ti zneski ustrezno prilagodijo, če je zgrajenih manj enot, kot je bilo načrtovanih. |
| --- | --- |

(115)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (25), nadomestila, ki bi jih partnerstvo SJB moralo plačati v skladu s pogoji iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004, znašajo skupaj približno 2 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), pri čemer so do plačila indeksirana z 2,5 % na leto. Vendar so ti zneski temeljili na številu stanovanjskih enot, ki naj bi bile zgrajene (25), v sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 pa je določeno, da se ti zneski ustrezno prilagodijo, če je zgrajenih manj enot, kot je bilo načrtovanih.

| (116) | V skladu s pogoji iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 bi moralo partnerstvo SJB na Dampleinu zgraditi 74 stanovanjskih enot. Vendar jih je bilo v skladu s končnim sporazumom dejansko zgrajenih le 67. Nadomestila bi bilo zato treba ustrezno znižati, kar pomeni približno 1,9 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) (26). Ta nadomestila so 1. januarja 2010 znašala približno 2,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s pogoji iz sporazuma o sodelovanju iz leta 2004 bi moralo partnerstvo SJB na Dampleinu zgraditi 74 stanovanjskih enot. Vendar jih je bilo v skladu s končnim sporazumom dejansko zgrajenih le 67. Nadomestila bi bilo zato treba ustrezno znižati, kar pomeni približno 1,9 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) (26). Ta nadomestila so 1. januarja 2010 znašala približno 2,3 milijona EUR.

| (117) | Zaradi dopolnilnega sporazuma partnerstvu SJB ni bilo treba več plačevati nadomestil, dogovorjenih s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004. Ker se je JZP odpovedalo nadomestilom, znesek odobrene pomoči partnerstvu SJB torej znaša približno 2,3 milijona EUR (glej preglednico 3 spodaj). |
| --- | --- |

(117)

Zaradi dopolnilnega sporazuma partnerstvu SJB ni bilo treba več plačevati nadomestil, dogovorjenih s sporazumom o sodelovanju iz leta 2004. Ker se je JZP odpovedalo nadomestilom, znesek odobrene pomoči partnerstvu SJB torej znaša približno 2,3 milijona EUR (glej preglednico 3 spodaj).

| (118) | Nizozemski organi trdijo, da je JZP kljub besedilu dopolnilnega sporazuma opustilo le nadomestila, povezana s projektom Damplein, kar pomeni skupni znesek približno 0,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003). Da bi utemeljili svoje stališče, se nizozemske organi sklicujejo na gradbeni program, priložen k sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, v katerem je določeno nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost za Damplein v višini približno 0,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) ter navedena skupna vrednost nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost v višini približno 2 milijonov EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), ki bi ju partnerstvo SJB moralo plačati v okviru celotnega projekta Mestno središče Leidschendama. Sklicujejo so se tudi na predlog, ki ga je občina 18. februarja 2009 poslala občinskemu svetu in v katerem je navedeno, da bi znižanje nadomestil v tistem času negativno vplivalo na rezultat projekta uporabe stavbnega zemljišča, in sicer v višini približno 0,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(118)

Nizozemski organi trdijo, da je JZP kljub besedilu dopolnilnega sporazuma opustilo le nadomestila, povezana s projektom Damplein, kar pomeni skupni znesek približno 0,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003). Da bi utemeljili svoje stališče, se nizozemske organi sklicujejo na gradbeni program, priložen k sporazumu o sodelovanju iz leta 2004, v katerem je določeno nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestilo za uporabnost za Damplein v višini približno 0,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003) ter navedena skupna vrednost nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost v višini približno 2 milijonov EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), ki bi ju partnerstvo SJB moralo plačati v okviru celotnega projekta Mestno središče Leidschendama. Sklicujejo so se tudi na predlog, ki ga je občina 18. februarja 2009 poslala občinskemu svetu in v katerem je navedeno, da bi znižanje nadomestil v tistem času negativno vplivalo na rezultat projekta uporabe stavbnega zemljišča, in sicer v višini približno 0,7 milijona EUR.

