# Úřední věstník L 141/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.141.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 141 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5628. května 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.141.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 141

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5628. května 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 488/2013 ze dne 27. května 2013, kterým se mění nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 489/2013 ze dne 27. května 2013, kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 37/2010 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu, pokud jde o dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy (
  1
  ) | 4 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 490/2013 ze dne 27. května 2013, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie | 6 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 491/2013 ze dne 27. května 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 26 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Rady 2013/12/EU ze dne 13. května 2013 o úpravě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU o energetické účinnosti v důsledku přistoupení Chorvatské republiky | 28 |
| | * | Směrnice Rady 2013/13/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti daní | 30 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2013/236/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 25. dubna 2013 určené Kypru o zvláštních opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného růstu | 32 |
| | | 2013/237/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 14. května 2013, kterým se České republice a Polské republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty | 37 |
| | | 2013/238/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 21. května 2013 o jmenování čtyř členů a tří náhradníků Výboru regionů ze Spojeného království | 42 |
| | | 2013/239/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 21. května 2013 o jmenování jednoho estonského náhradníka Výboru regionů | 43 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2013/240/SZBP ze dne 27. května 2013, kterým se mění rozhodnutí 2010/279/SZBP o policejní misi Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN) | 44 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2013/241/SZBP ze dne 27. května 2013, kterým se mění společná akce 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) | 47 |
| | | 2013/242/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 22. května 2013, kterým se stanoví vzor pro vnitrostátní akční plány energetické účinnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU
  (oznámeno pod číslem C(2013) 2882)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2013/243/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 24. května 2013 o dočasné odchylce od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Svazijska, pokud jde o broskve, hrušky a ananas
  (oznámeno pod číslem C(2013) 2906) | 54 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) č. 488/2013 ze dne 27. května 2013, kterým se mění nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 489/2013 ze dne 27. května 2013, kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 37/2010 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu, pokud jde o dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy (
  1
  )

1

4

*

Nařízení Komise (EU) č. 490/2013 ze dne 27. května 2013, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie

6

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 491/2013 ze dne 27. května 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

26

SMĚRNICE

*

Směrnice Rady 2013/12/EU ze dne 13. května 2013 o úpravě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU o energetické účinnosti v důsledku přistoupení Chorvatské republiky

28

*

Směrnice Rady 2013/13/EU ze dne 13. května 2013, kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti daní

30

ROZHODNUTÍ

2013/236/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 25. dubna 2013 určené Kypru o zvláštních opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného růstu

32

2013/237/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 14. května 2013, kterým se České republice a Polské republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

37

2013/238/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 21. května 2013 o jmenování čtyř členů a tří náhradníků Výboru regionů ze Spojeného království

42

2013/239/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 21. května 2013 o jmenování jednoho estonského náhradníka Výboru regionů

43

*

Rozhodnutí Rady 2013/240/SZBP ze dne 27. května 2013, kterým se mění rozhodnutí 2010/279/SZBP o policejní misi Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN)

44

*

Rozhodnutí Rady 2013/241/SZBP ze dne 27. května 2013, kterým se mění společná akce 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO)

47

2013/242/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 22. května 2013, kterým se stanoví vzor pro vnitrostátní akční plány energetické účinnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU
  (oznámeno pod číslem C(2013) 2882)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 2882)

1

48

2013/243/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 24. května 2013 o dočasné odchylce od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Svazijska, pokud jde o broskve, hrušky a ananas
  (oznámeno pod číslem C(2013) 2906)

(oznámeno pod číslem C(2013) 2906)

54

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie
  (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie
  (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Oznámení čtenářům – Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 488/2013

ze dne 27. května 2013,

kterým se mění nařízení (EU) č. 204/2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 215 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP ze dne 28. února 2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (1),

s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Rady (EU) č. 204/2011 ze dne 2. března 2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (2) se uvádí v účinnost opatření stanovená v rozhodnutí 2011/137/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Rady (EU) č. 204/2011 ze dne 2. března 2011 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi (2) se uvádí v účinnost opatření stanovená v rozhodnutí 2011/137/SZBP.

| (2) | Rozhodnutím Rady 2013/45/SZBP ze dne 22. ledna 2013 (3) se rozhodnutí 2011/137/SZBP mění tak, aby bylo možné uvolnit některé zmrazené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje, je-li to nezbytné v důsledku soudního nebo správního rozhodnutí vydaného v Unii nebo soudního rozhodnutí vykonatelného v členském státě. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Rady 2013/45/SZBP ze dne 22. ledna 2013 (3) se rozhodnutí 2011/137/SZBP mění tak, aby bylo možné uvolnit některé zmrazené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje, je-li to nezbytné v důsledku soudního nebo správního rozhodnutí vydaného v Unii nebo soudního rozhodnutí vykonatelného v členském státě.

| (3) | Rozhodnutím Rady 2013/182/SZBP ze dne 22. dubna 2013 (4) se rozhodnutí 2011/137/SZBP mění v souladu s rezolucí 2095 (2013) Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (OSN), kterou se změnily výjimky ze zbrojního embarga uvaleného podle bodu 9 písm. a) rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1970 (2011) a bodu 13 písm. a) rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2009 (2011). |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Rady 2013/182/SZBP ze dne 22. dubna 2013 (4) se rozhodnutí 2011/137/SZBP mění v souladu s rezolucí 2095 (2013) Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (OSN), kterou se změnily výjimky ze zbrojního embarga uvaleného podle bodu 9 písm. a) rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1970 (2011) a bodu 13 písm. a) rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2009 (2011).

| (4) | Některá z těchto opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie, a k jejich provádění je tedy nezbytné regulační opatření na úrovni Unie, zejména s cílem zajistit jejich jednotné uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(4)

Některá z těchto opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie, a k jejich provádění je tedy nezbytné regulační opatření na úrovni Unie, zejména s cílem zajistit jejich jednotné uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech.

| (5) | Nařízení (EU) č. 204/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (EU) č. 204/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 204/2011 se mění takto:

| 1) | Článek 3 se nahrazuje tímto:
  „Článek 3
  1.   Zakazuje se:






  a) | přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc související se zbožím a technologiemi uvedenými na společném vojenském seznamu Evropské unie (5) (dále jen „společný vojenský seznam“) a s poskytováním, výrobou, údržbou nebo používáním zboží uvedeného na tomto seznamu jakékoli osobě, subjektu či orgánu v Libyi nebo pro použití v Libyi; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

1.   Zakazuje se:

a)

přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc související se zbožím a technologiemi uvedenými na společném vojenském seznamu Evropské unie (5) (dále jen „společný vojenský seznam“) a s poskytováním, výrobou, údržbou nebo používáním zboží uvedeného na tomto seznamu jakékoli osobě, subjektu či orgánu v Libyi nebo pro použití v Libyi;

| b) | přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc, financování či finanční pomoc nebo zprostředkovatelské služby související s vybavením, které může být použito k vnitřní represi a které je uvedeno v příloze I, jakékoli osobě, subjektu či orgánu v Libyi nebo pro použití v Libyi; |
| --- | --- |

b)

přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc, financování či finanční pomoc nebo zprostředkovatelské služby související s vybavením, které může být použito k vnitřní represi a které je uvedeno v příloze I, jakékoli osobě, subjektu či orgánu v Libyi nebo pro použití v Libyi;

| c) | přímo či nepřímo poskytovat financování nebo finanční pomoc související se zbožím a technologiemi uvedenými na společném vojenském seznamu nebo v příloze I, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto věcí nebo pro poskytování související technické pomoci jakékoli osobě, subjektu či orgánu v Libyi nebo pro použití v Libyi; |
| --- | --- |

c)

přímo či nepřímo poskytovat financování nebo finanční pomoc související se zbožím a technologiemi uvedenými na společném vojenském seznamu nebo v příloze I, což zahrnuje zejména dotace, půjčky a pojištění vývozního úvěru pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto věcí nebo pro poskytování související technické pomoci jakékoli osobě, subjektu či orgánu v Libyi nebo pro použití v Libyi;

| d) | přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc, financování či finanční pomoc, zprostředkovatelské služby či přepravní služby související s poskytováním vyzbrojených žoldnéřů v Libyi nebo pro použití v Libyi; |
| --- | --- |

d)

přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc, financování či finanční pomoc, zprostředkovatelské služby či přepravní služby související s poskytováním vyzbrojených žoldnéřů v Libyi nebo pro použití v Libyi;

| e) | vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo důsledkem je obcházení zákazů uvedených v písmenech a) až d). |
| --- | --- |

e)

vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo důsledkem je obcházení zákazů uvedených v písmenech a) až d).

2.   Odchylně od odstavce 1 se zákazy v něm stanovené nevztahují na:

| a) | poskytování technické pomoci, financování nebo finanční pomoci související s nesmrtící vojenskou technikou určenou výlučně k humanitárním účelům nebo k ochraně, předem schválené příslušnými orgány členských států uvedenými v příloze IV; |
| --- | --- |

a)

poskytování technické pomoci, financování nebo finanční pomoci související s nesmrtící vojenskou technikou určenou výlučně k humanitárním účelům nebo k ochraně, předem schválené příslušnými orgány členských států uvedenými v příloze IV;

| b) | poskytování technické pomoci, financování nebo finanční pomoci související s jiným prodejem a dodávkami zbraní a souvisejícího materiálu předem schválenými Výborem pro sankce; |
| --- | --- |

b)

poskytování technické pomoci, financování nebo finanční pomoci související s jiným prodejem a dodávkami zbraní a souvisejícího materiálu předem schválenými Výborem pro sankce;

| c) | poskytování technické pomoci, financování nebo finanční pomoci určené výlučně pro účely pomoci libyjské vládě v oblasti bezpečnosti a odzbrojování; |
| --- | --- |

c)

poskytování technické pomoci, financování nebo finanční pomoci určené výlučně pro účely pomoci libyjské vládě v oblasti bezpečnosti a odzbrojování;

| d) | ochranné oděvy, včetně neprůstřelných vest a vojenských přileb, dočasně vyvážené do Libye zaměstnanci OSN, zaměstnanci Unie nebo jejích členských států, zástupci sdělovacích prostředků a humanitárními a rozvojovými pracovníky a doprovodným personálem pouze pro jejich osobní potřebu. |
| --- | --- |

d)

ochranné oděvy, včetně neprůstřelných vest a vojenských přileb, dočasně vyvážené do Libye zaměstnanci OSN, zaměstnanci Unie nebo jejích členských států, zástupci sdělovacích prostředků a humanitárními a rozvojovými pracovníky a doprovodným personálem pouze pro jejich osobní potřebu.

3.   Odchylně od odstavce 1 mohou příslušné orgány členských států uvedené v příloze IV povolit poskytnutí technické pomoci, financování a finanční pomoci souvisejících s vybavením, které lze použít k vnitřním represím, za podmínek, které uznají za vhodné, pokud shledají, že takové vybavení je určeno pouze pro humanitární nebo ochranné použití.

| 2) | Článek 8 se nahrazuje tímto:
  „Článek 8
  1.   Odchylně od článku 5 mohou v případě osob, subjektů nebo orgánů uvedených v příloze II příslušné orgány členských států uvedené v příloze IV povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud jsou splněny tyto podmínky:






  a) | dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem soudcovského, správního nebo rozhodčího zástavního práva, které vzniklo přede dnem, kdy byly osoba, subjekt nebo orgán uvedené v článku 5 zařazeny do přílohy II nebo uvedeny v čl. 5 odst. 4, nebo se na ně vztahuje soudní, správní nebo arbitrážní rozhodnutí vydané před tímto dnem; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 8 se nahrazuje tímto:

„Článek 8

1.   Odchylně od článku 5 mohou v případě osob, subjektů nebo orgánů uvedených v příloze II příslušné orgány členských států uvedené v příloze IV povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud jsou splněny tyto podmínky:

a)

dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem soudcovského, správního nebo rozhodčího zástavního práva, které vzniklo přede dnem, kdy byly osoba, subjekt nebo orgán uvedené v článku 5 zařazeny do přílohy II nebo uvedeny v čl. 5 odst. 4, nebo se na ně vztahuje soudní, správní nebo arbitrážní rozhodnutí vydané před tímto dnem;

| b) | dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení pohledávek zajištěných takovým zástavním právem nebo uznaných jako platné takovým rozhodnutím, a to v mezích stanovených platnými právními předpisy, jimiž se řídí práva osob majících takové nároky; |
| --- | --- |

b)

dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení pohledávek zajištěných takovým zástavním právem nebo uznaných jako platné takovým rozhodnutím, a to v mezích stanovených platnými právními předpisy, jimiž se řídí práva osob majících takové nároky;

| c) | zástavní právo nebo rozhodnutí není ve prospěch osoby, subjektu či orgánu uvedených v příloze II nebo III nebo v čl. 5 odst. 4; |
| --- | --- |

c)

zástavní právo nebo rozhodnutí není ve prospěch osoby, subjektu či orgánu uvedených v příloze II nebo III nebo v čl. 5 odst. 4;

| d) | uznání zástavního práva nebo rozhodnutí není v rozporu s veřejným pořádkem v dotčeném členském státě; a |
| --- | --- |

d)

uznání zástavního práva nebo rozhodnutí není v rozporu s veřejným pořádkem v dotčeném členském státě; a

| e) | Výbor pro sankce byl členským státem o zástavním právu nebo soudním rozhodnutí informován. |
| --- | --- |

e)

Výbor pro sankce byl členským státem o zástavním právu nebo soudním rozhodnutí informován.

2.   Odchylně od článku 5 mohou v případě osob, subjektů nebo orgánů uvedených v příloze III příslušné orgány členských států uvedené v příloze IV povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem rozhodčího nálezu, který byl vydán přede dnem, kdy byla fyzická nebo právnická osoba, subjekt nebo orgán uvedené v článku 5 zařazeny do přílohy III, nebo předmětem soudního či správního rozhodnutí vydaného v Unii nebo soudního rozhodnutí vykonatelného v dotčeném členském státě před tímto dnem či po něm; |
| --- | --- |

a)

dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem rozhodčího nálezu, který byl vydán přede dnem, kdy byla fyzická nebo právnická osoba, subjekt nebo orgán uvedené v článku 5 zařazeny do přílohy III, nebo předmětem soudního či správního rozhodnutí vydaného v Unii nebo soudního rozhodnutí vykonatelného v dotčeném členském státě před tímto dnem či po něm;

| b) | dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení pohledávek zajištěných takovým nálezem či rozhodnutím nebo uznaných jako platné takovým nálezem či rozhodnutím, a to v mezích stanovených platnými právními předpisy, jimiž se řídí práva osob majících takové nároky; |
| --- | --- |

b)

dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení pohledávek zajištěných takovým nálezem či rozhodnutím nebo uznaných jako platné takovým nálezem či rozhodnutím, a to v mezích stanovených platnými právními předpisy, jimiž se řídí práva osob majících takové nároky;

| c) | nález či rozhodnutí není ve prospěch fyzické nebo právnické osoby, subjektu či orgánu uvedených v příloze II nebo III nebo v čl. 5 odst. 4 a |
| --- | --- |

c)

nález či rozhodnutí není ve prospěch fyzické nebo právnické osoby, subjektu či orgánu uvedených v příloze II nebo III nebo v čl. 5 odst. 4 a

| d) | uznání nálezu či rozhodnutí není v rozporu s veřejným pořádkem v dotyčném členském státě. |
| --- | --- |

d)

uznání nálezu či rozhodnutí není v rozporu s veřejným pořádkem v dotyčném členském státě.

3.   Příslušný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o každém povolení uděleném podle tohoto článku.“

| 3) | V čl. 9 odst. 1 se doplňují nová písmena, která znějí:






  „c) | plateb splatných podle soudcovského, správního nebo rozhodčího zástavního práva nebo rozhodnutí, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1; |
| --- | --- | --- |

3)

V čl. 9 odst. 1 se doplňují nová písmena, která znějí:

„c)

plateb splatných podle soudcovského, správního nebo rozhodčího zástavního práva nebo rozhodnutí, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1;

| d) | plateb splatných podle soudního či správního rozhodnutí nebo rozhodčího nálezu vydaného v Unii nebo vykonatelného v dotčeném členském státě, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 2,“. |
| --- | --- |

d)

plateb splatných podle soudního či správního rozhodnutí nebo rozhodčího nálezu vydaného v Unii nebo vykonatelného v dotčeném členském státě, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 2,“.

| 4) | V článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   Odstavec 2 nebrání členským státům tom, aby v souladu se svým vnitrostátním právem tyto informace sdílely s příslušnými orgány Libye a ostatních členských států, je-li to nezbytné pro účely pomoci při zpětném získávání neoprávněně přivlastněných aktiv.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Odstavec 2 nebrání členským státům tom, aby v souladu se svým vnitrostátním právem tyto informace sdílely s příslušnými orgány Libye a ostatních členských států, je-li to nezbytné pro účely pomoci při zpětném získávání neoprávněně přivlastněných aktiv.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. května 2013.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

(2)  Úř. věst. L 58, 3.3.2011, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 20, 23.1.2013, s. 60.

3

(4)  Úř. věst. L 111, 23.4.2013, s. 50.

4

(5)  Úř. věst. C 69, 18.3.2010, s. 19.“

5

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 489/2013

ze dne 27. května 2013,

kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 37/2010 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu, pokud jde o dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (1), a zejména na článek 14 ve spojení s článkem 17 uvedeného nařízení,

s ohledem na stanovisko Evropské agentury pro léčivé přípravky vyjádřené Výborem pro veterinární léčivé přípravky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Maximální limit reziduí (dále též „MRL“) farmakologicky účinných látek určených k použití v Unii ve veterinárních léčivých přípravcích pro zvířata určená k produkci potravin nebo v biocidních přípravcích používaných v chovu zvířat by měl být stanoven podle nařízení (ES) č. 470/2009. |
| --- | --- |

(1)

Maximální limit reziduí (dále též „MRL“) farmakologicky účinných látek určených k použití v Unii ve veterinárních léčivých přípravcích pro zvířata určená k produkci potravin nebo v biocidních přípravcích používaných v chovu zvířat by měl být stanoven podle nařízení (ES) č. 470/2009.

| (2) | Farmakologicky účinné látky a jejich klasifikace podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu jsou uvedeny v příloze nařízení Komise (EU) č. 37/2010 ze dne 22. prosince 2009 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu (2). |
| --- | --- |

(2)

Farmakologicky účinné látky a jejich klasifikace podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu jsou uvedeny v příloze nařízení Komise (EU) č. 37/2010 ze dne 22. prosince 2009 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu (2).

| (3) | Evropské agentuře pro léčivé přípravky byla předložena žádost o stanovení maximálních limitů reziduí u včel pro dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy. |
| --- | --- |

(3)

Evropské agentuře pro léčivé přípravky byla předložena žádost o stanovení maximálních limitů reziduí u včel pro dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy.

| (4) | Podle doporučení Výboru pro veterinární léčivé přípravky není pro tuto farmakologicky účinnou látku vhodný standardní farmakologický a toxikologický přístup, včetně stanovení úrovně přijatelného denního příjmu, a u včel, pokud jde o med, není nutné stanovit MRL pro dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy. |
| --- | --- |

(4)

Podle doporučení Výboru pro veterinární léčivé přípravky není pro tuto farmakologicky účinnou látku vhodný standardní farmakologický a toxikologický přístup, včetně stanovení úrovně přijatelného denního příjmu, a u včel, pokud jde o med, není nutné stanovit MRL pro dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy.

| (5) | V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 470/2009 Evropská agentura pro léčivé přípravky vždy zváží použití maximálních limitů reziduí stanovených pro danou farmakologicky účinnou látku v určité potravině i pro jinou potravinu získanou ze stejného druhu nebo použití maximálních limitů reziduí stanovených u jednoho nebo více určitých druhů i u jiných druhů. Výbor pro veterinární léčivé přípravky dospěl k závěru, že u této látky nelze podpořit extrapolaci na jiné druhy zvířat určené k produkci potravin. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 470/2009 Evropská agentura pro léčivé přípravky vždy zváží použití maximálních limitů reziduí stanovených pro danou farmakologicky účinnou látku v určité potravině i pro jinou potravinu získanou ze stejného druhu nebo použití maximálních limitů reziduí stanovených u jednoho nebo více určitých druhů i u jiných druhů. Výbor pro veterinární léčivé přípravky dospěl k závěru, že u této látky nelze podpořit extrapolaci na jiné druhy zvířat určené k produkci potravin.

| (6) | Tabulka 1 přílohy nařízení (EU) č. 37/2010 by tudíž měla být změněna tak, aby pro včely zahrnovala dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy a uváděla, že není nutné stanovit MRL, pokud jde o med. |
| --- | --- |

(6)

Tabulka 1 přílohy nařízení (EU) č. 37/2010 by tudíž měla být změněna tak, aby pro včely zahrnovala dvouvláknovou ribonukleovou kyselinu homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy a uváděla, že není nutné stanovit MRL, pokud jde o med.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (EU) č. 37/2010 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. května 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 15, 20.1.2010, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

V tabulce 1 přílohy nařízení (EU) č. 37/2010 se v abecedním pořadí vkládá tato látka:

| Farmakologicky účinná(-é) látka(-y) | Indikátorové reziduum | Druh zvířat | MRL | Cílové tkáně | Další ustanovení (podle čl. 14 odst. 7 nařízení (ES) č. 470/2009) | Zařazení podle léčebného účelu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „dvouvláknová ribonukleová kyselina homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy | NETÝKÁ SE TÉTO POLOŽKY. | včely | Není nutné stanovit MRL. | med | ŽÁDNÁ | ŽÁDNÉ“ |

Farmakologicky účinná(-é) látka(-y)

Indikátorové reziduum

Druh zvířat

MRL

Cílové tkáně

Další ustanovení (podle čl. 14 odst. 7 nařízení (ES) č. 470/2009)

Zařazení podle léčebného účelu

„dvouvláknová ribonukleová kyselina homologní s virovou ribonukleovou kyselinou kódující část obalového proteinu a část intergenové oblasti izraelského viru akutní paralýzy

NETÝKÁ SE TÉTO POLOŽKY.

včely

Není nutné stanovit MRL.

med

ŽÁDNÁ

ŽÁDNÉ“

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 490/2013

ze dne 27. května 2013,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení řízení

| (1) | Dne 29. srpna 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Dne 29. srpna 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) do Unie.

| (2) | Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 17. července 2012 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 17. července 2012 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.

| (3) | Dne 30. ledna 2013 zavedla Komise celní evidenci dovozu téhož výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Dne 30. ledna 2013 zavedla Komise celní evidenci dovozu téhož výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013 (3).

| (4) | Dne 10. listopadu 2012 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie do Unie a zahájila samostatné šetření. |
| --- | --- |

(4)

Dne 10. listopadu 2012 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie do Unie a zahájila samostatné šetření.

2.   Období šetření

| (5) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(5)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

3.   Strany dotčené šetřením

| (6) | Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány Argentiny a Indonésie o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se. |
| --- | --- |

(6)

Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány Argentiny a Indonésie o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.

| (7) | Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(7)

Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.

| (8) | Žadatel, vyvážející výrobci v Argentině a Indonésii, dovozci a orgány Argentiny a Indonésie sdělili svá stanoviska. Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno. |
| --- | --- |

(8)

Žadatel, vyvážející výrobci v Argentině a Indonésii, dovozci a orgány Argentiny a Indonésie sdělili svá stanoviska. Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.