| (119) | Komisija vseeno meni, da na podlagi gradbenega programa ali na podlagi predloga, predloženega občinskemu svetu, ni mogoče skleniti, da se je opustitev nadomestil nanašala izključno na projekt Damplein. Besedilo dopolnilnega sporazuma v nobenem primeru ne omejuje opustitve nadomestil na projekt Damplein. Nizozemski organi prav tako niso predložili nobenega dokaza, da je partnerstvo SJB 1. julija 2004 dejansko plačalo vsa zapadla nadomestila za vse stanovanjske enote v okviru projekta Mestno središče Leidschendama, kot je bilo zavezano storiti v skladu s členom 10(3) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004. |
| --- | --- |

(119)

Komisija vseeno meni, da na podlagi gradbenega programa ali na podlagi predloga, predloženega občinskemu svetu, ni mogoče skleniti, da se je opustitev nadomestil nanašala izključno na projekt Damplein. Besedilo dopolnilnega sporazuma v nobenem primeru ne omejuje opustitve nadomestil na projekt Damplein. Nizozemski organi prav tako niso predložili nobenega dokaza, da je partnerstvo SJB 1. julija 2004 dejansko plačalo vsa zapadla nadomestila za vse stanovanjske enote v okviru projekta Mestno središče Leidschendama, kot je bilo zavezano storiti v skladu s členom 10(3) sporazuma o sodelovanju iz leta 2004.

8.1.3   Skupni znesek državne pomoči

| (120) | Na podlagi izračuna iz preglednice 3 spodaj znesek državne pomoči, ki je bil dodeljen partnerstvu SJB, znaša približno 6,9 milijona EUR.

  Preglednica 3 | Sporazum o sodelovanju iz leta 2004 | Dopolnilni sporazum iz marca 2010 | Znižanje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrednost na dan 1.1.2003 | Vrednost na dan 1.1.2010 | Vrednost na dan 1.1.2010 | Vrednost na dan 1.1.2010 |
| Cena zemljišča | 7 253 793 | 8 622 480 | 4 000 000 | 4 622 480 |
| Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča | 1 077 941 | 1 281 333 | 0 | 1 281 333 |
| Nadomestilo za uporabnost | 856 667 | 1 018 308 | 0 | 1 018 308 |
| Skupaj | 9 188 401 | 10 922 121 | 4 000 000 | 6 922 121 |

(120)

Na podlagi izračuna iz preglednice 3 spodaj znesek državne pomoči, ki je bil dodeljen partnerstvu SJB, znaša približno 6,9 milijona EUR.

Preglednica 3

Sporazum o sodelovanju iz leta 2004

Dopolnilni sporazum iz marca 2010

Znižanje

Vrednost na dan 1.1.2003

Vrednost na dan 1.1.2010

Vrednost na dan 1.1.2010

Vrednost na dan 1.1.2010

Cena zemljišča

7 253 793

8 622 480

4 000 000

4 622 480

Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča

1 077 941

1 281 333

0

1 281 333

Nadomestilo za uporabnost

856 667

1 018 308

0

1 018 308

Skupaj

9 188 401

10 922 121

4 000 000

6 922 121

8.2   Vračilo pomoči

| (121) | Ker sporni ukrepi pomenijo nezakonito in nezdružljivo pomoč, je to pomoč treba vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu pred njeno dodelitvijo. Vračilo se torej zahteva od partnerstva SJB, ki sta ga ustanovili družbi Schouten de Jong in Bouwfonds, ter od obeh teh družb, ki sta solidarno odgovorni za izpolnjevanje obveznosti partnerstva SJB iz sporazuma o JZP (27). |
| --- | --- |

(121)

Ker sporni ukrepi pomenijo nezakonito in nezdružljivo pomoč, je to pomoč treba vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu pred njeno dodelitvijo. Vračilo se torej zahteva od partnerstva SJB, ki sta ga ustanovili družbi Schouten de Jong in Bouwfonds, ter od obeh teh družb, ki sta solidarno odgovorni za izpolnjevanje obveznosti partnerstva SJB iz sporazuma o JZP (27).