3.1.   Výběr vzorku

| (9) | Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření a za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude řízení týkat, a sice prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření a za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude řízení týkat, a sice prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.

3.2.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Argentině

| (10) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Argentině požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(10)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Argentině požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.

| (11) | Deset vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Dvě společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie (nebo vůbec nevyráběly). |
| --- | --- |

(11)

Deset vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Dvě společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie (nebo vůbec nevyráběly).

| (12) | Zbývajících osm (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření. |
| --- | --- |

(12)

Zbývajících osm (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.

| (13) | Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 86 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od osmi vyvážejících výrobců uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(13)

Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 86 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od osmi vyvážejících výrobců uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění.

| (14) | V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován se všemi známými vyvážejícími výrobci, jakož i s argentinským sdružením výrobců a argentinskými orgány a nebyly vzneseny žádné námitky. |
| --- | --- |

(14)

V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován se všemi známými vyvážejícími výrobci, jakož i s argentinským sdružením výrobců a argentinskými orgány a nebyly vzneseny žádné námitky.

3.3.   Individuální zjišťování

| (15) | Žádná argentinská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(15)

Žádná argentinská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

3.4.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii

| (16) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Indonésii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(16)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Indonésii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.

| (17) | Osm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Tři společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(17)

Osm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Tři společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie.

| (18) | Zbývajících pět (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření. |
| --- | --- |

(18)

Zbývajících pět (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.

| (19) | Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od pěti vyvážejících výrobců uvedených výše v 18. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(19)

Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od pěti vyvážejících výrobců uvedených výše v 18. bodě odůvodnění.

| (20) | V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli konzultováni všichni známí vyvážející výrobci, jakož i indonéské úřady a nebyly vzneseny žádné námitky. |
| --- | --- |

(20)

V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli konzultováni všichni známí vyvážející výrobci, jakož i indonéské úřady a nebyly vzneseny žádné námitky.

3.5.   Individuální zjišťování

| (21) | Žádná indonéská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Žádná indonéská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

3.6.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (22) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci však při tomto šetření nespolupracovali. |
| --- | --- |

(22)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci však při tomto šetření nespolupracovali.

3.7.   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (23) | Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí bionaftu. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby, objemu prodeje a zeměpisné polohy. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 27 % výroby v Unii. |
| --- | --- |

(23)

Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí bionaftu. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby, objemu prodeje a zeměpisné polohy. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 27 % výroby v Unii.

| (24) | Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Po zveřejnění navrhovaného vzorku dvě ze společností, které byly do vzorku zařazeny, od spolupráce odstoupily a byly nahrazeny dvěma jinými společnostmi. Výrobní odvětví Unie také vzneslo připomínku, že vzhledem k vysokému počtu výrobců bionafty z řad malých a středních podniků by alespoň jeden měl být také zařazen do vzorku. Tato žádost byla přijata. |
| --- | --- |

(24)

Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Po zveřejnění navrhovaného vzorku dvě ze společností, které byly do vzorku zařazeny, od spolupráce odstoupily a byly nahrazeny dvěma jinými společnostmi. Výrobní odvětví Unie také vzneslo připomínku, že vzhledem k vysokému počtu výrobců bionafty z řad malých a středních podniků by alespoň jeden měl být také zařazen do vzorku. Tato žádost byla přijata.

| (25) | Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(25)

Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

3.8.   Odpovědi na dotazník

| (26) | Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Argentině zařazeným do vzorku, čtyřem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Indonésii zařazeným do vzorku a osmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku. |
| --- | --- |

(26)

Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Argentině zařazeným do vzorku, čtyřem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Indonésii zařazeným do vzorku a osmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.

| (27) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v Argentině a Indonésii zařazených do vzorku, od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a od tří uživatelů. |
| --- | --- |

(27)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v Argentině a Indonésii zařazených do vzorku, od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a od tří uživatelů.

3.9.   Inspekce na místě

| (28) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  (a) | Výrobci sídlící v Unii







  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španělsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

(a)

Výrobci sídlící v Unii

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španělsko,

| — | Biocom Energia S.L., Valencia, Španělsko, |
| --- | --- |

—

Biocom Energia S.L., Valencia, Španělsko,

| — | Diester Industrie S.A.S., Paříž, Francie, |
| --- | --- |

—

Diester Industrie S.A.S., Paříž, Francie,

| — | Elin Biofuels S.A., Kifissia, Řecko, |
| --- | --- |

—

Elin Biofuels S.A., Kifissia, Řecko,

| — | Novaol S.R.L., Milano, Itálie, |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milano, Itálie,

| — | Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko, |
| --- | --- |

—

Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko,

| — | Preol A.S., Lovosice, Česká republika, |
| --- | --- |

—

Preol A.S., Lovosice, Česká republika,

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Německo. |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Německo.

| (b) | Vyvážející výrobci v Argentině







  — | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“), |
| --- | --- | --- |

(b)

Vyvážející výrobci v Argentině

—

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),

| — | skupina společností ve spojení „Renova“:






  — | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“), |
| --- | --- | --- |

—

skupina společností ve spojení „Renova“:

—

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),

| — | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“), |
| --- | --- |

—

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),

| — | Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“), |
| --- | --- |

—

Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),

| — | Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“), |
| --- | --- |

—

Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),

| — | skupina společností ve spojení „T6“:






  — | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“), |
| --- | --- | --- |

—

skupina společností ve spojení „T6“:

—

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),

| — | Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“), |
| --- | --- |

—

Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),

| — | T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“). |
| --- | --- |

—

T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).

| (c) | Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Argentině







  — | Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas“), |
| --- | --- | --- |

(c)

Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Argentině

—

Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas“),

| — | Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švýcarsko („LDC Suisse“). |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švýcarsko („LDC Suisse“).

| (d) | Vyvážející výrobci v Indonésii







  — | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonésie („CPL“), |
| --- | --- | --- |

(d)

Vyvážející výrobci v Indonésii

—

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonésie („CPL“),

| — | PT. Musim Mas, Medan, Indonésie („PTMM“), |
| --- | --- |

—

PT. Musim Mas, Medan, Indonésie („PTMM“),

| — | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonésie („PAA“), |
| --- | --- |

—

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonésie („PAA“),

| — | skupina společností ve spojení („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;






  — | PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonésie („WBI“), |
| --- | --- | --- |

—

skupina společností ve spojení („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;

—

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonésie („WBI“),

| — | PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonésie („WINA“). |
| --- | --- |

—

PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonésie („WINA“).

| (e) | Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Indonésii







  — | First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“), |
| --- | --- | --- |

(e)

Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Indonésii

—

First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),

| — | IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“), |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),

| — | Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“), |
| --- | --- |

—

Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),

| — | Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“), |
| --- | --- |

—

Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),

| — | Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur. |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.

| (f) | Dovozci v Unii ve spojení s argentinskými a indonéskými vývozci:







  — | Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španělsko („CAMPA“), |
| --- | --- | --- |

(f)

Dovozci v Unii ve spojení s argentinskými a indonéskými vývozci:

—

Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španělsko („CAMPA“),

| — | IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itálie („IMBI“), |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itálie („IMBI“),

| — | Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španělsko („LDC Spain“), |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španělsko („LDC Spain“),

| — | Losur Overseas S.A., Madrid, Španělsko („Losur“), |
| --- | --- |

—

Losur Overseas S.A., Madrid, Španělsko („Losur“),

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemsko („WET BV“) (5). |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemsko („WET BV“) (5).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (29) | Dotčeným výrobkem jsou monoalkylestery mastných kyselin a /nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a /nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „bionafta“). |
| --- | --- |

(29)

Dotčeným výrobkem jsou monoalkylestery mastných kyselin a /nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a /nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „bionafta“).

| (30) | Z šetření vyplynulo, že bionafta vyráběná v Argentině je výlučně „methylester ze sójového oleje“ (dále jen „SME“) získaný ze sójového oleje a že bionafta vyráběná v Indonésii je výlučně „methylester z palmového oleje“ (dále jen „PME“) získaný z palmového oleje, ale bionafta vyráběná v Unii je převážně „methylester z řepkového oleje“ (dále jen „RME“), ale také z jiných surovin, včetně odpadních olejů i panenských olejů. |
| --- | --- |

(30)

Z šetření vyplynulo, že bionafta vyráběná v Argentině je výlučně „methylester ze sójového oleje“ (dále jen „SME“) získaný ze sójového oleje a že bionafta vyráběná v Indonésii je výlučně „methylester z palmového oleje“ (dále jen „PME“) získaný z palmového oleje, ale bionafta vyráběná v Unii je převážně „methylester z řepkového oleje“ (dále jen „RME“), ale také z jiných surovin, včetně odpadních olejů i panenských olejů.

| (31) | SME, PME i RME patří do kategorie methylesterů mastných kyselin. Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikaci rostlinných olejů, konkrétně míšení oleje s alkoholem, čímž vzniká bionafta a jako vedlejší produkt glycerin. Pojem „methyl“ odkazuje na methanol, nejběžněji používaný alkohol v daném procesu. |
| --- | --- |

(31)

SME, PME i RME patří do kategorie methylesterů mastných kyselin. Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikaci rostlinných olejů, konkrétně míšení oleje s alkoholem, čímž vzniká bionafta a jako vedlejší produkt glycerin. Pojem „methyl“ odkazuje na methanol, nejběžněji používaný alkohol v daném procesu.

| (32) | Bionaftu SME a PME lze používat v čisté formě, ale obecně se mísí, buď mezi sebou navzájem, nebo s RME před tím, než se použijí v Evropské unii. Důvodem pro míšení SME s PME je to, že SME v čisté formě nesplňuje evropskou normu EN 14214, pokud jde o jodové a cetanové číslo. Důvodem pro míšení PME (a SME) s RME je to, že PME a SME mají vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) než RME, a nejsou proto vhodné pro použití v čisté formě během zimních měsíců ve studených regionech Evropské unie. |
| --- | --- |

(32)

Bionaftu SME a PME lze používat v čisté formě, ale obecně se mísí, buď mezi sebou navzájem, nebo s RME před tím, než se použijí v Evropské unii. Důvodem pro míšení SME s PME je to, že SME v čisté formě nesplňuje evropskou normu EN 14214, pokud jde o jodové a cetanové číslo. Důvodem pro míšení PME (a SME) s RME je to, že PME a SME mají vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) než RME, a nejsou proto vhodné pro použití v čisté formě během zimních měsíců ve studených regionech Evropské unie.

| (33) | Směsi bionafty a minerální nafty se v zásadě používají v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech a rovněž ve vlacích. Bionaftu v čisté formě nebo její směsi s minerální naftou lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny. |
| --- | --- |

(33)

Směsi bionafty a minerální nafty se v zásadě používají v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech a rovněž ve vlacích. Bionaftu v čisté formě nebo její směsi s minerální naftou lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny.

2.   Obdobný výrobek

| (34) | Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Argentiny a Indonésie, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Argentiny a Indonésie, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   Žádost o vyloučení výrobku

| (35) | Jeden indonéský výrobce požádal, aby byly z oblasti působnosti tohoto řízení vyloučeny frakcionované methylestery. Frakční destilace rozloží methylestery mastných kyselin na složky s odlišnými chemickými vlastnostmi pro jiná konečná použití. Tvrdil, že frakcionované methylestery, které společnost vyráběla a vyvážela do EU, nejsou bionafta a nepoužívají se pro paliva, ale pro jiné průmyslové aplikace. Rovněž tvrdil, že surovinou použitou pro tyto frakcionované methylestery byl kokosový olej nebo olej z palmových jader, a nikoli surový palmový olej obvykle používaný k výrobě bionafty v Indonésii. |
| --- | --- |

(35)

Jeden indonéský výrobce požádal, aby byly z oblasti působnosti tohoto řízení vyloučeny frakcionované methylestery. Frakční destilace rozloží methylestery mastných kyselin na složky s odlišnými chemickými vlastnostmi pro jiná konečná použití. Tvrdil, že frakcionované methylestery, které společnost vyráběla a vyvážela do EU, nejsou bionafta a nepoužívají se pro paliva, ale pro jiné průmyslové aplikace. Rovněž tvrdil, že surovinou použitou pro tyto frakcionované methylestery byl kokosový olej nebo olej z palmových jader, a nikoli surový palmový olej obvykle používaný k výrobě bionafty v Indonésii.

| (36) | Frakcionované methylestery spadají do popisu dotčeného výrobku, jelikož jsou stále methylestery mastných kyselin a jsou vyrobeny ze surovin, které se používají pro výrobu bionafty. Ačkoli samy o sobě nesplňují evropskou normu (EN 14214), mohou být smíšeny s jinou bionaftou, aby se vytvořila směs, která tuto normu splňuje. To je totéž jako v případě bionafty z palmového methylesteru, která bez smíšení sama o sobě nesplňuje evropskou normu. Tato námitka se proto zamítá. |
| --- | --- |

(36)

Frakcionované methylestery spadají do popisu dotčeného výrobku, jelikož jsou stále methylestery mastných kyselin a jsou vyrobeny ze surovin, které se používají pro výrobu bionafty. Ačkoli samy o sobě nesplňují evropskou normu (EN 14214), mohou být smíšeny s jinou bionaftou, aby se vytvořila směs, která tuto normu splňuje. To je totéž jako v případě bionafty z palmového methylesteru, která bez smíšení sama o sobě nesplňuje evropskou normu. Tato námitka se proto zamítá.

| (37) | Avšak jeden evropský dovozce methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader z Indonésie požádal o osvobození pro koncového uživatele pro svůj dovoz, který nebyl určen pro použití jako palivo, ale ke zpracování na nenasycený mastný alkohol. |
| --- | --- |

(37)

Avšak jeden evropský dovozce methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader z Indonésie požádal o osvobození pro koncového uživatele pro svůj dovoz, který nebyl určen pro použití jako palivo, ale ke zpracování na nenasycený mastný alkohol.

| (38) | Osvobození pro koncového uživatele je režim, který spravují celní správy jednotlivých států, přičemž clo zaplacené z dovozu je předmětem osvobození na základě potvrzeného konečného použití dovezených surovin. Tento režim je stanoven v prováděcích předpisech k celnímu kodexu Společenství (6). |
| --- | --- |

(38)

Osvobození pro koncového uživatele je režim, který spravují celní správy jednotlivých států, přičemž clo zaplacené z dovozu je předmětem osvobození na základě potvrzeného konečného použití dovezených surovin. Tento režim je stanoven v prováděcích předpisech k celnímu kodexu Společenství (6).

| (39) | Touto žádostí se bude Komise zabývat v konečné fázi šetření poté, co obdrží připomínky od zúčastněných stran k tomu, zda by této konkrétní žádosti mělo být vyhověno v případě dovozu methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader pro použití jiné než jako palivo. Tyto připomínky by se měly týkat otázky, zda by toto osvobození mohlo být využíváno k obcházení případného konečného cla, pokud bude uloženo, a účinků na dovoz bionafty pro použití jiné než jako palivo ze zemí, pro které již byla opatření zavedena. |
| --- | --- |

(39)

Touto žádostí se bude Komise zabývat v konečné fázi šetření poté, co obdrží připomínky od zúčastněných stran k tomu, zda by této konkrétní žádosti mělo být vyhověno v případě dovozu methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader pro použití jiné než jako palivo. Tyto připomínky by se měly týkat otázky, zda by toto osvobození mohlo být využíváno k obcházení případného konečného cla, pokud bude uloženo, a účinků na dovoz bionafty pro použití jiné než jako palivo ze zemí, pro které již byla opatření zavedena.

C.   DUMPING

1.   Argentina

1.1.   Běžná hodnota

| (40) | Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Argentině byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku představoval celkový objem tohoto prodeje alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie během období šetření. |
| --- | --- |

(40)

Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Argentině byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku představoval celkový objem tohoto prodeje alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie během období šetření.

| (41) | Komise následně určila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(41)

Komise následně určila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.

| (42) | U každého druhu výrobku prodávaného každou společností nebo skupinou společností zařazenou do vzorku na domácím trhu, který byl uznán za shodný nebo srovnatelný s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(42)

U každého druhu výrobku prodávaného každou společností nebo skupinou společností zařazenou do vzorku na domácím trhu, který byl uznán za shodný nebo srovnatelný s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.

| (43) | Komise následně posoudila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku, zda se prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto posouzení proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. |
| --- | --- |

(43)

Komise následně posoudila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku, zda se prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto posouzení proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.

| (44) | Z šetření vyplynulo, že argentinský trh je silně regulován státem. Míšení fosilní nafty a bionafty je v Argentině povinné (v podílu 7 % bionafty během období šetření). Celkové množství bionafty potřebné ke splnění tohoto požadavku na míšení je prostřednictvím přidělování kvót rozvrženo mezi vybraný počet argentinských výrobců bionafty. Ropné společnosti jsou povinny odebírat bionaftu od těch argentinských společností vyrábějících bionaftu, které splňují požadavky povinného míšení. Cena je stanovená státem a je zveřejněna argentinským ministerstvem energetiky. Během období šetření byla tato státem stanovená referenční cena vypočtena podle složitého vzorce, který zohledňoval výrobní náklady (suroviny, dopravu a jiné náklady) a zajišťoval dosažení určitého zisku. Parametry použité při určení referenční ceny byly stanoveny na základě odhadovaných nákladů nejméně schopného výrobce se sídlem v nejvzdálenější oblasti země a vedly k významné ziskovosti argentinských výrobců. |
| --- | --- |

(44)

Z šetření vyplynulo, že argentinský trh je silně regulován státem. Míšení fosilní nafty a bionafty je v Argentině povinné (v podílu 7 % bionafty během období šetření). Celkové množství bionafty potřebné ke splnění tohoto požadavku na míšení je prostřednictvím přidělování kvót rozvrženo mezi vybraný počet argentinských výrobců bionafty. Ropné společnosti jsou povinny odebírat bionaftu od těch argentinských společností vyrábějících bionaftu, které splňují požadavky povinného míšení. Cena je stanovená státem a je zveřejněna argentinským ministerstvem energetiky. Během období šetření byla tato státem stanovená referenční cena vypočtena podle složitého vzorce, který zohledňoval výrobní náklady (suroviny, dopravu a jiné náklady) a zajišťoval dosažení určitého zisku. Parametry použité při určení referenční ceny byly stanoveny na základě odhadovaných nákladů nejméně schopného výrobce se sídlem v nejvzdálenější oblasti země a vedly k významné ziskovosti argentinských výrobců.

| (45) | Za těchto okolností nebyl prodej na domácím trhu považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku a běžná hodnota obdobného výrobku musela být předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině snižuje ceny sójových bobů a sójového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude proto dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření. |
| --- | --- |

(45)

Za těchto okolností nebyl prodej na domácím trhu považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku a běžná hodnota obdobného výrobku musela být předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině snižuje ceny sójových bobů a sójového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude proto dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.

| (46) | S ohledem na převažující tržní podmínky, jak je popsáno výše ve 44. bodě odůvodnění, dospěla Komise k názoru, že zisk nebylo možné založit na skutečných údajích o společnostech zařazených do vzorku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu. |
| --- | --- |

(46)

S ohledem na převažující tržní podmínky, jak je popsáno výše ve 44. bodě odůvodnění, dospěla Komise k názoru, že zisk nebylo možné založit na skutečných údajích o společnostech zařazených do vzorku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.

1.2.   Vývozní cena

| (47) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení. |
| --- | --- |

(47)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.

| (48) | Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(48)

Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.

| (49) | Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku ve výši 5 % na základě obratu. |
| --- | --- |

(49)

Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku ve výši 5 % na základě obratu.

1.3.   Srovnání

| (50) | Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(50)

Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.

| (51) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(51)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.

| (52) | Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(52)

Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.

| (53) | Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli. |
| --- | --- |

(53)

Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.

| (54) | Jedna obchodní společnost byla v úzkém spojení s vyvážejícím výrobcem, který ji plně kontroloval, neměla žádnou vyjednávací pravomoc ani vliv na ceny nebo dodací podmínky a obchodovala výlučně s výrobky vyráběnými tímto vyvážejícím výrobcem v Argentině. Proto se považuje za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce a nebyla provedena žádná úprava o provize. U jedné obchodní společnosti se sídlem mimo EU bylo zjištěno, že má volnější vazby na vyvážejícího výrobce v Argentině, nebyla pod jeho kontrolou a obchodovala s řadou jiných výrobků vyrobených jinými výrobci. V tomto případě se mělo za to, že tato obchodní společnost plní funkce podobné funkcím obchodníka pracujícího za provizi. V důsledku toho byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka. |
| --- | --- |

(54)

Jedna obchodní společnost byla v úzkém spojení s vyvážejícím výrobcem, který ji plně kontroloval, neměla žádnou vyjednávací pravomoc ani vliv na ceny nebo dodací podmínky a obchodovala výlučně s výrobky vyráběnými tímto vyvážejícím výrobcem v Argentině. Proto se považuje za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce a nebyla provedena žádná úprava o provize. U jedné obchodní společnosti se sídlem mimo EU bylo zjištěno, že má volnější vazby na vyvážejícího výrobce v Argentině, nebyla pod jeho kontrolou a obchodovala s řadou jiných výrobků vyrobených jinými výrobci. V tomto případě se mělo za to, že tato obchodní společnost plní funkce podobné funkcím obchodníka pracujícího za provizi. V důsledku toho byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.

| (55) | Skutečný rozdíl mezi prodejními cenami účtovanými vyvážejícím výrobcem v Argentině obchodníkovi ve spojení a prodejními cenami účtovanými obchodníky ve spojení prvnímu nezávislému odběrateli v EU nebyl pro výpočet této úpravy použit. Úprava byla vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného zisku. Skutečný zisk společnosti se nepovažoval v důsledku povahy tohoto vztahu za spolehlivý. |
| --- | --- |

(55)

Skutečný rozdíl mezi prodejními cenami účtovanými vyvážejícím výrobcem v Argentině obchodníkovi ve spojení a prodejními cenami účtovanými obchodníky ve spojení prvnímu nezávislému odběrateli v EU nebyl pro výpočet této úpravy použit. Úprava byla vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného zisku. Skutečný zisk společnosti se nepovažoval v důsledku povahy tohoto vztahu za spolehlivý.

1.4.   Dumpingové rozpětí

| (56) | U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (57) | Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(57)

Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku.

| (58) | Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 100 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 100 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (59) | Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:


  Dumpingové rozpětí








  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. | 7,2 % |
| Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.) | 6,8 % |
| Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.) | 10,6 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 7,9 % |
| Všechny ostatní společnosti | 10,6 % |

(59)

Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:

Dumpingové rozpětí

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Louis Dreyfus Commodities S.A.

7,2 %

Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)

6,8 %

Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)

10,6 %

Ostatní spolupracující společnosti

7,9 %

Všechny ostatní společnosti

10,6 %

2.   Indonésie

2.1.   Běžná hodnota

| (60) | Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Indonésii byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že s výjimkou dvou vyvážejících výrobců prodej na domácím trhu reprezentativní nebyl. |
| --- | --- |

(60)

Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Indonésii byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že s výjimkou dvou vyvážejících výrobců prodej na domácím trhu reprezentativní nebyl.

| (61) | U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností Komise následně určila ty druhy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(61)

U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností Komise následně určila ty druhy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.

| (62) | U těchto shodných nebo srovnatelných druhů výrobků bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku vyvážejícími výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností nebyl zjištěn žádný reprezentativní prodej nebo vůbec žádný prodej na domácím trhu, pokud jde o vyvážený druh výrobku. |
| --- | --- |

(62)

U těchto shodných nebo srovnatelných druhů výrobků bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku vyvážejícími výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností nebyl zjištěn žádný reprezentativní prodej nebo vůbec žádný prodej na domácím trhu, pokud jde o vyvážený druh výrobku.

| (63) | Proto byla u všech vyvážejících výrobců běžná hodnota obdobného výrobku předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii snižuje cenu palmového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude tedy dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření. |
| --- | --- |

(63)

Proto byla u všech vyvážejících výrobců běžná hodnota obdobného výrobku předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii snižuje cenu palmového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude tedy dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.

| (64) | Z šetření vyplynulo, že indonéský domácí trh s bionaftou je silně regulován státem. Ropná a plynárenská společnost Pertamina, která je plně ve vlastnictví státu, je zdaleka největší společností působící na domácím trhu (více než 90 % domácích nákupů bionafty od výrobců zařazených do vzorku). Pertamina je z pověření státu povinna mísit biopaliva s fosilními palivy, aby je mohla prodávat na svých čerpacích stanicích. Každý měsíc indonéské ministerstvo obchodu úředně stanoví tzv. „cenu HPE (neboli cenu podle vývozní kontroly)“, což je referenční cena použitá k výpočtu měsíční úrovně vývozních cel. Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovené indonéskou vládou. |
| --- | --- |

(64)

Z šetření vyplynulo, že indonéský domácí trh s bionaftou je silně regulován státem. Ropná a plynárenská společnost Pertamina, která je plně ve vlastnictví státu, je zdaleka největší společností působící na domácím trhu (více než 90 % domácích nákupů bionafty od výrobců zařazených do vzorku). Pertamina je z pověření státu povinna mísit biopaliva s fosilními palivy, aby je mohla prodávat na svých čerpacích stanicích. Každý měsíc indonéské ministerstvo obchodu úředně stanoví tzv. „cenu HPE (neboli cenu podle vývozní kontroly)“, což je referenční cena použitá k výpočtu měsíční úrovně vývozních cel. Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovené indonéskou vládou.

| (65) | Za těchto podmínek nemohl být zisk založen na skutečných údajích od společností zařazených do vzorku, protože prodej na domácím trhu se nepovažuje za uskutečněný v běžném obchodním styku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu. |
| --- | --- |

(65)

Za těchto podmínek nemohl být zisk založen na skutečných údajích od společností zařazených do vzorku, protože prodej na domácím trhu se nepovažuje za uskutečněný v běžném obchodním styku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.

2.2.   Vývozní cena

| (66) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení. |
| --- | --- |

(66)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.

| (67) | Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(67)

Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.

| (68) | Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a za přiměřený byl považován zisk ve výši 5 % na základě obratu. |
| --- | --- |

(68)

Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a za přiměřený byl považován zisk ve výši 5 % na základě obratu.

| (69) | Prémie účtované zákazníkům v jednom členském státě, kteří se po nákupu bionafty snažili využít regulačního rámce pro bionaftu obnášejícího „dvojnásobné započtení“ (7), se nepovažovaly za součást vývozní ceny. Tyto prémie nejsou vázány na dotčený výrobek jako takový, ale spíše na poskytnutí dokumentů dovozcem ve spojení s cílem získat osvědčení od vlády, které umožňuje zákazníkovi dovozce ve spojení splnit nezbytné podmínky pro přimíšení pouze poloviny množství bionafty (jelikož tuto bionaftu lze započítat „dvojnásobně“). |
| --- | --- |

(69)

Prémie účtované zákazníkům v jednom členském státě, kteří se po nákupu bionafty snažili využít regulačního rámce pro bionaftu obnášejícího „dvojnásobné započtení“ (7), se nepovažovaly za součást vývozní ceny. Tyto prémie nejsou vázány na dotčený výrobek jako takový, ale spíše na poskytnutí dokumentů dovozcem ve spojení s cílem získat osvědčení od vlády, které umožňuje zákazníkovi dovozce ve spojení splnit nezbytné podmínky pro přimíšení pouze poloviny množství bionafty (jelikož tuto bionaftu lze započítat „dvojnásobně“).

2.3.   Srovnání

| (70) | Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(70)

Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.

| (71) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(71)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.

| (72) | Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na úvěry, vývozní cla, poplatky za dohled, bankovní poplatky a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(72)

Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na úvěry, vývozní cla, poplatky za dohled, bankovní poplatky a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.

| (73) | Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli. |
| --- | --- |

(73)

Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.

| (74) | U jedné společnosti nebo skupiny společností bylo zjištěno, že uzavřela smlouvu s jednou obchodní společností ve spojení mimo jiné za účelem obchodu s bionaftou za provizi. V tomto případě se dospělo k závěru, že tento obchodník ve spojení by se měl považovat za obchodního zástupce pracujícího za provizi, a proto byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily přirážky obchodníka. |
| --- | --- |

(74)

U jedné společnosti nebo skupiny společností bylo zjištěno, že uzavřela smlouvu s jednou obchodní společností ve spojení mimo jiné za účelem obchodu s bionaftou za provizi. V tomto případě se dospělo k závěru, že tento obchodník ve spojení by se měl považovat za obchodního zástupce pracujícího za provizi, a proto byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily přirážky obchodníka.

| (75) | V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl dotčený výrobek (PME) před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli smíšen s RME. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) provedena úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(75)

V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl dotčený výrobek (PME) před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli smíšen s RME. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) provedena úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku.

2.4.   Dumpingové rozpětí

| (76) | U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(76)

U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (77) | Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(77)

Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím.

| (78) | Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 99 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(78)

Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 99 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (79) | Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:


  Dumpingové rozpětí








  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| PT. Ciliandra Perkasa | 0,0 % |
| PT. Musim Mas | 2,8 % |
| PT. Pelita Agung Agrindustri | 5,3 % |
| PT. Wilmar Bioenergi Indonesia | 9,6 % |
| PT. Wilmar Nabati Indonesia | 9,6 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 6,5 % |
| Všechny ostatní společnosti | 9,6 % |

(79)

Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:

Dumpingové rozpětí

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

PT. Ciliandra Perkasa

0,0 %

PT. Musim Mas

2,8 %

PT. Pelita Agung Agrindustri

5,3 %

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia

9,6 %

PT. Wilmar Nabati Indonesia

9,6 %

Ostatní spolupracující společnosti

6,5 %

Všechny ostatní společnosti

9,6 %

D.   ÚJMA

1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (80) | Obdobný výrobek vyrábí 254 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(80)

Obdobný výrobek vyrábí 254 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.

| (81) | Tvrdilo se, že značný počet velkých výrobců v Unii je ve spojení s vývozci v Argentině a /nebo že dovážejí bionaftu z Argentiny, a měli by proto být vyloučeni z definice výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(81)

Tvrdilo se, že značný počet velkých výrobců v Unii je ve spojení s vývozci v Argentině a /nebo že dovážejí bionaftu z Argentiny, a měli by proto být vyloučeni z definice výrobního odvětví Unie.

| (82) | Po provedení šetření byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, přičemž dovoz dosáhl 63 %, 85 % a 71 % jejich vlastní výroby během období šetření. Další dvě společnosti byly vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly. V níže uvedených oddílech nebyly použity žádné údaje od těchto společností. Byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné důvody pro vyloučení jakýchkoli dalších výrobců v Unii z definice výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(82)

Po provedení šetření byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, přičemž dovoz dosáhl 63 %, 85 % a 71 % jejich vlastní výroby během období šetření. Další dvě společnosti byly vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly. V níže uvedených oddílech nebyly použity žádné údaje od těchto společností. Byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné důvody pro vyloučení jakýchkoli dalších výrobců v Unii z definice výrobního odvětví Unie.

| (83) | Pro stanovení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 9 052 871 tun. Jak bylo uvedeno výše, osm výrobců v Unii bylo zařazeno do vzorku a představovali 27 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(83)

Pro stanovení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 9 052 871 tun. Jak bylo uvedeno výše, osm výrobců v Unii bylo zařazeno do vzorku a představovali 27 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

2.   Spotřeba v Unii

Tabulka č. 1

| Spotřeba v Unii | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 11 165 831 | 11 538 511 | 11 159 706 | 11 728 400 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 103 | 100 | 105 |
| Zdroj: | Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie. |

Spotřeba v Unii

2009

2010

2011

OŠ

Tuny

11 165 831

11 538 511

11 159 706

11 728 400

Index 2009 = 100

100

103

100

105

Zdroj:

Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.

| (84) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkové výroby v Unii všech výrobců v Unii na trhu Unie, s odečtením jejich vývozu a přičtením dovozu z Argentiny a Indonésie a dovozu z jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(84)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkové výroby v Unii všech výrobců v Unii na trhu Unie, s odečtením jejich vývozu a přičtením dovozu z Argentiny a Indonésie a dovozu z jiných třetích zemí.

| (85) | Objem dovozu z Argentiny a Indonésie byl získán z údajů Eurostatu vztahujících se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen. |
| --- | --- |

(85)

Objem dovozu z Argentiny a Indonésie byl získán z údajů Eurostatu vztahujících se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen.

| (86) | Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba bionafty v Unii zvýšila mezi rokem 2009 a koncem období šetření o 5 %. |
| --- | --- |

(86)

Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba bionafty v Unii zvýšila mezi rokem 2009 a koncem období šetření o 5 %.

3.   Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

| (87) | Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, účinek dovozu ze dvou zemí může být posuzován souhrnně pouze tehdy, pokud jsou splněny dvě podmínky. |
| --- | --- |

(87)

Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, účinek dovozu ze dvou zemí může být posuzován souhrnně pouze tehdy, pokud jsou splněny dvě podmínky.

| (88) | První podmínkou je, že dumpingové rozpětí ve vztahu k dovozu z obou zemí není nepatrné a objem dovozu není zanedbatelný. Dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozu z Argentiny a Indonésie bylo nad minimální hranicí definovanou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, jelikož jeho podíl na trhu činil v období šetření 10,8 %, resp. 8,5 %. |
| --- | --- |

(88)

První podmínkou je, že dumpingové rozpětí ve vztahu k dovozu z obou zemí není nepatrné a objem dovozu není zanedbatelný. Dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozu z Argentiny a Indonésie bylo nad minimální hranicí definovanou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, jelikož jeho podíl na trhu činil v období šetření 10,8 %, resp. 8,5 %.

| (89) | Druhou podmínkou je, že existuje hospodářská soutěž mezi dováženými výrobky navzájem a hospodářská soutěž s obdobným výrobkem Unie. Dovoz bionafty z Argentiny a Indonésie mísí s minerální naftou tytéž obchodní společnosti a je prodáván odběratelům v celé Unii v přímé hospodářské soutěži s bionaftou vyráběnou výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(89)

Druhou podmínkou je, že existuje hospodářská soutěž mezi dováženými výrobky navzájem a hospodářská soutěž s obdobným výrobkem Unie. Dovoz bionafty z Argentiny a Indonésie mísí s minerální naftou tytéž obchodní společnosti a je prodáván odběratelům v celé Unii v přímé hospodářské soutěži s bionaftou vyráběnou výrobním odvětvím Unie.

| (90) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Argentiny a Indonésie by měl být pro účely analýzy újmy posuzován souhrnně. |
| --- | --- |

(90)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Argentiny a Indonésie by měl být pro účely analýzy újmy posuzován souhrnně.

4.   Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

Tabulka č. 2

| | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz z Argentiny |
| Tuny | 853 589 | 1 179 285 | 1 422 142 | 1 263 230 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 138 | 167 | 148 |
| Podíl na trhu | 7,6 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Dovoz z Indonésie |
| Tuny | 157 915 | 495 169 | 1 087 518 | 995 663 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 314 | 689 | 631 |
| Podíl na trhu | 1,4 % | 4,3 % | 9,7 % | 8,5 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 303 | 689 | 600 |
| | | | | |
| Celkový podíl na trhu | 9,1 % | 14,5 % | 22,5 % | 19,3 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 160 | 248 | 213 |
| Zdroj: | Eurostat. |

2009

2010

2011

OŠ

Dovoz z Argentiny

Tuny

853 589

1 179 285

1 422 142

1 263 230

Index 2009 = 100

100

138

167

148

Podíl na trhu

7,6 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Index 2009 = 100

100

135

167

141

Dovoz z Indonésie

Tuny

157 915

495 169

1 087 518

995 663

Index 2009 = 100

100

314

689

631

Podíl na trhu

1,4 %

4,3 %

9,7 %

8,5 %

Index 2009 = 100

100

303

689

600

Celkový podíl na trhu

9,1 %

14,5 %

22,5 %

19,3 %

Index 2009 = 100

100

160

248

213

Zdroj:

Eurostat.

| (91) | Objem dovozu z Argentiny a Indonésie se od roku 2009 do období šetření značně zvýšil a dovoz z Indonésie vzrůstá rychleji než dovoz z Argentiny. Podíl na trhu se v průběhu téhož období zvýšil z 9,1 % na 19,3 %. |
| --- | --- |

(91)

Objem dovozu z Argentiny a Indonésie se od roku 2009 do období šetření značně zvýšil a dovoz z Indonésie vzrůstá rychleji než dovoz z Argentiny. Podíl na trhu se v průběhu téhož období zvýšil z 9,1 % na 19,3 %.

5.   Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení

5.1.   Vývoj cen

Tabulka č. 3

| Dovozní cena (EUR/tunu) | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 629 | 730 | 964 | 967 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 116 | 153 | 154 |
| Indonésie | 597 | 725 | 864 | 863 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 121 | 145 | 145 |
| Celkem | 624 | 728 | 920 | 921 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 117 | 147 | 148 |
| Zdroj: | Eurostat. |

Dovozní cena (EUR/tunu)

2009

2010

2011

OŠ

Argentina

629

730

964

967

Index 2009 = 100

100

116

153

154

Indonésie

597

725

864

863

Index 2009 = 100

100

121

145

145

Celkem

624

728

920

921

Index 2009 = 100

100

117

147

148

Zdroj:

Eurostat.

| (92) | I když se dovozní ceny během posuzovaného období zvýšily, zejména mezi roky 2010 a 2011, ceny bionafty z Argentiny i Indonésie zůstaly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(92)

I když se dovozní ceny během posuzovaného období zvýšily, zejména mezi roky 2010 a 2011, ceny bionafty z Argentiny i Indonésie zůstaly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

5.2.   Cenové podbízení

| (93) | S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu argentinských a indonéských dovozců zařazených do vzorku pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o celní poplatky a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(93)

S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu argentinských a indonéských dovozců zařazených do vzorku pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o celní poplatky a náklady po dovozu.

| (94) | Srovnání mezi SME z Argentiny a PME z Indonésie s výrobkem vyráběným a prodávaným na trhu Unie vycházelo z filtrovatelnosti při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž se bionafta mění zpět na tuk a již nemůže být použita jako palivo. |
| --- | --- |

(94)

Srovnání mezi SME z Argentiny a PME z Indonésie s výrobkem vyráběným a prodávaným na trhu Unie vycházelo z filtrovatelnosti při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž se bionafta mění zpět na tuk a již nemůže být použita jako palivo.

| (95) | CFPP veškerého prodeje z Argentiny do EU byla 0 °C. Tento prodej byl tedy srovnán s prodejem výrobců bionafty s CFPP s hodnotou 0 v Unii. |
| --- | --- |

(95)

CFPP veškerého prodeje z Argentiny do EU byla 0 °C. Tento prodej byl tedy srovnán s prodejem výrobců bionafty s CFPP s hodnotou 0 v Unii.

| (96) | CFPP veškerého prodeje z Indonésie do EU byla 13 °C. Vzhledem k velmi nízkému objemu prodeje výrobců v Unii, pokud jde o tuto CFPP (protože PME z Indonésie je před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli téměř vždy smíšen s jinou bionaftou z jiných zdrojů), nepovažovalo se přímé srovnání za přiměřené. Vývozní cena PME z Indonésie u CFPP s hodnotou 13 byla proto upravena směrem nahoru na cenu CFPP s hodnotou 0 pomocí rozdílu v ceně na trhu Unie mezi prodejem PME s CFPP s hodnotou 13 vyráběného výrobním odvětvím Unie a průměrnou cenou bionafty s CFPP s hodnotou 0. |
| --- | --- |

(96)

CFPP veškerého prodeje z Indonésie do EU byla 13 °C. Vzhledem k velmi nízkému objemu prodeje výrobců v Unii, pokud jde o tuto CFPP (protože PME z Indonésie je před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli téměř vždy smíšen s jinou bionaftou z jiných zdrojů), nepovažovalo se přímé srovnání za přiměřené. Vývozní cena PME z Indonésie u CFPP s hodnotou 13 byla proto upravena směrem nahoru na cenu CFPP s hodnotou 0 pomocí rozdílu v ceně na trhu Unie mezi prodejem PME s CFPP s hodnotou 13 vyráběného výrobním odvětvím Unie a průměrnou cenou bionafty s CFPP s hodnotou 0.

| (97) | Rozdíl mezi cenami z Argentiny a Indonésie a cenami Unie, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, byl na základě výše popsané metodiky v rozpětí od 2,5 % do 9,1 %. |
| --- | --- |

(97)

Rozdíl mezi cenami z Argentiny a Indonésie a cenami Unie, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, byl na základě výše popsané metodiky v rozpětí od 2,5 % do 9,1 %.

6.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (98) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie během analyzovaného období. |
| --- | --- |

(98)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie během analyzovaného období.

| (99) | Jak bylo uvedeno výše, ověřené údaje od vzorku výrobců v Unii byly použity za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(99)

Jak bylo uvedeno výše, ověřené údaje od vzorku výrobců v Unii byly použity za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (100) | Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie, které se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených údajů shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(100)

Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie, které se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených údajů shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (101) | Na základě informací, které se týkají všech výrobců bionafty v Unii, byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(101)

Na základě informací, které se týkají všech výrobců bionafty v Unii, byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (102) | Na základě informací, které se týkají výrobců bionafty v Unii zařazených do vzorku, byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, mzdové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál. |
| --- | --- |

(102)

Na základě informací, které se týkají výrobců bionafty v Unii zařazených do vzorku, byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, mzdové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.

7.   Makroekonomické ukazatele

7.1.   Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity

Tabulka č. 4

| | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 20 359 000 | 21 304 000 | 21 517 000 | 22 227 500 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 105 | 106 | 109 |
| Objem výroby (v tunách) | 8 745 693 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Využití kapacity | 43 % | 44 % | 40 % | 41 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 102 | 92 | 95 |
| Zdroj: | údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie. |

2009

2010

2011

OŠ

Výrobní kapacita (v tunách)

20 359 000

21 304 000

21 517 000

22 227 500

Index 2009 = 100

100

105

106

109

Objem výroby (v tunách)

8 745 693

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Index 2009 = 100

100

107

98

104

Využití kapacity

43 %

44 %

40 %

41 %

Index 2009 = 100

100

102

92

95

Zdroj:

údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.

| (103) | Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Kapacita zůstala poměrně stabilní, zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, a proto bylo využití kapacity v průběhu tohoto období nízké. Výrobní odvětví Unie nebylo schopné používat dříve instalované kapacity nebo v jakémkoli rozsahu během daného období využít zvýšení kapacity, ke kterému došlo v důsledku očekávaného účinku uložení opatření proti USA nebo očekávaných systémů kvót a zvýšených požadavků některých členských států. |
| --- | --- |

(103)

Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Kapacita zůstala poměrně stabilní, zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, a proto bylo využití kapacity v průběhu tohoto období nízké. Výrobní odvětví Unie nebylo schopné používat dříve instalované kapacity nebo v jakémkoli rozsahu během daného období využít zvýšení kapacity, ke kterému došlo v důsledku očekávaného účinku uložení opatření proti USA nebo očekávaných systémů kvót a zvýšených požadavků některých členských států.

7.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Tabulka č. 5

| | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tunách) | 9 454 786 | 9 607 731 | 8 488 073 | 9 294 137 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 102 | 90 | 98 |
| Podíl na trhu | 84,7 % | 83,3 % | 76,1 % | 79,2 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Zdroj: | údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie. |

2009

2010

2011

OŠ

Objem prodeje (v tunách)

9 454 786

9 607 731

8 488 073

9 294 137

Index 2009 = 100

100

102

90

98

Podíl na trhu

84,7 %

83,3 %

76,1 %

79,2 %

Index 2009 = 100

100

98

90

94

Zdroj:

údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.

| (104) | Objem prodeje společnostem v Unii, které nejsou ve spojení, zůstal v posuzovaném období spíše stabilní. Vzhledem k tomu, že spotřeba během tohoto období mírně vzrostla, stabilní objem prodeje vedl ke snížení podílu na trhu (pokles o 5,5 procentních bodů) a tento podíl převzal dovoz z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(104)

Objem prodeje společnostem v Unii, které nejsou ve spojení, zůstal v posuzovaném období spíše stabilní. Vzhledem k tomu, že spotřeba během tohoto období mírně vzrostla, stabilní objem prodeje vedl ke snížení podílu na trhu (pokles o 5,5 procentních bodů) a tento podíl převzal dovoz z dotčených zemí.

7.3.   Růst

| (105) | Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Během téhož období se dovozu z Indonésie a Argentiny podařilo získat více než 10 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci. |
| --- | --- |

(105)

Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Během téhož období se dovozu z Indonésie a Argentiny podařilo získat více než 10 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.

7.4.   Zaměstnanost a produktivita

Tabulka č. 6

| | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost – ekvivalent plného úvazku (FTE) | 1 858 | 2 055 | 2 061 | 2 079 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 111 | 111 | 112 |
| Produktivita (tuny/FTE) | 4 707 | 4 558 | 4 142 | 4 354 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Zdroj: | údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie. |

2009

2010

2011

OŠ

Zaměstnanost – ekvivalent plného úvazku (FTE)

1 858

2 055

2 061

2 079

Index 2009 = 100

100

111

111

112

Produktivita (tuny/FTE)

4 707

4 558

4 142

4 354

Index 2009 = 100

100

97

88

93

Zdroj:

údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.

| (106) | Vzhledem k tomu, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál a nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu, a vzhledem k výši subdodávek v oblasti skutečné výroby bionafty není počet osob zaměstnaných ve výrobě velký. Jelikož se objem výroby během daného období mírně zvýšil, vzrostla i zaměstnanost. |
| --- | --- |

(106)

Vzhledem k tomu, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál a nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu, a vzhledem k výši subdodávek v oblasti skutečné výroby bionafty není počet osob zaměstnaných ve výrobě velký. Jelikož se objem výroby během daného období mírně zvýšil, vzrostla i zaměstnanost.

| (107) | Jelikož zaměstnanost vzrostla, avšak rychleji než výroba, produktivita se mezi rokem 2009 a koncem období šetření snížila o 7 procentních bodů. |
| --- | --- |

(107)

Jelikož zaměstnanost vzrostla, avšak rychleji než výroba, produktivita se mezi rokem 2009 a koncem období šetření snížila o 7 procentních bodů.