| (122) | Kot je razvidno iz preglednice 3, bi bilo treba element nezdružljive pomoči pri ukrepih izračunati kot seštevek zneskov retroaktivnega znižanja prodajne cene zemljišča (4 622 480 EUR) ter opuščenega nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča (1 281 333 EUR) in nadomestila za uporabnost (1 018 308 EUR), kar znaša 6 922 121 EUR. |
| --- | --- |

(122)

Kot je razvidno iz preglednice 3, bi bilo treba element nezdružljive pomoči pri ukrepih izračunati kot seštevek zneskov retroaktivnega znižanja prodajne cene zemljišča (4 622 480 EUR) ter opuščenega nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča (1 281 333 EUR) in nadomestila za uporabnost (1 018 308 EUR), kar znaša 6 922 121 EUR.

| (123) | Pomoč je bila partnerstvu SJB dodeljena 1. marca 2010. Pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti za obdobje od 1. marca 2010 do datuma dejanskega vračila – |
| --- | --- |

(123)

Pomoč je bila partnerstvu SJB dodeljena 1. marca 2010. Pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti za obdobje od 1. marca 2010 do datuma dejanskega vračila –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč v višini 6 922 121 EUR, ki jo je Nizozemska 1. marca 2010 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije nezakonito odobrila v korist partnerstva Schouten-de Jong Bouwfonds, ki ga sestavljata družbi Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV in Bouwfonds Ontwikkeling BV, v obliki retroaktivnega znižanja prodajne cene zemljišča ter retroaktivnega znižanja nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča in nadomestila za uporabnost, ki sta bili predmet dogovora z občino Leidschendam-Voorburg, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Nizozemska od družbe Schouten-de Jong Bouwfonds in/ali družbe Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV in/ali družbe Bouwfonds Ontwikkeling BV izterja nezdružljivo pomoč iz člena 1.

2.   K zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti za obdobje od 1. marca 2010, ko so družbe Schouten-de Jong Bouwfonds in/ali Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV in/ali Bouwfonds Ontwikkeling BV začele z njimi razpolagati, do dneva njihovega dejanskega vračila.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (28).

Člen 3

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Nizozemska zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po datumu priglasitve tega sklepa.

Člen 4

1.   Nizozemska v dveh mesecih od datuma priglasitve tega sklepa predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga morajo upravičenci vrniti; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga morajo upravičenci vrniti;

| (b) | podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem naročeno, naj vrnejo pomoč. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem naročeno, naj vrnejo pomoč.

2.   Nizozemska obvešča Komisijo o napredku v zvezi z nacionalnimi ukrepi, sprejetimi za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 1 ni v celoti vrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih vračila, ki so jih upravičenci iz člena 1 že vrnili.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 23. januarja 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 86, 23.3.2012, str. 12.

1

(2)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta od 1. decembra 2009 člena 107 in 108 PDEU. Navedena sklopa členov sta vsebinsko enaka. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, pri čemer je na primer besedo „Skupnost“ nadomestila beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ pa „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  V nadaljevanju tega sklepa je torej treba sklicevanja na partnerstvo SJB razumeti tudi kot sklicevanja na družbi Schouten de Jong in Bouwfonds.

4

(5)  V členu 4(1) sporazuma o uporabi stavbnega zemljišča/JZP z dne 22. novembra 2004 je določeno: „Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosen en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).“

5

(6)  Projekt se je prvotno imenoval projekt Mestno središče Dama, leta 2005 pa je bil preimenovan v projekt Mestno središče Leidschendama. V tem sklepu projekt Mestno središče Leidschendama pomeni nepremičninski projekt.

6

(7)  V končnih načrtih za Damplein je bilo predvideno, da bo partnerstvo SJB zgradilo le 67 stanovanjskih enot.

7

(8)  V zvezi s tem ni bil izveden postopek oddaje javnega naročila. Ta sklep ne vpliva na nobeno analizo, ki bi jo Komisija lahko izvedla v zvezi z vidiki oddaje javnega naročila, povezanimi s projektom.

8

(9)  Točka 5.1.2 Glavnega načrta o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum z dne 10. februarja 2004.

9

(10)  V skladu z Glavnim načrtom o uporabi stavbnega zemljišča Damcentrum z dne 10. februarja 2004 naj bi občina prispevala 7,3 milijona EUR, partnerstvo SJB pa 2,6 milijona EUR.