7.5.   Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (108) | Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu ze Spojených států amerických do roku 2009, kdy začíná období šetření pro účely tohoto řízení. Platná cla na dovoz ze Spojených států amerických byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a vyrovnat se se způsobenou újmou. |
| --- | --- |

(108)

Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu ze Spojených států amerických do roku 2009, kdy začíná období šetření pro účely tohoto řízení. Platná cla na dovoz ze Spojených států amerických byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a vyrovnat se se způsobenou újmou.

| (109) | K tomu však zjevně nedošlo. Výrobní odvětví Unie je nyní méně ziskové než v roce 2009 a ztratilo svůj podíl na trhu, dokonce i ve srovnání s rokem 2009, ve prospěch dovozu z Argentiny a Indonésie, který představuje cenové podbízení vůči cenám Unie. Využití kapacity je nižší, dokonce i přes nárůst spotřeby v Unii. K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo. |
| --- | --- |

(109)

K tomu však zjevně nedošlo. Výrobní odvětví Unie je nyní méně ziskové než v roce 2009 a ztratilo svůj podíl na trhu, dokonce i ve srovnání s rokem 2009, ve prospěch dovozu z Argentiny a Indonésie, který představuje cenové podbízení vůči cenám Unie. Využití kapacity je nižší, dokonce i přes nárůst spotřeby v Unii. K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.

| (110) | Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. U jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, který představoval jen malý podíl dovozu z Indonésie, nebyl dumping zjištěn. Avšak u ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii a u všech vyvážejících výrobců v Argentině bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu bionafty na trhu Unie. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z těchto dvou dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(110)

Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. U jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, který představoval jen malý podíl dovozu z Indonésie, nebyl dumping zjištěn. Avšak u ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii a u všech vyvážejících výrobců v Argentině bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu bionafty na trhu Unie. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z těchto dvou dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.

8.   Mikroekonomické ukazatele

8.1.   Průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady a náklady na mzdy

Tabulka č. 7

| | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena v EUR za tunu | 797 | 845 | 1 096 | 1 097 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 106 | 137 | 138 |
| Jednotkové náklady v EUR za tunu | 760 | 839 | 1 089 | 1 116 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 110 | 143 | 147 |
| Náklady na mzdy EUR/FTE | 57 391 | 63 490 | 62 141 | 61 004 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 111 | 108 | 106 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník. |

2009

2010

2011

OŠ

Jednotková cena v EUR za tunu

797

845

1 096

1 097

Index 2009 = 100

100

106

137

138

Jednotkové náklady v EUR za tunu

760

839

1 089

1 116

Index 2009 = 100

100

110

143

147

Náklady na mzdy EUR/FTE

57 391

63 490

62 141

61 004

Index 2009 = 100

100

111

108

106

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.

| (111) | Ačkoliv v posuzovaném období bylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit svou prodejní cenu, v důsledku špatné sklizně řepky v roce 2011 vzrostly výrobní náklady v takové míře, že je nebylo možné vyrovnat zvýšením prodejní ceny. Pro výrobní odvětví Unie bylo neekonomické dovážet alternativní suroviny z Argentiny a Indonésie v důsledku daňových režimů zavedených v těchto zemích, a proto bylo nuceno dovážet hotovou bionaftu, aby omezilo své náklady, a tím snížilo celkové ztráty. |
| --- | --- |

(111)

Ačkoliv v posuzovaném období bylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit svou prodejní cenu, v důsledku špatné sklizně řepky v roce 2011 vzrostly výrobní náklady v takové míře, že je nebylo možné vyrovnat zvýšením prodejní ceny. Pro výrobní odvětví Unie bylo neekonomické dovážet alternativní suroviny z Argentiny a Indonésie v důsledku daňových režimů zavedených v těchto zemích, a proto bylo nuceno dovážet hotovou bionaftu, aby omezilo své náklady, a tím snížilo celkové ztráty.

| (112) | Zároveň vzrostly u společností zařazených do vzorku během posuzovaného období náklady na mzdy, což znovu donutilo společnosti hledat způsob, jak snížit celkové náklady. |
| --- | --- |

(112)

Zároveň vzrostly u společností zařazených do vzorku během posuzovaného období náklady na mzdy, což znovu donutilo společnosti hledat způsob, jak snížit celkové náklady.

8.2.   Zásoby

Tabulka č. 8

| | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 74 473 | 87 283 | 90 249 | 103 058 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 117 | 121 | 138 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník. |

2009

2010

2011

OŠ

Zásoby (v tunách)

74 473

87 283

90 249

103 058

Index 2009 = 100

100

117

121

138

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.

| (113) | Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 40 %. Toto zvyšování stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období. Jelikož však bionafta nemůže být skladována déle než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce), údaje týkající se zásob mají pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jen omezenou hodnotu. |
| --- | --- |

(113)

Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 40 %. Toto zvyšování stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období. Jelikož však bionafta nemůže být skladována déle než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce), údaje týkající se zásob mají pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jen omezenou hodnotu.

8.3.   Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál

Tabulka č. 9

| | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | 3,5 % | –0,3 % | –0,2 % | –2,5 % |
| Investice (v tis. EUR) | 188 491 | 156 927 | 149 113 | 141 578 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 83 | 79 | 75 |
| Návratnost investic | 19 % | –2 % | –2 % | –24 % |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | 244 001 | –48 649 | 21 241 | 23 984 |
| Index 2009 = 100 | 100 | –20 | 9 | 10 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník. |

2009

2010

2011

OŠ

Ziskovost

3,5 %

–0,3 %

–0,2 %

–2,5 %

Investice (v tis. EUR)

188 491

156 927

149 113

141 578

Index 2009 = 100

100

83

79

75

Návratnost investic

19 %

–2 %

–2 %

–24 %

Peněžní tok (v tis. EUR)

244 001

–48 649

21 241

23 984

Index 2009 = 100

100

–20

9

10

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.

| (114) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3,5 % na - 2,5 %. |
| --- | --- |

(114)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3,5 % na - 2,5 %.

| (115) | Míra investic do výroby bionafty uskutečněných výrobci v Unii zařazenými do vzorku v daném období poklesla a prokazuje, že výrobci zařazení do vzorku byli sice stále ještě schopni investovat do výroby bionafty, ale výše prostředků dostupných pro tyto investice se snížila, podobně jako podíl výrobců v Unii na trhu. |
| --- | --- |

(115)

Míra investic do výroby bionafty uskutečněných výrobci v Unii zařazenými do vzorku v daném období poklesla a prokazuje, že výrobci zařazení do vzorku byli sice stále ještě schopni investovat do výroby bionafty, ale výše prostředků dostupných pro tyto investice se snížila, podobně jako podíl výrobců v Unii na trhu.

| (116) | Návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během sledovaného období. |
| --- | --- |

(116)

Návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během sledovaného období.

| (117) | Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vykázal během analyzovaného období výrazný pokles, což svědčí o tom, že společnosti zařazené do vzorku měly potíže konkurovat dumpingovému dovozu z Argentiny a Indonésie. |
| --- | --- |

(117)

Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vykázal během analyzovaného období výrazný pokles, což svědčí o tom, že společnosti zařazené do vzorku měly potíže konkurovat dumpingovému dovozu z Argentiny a Indonésie.

9.   Závěr ohledně újmy

| (118) | Z analýzy ověřených údajů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Při rostoucí spotřebě ztratilo svůj podíl na trhu a ziskovost, zatímco dovoz podíl na trhu získal a představoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(118)

Z analýzy ověřených údajů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Při rostoucí spotřebě ztratilo svůj podíl na trhu a ziskovost, zatímco dovoz podíl na trhu získal a představoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii.

| (119) | Ostatní ukazatele rovněž vykazují klesající nebo stabilní trend, a to i po uložení opatření vůči USA a rozšíření cla na dovoz z Kanady, kterým se opatření obcházela. |
| --- | --- |

(119)

Ostatní ukazatele rovněž vykazují klesající nebo stabilní trend, a to i po uložení opatření vůči USA a rozšíření cla na dovoz z Kanady, kterým se opatření obcházela.

| (120) | Výrobci v Unii byli sice schopni přenést většinu zvýšených výrobních nákladů od roku 2010 do roku 2011 (+33 procentních bodů), ale pouze snížením ziskovosti až na hranici rentability. Nemohli však přenést další zvýšení nákladů od roku 2011 do období šetření v důsledku zvýšení cen surovin, což představuje téměř 80 % úplných nákladů na výrobu bionafty. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Unie, což vedlo ke ztrátám v období šetření. |
| --- | --- |

(120)

Výrobci v Unii byli sice schopni přenést většinu zvýšených výrobních nákladů od roku 2010 do roku 2011 (+33 procentních bodů), ale pouze snížením ziskovosti až na hranici rentability. Nemohli však přenést další zvýšení nákladů od roku 2011 do období šetření v důsledku zvýšení cen surovin, což představuje téměř 80 % úplných nákladů na výrobu bionafty. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Unie, což vedlo ke ztrátám v období šetření.

E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Úvod

| (121) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. |
| --- | --- |

(121)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.

| (122) | Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(122)

Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.

2.   Účinek dumpingového dovozu

| (123) | Bylo zjištěno, že během období šetření jen malá část dovozu (mezi 2 % a 6 %) z Indonésie do EU nebyla dumpingová. U zbývajícího množství dovozu z Indonésie a veškerého dovozu z Argentiny byl zjištěn dumping. Odstranění uvedeného malého množství nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonésie nemá vliv na trend dovozu podrobně popsaný výše. |
| --- | --- |

(123)

Bylo zjištěno, že během období šetření jen malá část dovozu (mezi 2 % a 6 %) z Indonésie do EU nebyla dumpingová. U zbývajícího množství dovozu z Indonésie a veškerého dovozu z Argentiny byl zjištěn dumping. Odstranění uvedeného malého množství nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonésie nemá vliv na trend dovozu podrobně popsaný výše.

| (124) | Z šetření vyplynulo, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí během posuzovaného období značně vzrostl, pokud jde o objem (více než dvojnásobně). To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 10 procentních bodů, z 9,1 % v roce 2009 na 18,8 % na konci období šetření. |
| --- | --- |

(124)

Z šetření vyplynulo, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí během posuzovaného období značně vzrostl, pokud jde o objem (více než dvojnásobně). To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 10 procentních bodů, z 9,1 % v roce 2009 na 18,8 % na konci období šetření.

| (125) | Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období, i přes zvýšení spotřeby, o 5,5 procentních bodů svého podílu na trhu. |
| --- | --- |

(125)

Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období, i přes zvýšení spotřeby, o 5,5 procentních bodů svého podílu na trhu.

| (126) | Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšily o 48 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v tomtéž období. Dumpingový dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení činilo během období šetření 4 % pro Indonésii a 8 % pro Argentinu. |
| --- | --- |

(126)

Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšily o 48 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v tomtéž období. Dumpingový dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení činilo během období šetření 4 % pro Indonésii a 8 % pro Argentinu.

| (127) | Tlak způsobený nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny odpovídající podmínkám na trhu a zvýšení nákladů. Společnosti zařazené do vzorku byly schopny přenést na své odběratele pouze 38% zvýšení cen, ale jejich celkové náklady se v témže období zvýšily o 47 %. |
| --- | --- |

(127)

Tlak způsobený nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny odpovídající podmínkám na trhu a zvýšení nákladů. Společnosti zařazené do vzorku byly schopny přenést na své odběratele pouze 38% zvýšení cen, ale jejich celkové náklady se v témže období zvýšily o 47 %.

| (128) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, který během období šetření představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a jehož objem rovněž značně vzrostl, měl rozhodující vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. |
| --- | --- |

(128)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, který během období šetření představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a jehož objem rovněž značně vzrostl, měl rozhodující vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

3.   Účinek jiných činitelů

3.1.   Dovoz z jiných třetích zemí

Tabulka č. 10

| Jiné třetí země | 2009 | 2010 | 2011 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz celkem (v tunách) | 699 541 | 256 327 | 161 973 | 175 370 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 37 | 23 | 25 |
| Podíl na trhu | 6,3 % | 2,2 % | 1,5 % | 1,5 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 35 | 23 | 24 |
| Zdroj: | Eurostat. |

Jiné třetí země

2009

2010

2011

OŠ

Dovoz celkem (v tunách)

699 541

256 327

161 973

175 370

Index 2009 = 100

100

37

23

25

Podíl na trhu

6,3 %

2,2 %

1,5 %

1,5 %

Index 2009 = 100

100

35

23

24

Zdroj:

Eurostat.

| (129) | Dovoz ze třetích zemí, zejména z USA, Norska a Jižní Korey, se od roku 2009 do konce období šetření podstatně snížil. Tento pokles byl způsoben uložením opatření na dovoz z USA v roce 2009 a v návaznosti na šetření obcházení opatření proti dovozu zasílanému z Kanady v roce 2010. Vzhledem k poklesu podílu dovozů z jiných třetích zemí na trhu v době, kdy došlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, mohl mít dovoz z jiných třetích zemí pouze zanedbatelný podíl na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nelze tedy dospět k závěru, že narušuje příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(129)

Dovoz ze třetích zemí, zejména z USA, Norska a Jižní Korey, se od roku 2009 do konce období šetření podstatně snížil. Tento pokles byl způsoben uložením opatření na dovoz z USA v roce 2009 a v návaznosti na šetření obcházení opatření proti dovozu zasílanému z Kanady v roce 2010. Vzhledem k poklesu podílu dovozů z jiných třetích zemí na trhu v době, kdy došlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, mohl mít dovoz z jiných třetích zemí pouze zanedbatelný podíl na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nelze tedy dospět k závěru, že narušuje příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.

3.2.   Nedumpingový dovoz z dotčených zemí

| (130) | Byl zjištěn nedumpingový dovoz z dotčených zemí, ale pouze v druhé polovině roku 2011. Vzhledem ke krátké době, ve které se tento dovoz uskutečňoval, a k jeho omezenému množství mohl mít jen zanedbatelný podíl na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a není schopen narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(130)

Byl zjištěn nedumpingový dovoz z dotčených zemí, ale pouze v druhé polovině roku 2011. Vzhledem ke krátké době, ve které se tento dovoz uskutečňoval, a k jeho omezenému množství mohl mít jen zanedbatelný podíl na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a není schopen narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.

3.3.   Jiní výrobci v Unii

| (131) | S ohledem na malý objem výroby výrobců v Unii vyloučených z definice výrobního odvětví Unie a s ohledem na malý objem jejich dovozu celkově nebyli tito výrobci považováni za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(131)

S ohledem na malý objem výroby výrobců v Unii vyloučených z definice výrobního odvětví Unie a s ohledem na malý objem jejich dovozu celkově nebyli tito výrobci považováni za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

3.4.   Dovoz výrobního odvětví Unie

| (132) | CARBIO, sdružení argentinských výrobců bionafty, tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dovozem z Argentiny a Indonésie ze strany výrobců v Unii. Označilo tento dovoz za újmu, kterou si výrobci v Unii způsobili sami, a prohlásili, že by neměl být brán v úvahu jako příčina újmy způsobené chováním argentinských výrobců. |
| --- | --- |

(132)

CARBIO, sdružení argentinských výrobců bionafty, tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dovozem z Argentiny a Indonésie ze strany výrobců v Unii. Označilo tento dovoz za újmu, kterou si výrobci v Unii způsobili sami, a prohlásili, že by neměl být brán v úvahu jako příčina újmy způsobené chováním argentinských výrobců.

| (133) | Z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie, jasně vyplývá, že během posuzovaného období dováželi množství bionafty z Argentiny a Indonésie až do výše 60 % veškerého dovozu uskutečněného v období šetření z těchto zemí. Uvedlo však, že tento dovoz prováděli v sebeobraně. Krátkodobý prospěch z dumpingových cen tohoto dovozu napomohl výrobcům v Unii v tom, aby mohli ve střednědobém horizontu pokračovat ve své obchodní činnosti. |
| --- | --- |

(133)

Z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie, jasně vyplývá, že během posuzovaného období dováželi množství bionafty z Argentiny a Indonésie až do výše 60 % veškerého dovozu uskutečněného v období šetření z těchto zemí. Uvedlo však, že tento dovoz prováděli v sebeobraně. Krátkodobý prospěch z dumpingových cen tohoto dovozu napomohl výrobcům v Unii v tom, aby mohli ve střednědobém horizontu pokračovat ve své obchodní činnosti.

| (134) | Dovoz bionafty za dumpingové ceny uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie značně vzrostl v roce 2011 a v období šetření, kdy se nejvíce projevil vliv rozdílné vývozní daně z bionafty a z jejích surovin, jelikož právě v té době se dovoz surovin (sójového a palmového oleje) stal nerentabilním ve srovnání s dovozem hotového výrobku. Systém rozdílných vývozních daní v obou zemích ukládá vyšší daň z vývozu surovin, než je daň z hotového výrobku. Otázka, zda lze tuto rozdílnou vývozní daň považovat za subvenci ve smyslu článku 2 základního antisubvenčního nařízení, bude zkoumána během probíhajícího antisubvenčního šetření. |
| --- | --- |

(134)

Dovoz bionafty za dumpingové ceny uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie značně vzrostl v roce 2011 a v období šetření, kdy se nejvíce projevil vliv rozdílné vývozní daně z bionafty a z jejích surovin, jelikož právě v té době se dovoz surovin (sójového a palmového oleje) stal nerentabilním ve srovnání s dovozem hotového výrobku. Systém rozdílných vývozních daní v obou zemích ukládá vyšší daň z vývozu surovin, než je daň z hotového výrobku. Otázka, zda lze tuto rozdílnou vývozní daň považovat za subvenci ve smyslu článku 2 základního antisubvenčního nařízení, bude zkoumána během probíhajícího antisubvenčního šetření.

| (135) | Například v některých měsících období šetření byla dovozní cena sójového oleje z Argentiny vyšší než dovozní cena SME, čímž se nákup sójového oleje stal ekonomicky nevýhodný. Za této situace byl nákup SME jedinou ekonomicky ospravedlnitelnou možností. |
| --- | --- |

(135)

Například v některých měsících období šetření byla dovozní cena sójového oleje z Argentiny vyšší než dovozní cena SME, čímž se nákup sójového oleje stal ekonomicky nevýhodný. Za této situace byl nákup SME jedinou ekonomicky ospravedlnitelnou možností.

| (136) | V každém případě, kdyby tento objem bionafty nedovezlo výrobní odvětví Unie, dovezly by jej obchodní společnosti v Unii, jejich cena by byla nižší než cena výrobního odvětví Unie a prodávaly by tuto bionaftu na trhu Unie, jelikož ji již z těchto zemí dovážejí za účelem prodeje naftovým rafineriím, které konkurují výrobnímu odvětví Unie. Příčinná souvislost není tímto dovozem narušena, a tento argument se tedy předběžně zamítá. |
| --- | --- |

(136)

V každém případě, kdyby tento objem bionafty nedovezlo výrobní odvětví Unie, dovezly by jej obchodní společnosti v Unii, jejich cena by byla nižší než cena výrobního odvětví Unie a prodávaly by tuto bionaftu na trhu Unie, jelikož ji již z těchto zemí dovážejí za účelem prodeje naftovým rafineriím, které konkurují výrobnímu odvětví Unie. Příčinná souvislost není tímto dovozem narušena, a tento argument se tedy předběžně zamítá.

3.5.   Kapacita výrobního odvětví Unie

| (137) | Sdružení CARBIO dále tvrdí, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie došlo v důsledku nadbytečné kapacity způsobené nadměrným rozšířením. Jelikož využití kapacity v roce 2008 činilo 50 %, tvrdí, že výrobní odvětví se dále rozšiřovalo bez odpovídajícího nárůstu poptávky. |
| --- | --- |

(137)

Sdružení CARBIO dále tvrdí, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie došlo v důsledku nadbytečné kapacity způsobené nadměrným rozšířením. Jelikož využití kapacity v roce 2008 činilo 50 %, tvrdí, že výrobní odvětví se dále rozšiřovalo bez odpovídajícího nárůstu poptávky.

| (138) | Skutečností je, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity v celé Unii na nízké úrovni, přičemž nejnižší úroveň během období šetření činila 40 %. Některé společnosti proto nevyužívaly kapacitu, kterou instalovaly. |
| --- | --- |

(138)

Skutečností je, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity v celé Unii na nízké úrovni, přičemž nejnižší úroveň během období šetření činila 40 %. Některé společnosti proto nevyužívaly kapacitu, kterou instalovaly.

| (139) | Využití kapacity však bylo nízké již na počátku posuzovaného období a zůstalo nízké po celé toto období a bylo stabilní i u společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(139)

Využití kapacity však bylo nízké již na počátku posuzovaného období a zůstalo nízké po celé toto období a bylo stabilní i u společností zařazených do vzorku.

| (140) | Společnosti zařazené do vzorku byly na začátku posuzovaného období ziskové a na jeho konci ztrátové, se stabilním využitím kapacity. Je oprávněné z toho vyvozovat, že celé výrobní odvětví se také stalo méně ziskovým, zatímco jeho využití kapacity zůstalo stabilní. Toto tedy nelze považovat za hlavní příčinu újmy, jelikož se zdá, že zde neexistuje žádná příčinná souvislost. Tento argument se tedy předběžně zamítá. |
| --- | --- |

(140)

Společnosti zařazené do vzorku byly na začátku posuzovaného období ziskové a na jeho konci ztrátové, se stabilním využitím kapacity. Je oprávněné z toho vyvozovat, že celé výrobní odvětví se také stalo méně ziskovým, zatímco jeho využití kapacity zůstalo stabilní. Toto tedy nelze považovat za hlavní příčinu újmy, jelikož se zdá, že zde neexistuje žádná příčinná souvislost. Tento argument se tedy předběžně zamítá.

3.6.   Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace

| (141) | CARBIO rovněž tvrdí, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma z důvodu špatné efektivity, zejména proto, že není vertikálně integrováno a nenachází se v blízkosti zdrojů surovin. |
| --- | --- |

(141)

CARBIO rovněž tvrdí, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma z důvodu špatné efektivity, zejména proto, že není vertikálně integrováno a nenachází se v blízkosti zdrojů surovin.

| (142) | Uvedené argumenty se předběžně zamítají. Některé společnosti zařazené do vzorku se nacházejí v přístavech, kde mají snadný přístup k surovinám, které přivážejí lodě, a ostatní společnosti zařazené do vzorku umístily své závody na výrobu bionafty na stejném místě jako své závody vyrábějící rostlinný olej. Mnoho výrobců bionafty v jižní Evropě sídlí záměrně v přístavech, aby měli přístup k surovinám dováženým z Argentiny a Indonésie, nebo na týchž místech jako jejich odběratelé (rafinérie fosilní ropy). Vzhledem k tomu, že účinek rozdílné vývozní daně způsobil, že suroviny byly dražší než hotový výrobek, bylo výrobní odvětví Unie zjevně poškozeno tím, že nebylo ekonomicky možné vyrábět PME a SME v EU. |
| --- | --- |

(142)

Uvedené argumenty se předběžně zamítají. Některé společnosti zařazené do vzorku se nacházejí v přístavech, kde mají snadný přístup k surovinám, které přivážejí lodě, a ostatní společnosti zařazené do vzorku umístily své závody na výrobu bionafty na stejném místě jako své závody vyrábějící rostlinný olej. Mnoho výrobců bionafty v jižní Evropě sídlí záměrně v přístavech, aby měli přístup k surovinám dováženým z Argentiny a Indonésie, nebo na týchž místech jako jejich odběratelé (rafinérie fosilní ropy). Vzhledem k tomu, že účinek rozdílné vývozní daně způsobil, že suroviny byly dražší než hotový výrobek, bylo výrobní odvětví Unie zjevně poškozeno tím, že nebylo ekonomicky možné vyrábět PME a SME v EU.

3.7.   Jiné regulační činitele

| (143) | CARBIO rovněž odkázalo na některé regulační činitele, které údajně způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie, z nichž některé jsou návrhy a do dnešního dne nebyly uvedeny v platnost. Klade však důraz na systém „dvojnásobného započtení“, který je popsán níže. |
| --- | --- |

(143)

CARBIO rovněž odkázalo na některé regulační činitele, které údajně způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie, z nichž některé jsou návrhy a do dnešního dne nebyly uvedeny v platnost. Klade však důraz na systém „dvojnásobného započtení“, který je popsán níže.

| (144) | Směrnice o obnovitelných zdrojích energie ukládá členským státům vyžadovat, aby byl s minerální naftou před jejím prodejem uživatelům smíšen určitý podíl bionafty. Některé členské státy využily ustanovení v uvedené směrnici, které umožňuje tento podíl snížit o polovinu, pokud použitá bionafta byla vyrobena z odpadních olejů nebo použitých živočišných tuků. Například, pokud dotčený členský stát vyžaduje, aby bylo smícháno 7 % bionafty s 93 % minerální nafty, oněch 7 % se snižuje na 3,5 %, pokud se jedná o bionaftu vyrobenou z odpadních olejů. |
| --- | --- |

(144)

Směrnice o obnovitelných zdrojích energie ukládá členským státům vyžadovat, aby byl s minerální naftou před jejím prodejem uživatelům smíšen určitý podíl bionafty. Některé členské státy využily ustanovení v uvedené směrnici, které umožňuje tento podíl snížit o polovinu, pokud použitá bionafta byla vyrobena z odpadních olejů nebo použitých živočišných tuků. Například, pokud dotčený členský stát vyžaduje, aby bylo smícháno 7 % bionafty s 93 % minerální nafty, oněch 7 % se snižuje na 3,5 %, pokud se jedná o bionaftu vyrobenou z odpadních olejů.

| (145) | CARBIO tvrdí, že pravidla dvojnásobného započtení způsobila v období šetření pokles prodeje tzv. bionafty „první generace“ o 1 milion tun a že to je příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení se zamítá, jelikož vzorek výrobců v Unii obsahuje některé společnosti, které vyrábějí bionaftu s dvojnásobným započtením a jejich finanční situace není výrazně odlišná od finanční situace společností zařazených do vzorku, které vyrábějí bionaftu z panenských rostlinných olejů. U těchto společností se během ověřování jejich údajů ukázalo, že cena jejich bionafty byla ovlivněna nízkou cenou dumpingového dovozu z Argentiny a Indonésie, jelikož jsou v nepřímé soutěži s PME a SME z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(145)

CARBIO tvrdí, že pravidla dvojnásobného započtení způsobila v období šetření pokles prodeje tzv. bionafty „první generace“ o 1 milion tun a že to je příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení se zamítá, jelikož vzorek výrobců v Unii obsahuje některé společnosti, které vyrábějí bionaftu s dvojnásobným započtením a jejich finanční situace není výrazně odlišná od finanční situace společností zařazených do vzorku, které vyrábějí bionaftu z panenských rostlinných olejů. U těchto společností se během ověřování jejich údajů ukázalo, že cena jejich bionafty byla ovlivněna nízkou cenou dumpingového dovozu z Argentiny a Indonésie, jelikož jsou v nepřímé soutěži s PME a SME z dotčených zemí.

| (146) | Byl rovněž vznesen argument, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma tím, že neinvestuje více do biopaliv druhé generace, jako je využívání odpadních olejů. Tento argument byl předběžně zamítnut, protože v Unii není k dispozici tolik odpadních olejů, aby se výrazně zvýšil objem zpracování ve srovnání se současnou situací. |
| --- | --- |

(146)

Byl rovněž vznesen argument, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma tím, že neinvestuje více do biopaliv druhé generace, jako je využívání odpadních olejů. Tento argument byl předběžně zamítnut, protože v Unii není k dispozici tolik odpadních olejů, aby se výrazně zvýšil objem zpracování ve srovnání se současnou situací.

3.8.   Omezení v členských státech

| (147) | CARBIO rovněž tvrdilo, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z dotčených zemí z důvodu systémů kvót a daňových režimů v různých členských státech, které omezují přístup na tyto trhy. Rovněž tvrdí, že některé trhy v EU jsou kvůli klimatickým podmínkám pro SME a PME uzavřeny. |
| --- | --- |

(147)

CARBIO rovněž tvrdilo, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z dotčených zemí z důvodu systémů kvót a daňových režimů v různých členských státech, které omezují přístup na tyto trhy. Rovněž tvrdí, že některé trhy v EU jsou kvůli klimatickým podmínkám pro SME a PME uzavřeny.

| (148) | Pravdou je, že filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) u PME (při teplotě + 13 °C) znamená, že PME nelze používat v celé Unii, aniž by bylo smícháno s jinými bionaftami za účelem snížení CFPP. CFPP u SME při 0 °C však umožňuje jeho širší použití, zejména během letních měsíců. |
| --- | --- |

(148)

Pravdou je, že filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) u PME (při teplotě + 13 °C) znamená, že PME nelze používat v celé Unii, aniž by bylo smícháno s jinými bionaftami za účelem snížení CFPP. CFPP u SME při 0 °C však umožňuje jeho širší použití, zejména během letních měsíců.

| (149) | Argument, že právě regulační systém v některých členských státech působí újmu výrobnímu odvětví Unie, byl důkladně posuzován během celého šetření. |
| --- | --- |

(149)

Argument, že právě regulační systém v některých členských státech působí újmu výrobnímu odvětví Unie, byl důkladně posuzován během celého šetření.

| (150) | V některých členských státech jsou zavedeny systémy kvót, které přidělují společnostem v daném členském státě nebo v jiných členských státech v rámci celé Unie určité výrobní kvóty. Avšak většina zemí poskytovala výhody pomocí daňového systému a tyto výhody se postupně omezují nebo ruší. |
| --- | --- |

(150)

V některých členských státech jsou zavedeny systémy kvót, které přidělují společnostem v daném členském státě nebo v jiných členských státech v rámci celé Unie určité výrobní kvóty. Avšak většina zemí poskytovala výhody pomocí daňového systému a tyto výhody se postupně omezují nebo ruší.

| (151) | Například Francie má také zvýhodnění v podobě osvobození od daně ve výši 90 EUR za tunu bionafty vyrobené na základě kvót. Avšak vzhledem k nízkým cenám dumpingového dovozu je často levnější bionaftu dovážet než ji nakupovat od výrobního odvětví Unie, a to i včetně daňového zvýhodnění. Důkazem je skutečnost, že argentinský dovoz je na francouzském trhu zcela zjevně přítomen. |
| --- | --- |

(151)

Například Francie má také zvýhodnění v podobě osvobození od daně ve výši 90 EUR za tunu bionafty vyrobené na základě kvót. Avšak vzhledem k nízkým cenám dumpingového dovozu je často levnější bionaftu dovážet než ji nakupovat od výrobního odvětví Unie, a to i včetně daňového zvýhodnění. Důkazem je skutečnost, že argentinský dovoz je na francouzském trhu zcela zjevně přítomen.

| (152) | V některých členských státech dovoz z Argentiny a Indonésie přítomen není, a to buď v důsledku klimatických podmínek, nebo kvůli systémům kvót. Nicméně ve větší části Unie dovoz z Argentiny a Indonésie na trhu přítomen je, a to buď kvůli neexistenci systému kvót, nebo kvůli tomu, že cena je nižší než jakékoli daňové zvýhodnění, které členský stát může poskytnout. |
| --- | --- |

(152)

V některých členských státech dovoz z Argentiny a Indonésie přítomen není, a to buď v důsledku klimatických podmínek, nebo kvůli systémům kvót. Nicméně ve větší části Unie dovoz z Argentiny a Indonésie na trhu přítomen je, a to buď kvůli neexistenci systému kvót, nebo kvůli tomu, že cena je nižší než jakékoli daňové zvýhodnění, které členský stát může poskytnout.

| (153) | Vzhledem k tomu, že PME a SME po smíchání s RME vyrobeným v Unii nebo jinou bionaftou mohou být prodávány v celé Unii a že dovoz se vyskytuje ve velkém množství a za dumpingové ceny i v členských státech, kde existují systémy daňového zvýhodnění, se toto tvrzení předběžně zamítá, jelikož stávající systémy kvót a daňové režimy nejsou schopné narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(153)

Vzhledem k tomu, že PME a SME po smíchání s RME vyrobeným v Unii nebo jinou bionaftou mohou být prodávány v celé Unii a že dovoz se vyskytuje ve velkém množství a za dumpingové ceny i v členských státech, kde existují systémy daňového zvýhodnění, se toto tvrzení předběžně zamítá, jelikož stávající systémy kvót a daňové režimy nejsou schopné narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.

4.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (154) | Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Zároveň bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu představovaly během období šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(154)

Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Zároveň bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu představovaly během období šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.

| (155) | Z údajů vyplývá, že jak narůstá objem levného dovozu z dotčených zemí, významně se zhoršuje hospodářská situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(155)

Z údajů vyplývá, že jak narůstá objem levného dovozu z dotčených zemí, významně se zhoršuje hospodářská situace výrobního odvětví Unie.

| (156) | Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Na základě této analýzy byl předběžně vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(156)

Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Na základě této analýzy byl předběžně vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

| (157) | V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly posouzeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz a nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(157)

V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly posouzeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz a nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

F.   ZÁJEM UNIE

| (158) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zjištění zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů. |
| --- | --- |

(158)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zjištění zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů.

1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (159) | Jak bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2009 na –2,5 % na konci období šetření. Jakýkoli další pokles výkonnosti by nakonec vedl k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii. |
| --- | --- |

(159)

Jak bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2009 na –2,5 % na konci období šetření. Jakýkoli další pokles výkonnosti by nakonec vedl k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.

| (160) | Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí a rovněž výsledkem skutečnosti, že kvůli režimu vývozních daní v obou zemích se snižuje cena dovozu SME a PME na trhu Unie a současně se zvyšuje cena surovin. Uložení antidumpingových opatření by tedy výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ziskovost na úrovně považované za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál. |
| --- | --- |

(160)

Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí a rovněž výsledkem skutečnosti, že kvůli režimu vývozních daní v obou zemích se snižuje cena dovozu SME a PME na trhu Unie a současně se zvyšuje cena surovin. Uložení antidumpingových opatření by tedy výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ziskovost na úrovně považované za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.

| (161) | Opatření by měla výrobnímu odvětví Unie poskytnout příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření. |
| --- | --- |

(161)

Opatření by měla výrobnímu odvětví Unie poskytnout příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.

2.   Zájem dovozců/obchodníků v Unii, kteří nejsou ve spojení

| (162) | Dovozci/obchodníci v Unii, kteří nejsou ve spojení, byli vyzváni, aby se Komisi přihlásili. Avšak žádný dovozce při šetření spolupracoval. |
| --- | --- |

(162)

Dovozci/obchodníci v Unii, kteří nejsou ve spojení, byli vyzváni, aby se Komisi přihlásili. Avšak žádný dovozce při šetření spolupracoval.

| (163) | Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje od dovozců nebo obchodníků, kteří nejsou ve spojení, neexistovaly žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy těchto stran. |
| --- | --- |

(163)

Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje od dovozců nebo obchodníků, kteří nejsou ve spojení, neexistovaly žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy těchto stran.

3.   Zájem uživatelů a odběratelů

| (164) | Všem známým společnostem uživatelů působícím v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňujícím rovněž povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly při zahájení řízení zaslány dotazníky. |
| --- | --- |

(164)

Všem známým společnostem uživatelů působícím v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňujícím rovněž povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly při zahájení řízení zaslány dotazníky.

| (165) | Tři uživatelé bionafty odpověděli na dotazník pro uživatele, ale uvedli, že bionafta představuje jen velmi malou část jejich obchodních činností. Uvedli, že by byli z právního hlediska povinni nakupovat bionaftu, a pokud by se v důsledku cla cena bionafty zvýšila, přenesli by tedy toto zvýšení ceny automaticky na své odběratele, k čemuž došlo již v minulosti. |
| --- | --- |

(165)

Tři uživatelé bionafty odpověděli na dotazník pro uživatele, ale uvedli, že bionafta představuje jen velmi malou část jejich obchodních činností. Uvedli, že by byli z právního hlediska povinni nakupovat bionaftu, a pokud by se v důsledku cla cena bionafty zvýšila, přenesli by tedy toto zvýšení ceny automaticky na své odběratele, k čemuž došlo již v minulosti.

| (166) | Vzhledem k omezenému množství dostupných informací by uložení opatření mělo mít jen velmi omezený dopad na konečné odběratele, jelikož procentní podíl bionafty, který je míšen s minerální naftou, kterou nakupují na čerpacích stanicích, je malý. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy uživatelů nebo odběratelů. |
| --- | --- |

(166)

Vzhledem k omezenému množství dostupných informací by uložení opatření mělo mít jen velmi omezený dopad na konečné odběratele, jelikož procentní podíl bionafty, který je míšen s minerální naftou, kterou nakupují na čerpacích stanicích, je malý. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy uživatelů nebo odběratelů.

4.   Zájem dodavatelů surovin

| (167) | Jedno sdružení dodavatelů surovin, FEDIOL (federace zastupující evropské odvětví rostlinných olejů a proteinové moučky v Evropě), odpovědělo na dotazník zaslaný dodavatelům surovin. Uvedlo, že v důsledku dovozu z dotčených zemí se snížila poptávka po řepkovém oleji v celé Unii, a sice o více než 1 milion tun v letech 2009 až 2011. |
| --- | --- |

(167)

Jedno sdružení dodavatelů surovin, FEDIOL (federace zastupující evropské odvětví rostlinných olejů a proteinové moučky v Evropě), odpovědělo na dotazník zaslaný dodavatelům surovin. Uvedlo, že v důsledku dovozu z dotčených zemí se snížila poptávka po řepkovém oleji v celé Unii, a sice o více než 1 milion tun v letech 2009 až 2011.

| (168) | Domnívá se, že uložení opatření bude mít pozitivní účinek na dodavatelské odvětví v EU, jelikož se zvýší využití kapacity. Případný nárůst poptávky po řepkovém oleji by se potom projevil v odvětví krmných směsí – ty se totiž získávají ze zbytků z výroby řepkového oleje – a v odvětví zemědělství v EU, které je producentem řepky. |
| --- | --- |

(168)

Domnívá se, že uložení opatření bude mít pozitivní účinek na dodavatelské odvětví v EU, jelikož se zvýší využití kapacity. Případný nárůst poptávky po řepkovém oleji by se potom projevil v odvětví krmných směsí – ty se totiž získávají ze zbytků z výroby řepkového oleje – a v odvětví zemědělství v EU, které je producentem řepky.

| (169) | Ze získaných důkazů tedy vyplývá, že uložení opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin v Unii. |
| --- | --- |

(169)

Ze získaných důkazů tedy vyplývá, že uložení opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin v Unii.

5.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (170) | Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. Tato opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnila dosáhnout růstu a začít se vyrovnávat s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Kdyby však žádná opatření uložena nebyla, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se nadále zhoršovala a další hospodářské subjekty by byly nuceny ukončit svou obchodní činnost. Ačkoli nebylo možné učinit jasný závěr, pokud jde o uživatele a dovozce, uložení opatření by mělo být v zájmu dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(170)

Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. Tato opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnila dosáhnout růstu a začít se vyrovnávat s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Kdyby však žádná opatření uložena nebyla, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se nadále zhoršovala a další hospodářské subjekty by byly nuceny ukončit svou obchodní činnost. Ačkoli nebylo možné učinit jasný závěr, pokud jde o uživatele a dovozce, uložení opatření by mělo být v zájmu dodavatelů surovin.

| (171) | Neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo zjevně v rozporu se zájmem Unie. |
| --- | --- |

(171)

Neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo zjevně v rozporu se zájmem Unie.

G.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (172) | Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(172)

Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (173) | Pro účely stanovení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto k zjištěným dumpingovým rozpětím a k výši cla potřebného pro odstranění újmy působené výrobcům v Unii, aniž by byla překročena. |
| --- | --- |

(173)

Pro účely stanovení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto k zjištěným dumpingovým rozpětím a k výši cla potřebného pro odstranění újmy působené výrobcům v Unii, aniž by byla překročena.

| (174) | Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své výrobní náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za situace, kdy nedochází k dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(174)

Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své výrobní náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za situace, kdy nedochází k dumpingovému dovozu.

| (175) | Za tímto účelem lze za přiměřenou úroveň považovat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, kdyby neexistoval dumping působící újmu, a to na základě zjištění předchozího šetření týkajícího se dovozu ze Spojených států amerických, kdy se toto rozpětí považovalo za přiměřené pro zaručení produktivních investic v tomto odvětví v dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(175)

Za tímto účelem lze za přiměřenou úroveň považovat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, kdyby neexistoval dumping působící újmu, a to na základě zjištění předchozího šetření týkajícího se dovozu ze Spojených států amerických, kdy se toto rozpětí považovalo za přiměřené pro zaručení produktivních investic v tomto odvětví v dlouhodobém horizontu.

| (176) | Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána úpravou prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené během období šetření a připočtením uvedeného ziskového rozpětí. |
| --- | --- |

(176)

Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána úpravou prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené během období šetření a připočtením uvedeného ziskového rozpětí.

| (177) | Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento celkové hodnoty CIF dovozu. |
| --- | --- |

(177)

Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento celkové hodnoty CIF dovozu.

2.   Prozatímní opatření

| (178) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie podle pravidla nižšího cla, tj. nižší z uvedených dvou vypočtených rozpětí, buď dumpingu, nebo újmy. |
| --- | --- |

(178)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie podle pravidla nižšího cla, tj. nižší z uvedených dvou vypočtených rozpětí, buď dumpingu, nebo újmy.

| (179) | Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:









  Země | Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí | Prozatímní rozpětí újmy | Sazba prozatímního antidumpingového cla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario | 10,6 % | 27,8 % | 10,6 % |
| | Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 10,6 % | 27,8 % | 10,6 % |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 7,2 % | 30,9 % | 7,2 % |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Ostatní spolupracující společnosti | 7,9 % | 31 % | 7,9 % |
| | Všechny ostatní společnosti | 10,6 % | 31,8 % | 10,6 % |
| Indonésie | PT. Ciliandra Perkasa | 0,0 % | | 0,0 % |
| | PT. Musim Mas | 2,8 % | 23,3 % | 2,8 % |
| | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 5,3 % | 27,1 % | 5,3 % |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan | 9,6 % | 26,4 % | 9,6 % |
| | PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 9,6 % | 26,4 % | 9,6 % |
| | Ostatní spolupracující společnosti | 6,5 % | 25,3 % | 6,5 % |
| | Všechny ostatní společnosti | 9,6 % | 27,1 % | 9,6 % |

(179)

Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:

Země

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Prozatímní rozpětí újmy

Sazba prozatímního antidumpingového cla

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario

10,6 %

27,8 %

10,6 %

Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

10,6 %

27,8 %

10,6 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

7,2 %

30,9 %

7,2 %

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Ostatní spolupracující společnosti

7,9 %

31 %

7,9 %

Všechny ostatní společnosti

10,6 %

31,8 %

10,6 %

Indonésie

PT. Ciliandra Perkasa

0,0 %

0,0 %

PT. Musim Mas

2,8 %

23,3 %

2,8 %

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan

5,3 %

27,1 %

5,3 %

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

9,6 %

26,4 %

9,6 %

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

9,6 %

26,4 %

9,6 %

Ostatní spolupracující společnosti

6,5 %

25,3 %

6,5 %

Všechny ostatní společnosti

9,6 %

27,1 %

9,6 %

| (180) | Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi. |
| --- | --- |

(180)

Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.

| (181) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tento výrobek podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(181)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tento výrobek podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (182) | Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(182)

Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (183) | Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze učinit žádné rozhodnutí o možném uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností. |
| --- | --- |

(183)

Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze učinit žádné rozhodnutí o možném uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností.

H.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (184) | V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě jednoho měsíce od vyhlášení tohoto nařízení. Zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena, |
| --- | --- |

(184)

V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě jednoho měsíce od vyhlášení tohoto nařízení. Zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházející z Argentiny a Indonésie.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:

| Země | Společnost | Sazba prozatímního cla
  (EUR/t netto) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 104,92 | B782 |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 69,16 | B783 |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 65,24 | B784 |
| | Ostatní spolupracující společnosti:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 75,97 | B785 |
| | Všechny ostatní společnosti | 104,92 | B999 |
| Indonésie | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | 0 | B786 |
| | PT Musim Mas, Medan | 24,99 | B787 |
| | PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | 45,65 | B788 |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 83,84 | B789 |
| | Ostatní spolupracující společnosti:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 57,14 | B790 |
| | Všechny ostatní společnosti | 83,84 | B999 |

Země

Společnost

Sazba prozatímního cla

(EUR/t netto)

Doplňkový kód TARIC

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

104,92

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

69,16

B783

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

65,24

B784

Ostatní spolupracující společnosti:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

75,97

B785

Všechny ostatní společnosti

104,92

B999

Indonésie

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

0

B786

PT Musim Mas, Medan

24,99

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

45,65

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

83,84

B789

Ostatní spolupracující společnosti:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

57,14

B790

Všechny ostatní společnosti

83,84

B999

3.   Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.

4.   V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (9), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.

5.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

1.   Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 nařízení Komise (EU) č. 79/2013.

2.   Shromážděné údaje o výrobcích, které byly uvolněny ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. května 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 260, 29.8.2012, s. 8.

2

(3)  Úř. věst. L 27, 29.1.2013, s. 10.

3

(4)  Úř. věst. C 342, 10.11.2012, s. 12.

4

(5)  V prostorách WET BV byly rovněž ověřeny účty jiných společností ze skupiny Wilmar sídlící v Evropě: Wilmar Italia SrL, Milano Itálie; Oxem Oleo, Mezzana Bigli, Itálie.

5

(6)  Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ve znění pozdějších předpisů, zejména ve znění nařízení Komise (ES) č. 1602/2000, články 291 až 300.