10

(11)  V skladu z občinskim predpisom „Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009“ lahko občina od zasebnih subjektov zahteva, da prispevajo za stroške infrastrukturnih del. V sporazumu o sodelovanju iz leta 2004 je zato določeno, da bodo zasebni subjekti poleg cene za zemljišče JZP plačali nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča in glede na to, da se je občina odločila za uporabo visokokakovostnih proizvodov za razvoj javnega območja, tudi nadomestilo za uporabnost.

11

(12)  V točki 1 člena 2(1)(2) dopolnilnega sporazuma je navedeno: „In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op EUR 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.“

12

(13)  Novi sporazum se nanaša na 208 parkirnih mest, tj. manj od prvotno predvidenih 225.

13

(14)  Znesek ustreza predhodno dogovorjenemu znesku 4,6 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2003), indeksiranemu z 2,5 % do 1. januarja 2010.

14

(15)  Sodba Sodišča v zadevi C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, ZOdl. 2010, str. I-13083, točka 34 in sodba Sodišča v zadevi C-290/07 P, Komisija proti Scott, ZOdl. 2010, str. I-7763, točka 68; sodba Sodišča v zadevi T-244/08, Konsum Nord ekonomisk förening proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-0000, točka 61.

15

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe

Komisija proti Scott

Konsum Nord ekonomisk förening proti Komisiji

(16)  UL C 209, 10.7.1997, str. 3.

16

(17)  Sodba Sodišča v zadevi C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG v BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, ZOdl. 2010, str. I-13083, točka 39.

17

(18)  Občina je v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka izračunala izgubo za projekt uporabe stavbnega zemljišča v višini 4,5 milijona EUR (vrednost na dan 1. januarja 2011), kar naj bi bila med drugim posledica znižanja cen in opustitve nadomestil.

18

(19)  V skladu z letnim poročilom JZP za leto 2008 je obrestna mera, ki jo je treba plačati za kredit, povprečje indeksov za transakcije čez noč v eurih (EONIA) plus 0,14 %. Na prvi dan v letu 2009 je obrestna mera EONIA znašala 2,2 % in se je med letom nenehno zmanjševala. Na prvi dan v letu 2010 je obrestna mera EONIA znašala 0,3 % in tekom leta ni presegla 1 %. Zato je bila dejanska obrestna mera, ki jo je bilo treba plačati zaradi neplačanih kreditnih sredstev, v letih 2009 in 2010 bistveno nižja od 5 %.

19

(20)  Sodba Sodišča v zadevi 730/79, Philip Morris proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671, točki 11 in 12; sodba Sodišča v zadevi C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točki 47 in 48; sodba Sodišča v zadevi T-214/95, Vlaams Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717, točke 48–50; sodba Sodišča v združenih zadevah T-92/10 in T-103/00, Diputación Foral de Álava/Commission, Recueil 2002, str. II-1385, točka 72; sodba Sodišča v zadevi T-222/04, Italija proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. II-1877, točka 43.

20

Philip Morris proti Komisiji

Belgija proti Komisiji

Vlaams Gewest proti Komisiji

Diputación Foral de Álava/Commission

Italija proti Komisiji

(21)  Sodba Sodišča v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg in Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil 2003, str. I-7747, točki 77 in 78.

21

Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg in Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(22)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

22

(23)  Glej zlasti sodbo Sodišča v zadevi C-480/98, Španija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-8717, točka 25, in sodbo Sodišča v zadevi C-441/06, Komisija proti Franciji, ZOdl. 2007, str. I-8887, točka 29.

23

Španija proti Komisiji

Komisija proti Franciji

(24)  Dopis nizozemskih organov z dne 12. aprila 2010.

24

(25)  Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča: 4 587 EUR na stanovanjsko enoto; nadomestilo za uporabnost: 3 645 EUR na stanovanjsko enoto.

25

(26)  Znižano nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča: Formula EUR. Znižano nadomestilo za uporabnost: Formula EUR.

26

(27)  Člen 4(1) o uporabi stavbnega zemljišča/sporazum o JZP z dne 22. novembra 2004.

27

(28)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

28

---