6

(7)  Tento členský stát uznává bionaftu vyráběnou z destilátu palmových mastných kyselin („PFAD“) jako „dvojnásobné započtení“, to znamená, že podíl biopaliv vyrobených z PFAD se považuje za dvojnásobný oproti ostatním biopalivům. Minerální naftu je proto nutné smísit pouze s polovičním podílem této bionafty započítané dvojnásobně. Dvojnásobně započtená bionafta je dražší než běžná / jednou započtená bionafta, a proto se zákazníkovi účtují prémie. Je však praxí uvedeného státu, že za dvojnásobně započtenou bionaftu zákazník zaplatí tuto prémii pouze po schválení vlády (prostřednictvím osvědčení), že dvojnásobně započtená bionafta splňuje všechna kritéria pro to, aby mohla být jako taková kvalifikována. Jakmile vláda toto osvědčení vydá, dovozce ve spojení může zaslat zákazníkovi samostatnou fakturu na zbývající prémii, kterou je nutno zaplatit.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

8

(9)  Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

9

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/26

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 491/2013

ze dne 27. května 2013

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. května 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 15,0 |
| MA | 56,4 |
| TN | 54,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 48,3 |
| 0707 00 05 | AL | 27,7 |
| MK | 25,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 61,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 119,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 62,2 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,2 |
| TR | 111,4 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 10 80 | AR | 155,2 |
| BR | 95,6 |
| CL | 113,1 |
| CN | 90,5 |
| MK | 42,6 |
| NZ | 124,1 |
| US | 207,5 |
| ZA | 106,5 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 29 00 | US | 557,8 |
| ZZ | 557,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

15,0

MA

56,4

TN

54,8

TR

67,0

ZZ

48,3

0707 00 05

AL

27,7

MK

25,8

TR

132,0

ZZ

61,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

129,1

ZZ

119,9

0805 10 20

EG

49,5

IL

71,8

MA

62,2

ZZ

61,2

0805 50 10

AR

107,2

TR

111,4

ZA

98,7

ZZ

105,8

0808 10 80

AR

155,2

BR

95,6

CL

113,1

CN

90,5

MK

42,6

NZ

124,1

US

207,5

ZA

106,5

ZZ

116,9

0809 29 00

US

557,8

ZZ

557,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

SMĚRNICE

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/28

---

SMĚRNICE RADY 2013/12/EU

ze dne 13. května 2013

o úpravě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU o energetické účinnosti v důsledku přistoupení Chorvatské republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na smlouvu o přistoupení Chorvatska, a zejména na čl. 3 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na článek 50 uvedeného aktu,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 50 aktu o přistoupení Chorvatska platí, že jestliže akty orgánů přijaté před přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem ani jeho přílohami, přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, nebo Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 50 aktu o přistoupení Chorvatska platí, že jestliže akty orgánů přijaté před přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem ani jeho přílohami, přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, nebo Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí.

| (2) | V závěrečném aktu konference, v jejímž rámci byla vypracována smlouva o přistoupení, se uvádí, že vysoké smluvní strany dosáhly politické dohody ohledně souboru úprav aktů přijatých orgány nutných z důvodu přistoupení a vyzývají Radu a Komisi, aby tyto úpravy přijaly před přistoupením, v případě potřeby doplněné a aktualizované s přihlédnutím k vývoji práva Unie. |
| --- | --- |

(2)

V závěrečném aktu konference, v jejímž rámci byla vypracována smlouva o přistoupení, se uvádí, že vysoké smluvní strany dosáhly politické dohody ohledně souboru úprav aktů přijatých orgány nutných z důvodu přistoupení a vyzývají Radu a Komisi, aby tyto úpravy přijaly před přistoupením, v případě potřeby doplněné a aktualizované s přihlédnutím k vývoji práva Unie.

| (3) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (1) vyžaduje, aby členské státy stanovily orientační vnitrostátní cíle pro energetickou účinnost a zohlednily přitom spotřebu energie Unie v roce 2020. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (1) vyžaduje, aby členské státy stanovily orientační vnitrostátní cíle pro energetickou účinnost a zohlednily přitom spotřebu energie Unie v roce 2020.

| (4) | S ohledem na přistoupení Chorvatska je nezbytné technicky upravit předpokládané číselné údaje o spotřebě energie pro Unii v roce 2020 tak, aby zahrnovaly spotřebu 28 členských států. Projekce z roku 2007 ukázaly spotřebu primární energie v roce 2020 ve výši 1 842 Mtoe pro 27 členských států. Z týchž projekcí vyplývá pro 28 členských států včetně Chorvatska spotřeba primární energie v roce 2020 ve výši 1 853 Mtoe. 20 % snížení by odpovídalo spotřebě 1 483 Mtoe v roce 2020, což ve srovnání s projekcemi znamená snížení o 370 Mtoe. Tato technická úprava je nezbytná, aby směrnice 2012/27/EU byla použitelná v Chorvatsku. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na přistoupení Chorvatska je nezbytné technicky upravit předpokládané číselné údaje o spotřebě energie pro Unii v roce 2020 tak, aby zahrnovaly spotřebu 28 členských států. Projekce z roku 2007 ukázaly spotřebu primární energie v roce 2020 ve výši 1 842 Mtoe pro 27 členských států. Z týchž projekcí vyplývá pro 28 členských států včetně Chorvatska spotřeba primární energie v roce 2020 ve výši 1 853 Mtoe. 20 % snížení by odpovídalo spotřebě 1 483 Mtoe v roce 2020, což ve srovnání s projekcemi znamená snížení o 370 Mtoe. Tato technická úprava je nezbytná, aby směrnice 2012/27/EU byla použitelná v Chorvatsku.

| (5) | Směrnice 2012/27/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 2012/27/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 2012/27/EU se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

Změnami uvedenými v příloze této směrnice není dotčena lhůta stanovená v čl. 28 odst. 1 prvním pododstavci směrnice 2012/27/EU.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost s výhradou a dnem vstupu smlouvy o přistoupení Chorvatska v platnost.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 13. května 2013.

Za Radu

předseda

S. COVENEY

---

(1)  Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Článek 3 směrnice 2012/27/EU se mění takto:

| a) | V druhém pododstavci odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | skutečnost, že v roce 2020 nesmí být spotřeba primární energie Unie vyšší než 1 483 Mtoe nebo konečná spotřeba energie vyšší než 1 086 Mtoe;“. |
| --- | --- | --- |

a)

V druhém pododstavci odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

skutečnost, že v roce 2020 nesmí být spotřeba primární energie Unie vyšší než 1 483 Mtoe nebo konečná spotřeba energie vyšší než 1 086 Mtoe;“.

| b) | Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Komise do 30. června 2014 přezkoumá dosažený pokrok a pravděpodobnost, že Unie v roce 2020 dosáhne spotřeby primární energie nejvýše 1 483 Mtoe nebo konečné spotřeby energie nejvýše 1 086 Mtoe.“ |
| --- | --- |

b)

Odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Komise do 30. června 2014 přezkoumá dosažený pokrok a pravděpodobnost, že Unie v roce 2020 dosáhne spotřeby primární energie nejvýše 1 483 Mtoe nebo konečné spotřeby energie nejvýše 1 086 Mtoe.“

| c) | V odstavci 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | porovná výsledky podle písmen a) až c) s množstvím spotřeby energie, které by bylo zapotřebí, aby bylo v roce 2020 dosaženo spotřeby primární energie nejvýše 1 483 Mtoe nebo konečné spotřeby energie nejvýše 1 086 Mtoe.“ |
| --- | --- | --- |

c)

V odstavci 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

porovná výsledky podle písmen a) až c) s množstvím spotřeby energie, které by bylo zapotřebí, aby bylo v roce 2020 dosaženo spotřeby primární energie nejvýše 1 483 Mtoe nebo konečné spotřeby energie nejvýše 1 086 Mtoe.“

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/30

---

SMĚRNICE RADY 2013/13/EU

ze dne 13. května 2013,

kterou se v důsledku přistoupení Chorvatské republiky upravují některé směrnice v oblasti daní

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na smlouvu o přistoupení Chorvatska, a zejména na čl. 3 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na článek 50 tohoto aktu,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V článku 50 aktu o přistoupení Chorvatska je uvedeno, že jestliže akty orgánů přijaté před přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem o přistoupení ani jeho přílohami, přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, pokud původní akt nebyl přijat Komisí. |
| --- | --- |

(1)

V článku 50 aktu o přistoupení Chorvatska je uvedeno, že jestliže akty orgánů přijaté před přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem o přistoupení ani jeho přílohami, přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, pokud původní akt nebyl přijat Komisí.

| (2) | V závěrečném aktu konference, v jejímž rámci byla vypracována a přijata smlouva o přistoupení Chorvatska, se uvádí, že vysoké smluvní strany dosáhly politické dohody ohledně souboru úprav aktů přijatých orgány nutných z důvodu přistoupení a vyzývají Radu a Komisi, aby tyto úpravy přijaly před přistoupením, v případě potřeby doplněné a aktualizované s přihlédnutím k vývoji práva Unie. |
| --- | --- |

(2)

V závěrečném aktu konference, v jejímž rámci byla vypracována a přijata smlouva o přistoupení Chorvatska, se uvádí, že vysoké smluvní strany dosáhly politické dohody ohledně souboru úprav aktů přijatých orgány nutných z důvodu přistoupení a vyzývají Radu a Komisi, aby tyto úpravy přijaly před přistoupením, v případě potřeby doplněné a aktualizované s přihlédnutím k vývoji práva Unie.

| (3) | Směrnice 83/182/EHS (1), 2003/49/ES (2), 2008/7/ES (3), 2009/133/ES (4) a 2011/96/EU (5) by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny, |
| --- | --- |

(3)

Směrnice 83/182/EHS (1), 2003/49/ES (2), 2008/7/ES (3), 2009/133/ES (4) a 2011/96/EU (5) by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 83/182/EHS, 2003/49/ES, 2008/7/ES, 2009/133/ES a 2011/96/EU se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy do dne přistoupení Chorvatska k Unii přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Použijí tyto předpisy ode dne přistoupení Chorvatska k Unii.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost s výhradou vstupu a dnem vstupu smlouvy o přistoupení Chorvatska v platnost.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 13. května 2013.

Za Radu

předseda

S. COVENEY

---

(1)  Směrnice Rady 83/182/EHS ze dne 28. března 1983 o osvobození od daní, které platí v rámci Společenství pro dočasný dovoz některých dopravních prostředků (Úř. věst. L 105, 23.4.1983, s. 59).

1

(2)  Směrnice Rady 2003/49/ES ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (Úř. věst. L 157, 26.6.2003, s. 49).

2

(3)  Směrnice Rady 2008/7/ES ze dne 12. února 2008 o nepřímých daních z kapitálových vkladů (Úř. věst. L 46, 21.2.2008, s. 11).

3

(4)  Směrnice Rady 2009/133/ES ze dne 19. října 2009 o společném systému zdanění při fúzích, rozděleních, částečných rozděleních, převodech aktiv a výměně akcií týkajících se společností z různých členských států a při přemístění sídla evropské společnosti nebo evropské družstevní společnosti mezi členskými státy (Úř. věst. L 310, 25.11.2009, s. 34).

4

(5)  Směrnice Rady 2011/96/EU ze dne 30. listopadu 2011 o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států (Úř. věst. L 345, 29.12.2011, s. 8).

5

---

PŘÍLOHA

| 1. | V příloze směrnice 83/182/EHS se doplňují tyto údaje:
  „CHORVATSKO






  — | poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13)“. |
| --- | --- | --- |

1.

V příloze směrnice 83/182/EHS se doplňují tyto údaje:

„CHORVATSKO

—

poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13)“.

| 2. | Směrnice 2003/49/ES se mění takto:






  a) | v čl. 3 písm. a) bodě iii) se za údaje pro Francii vkládá nová odrážka, která zní:






  „— | porez na dobit v Chorvatsku,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Směrnice 2003/49/ES se mění takto:

a)

v čl. 3 písm. a) bodě iii) se za údaje pro Francii vkládá nová odrážka, která zní:

„—

porez na dobit v Chorvatsku,“;

| b) | v příloze se doplňuje nové písmeno, které zní:






  „z) | společnosti podle chorvatského práva nazvané: „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ a jiné společnosti založené podle chorvatského práva, které podléhají chorvatské dani ze zisku“. |
| --- | --- | --- |

b)

v příloze se doplňuje nové písmeno, které zní:

„z)

společnosti podle chorvatského práva nazvané: „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ a jiné společnosti založené podle chorvatského práva, které podléhají chorvatské dani ze zisku“.

| 3. | V příloze I směrnice 2008/7/ES se vkládá nový bod, který zní:






  „11a. | Společnosti podle chorvatského práva nazvané:






  i) | dioničko društvo, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V příloze I směrnice 2008/7/ES se vkládá nový bod, který zní:

„11a.

Společnosti podle chorvatského práva nazvané:

i)

dioničko društvo,

| ii) | društvo s ograničenom odgovornošću.“ |
| --- | --- |

ii)

društvo s ograničenom odgovornošću.“

| 4. | Příloha I směrnice 2009/133/ES se mění takto:






  a) | v části A se vkládá nové písmeno, které zní:






  „ka) | společnosti podle chorvatského práva nazvané: „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ a jiné společnosti založené podle chorvatského práva, které podléhají chorvatské dani ze zisku;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Příloha I směrnice 2009/133/ES se mění takto:

a)

v části A se vkládá nové písmeno, které zní:

„ka)

společnosti podle chorvatského práva nazvané: „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ a jiné společnosti založené podle chorvatského práva, které podléhají chorvatské dani ze zisku;“;

| b) | v části B se za údaje pro Francii vkládájí tyto údaje:






  „— | porez na dobit v Chorvatsku,“. |
| --- | --- | --- |

b)

v části B se za údaje pro Francii vkládájí tyto údaje:

„—

porez na dobit v Chorvatsku,“.

| 5. | Příloha I směrnice 2011/96/EU se mění takto:






  a) | v části A se vkládá nové písmeno, které zní:






  „ka) | společnosti podle chorvatského práva nazvané: „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ a jiné společnosti založené podle chorvatského práva, které podléhají chorvatské dani ze zisku;“ |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Příloha I směrnice 2011/96/EU se mění takto:

a)

v části A se vkládá nové písmeno, které zní:

„ka)

společnosti podle chorvatského práva nazvané: „dioničko društvo“, „društvo s ograničenom odgovornošću“ a jiné společnosti založené podle chorvatského práva, které podléhají chorvatské dani ze zisku;“

| b) | v části B se za údaje pro Francii vkládájí tyto údaje:






  „— | porez na dobit v Chorvatsku,“. |
| --- | --- | --- |

b)

v části B se za údaje pro Francii vkládájí tyto údaje:

„—

porez na dobit v Chorvatsku,“.

---

ROZHODNUTÍ

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/32

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 25. dubna 2013

určené Kypru o zvláštních opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného růstu

(2013/236/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 136 odst. 1 ve spojení s čl. 126 odst. 6 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 136 odst. 1 Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k zajištění řádného fungování hospodářské a měnové unie. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 136 odst. 1 Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k zajištění řádného fungování hospodářské a měnové unie.

| (2) | Dne 13. července 2010 přijala Rada rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, v němž se uvádí, že na Kypru existuje nadměrný schodek (1), a s cílem tuto situaci ukončit vydala podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU doporučení Kypru, v němž se uvádí, že „by kyperské orgány měly odstranit současný nadměrný schodek co nejrychleji, nejpozději do roku 2012“. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. července 2010 přijala Rada rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, v němž se uvádí, že na Kypru existuje nadměrný schodek (1), a s cílem tuto situaci ukončit vydala podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU doporučení Kypru, v němž se uvádí, že „by kyperské orgány měly odstranit současný nadměrný schodek co nejrychleji, nejpozději do roku 2012“.

| (3) | V doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Kypru na rok 2012 a stanovisku Rady k programu stability Kypru na období 2012–2015 (2) Rada mimo jiné doporučovala, aby Kypr přijal opatření k dosažení trvalé nápravy svého nadměrného schodku v roce 2012, k zajištění dostatečného pokroku při dodržování své referenční hodnoty pro snížení dluhu, k posílení právních ustanovení pro účinnou rekapitalizaci finančních institucí a ke zlepšení konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(3)

V doporučení Rady ze dne 10. července 2012 k národnímu programu reforem Kypru na rok 2012 a stanovisku Rady k programu stability Kypru na období 2012–2015 (2) Rada mimo jiné doporučovala, aby Kypr přijal opatření k dosažení trvalé nápravy svého nadměrného schodku v roce 2012, k zajištění dostatečného pokroku při dodržování své referenční hodnoty pro snížení dluhu, k posílení právních ustanovení pro účinnou rekapitalizaci finančních institucí a ke zlepšení konkurenceschopnosti.

| (4) | Kypr čelí sílícím tlakům na finančních trzích v souvislosti s narůstajícími obavami o udržitelnost jeho veřejných financí, včetně nutných značných opatření veřejné podpory pro oslabený finanční sektor. Některé nerovnováhy vznikly v důsledku přelévání negativních dopadů krize v eurozóně, včetně vývoje v Řecku. Jiné nerovnováhy, jak je uvedeno v hloubkovém přezkumu Komise pro rok 2012 týkajícím se Kypru a v doporučení Rady ze dne 10. července 2012, byly domácího původu a delšího trvání. Ratingové agentury postupně snižovaly hodnocení kyperských státních dluhopisů, a země tak pozbyla schopnost refinancování s využitím sazeb, jež by byly slučitelné s dlouhodobou fiskální udržitelností. Bankovní sektor zároveň stále více ztrácel možnost financování na mezinárodních trzích a velké instituce zaznamenaly výrazný nedostatek kapitálu. |
| --- | --- |

(4)

Kypr čelí sílícím tlakům na finančních trzích v souvislosti s narůstajícími obavami o udržitelnost jeho veřejných financí, včetně nutných značných opatření veřejné podpory pro oslabený finanční sektor. Některé nerovnováhy vznikly v důsledku přelévání negativních dopadů krize v eurozóně, včetně vývoje v Řecku. Jiné nerovnováhy, jak je uvedeno v hloubkovém přezkumu Komise pro rok 2012 týkajícím se Kypru a v doporučení Rady ze dne 10. července 2012, byly domácího původu a delšího trvání. Ratingové agentury postupně snižovaly hodnocení kyperských státních dluhopisů, a země tak pozbyla schopnost refinancování s využitím sazeb, jež by byly slučitelné s dlouhodobou fiskální udržitelností. Bankovní sektor zároveň stále více ztrácel možnost financování na mezinárodních trzích a velké instituce zaznamenaly výrazný nedostatek kapitálu.

| (5) | S ohledem na tyto značně nepříznivé hospodářské a finanční podmínky kyperské orgány dne 25. června 2012 oficiálně požádaly o finanční pomoc v podobě půjčky z Evropského nástroje finanční stability/Evropského mechanismu stability (EMS), jakož i od Mezinárodního měnového fondu (MMF) s cílem podpořit návrat kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu, zajistit řádné fungování bankovního systému a zabezpečit finanční stabilitu v Unii a v eurozóně. Dne 27. června 2012 vyzvala Euroskupina Komisi, aby se ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB), kyperskými orgány a MMF dohodla na makroekonomickém ozdravném programu pro Kypr, včetně jeho potřeby finančních prostředků, a přijala příslušná opatření k zajištění finanční stability v současném velmi náročném prostředí, v němž hrozí riziko přelévání dopadu otřesů na trhu státních dluhopisů. Dne 25. března 2013 dosáhla Euroskupina politické dohody s kyperskými orgány o základních kamenech makroekonomického ozdravného programu. Bankovní sektor se měl restrukturalizovat a zredukovat a mělo se zvýšit úsilí o fiskální konsolidaci, strukturální reformy a privatizaci. Rekapitalizace dvou největších bank navíc měla být provedena výlučně zevnitř těchto bank (tj. ze strany akcionářů, držitelů dluhopisů a věřitelů). |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na tyto značně nepříznivé hospodářské a finanční podmínky kyperské orgány dne 25. června 2012 oficiálně požádaly o finanční pomoc v podobě půjčky z Evropského nástroje finanční stability/Evropského mechanismu stability (EMS), jakož i od Mezinárodního měnového fondu (MMF) s cílem podpořit návrat kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu, zajistit řádné fungování bankovního systému a zabezpečit finanční stabilitu v Unii a v eurozóně. Dne 27. června 2012 vyzvala Euroskupina Komisi, aby se ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB), kyperskými orgány a MMF dohodla na makroekonomickém ozdravném programu pro Kypr, včetně jeho potřeby finančních prostředků, a přijala příslušná opatření k zajištění finanční stability v současném velmi náročném prostředí, v němž hrozí riziko přelévání dopadu otřesů na trhu státních dluhopisů. Dne 25. března 2013 dosáhla Euroskupina politické dohody s kyperskými orgány o základních kamenech makroekonomického ozdravného programu. Bankovní sektor se měl restrukturalizovat a zredukovat a mělo se zvýšit úsilí o fiskální konsolidaci, strukturální reformy a privatizaci. Rekapitalizace dvou největších bank navíc měla být provedena výlučně zevnitř těchto bank (tj. ze strany akcionářů, držitelů dluhopisů a věřitelů).

| (6) | Za těchto okolností by Kypr měl přijmout komplexní balíček opatření hospodářské politiky, jež mají být provedena v průběhu tříletého makroekonomického ozdravného programu, který pokrývá období od druhého čtvrtletí 2013 do prvního čtvrtletí 2016. |
| --- | --- |

(6)

Za těchto okolností by Kypr měl přijmout komplexní balíček opatření hospodářské politiky, jež mají být provedena v průběhu tříletého makroekonomického ozdravného programu, který pokrývá období od druhého čtvrtletí 2013 do prvního čtvrtletí 2016.

| (7) | Komplexní balíček opatření hospodářské politiky by se měl zaměřit na znovuobnovení důvěry finančních trhů, obnovení zdravých makroekonomických rovnováh a umožnění návratu ekonomiky k udržitelnému růstu. Měl by sestávat ze tří pilířů. První pilíř by měla představovat strategie pro finanční sektor založená na restrukturalizaci a redukci finančních institucí a posílení dohledu nad tímto sektorem, která bude provázena úsilím vyřešit nedostatek kapitálu a likvidity. Druhým pilířem by měla být ambiciózní strategie fiskální konsolidace na začátku období, jež by měla být provedena zejména opatřeními ke snížení běžných primárních výdajů, zvýšení příjmů vládních institucí, zlepšení fungování veřejného sektoru a udržení fiskální konsolidace ve střednědobém horizontu, přičemž je třeba minimalizovat dopad na znevýhodněné skupiny obyvatel a zachovat dobré využívání strukturálních a jiných fondů Unie. Třetí pilíř by měl tvořit ambiciózní program strukturálních reforem s cílem podporovat konkurenceschopnost a udržitelný a vyvážený růst, což umožní odstranění makroekonomických nerovnováh, zejména prostřednictvím reformy systému indexace mezd za konzultací se sociálními partnery a odstraněním překážek, které brání bezproblémovému fungování trhů. S odkazem na politickou dohodu ze dne 28. února 2013 ohledně doporučení Rady o zřízení systému záruk pro mladé lidi by měly být zachovány příležitosti a perspektivy zaměstnatelnosti pro mladé. |
| --- | --- |

(7)

Komplexní balíček opatření hospodářské politiky by se měl zaměřit na znovuobnovení důvěry finančních trhů, obnovení zdravých makroekonomických rovnováh a umožnění návratu ekonomiky k udržitelnému růstu. Měl by sestávat ze tří pilířů. První pilíř by měla představovat strategie pro finanční sektor založená na restrukturalizaci a redukci finančních institucí a posílení dohledu nad tímto sektorem, která bude provázena úsilím vyřešit nedostatek kapitálu a likvidity. Druhým pilířem by měla být ambiciózní strategie fiskální konsolidace na začátku období, jež by měla být provedena zejména opatřeními ke snížení běžných primárních výdajů, zvýšení příjmů vládních institucí, zlepšení fungování veřejného sektoru a udržení fiskální konsolidace ve střednědobém horizontu, přičemž je třeba minimalizovat dopad na znevýhodněné skupiny obyvatel a zachovat dobré využívání strukturálních a jiných fondů Unie. Třetí pilíř by měl tvořit ambiciózní program strukturálních reforem s cílem podporovat konkurenceschopnost a udržitelný a vyvážený růst, což umožní odstranění makroekonomických nerovnováh, zejména prostřednictvím reformy systému indexace mezd za konzultací se sociálními partnery a odstraněním překážek, které brání bezproblémovému fungování trhů. S odkazem na politickou dohodu ze dne 28. února 2013 ohledně doporučení Rady o zřízení systému záruk pro mladé lidi by měly být zachovány příležitosti a perspektivy zaměstnatelnosti pro mladé.

| (8) | Podle aktualizované prognózy útvarů Komise ze zimy 2012 týkající se růstu nominálního HDP (– 0,5 % v roce 2012, – 8,2 % v roce 2013, – 2,9 % v roce 2014, 2,6 % v roce 2015 a 3,7 % v roce 2016) by poměr dluhu k HDP činil 87 % v roce 2012, 109 % v roce 2013, 123 % v roce 2014, 126 % v roce 2015 a 122 % v roce 2016. Poměr dluhu k HDP by tedy do roku 2015 prudce stoupal a poté by začal klesat, až by v roce 2020 podle odhadů dosáhl 105 %. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které přímo nesouvisí s deficitem rozpočtu. Podle aktualizované prognózy útvarů Komise ze zimy 2013 týkající se růstu nominálního HDP by primární saldo vládních institucí mělo v roce 2013 dosáhnout schodku ve výši 395 milionů EUR (2,4 % HDP), v roce 2014 schodku ve výši 678 milionů EUR (4,3 % HDP), v roce 2015 schodku ve výši 344 milionů EUR (2,1 % HDP) a v roce 2016 přebytku ve výši 204 milionů EUR (1,2 % HDP). |
| --- | --- |

(8)

Podle aktualizované prognózy útvarů Komise ze zimy 2012 týkající se růstu nominálního HDP (– 0,5 % v roce 2012, – 8,2 % v roce 2013, – 2,9 % v roce 2014, 2,6 % v roce 2015 a 3,7 % v roce 2016) by poměr dluhu k HDP činil 87 % v roce 2012, 109 % v roce 2013, 123 % v roce 2014, 126 % v roce 2015 a 122 % v roce 2016. Poměr dluhu k HDP by tedy do roku 2015 prudce stoupal a poté by začal klesat, až by v roce 2020 podle odhadů dosáhl 105 %. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které přímo nesouvisí s deficitem rozpočtu. Podle aktualizované prognózy útvarů Komise ze zimy 2013 týkající se růstu nominálního HDP by primární saldo vládních institucí mělo v roce 2013 dosáhnout schodku ve výši 395 milionů EUR (2,4 % HDP), v roce 2014 schodku ve výši 678 milionů EUR (4,3 % HDP), v roce 2015 schodku ve výši 344 milionů EUR (2,1 % HDP) a v roce 2016 přebytku ve výši 204 milionů EUR (1,2 % HDP).

| (9) | Posílení dlouhodobé odolnosti kyperského bankovního sektoru má zásadní význam pro obnovení finanční stability na Kypru a následně – vzhledem k silným vzájemným vazbám – pro zachování finanční stability v eurozóně jako celku. V současnosti probíhá podstatná redukce a restrukturalizace kyperského bankovního sektoru. Kyperská Poslanecká sněmovna přijala zákony, které stanoví ucelený rámec pro ozdravění a řešení problémů úvěrových institucí. Pomocí tohoto nového rámce byl kyperský bankovní sektor okamžitě a výrazně zredukován. Pro zachování likvidity kyperského bankovního sektoru byla uložena dočasná správní opatření, včetně kontroly pohybu kapitálu. |
| --- | --- |

(9)

Posílení dlouhodobé odolnosti kyperského bankovního sektoru má zásadní význam pro obnovení finanční stability na Kypru a následně – vzhledem k silným vzájemným vazbám – pro zachování finanční stability v eurozóně jako celku. V současnosti probíhá podstatná redukce a restrukturalizace kyperského bankovního sektoru. Kyperská Poslanecká sněmovna přijala zákony, které stanoví ucelený rámec pro ozdravění a řešení problémů úvěrových institucí. Pomocí tohoto nového rámce byl kyperský bankovní sektor okamžitě a výrazně zredukován. Pro zachování likvidity kyperského bankovního sektoru byla uložena dočasná správní opatření, včetně kontroly pohybu kapitálu.

| (10) | Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu. |
| --- | --- |

(10)

Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.

| (11) | Komise by ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF měla pravidelně čtvrtletně ověřovat důsledné provádění makroekonomického ozdravného programu Kypru prostřednictvím misí a pravidelných zpráv čtvrtletně podávaných kyperskými orgány. |
| --- | --- |

(11)

Komise by ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF měla pravidelně čtvrtletně ověřovat důsledné provádění makroekonomického ozdravného programu Kypru prostřednictvím misí a pravidelných zpráv čtvrtletně podávaných kyperskými orgány.

| (12) | V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. |
| --- | --- |

(12)

V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech.

| (13) | Kyperské orgány by do přípravy, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu měly v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi zapojit sociální partnery a organizace občanské společnosti. |
| --- | --- |

(13)

Kyperské orgány by do přípravy, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu měly v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi zapojit sociální partnery a organizace občanské společnosti.

| (14) | Veškeré formy finanční pomoci poskytnuté Kypru na podporu provádění politik v rámci jeho makroekonomického ozdravného programu by měly být v souladu s právními požadavky a politikami Unie, zejména s rámcem správy ekonomických záležitostí Unie. Veškeré intervence ve prospěch finančních institucí by měly být prováděny v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise by měla zajistit, aby veškerá opatření stanovená v memorandu o porozumění v rámci požadované finanční pomoci z ESM byla plně v souladu s tímto rozhodnutím, |
| --- | --- |

(14)

Veškeré formy finanční pomoci poskytnuté Kypru na podporu provádění politik v rámci jeho makroekonomického ozdravného programu by měly být v souladu s právními požadavky a politikami Unie, zejména s rámcem správy ekonomických záležitostí Unie. Veškeré intervence ve prospěch finančních institucí by měly být prováděny v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise by měla zajistit, aby veškerá opatření stanovená v memorandu o porozumění v rámci požadované finanční pomoci z ESM byla plně v souladu s tímto rozhodnutím,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy o fungování EU, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření hospodářské politiky.

2.   Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění jeho programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu.

3.   Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.

S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise průběžně poskytuje poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.

Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti.

Článek 2

1.   Hlavními cíli programu je ozdravění kyperského bankovního sektoru, pokračování probíhajícího procesu fiskální konsolidace a provádění strukturálních reforem na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu.

2.   Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na znevýhodněné skupiny obyvatel.

3.   Kypr přijme opatření stanovená v odstavcích 4 až 15.

4.   Aby svůj schodek snížil co nejdříve pod 3 % HDP, je Kypr připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, přičemž minimalizuje dopad na znevýhodněné skupiny obyvatel. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.

5.   Kypr zachovává dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů.

6.   Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tato opatření a výstupy:

| a) | zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány nedávno uložené dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, elektronických plateb a převodů do zahraničí). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby se zabránilo vážným a naléhavým rizikům pro finanční stabilitu. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, by měly realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezit závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů; |
| --- | --- |

a)

zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány nedávno uložené dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, elektronických plateb a převodů do zahraničí). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby se zabránilo vážným a naléhavým rizikům pro finanční stabilitu. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, by měly realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezit závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;

| b) | provedení nezávislého ocenění aktiv bank Bank of Cyprus a Cyprus Popular Bank a rychlé začlenění operací Cyprus Popular Bank do Bank of Cyprus. Ocenění se provede rychle, aby bylo možné dokončit konverzi vkladů na kapitál v Bank of Cyprus; |
| --- | --- |

b)

provedení nezávislého ocenění aktiv bank Bank of Cyprus a Cyprus Popular Bank a rychlé začlenění operací Cyprus Popular Bank do Bank of Cyprus. Ocenění se provede rychle, aby bylo možné dokončit konverzi vkladů na kapitál v Bank of Cyprus;

| c) | přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013; |
| --- | --- |

c)

přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;

| d) | přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční a družstevní úvěrové instituce s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatřní nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu; |
| --- | --- |

d)

přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční a družstevní úvěrové instituce s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatřní nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;

| e) | zajištění toho, že bude vytvořen úvěrový rejstřík, že bude přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a že budou přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank; |
| --- | --- |

e)

zajištění toho, že bude vytvořen úvěrový rejstřík, že bude přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a že budou přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;

| f) | posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi ekonomicky spjaty; |
| --- | --- |

f)

posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi ekonomicky spjaty;

| g) | maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizaci pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání. Kyperská centrální banka vydá pokyny, podle nichž se jako úvěry v selhání klasifikují všechny úvěry, které jsou více než 90 dnů po datu splatnosti; |
| --- | --- |

g)

maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizaci pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání. Kyperská centrální banka vydá pokyny, podle nichž se jako úvěry v selhání klasifikují všechny úvěry, které jsou více než 90 dnů po datu splatnosti;

| h) | sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky; |
| --- | --- |

h)

sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;

| i) | ověření životaschopnosti družstevních úvěrových institucí a vypracování strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, a to za konzultací s Komisí, ECB a MMF. Provádění této strategie by mělo být dokončeno do poloviny roku 2015; |
| --- | --- |

i)

ověření životaschopnosti družstevních úvěrových institucí a vypracování strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, a to za konzultací s Komisí, ECB a MMF. Provádění této strategie by mělo být dokončeno do poloviny roku 2015;

| j) | posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení; |
| --- | --- |

j)

posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;

| k) | další posílení rámce proti praní peněz a zajištění úplné transparentnosti subjektů (právnických osob a jiných právních konstrukcí, jako jsou trusty) v souladu s osvědčenými postupy; |
| --- | --- |

k)

další posílení rámce proti praní peněz a zajištění úplné transparentnosti subjektů (právnických osob a jiných právních konstrukcí, jako jsou trusty) v souladu s osvědčenými postupy;

| l) | zavedení povinného dohledu založeného na úrovni kapitalizace; |
| --- | --- |

l)

zavedení povinného dohledu založeného na úrovni kapitalizace;

| m) | začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu a |
| --- | --- |

m)

začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu a

| n) | zavedení jednotného systému předávání údajů pro banky a úvěrové instituce. |
| --- | --- |

n)

zavedení jednotného systému předávání údajů pro banky a úvěrové instituce.

7.   V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní kyperský zákon o rozpočtu na rok 2013 s dalšími trvalými opatřeními ve výši nejméně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr provede legislativními a jinými kroky, včetně podle potřeby prostřednictvím změny zákona o rozpočtu na rok 2013, dodatečná konsolidační opatření. Kypr přijme tato opatření:

| a) | na výdajové straně do svého rozpočtu zahrne snížení výdajů na programy bytové výstavby nejméně o 36 milionů EUR, další odstupňované snížení mezd ve veřejném sektoru a racionalizaci některých sociálních dávek; |
| --- | --- |

a)

na výdajové straně do svého rozpočtu zahrne snížení výdajů na programy bytové výstavby nejméně o 36 milionů EUR, další odstupňované snížení mezd ve veřejném sektoru a racionalizaci některých sociálních dávek;

| b) | na příjmové straně zahrne mezi dodatečná opatření zvýšení majetkových daní, zákonné sazby daně z příjmu právnických osob, sazby daně z příjmu z úroků, bankovního odvodu a poplatků za veřejné služby; |
| --- | --- |

b)

na příjmové straně zahrne mezi dodatečná opatření zvýšení majetkových daní, zákonné sazby daně z příjmu právnických osob, sazby daně z příjmu z úroků, bankovního odvodu a poplatků za veřejné služby;

| c) | reformuje svůj daňový systém pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat další příjmy; |
| --- | --- |

c)

reformuje svůj daňový systém pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat další příjmy;

| d) | zavede opatření pro kontrolu výdajů na zdravotní péči a zlepšení nákladové efektivnosti ve zdravotnictví posílením účinnosti, konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti veřejných nemocnic. Kromě toho zavede u omezeného počtu zdravotnických služeb a léčiv systém finanční spoluúčasti pacientů a |
| --- | --- |

d)

zavede opatření pro kontrolu výdajů na zdravotní péči a zlepšení nákladové efektivnosti ve zdravotnictví posílením účinnosti, konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti veřejných nemocnic. Kromě toho zavede u omezeného počtu zdravotnických služeb a léčiv systém finanční spoluúčasti pacientů a

| e) | plně provede konsolidační opatření přijatá od prosince 2012. |
| --- | --- |

e)

plně provede konsolidační opatření přijatá od prosince 2012.

8.   Od 1. ledna 2014 se použijí následující opatření:

| a) | na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení, které přinese nejméně 28,5 milionu EUR; další snížení mezd ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem snížení mzdových nákladů a |
| --- | --- |

a)

na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení, které přinese nejméně 28,5 milionu EUR; další snížení mezd ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem snížení mzdových nákladů a

| b) | na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění. |
| --- | --- |

b)

na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.

9.   V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, která obsahují mimo jiné tato opatření a výstupy:

| a) | reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. V případě potřeby budou reformy dále posíleny; |
| --- | --- |

a)

reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. V případě potřeby budou reformy dále posíleny;

| b) | kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze posílit udržitelnost struktury financování a efektivnost veřejné zdravotní péče; |
| --- | --- |

b)

kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze posílit udržitelnost struktury financování a efektivnost veřejné zdravotní péče;

| c) | zlepšení efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí a bude plně v souladu se směrnicí Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (3) a se Smlouvou o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsanou v Bruselu dne 2. března 2012; |
| --- | --- |

c)

zlepšení efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí a bude plně v souladu se směrnicí Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (3) a se Smlouvou o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsanou v Bruselu dne 2. března 2012;

| d) | přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů; |
| --- | --- |

d)

přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;

| e) | vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu; |
| --- | --- |

e)

vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;

| f) | vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření, která zajistí úplné a včasné používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací; |
| --- | --- |

f)

vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření, která zajistí úplné a včasné používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;

| g) | reformu systému daně z nemovitostí; |
| --- | --- |

g)

reformu systému daně z nemovitostí;

| h) | reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu a |
| --- | --- |

h)

reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu a

| i) | reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. |
| --- | --- |

i)

reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci.

10.   Po konzultaci se sociálními partnery Kypr provede reformu systému indexace mezd, a to v souladu s cíli zlepšit konkurenceschopnost ekonomiky a zohlednit vývoj v oblasti produktivity práce. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků by měla zajistit, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které si nedokáží zajistit základní životní úroveň, a přitom zachovává pobídky k práci. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.

11.   Kypr přijme zbývající požadované změny odvětvových právních předpisů tak, aby v plné míře provedl směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (4). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a posílením nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.

12.   Kypr do konce roku 2014 sníží počet nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti na méně než 2 000 a zavede zaručené časové rámce pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.

13.   Kypr do konce roku 2013 změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programu.

14.   Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu. Mezi tyto iniciativy patří revize strategie cestovního ruchu na období 2011–2015 na základě studie o tom, jak zlepšit obchodní model odvětví cestovního ruchu, a důkladné analýzy nejlepších způsobů, jak dosáhnout dostatečné letecké dostupnosti Kypru.

15.   V odvětví energetiky Kypr zapracuje do vnitrostátního práva třetí energetický balíček a zajistí jeho plné provedení. Kromě toho vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrnuje:

| a) | plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu; |
| --- | --- |

a)

plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu;

| b) | nástin regulačního režimu a organizace trhu pro odvětví energetiky a vývoz plynu a |
| --- | --- |

b)

nástin regulačního režimu a organizace trhu pro odvětví energetiky a vývoz plynu a

| c) | plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů. |
| --- | --- |

c)

plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.

V Bruselu dne 25. dubna 2013.

Za Radu

předseda

M. NOONAN

---

(1)  Úř. věst. L 186, 20.7.2010, s. 30.

1

(2)  Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41.

3

(4)  Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.

4

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/37

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 14. května 2013,

kterým se České republice a Polské republice povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

(2013/237/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Česká republika dopisy, které Komise zaevidovala dne 26. září 2011 a 5. listopadu 2012, a Polská republika dopisem, který Komise zaevidovala dne 8. června 2012, požádaly o povolení uplatňovat zvláštní opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES, pokud jde o výstavbu a údržbu hraničních mostních objektů a společných úseků silnic mezi oběma členskými státy. |
| --- | --- |

(1)

Česká republika dopisy, které Komise zaevidovala dne 26. září 2011 a 5. listopadu 2012, a Polská republika dopisem, který Komise zaevidovala dne 8. června 2012, požádaly o povolení uplatňovat zvláštní opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES, pokud jde o výstavbu a údržbu hraničních mostních objektů a společných úseků silnic mezi oběma členskými státy.

| (2) | V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice 2006/112/ES Komise dopisem ze dne 5. prosince 2012 informovala o žádosti České republiky a Polské republiky ostatní členské státy. Dopisem ze dne 10. prosince 2012 Komise oznámila České republice a Polské republice, že má k dispozici všechny údaje nezbytné pro posouzení jejich žádostí. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice 2006/112/ES Komise dopisem ze dne 5. prosince 2012 informovala o žádosti České republiky a Polské republiky ostatní členské státy. Dopisem ze dne 10. prosince 2012 Komise oznámila České republice a Polské republice, že má k dispozici všechny údaje nezbytné pro posouzení jejich žádostí.

| (3) | V souvislosti s dodáním zboží, poskytnutí služby a pořízení zboží uvnitř Společenství, které jsou určeny na údržbu mostních objektů a společných úseků silnic podle přílohy I a na výstavbu a následnou údržbu mostních objektů podle přílohy II, by měly být příslušné mostní objekty a společné úseky silnic, jakož i prostory výstavby takových mostních objektů a společných úseků silnic, považovány za objekty nacházející se zcela na území buď České republiky, nebo Polské republiky, v souladu se Smlouvou mezi Českou republikou a Polskou republikou o výstavbě a údržbě mostních objektů a údržbě společných úseků silnic na česko-polských státních hranicích, kterou mají tyto státy uzavřít.V případě, že by nebyla přijata zvláštní opatření, muselo by se u každého dodání zboží, poskytnutí služby či pořízení zboží uvnitř Společenství určit, zda místem zdanění byla Česká republika, nebo Polská republika. Práce na hraničním mostním objektu nebo společném úseku silnice uskutečněné na území České republiky by podléhaly dani z přidané hodnoty (DPH) v České republice, zatímco práce uskutečněné na území Polské republiky by podléhaly DPH v Polské republice. |
| --- | --- |

(3)

V souvislosti s dodáním zboží, poskytnutí služby a pořízení zboží uvnitř Společenství, které jsou určeny na údržbu mostních objektů a společných úseků silnic podle přílohy I a na výstavbu a následnou údržbu mostních objektů podle přílohy II, by měly být příslušné mostní objekty a společné úseky silnic, jakož i prostory výstavby takových mostních objektů a společných úseků silnic, považovány za objekty nacházející se zcela na území buď České republiky, nebo Polské republiky, v souladu se Smlouvou mezi Českou republikou a Polskou republikou o výstavbě a údržbě mostních objektů a údržbě společných úseků silnic na česko-polských státních hranicích, kterou mají tyto státy uzavřít.V případě, že by nebyla přijata zvláštní opatření, muselo by se u každého dodání zboží, poskytnutí služby či pořízení zboží uvnitř Společenství určit, zda místem zdanění byla Česká republika, nebo Polská republika. Práce na hraničním mostním objektu nebo společném úseku silnice uskutečněné na území České republiky by podléhaly dani z přidané hodnoty (DPH) v České republice, zatímco práce uskutečněné na území Polské republiky by podléhaly DPH v Polské republice.

| (4) | Účelem žádosti o povolení zvláštního opatření odchylujícího se od článku 5 směrnice 2006/112/ES je proto zjednodušit postup pro výběr DPH v souvislosti s výstavbou a údržbou hraničních mostních objektů a společných úseků silnic mezi oběma členskými státy. |
| --- | --- |

(4)

Účelem žádosti o povolení zvláštního opatření odchylujícího se od článku 5 směrnice 2006/112/ES je proto zjednodušit postup pro výběr DPH v souvislosti s výstavbou a údržbou hraničních mostních objektů a společných úseků silnic mezi oběma členskými státy.

| (5) | Odchylující se opatření by mohlo mít pouze nepatrný vliv na celkovou částku příjmů členských států z daní vybíraných ve fázi konečné spotřeby a nemá negativní dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z daně z přidané hodnoty, |
| --- | --- |

(5)

Odchylující se opatření by mohlo mít pouze nepatrný vliv na celkovou částku příjmů členských států z daní vybíraných ve fázi konečné spotřeby a nemá negativní dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z daně z přidané hodnoty,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Pokud vstoupí v platnost smlouva mezi Českou republikou a Polskou republikou o údržbě mostních objektů a společných úseků silnic na česko-polských státních hranicích uvedených v příloze I tohoto rozhodnutí a o výstavbě a následné údržbě mostních objektů na česko-polských státních hranicích uvedených v příloze II tohoto rozhodnutí, povoluje se České republice a Polské republice uplatňovat v souladu s články 2 a 3 opatření odchylující se od článku 5 směrnice 2006/112/ES v souvislosti s výstavbou a údržbou hraničních mostních objektů a společných úseků silnic, jež se nacházejí z části na území České republiky a z části na území Polské republiky.

2.   Toto povolení se použije rovněž na další mostní objekty a společné úseky silnic, které budou doplněny do oblasti působnosti smlouvy uvedené v odstavci 1 na základě výměny diplomatických nót. Výbor pro DPH zřízený článkem 398 směrnice 2006/112/ES musí být o tomto rozšíření informován.

Článek 2

Odchylně od článku 5 směrnice 2006/112/ES hraniční mostní objekty a společné úseky silnic nacházející se na území Polské republiky, za jejichž výstavbu či údržbu odpovídá Česká republika, jakož i případné odpovídající prostory výstavby, budou pro účely dodání zboží, poskytnutí služby a pořízení zboží uvnitř Společenství určených na výstavbu nebo údržbu dotčených mostních objektů a společných úseků silnic považovány za objekty nacházející se na území České republiky.

Článek 3

Odchylně od článku 5 směrnice 2006/112/ES hraniční mostní objekty a společné úseky silnic nacházející se na území České republiky, za jejichž výstavbu či údržbu odpovídá Polská republika, jakož i případné odpovídající prostory výstavby, budou pro účely dodání zboží, poskytnutí služby a pořízení zboží uvnitř Společenství určených na výstavbu nebo údržbu dotčených mostních objektů a společných úseků silnic považovány za objekty nacházející se na území Polské republiky.

Článek 4

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno České republice a Polské republice.

V Bruselu dne 14. května 2013.

Za Radu

předseda

M. NOONAN

---

(1)  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA I

Česká republika odpovídá za údržbu následujících mostních objektů a společných úseků silnic na česko-polských státních hranicích:

| 1) | mostní objekt přes potok Olešku (Olecka) mezi obcemi Bukovec a Jasnowice v hraničním úseku I mezi hraničními znaky 12/6 a I/13; |
| --- | --- |

1)

mostní objekt přes potok Olešku (Olecka) mezi obcemi Bukovec a Jasnowice v hraničním úseku I mezi hraničními znaky 12/6 a I/13;

| 2) | mostní objekt (Svobody/Wolności) přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/86 a 86/1; |
| --- | --- |

2)

mostní objekt (Svobody/Wolności) přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/86 a 86/1;

| 3) | mostní objekt (Družby/Przyjaźni) přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn v hraničním úseku I mezi hraničními znaky 87/2 a I/88; |
| --- | --- |

3)

mostní objekt (Družby/Przyjaźni) přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn v hraničním úseku I mezi hraničními znaky 87/2 a I/88;

| 4) | mostní objekt přes potok Petrůvku (Piotrówka) mezi obcemi Závada a Golkowice v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/156 a 156/1; |
| --- | --- |

4)

mostní objekt přes potok Petrůvku (Piotrówka) mezi obcemi Závada a Golkowice v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/156 a 156/1;

| 5) | mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi městem Bohumín a obcí Chałupki (betonová část starého mostu) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 7/4 a 7/5; |
| --- | --- |

5)

mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi městem Bohumín a obcí Chałupki (betonová část starého mostu) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 7/4 a 7/5;

| 6) | mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi městem Bohumín a obcí Chałupki (nový most) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 8/1 a 8/2; |
| --- | --- |

6)

mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi městem Bohumín a obcí Chałupki (nový most) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 8/1 a 8/2;

| 7) | mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa) mezi obcemi Vávrovice a Wiechowice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 71/4 a II/72; |
| --- | --- |

7)

mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa) mezi obcemi Vávrovice a Wiechowice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 71/4 a II/72;

| 8) | mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa) mezi obcemi Držkovice a Dzierzkowice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 74/1 a 74/2; |
| --- | --- |

8)

mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa) mezi obcemi Držkovice a Dzierzkowice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 74/1 a 74/2;

| 9) | mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa) mezi obcemi Úvalno a Branice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 85/4 a 85/5; |
| --- | --- |

9)

mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa) mezi obcemi Úvalno a Branice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 85/4 a 85/5;

| 10) | mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica) mezi městem Krnov, místní část Krásné Loučky a obcí Krasne Pole v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 97/11 a II/98; |
| --- | --- |

10)

mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica) mezi městem Krnov, místní část Krásné Loučky a obcí Krasne Pole v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 97/11 a II/98;

| 11) | mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica) mezi obcemi Linhartovy a Lenarcice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 99/8 a 99/9; |
| --- | --- |

11)

mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica) mezi obcemi Linhartovy a Lenarcice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 99/8 a 99/9;

| 12) | mostní objekt přes potok Olešnici (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u hřiště) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 155/3a a 155/3b; |
| --- | --- |

12)

mostní objekt přes potok Olešnici (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u hřiště) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 155/3a a 155/3b;

| 13) | mostní objekt přes potok Olešnici (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u křižovatky na Rejvíz) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 155/9 a 155/10; |
| --- | --- |

13)

mostní objekt přes potok Olešnici (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u křižovatky na Rejvíz) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 155/9 a 155/10;

| 14) | mostní objekt přes potok Olešnici (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u Ondřejovické strojírny) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 157/8 a II/158a; |
| --- | --- |

14)

mostní objekt přes potok Olešnici (Oleśnica) mezi obcemi Ondřejovice a Podlesie (u Ondřejovické strojírny) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 157/8 a II/158a;

| 15) | mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách a Niemojów v hraničním úseku III mezi hraničními znaky III/102 a III/103; |
| --- | --- |

15)

mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách a Niemojów v hraničním úseku III mezi hraničními znaky III/102 a III/103;

| 16) | mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Orlické Záhoří a Mostowice v hraničním úseku III mezi hraničními znaky III/113 a III/114; |
| --- | --- |

16)

mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Orlické Záhoří a Mostowice v hraničním úseku III mezi hraničními znaky III/113 a III/114;

| 17) | mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Orlické Záhoří, katastrální území Bedřichovka, a Lasówka v hraničním úseku III mezi hraničními znaky 117/8 a III/118; |
| --- | --- |

17)

mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Orlické Záhoří, katastrální území Bedřichovka, a Lasówka v hraničním úseku III mezi hraničními znaky 117/8 a III/118;

| 18) | mostní objekt přes Oldřichovský potok (Lubota) mezi obcemi Oldřichov na Hranicích a Kopaczów v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky IV/144 a 144/1; |
| --- | --- |

18)

mostní objekt přes Oldřichovský potok (Lubota) mezi obcemi Oldřichov na Hranicích a Kopaczów v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky IV/144 a 144/1;

| 19) | mostní objekt přes Oldřichovský potok (Lubota) mezi městem Hrádek nad Nisou a obcí Porajów v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky 145/16 a IV/146; |
| --- | --- |

19)

mostní objekt přes Oldřichovský potok (Lubota) mezi městem Hrádek nad Nisou a obcí Porajów v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky 145/16 a IV/146;

| 20) | silnice mezi obcemi Horní Lištná a Leszna Górna v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/60 a 60/3a, 60/3b v délce 0,333 km; |
| --- | --- |

20)

silnice mezi obcemi Horní Lištná a Leszna Górna v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/60 a 60/3a, 60/3b v délce 0,333 km;

| 21) | silnice mezi obcemi Šilheřovice a Chałupki v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 11/4a, 11/4b a II/12 v délce 0,671 km; |
| --- | --- |

21)

silnice mezi obcemi Šilheřovice a Chałupki v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 11/4a, 11/4b a II/12 v délce 0,671 km;

| 22) | silnice mezi obcemi Oldřichov na Hranicích a Kopaczów v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky IV/142 a 142/14a, 142/14b v délce 0,867 km. |
| --- | --- |

22)

silnice mezi obcemi Oldřichov na Hranicích a Kopaczów v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky IV/142 a 142/14a, 142/14b v délce 0,867 km.

Polská republika odpovídá za údržbu následujících mostních objektů a společných úseků silnic na česko-polských státních hranicích:

| 1) | mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi obcí Chotěbuz a městem Cieszyn v hraničním úseku I mezi hraničními znaky 91/3 a 91/4; |
| --- | --- |

1)

mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi obcí Chotěbuz a městem Cieszyn v hraničním úseku I mezi hraničními znaky 91/3 a 91/4;

| 2) | mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi obcí Chałupki a městem Bohumín (ocelová část starého mostu) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 7/4 a 7/5; |
| --- | --- |

2)

mostní objekt přes řeku Odru (Odra) mezi obcí Chałupki a městem Bohumín (ocelová část starého mostu) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 7/4 a 7/5;

| 3) | mostní objekt přes Strahovický potok (potok Strachowicki) mezi obcemi Rohov a Krzanowice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 35/12 a 35/13; |
| --- | --- |

3)

mostní objekt přes Strahovický potok (potok Strachowicki) mezi obcemi Rohov a Krzanowice v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 35/12 a 35/13;

| 4) | mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa) mezi obcemi Skrochovice a Boboluszki v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 81/8 a 81/9; |
| --- | --- |

4)

mostní objekt přes řeku Opavu (Opawa) mezi obcemi Skrochovice a Boboluszki v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 81/8 a 81/9;

| 5) | mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica) mezi obcemi Chomýž a Chomiąża v hraničním úseku II mezi hraničními znaky II/96 a 96/1; |
| --- | --- |

5)

mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica) mezi obcemi Chomýž a Chomiąża v hraničním úseku II mezi hraničními znaky II/96 a 96/1;

| 6) | mostní objekt přes potok Hrozovou (Wielki Potok) mezi obcemi Pelhřimovy a Pielgrzymów v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 108/2 a 108/3; |
| --- | --- |

6)

mostní objekt přes potok Hrozovou (Wielki Potok) mezi obcemi Pelhřimovy a Pielgrzymów v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 108/2 a 108/3;

| 7) | mostní objekt přes potok Hrozovou (potok Cieklec) mezi obcemi Slezské Rudoltice a Równe v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 110/7 a 110/8; |
| --- | --- |

7)

mostní objekt přes potok Hrozovou (potok Cieklec) mezi obcemi Slezské Rudoltice a Równe v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 110/7 a 110/8;

| 8) | mostní objekt (propustek) přes Hraniční potok (Graniczny Potok) mezi obcemi Bartultovice a Trzebina v hraničním úseku II mezi hraničními znaky II/135 a 135/1; |
| --- | --- |

8)

mostní objekt (propustek) přes Hraniční potok (Graniczny Potok) mezi obcemi Bartultovice a Trzebina v hraničním úseku II mezi hraničními znaky II/135 a 135/1;

| 9) | mostní objekt (propustek) přes Lužický potok (potok Łużyca) mezi obcemi Nové Město pod Smrkem a Czerniawa Zdrój v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky 66/23 a IV/67; |
| --- | --- |

9)

mostní objekt (propustek) přes Lužický potok (potok Łużyca) mezi obcemi Nové Město pod Smrkem a Czerniawa Zdrój v hraničním úseku IV mezi hraničními znaky 66/23 a IV/67;

| 10) | silnice mezi obcemi Kojkovice u Třince a Puńców v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/65a, I/65b a I/67a, I/67b v délce 0,968 km; |
| --- | --- |

10)

silnice mezi obcemi Kojkovice u Třince a Puńców v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/65a, I/65b a I/67a, I/67b v délce 0,968 km;

| 11) | silnice mezi obcemi Šilheřovice a Chałupki-Rudyszwald v hraničním úseku II mezi hraničními znaky II/12 a 12/8 v délce 0,917 km. |
| --- | --- |

11)

silnice mezi obcemi Šilheřovice a Chałupki-Rudyszwald v hraničním úseku II mezi hraničními znaky II/12 a 12/8 v délce 0,917 km.

Čísla hraničních znaků určujících polohu mostních objektů a společné úseky silnic jsou v souladu s hraničními dokumenty vypracovanými na základě čl. 10 odst. 4 Smlouvy mezi Českou republikou a Polskou republikou o společných státních hranicích, podepsané v Praze dne 17. ledna 1995.

---

PŘÍLOHA II

Česká republika odpovídá za výstavbu a následnou údržbu následujících mostních objektů na česko-polských státních hranicích:

| 1) | mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn (Sportovní lávka pro pěší) v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/85 a 84/4; |
| --- | --- |

1)

mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn (Sportovní lávka pro pěší) v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/85 a 84/4;

| 2) | mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn (lávka pro pěší u železničního mostu) v hraničním úseku I u hraničního znaku 88/7; |
| --- | --- |

2)

mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn (lávka pro pěší u železničního mostu) v hraničním úseku I u hraničního znaku 88/7;

| 3) | mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městem Bohumín, místní část Kopytov, a obcí Olza (lávka pro pěší) v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/182 a 182/1; |
| --- | --- |

3)

mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městem Bohumín, místní část Kopytov, a obcí Olza (lávka pro pěší) v hraničním úseku I mezi hraničními znaky I/182 a 182/1;

| 4) | mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách a Niemojów v hraničním úseku III u hraničního znaku 101/32; |
| --- | --- |

4)

mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách a Niemojów v hraničním úseku III u hraničního znaku 101/32;

| 5) | mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách, katastrální území Neratov, a Poniatów (lávka pro pěší) v hraničním úseku III u hraničního znaku III/106; |
| --- | --- |

5)

mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách, katastrální území Neratov, a Poniatów (lávka pro pěší) v hraničním úseku III u hraničního znaku III/106;

| 6) | mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách, katastrální území Podlesí, a Rudawa (lávka pro pěší) v hraničním úseku III mezi hraničními znaky 107/9 a 107/10. |
| --- | --- |

6)

mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách, katastrální území Podlesí, a Rudawa (lávka pro pěší) v hraničním úseku III mezi hraničními znaky 107/9 a 107/10.

Polská republika odpovídá za výstavbu a následnou údržbu následujících mostních objektů na česko-polských státních hranicích:

| 1) | mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn (Evropská lávka pro pěší) v hraničním úseku I u hraničního znaku I/87; |
| --- | --- |

1)

mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městy Český Těšín a Cieszyn (Evropská lávka pro pěší) v hraničním úseku I u hraničního znaku I/87;

| 2) | mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městem Karviná, místní část Louky nad Olší, a obcí Hażlach-Pogwizdów (lávka pro pěší) v hraničním úseku I mezi hraničními znaky 98/6 a I/99; |
| --- | --- |

2)

mostní objekt přes řeku Olši (Olza) mezi městem Karviná, místní část Louky nad Olší, a obcí Hażlach-Pogwizdów (lávka pro pěší) v hraničním úseku I mezi hraničními znaky 98/6 a I/99;

| 3) | mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica) mezi obcemi Chomýž a Chomiąża (lávka pro pěší) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 95/2 a 95/3; |
| --- | --- |

3)

mostní objekt přes řeku Opavici (Opawica) mezi obcemi Chomýž a Chomiąża (lávka pro pěší) v hraničním úseku II mezi hraničními znaky 95/2 a 95/3;

| 4) | mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách, katastrální území Vrchní Orlice, a Niemojów (lávka pro pěší) v hraničním úseku III mezi hraničními znaky III/104 a 104/1; |
| --- | --- |

4)

mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách, katastrální území Vrchní Orlice, a Niemojów (lávka pro pěší) v hraničním úseku III mezi hraničními znaky III/104 a 104/1;

| 5) | mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách, katastrální území Nová Ves, a Rudawa (lávka pro pěší) v hraničním úseku III mezi hraničními znaky 108/2 a 108/3. |
| --- | --- |

5)

mostní objekt přes řeku Divokou Orlici (Orlica) mezi obcemi Bartošovice v Orlických horách, katastrální území Nová Ves, a Rudawa (lávka pro pěší) v hraničním úseku III mezi hraničními znaky 108/2 a 108/3.

Čísla hraničních znaků určujících polohu mostních objektů jsou v souladu s hraničními dokumenty vypracovanými na základě čl. 10 odst. 4 Smlouvy mezi Českou republikou a Polskou republikou o společných státních hranicích, podepsané v Praze dne 17. ledna 1995.

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/42

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 21. května 2013

o jmenování čtyř členů a tří náhradníků Výboru regionů ze Spojeného království

(2013/238/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh vlády Spojeného království,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015. |
| --- | --- |

(1)

Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

| (2) | Po skončení mandátu paní Amandy BYRNEOVÉ, paní Christine CHAPMANOVÉ, paní Flo CLUCASOVÉ a pana Rogera KNOXE se uvolnila čtyři místa členů Výboru regionů. Po skončení mandátu pana Petera MOORA a pana Sandyho PARKA se uvolnila dvě místa náhradníků Výboru regionů. Po jmenování paní Pauly BAKEROVÉ členkou Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradnice tohoto výboru, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení mandátu paní Amandy BYRNEOVÉ, paní Christine CHAPMANOVÉ, paní Flo CLUCASOVÉ a pana Rogera KNOXE se uvolnila čtyři místa členů Výboru regionů. Po skončení mandátu pana Petera MOORA a pana Sandyho PARKA se uvolnila dvě místa náhradníků Výboru regionů. Po jmenování paní Pauly BAKEROVÉ členkou Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradnice tohoto výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou jmenováni na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015:

| a) | jako členové:






  — | pan Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales |
| --- | --- | --- |

a)

jako členové:

—

pan Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales

| — | paní Paula BAKEROVÁ, Councillor, Basingstoke and Deane Council |
| --- | --- |

—

paní Paula BAKEROVÁ, Councillor, Basingstoke and Deane Council

| — | pan Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council |
| --- | --- |

—

pan Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council

| — | paní Dee SHARPEOVÁ, Councillor, East Riding of Yorkshire Council |
| --- | --- |

—

paní Dee SHARPEOVÁ, Councillor, East Riding of Yorkshire Council

a

| b) | jako náhradníci:






  — | paní Barbara GRANTOVÁ, Councillor, East Renfrewshire Council |
| --- | --- | --- |

b)

jako náhradníci:

—

paní Barbara GRANTOVÁ, Councillor, East Renfrewshire Council

| — | pan Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council |
| --- | --- |

—

pan Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council

| — | paní Margaret LISHMANOVÁ, Councillor, Burnley Council |
| --- | --- |

—

paní Margaret LISHMANOVÁ, Councillor, Burnley Council

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 21. května 2013.

Za Radu

předseda

E. GILMORE

---

(1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/43

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 21. května 2013

o jmenování jednoho estonského náhradníka Výboru regionů

(2013/239/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh estonské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015. |
| --- | --- |

(1)

Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

| (2) | Po skončení mandátu pana Andrese JAADLAY se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení mandátu pana Andrese JAADLAY se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Náhradníkem Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenován:

| — | pan Mihkel JUHKAMI, předseda rady města Rakvere. |
| --- | --- |

—

pan Mihkel JUHKAMI, předseda rady města Rakvere.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 21. května 2013.

Za Radu

předseda

E. GILMORE

---

(1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/44

---

ROZHODNUTÍ RADY 2013/240/SZBP

ze dne 27. května 2013,

kterým se mění rozhodnutí 2010/279/SZBP o policejní misi Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 18. května 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/279/SZBP (1), jíž byla mise EUPOL AFGHANISTAN prodloužena o tři roky do 31. května 2013. |
| --- | --- |

(1)

Dne 18. května 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/279/SZBP (1), jíž byla mise EUPOL AFGHANISTAN prodloužena o tři roky do 31. května 2013.

| (2) | V návaznosti na doporučení strategického přezkumu provedeného v říjnu 2012 a na následné změny operačního plánu (OPLAN) by měla být mise EUPOL AFGHANISTAN prodloužena do 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na doporučení strategického přezkumu provedeného v říjnu 2012 a na následné změny operačního plánu (OPLAN) by měla být mise EUPOL AFGHANISTAN prodloužena do 31. prosince 2014.

| (3) | EUPOL AFGHANISTAN bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

EUPOL AFGHANISTAN bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy.

| (4) | Rozhodnutí 2010/279/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2010/279/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2010/279/SZBP se mění takto:

| 1) | V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (dále jen „EUPOL AFGHANISTAN“ nebo „mise“), zřízená společnou akcí 2007/369/SZBP, se prodlužuje na období od 31. května 2010 do 31. prosince 2014.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (dále jen „EUPOL AFGHANISTAN“ nebo „mise“), zřízená společnou akcí 2007/369/SZBP, se prodlužuje na období od 31. května 2010 do 31. prosince 2014.“

| 2) | V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Pro dosažení cílů stanovených v článku 2 mise EUPOL AFGHANISTAN:






  a) | pomáhá afghánské vládě pokročit v institucionální reformě ministerstva vnitra a při vypracování a soudržném provádění politik a strategie vedoucích k zavedení udržitelných a účinných opatření v oblasti práce civilní policie, zejména pokud jde o afghánskou uniformovanou (civilní) policii a afghánskou policii pro boj proti trestné činnosti; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Pro dosažení cílů stanovených v článku 2 mise EUPOL AFGHANISTAN:

a)

pomáhá afghánské vládě pokročit v institucionální reformě ministerstva vnitra a při vypracování a soudržném provádění politik a strategie vedoucích k zavedení udržitelných a účinných opatření v oblasti práce civilní policie, zejména pokud jde o afghánskou uniformovanou (civilní) policii a afghánskou policii pro boj proti trestné činnosti;

| b) | pomáhá afghánské vládě v další profesionalizaci afghánské národní policie, zejména podporou infrastruktury pro odborný výcvik a posílením afghánských schopností tento odborný výcvik vypracovat a provádět; |
| --- | --- |

b)

pomáhá afghánské vládě v další profesionalizaci afghánské národní policie, zejména podporou infrastruktury pro odborný výcvik a posílením afghánských schopností tento odborný výcvik vypracovat a provádět;

| c) | podporuje afghánské orgány v dalším rozvoji vztahu policie k široce chápanému právnímu státu a zajišťuje její fungování v širším rámci trestního práva; |
| --- | --- |

c)

podporuje afghánské orgány v dalším rozvoji vztahu policie k široce chápanému právnímu státu a zajišťuje její fungování v širším rámci trestního práva;

| d) | zlepšuje vzájemný soulad mezi činnostmi mezinárodních činitelů a koordinaci mezi nimi a dále pracuje na rozvoji strategie v oblasti policejní reformy, zejména prostřednictvím Mezinárodního policejního koordinačního výboru (IPCB), za úzké spolupráce s mezinárodním společenstvím, a to prostřednictvím pokračující spolupráce s klíčovými partnery, mimo jiné s misí mezinárodních bezpečnostních podpůrných sil (ISAF) pod vedením NATO a výcvikovou misí NATO a dalšími přispěvateli. |
| --- | --- |

d)

zlepšuje vzájemný soulad mezi činnostmi mezinárodních činitelů a koordinaci mezi nimi a dále pracuje na rozvoji strategie v oblasti policejní reformy, zejména prostřednictvím Mezinárodního policejního koordinačního výboru (IPCB), za úzké spolupráce s mezinárodním společenstvím, a to prostřednictvím pokračující spolupráce s klíčovými partnery, mimo jiné s misí mezinárodních bezpečnostních podpůrných sil (ISAF) pod vedením NATO a výcvikovou misí NATO a dalšími přispěvateli.

Tyto úkoly se dále rozpracují v operačním plánu (OPLAN). Mise plní své cíle mimo jiné prostřednictvím monitorování, odborného vedení, poradenství a odborného výcviku.“

| 3) | Článek 4 se nahrazuje tímto:
  „Článek 4
  Struktura mise
  1.   Mise má velitelství v Kábulu. Misi tvoří:






  i) | vedoucí mise a jeho úřad včetně vyššího důstojníka pro bezpečnost mise, |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 4 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

Struktura mise

1.   Mise má velitelství v Kábulu. Misi tvoří:

i)

vedoucí mise a jeho úřad včetně vyššího důstojníka pro bezpečnost mise,

| ii) | policejní složka, |
| --- | --- |

ii)

policejní složka,

| iii) | složka na podporu právního státu, |
| --- | --- |

iii)

složka na podporu právního státu,

| iv) | výcvikový složka, |
| --- | --- |

iv)

výcvikový složka,

| v) | místní složka, |
| --- | --- |

v)

místní složka,

| vi) | podpora mise, |
| --- | --- |

vi)

podpora mise,

| vii) | podle okolností místní úřady mimo Kábul, |
| --- | --- |

vii)

podle okolností místní úřady mimo Kábul,

| viii) | podpůrný prvek v Bruselu. |
| --- | --- |

viii)

podpůrný prvek v Bruselu.

2.   Personál mise je nasazován na ústřední, regionální a provinční úrovni a v zájmu plnění mandátu může podle potřeby působit i na oblastní úrovni při hodnocení bezpečnosti a při zajištění faktorů, jako je odpovídající logistická a bezpečnostní podpora. S mezinárodními bezpečnostními podpůrnými silami (ISAF) a vedoucími státy regionálních velitelství nebo provinčních rekonstrukčních týmů se uzavřou technická ujednání za účelem zabezpečení výměny informací a zdravotnické, bezpečnostní a logistické podpory, včetně ubytování u regionálních velitelství a provinčních rekonstrukčních týmů.

3.   Část personálu mise je dále podle potřeby nasazena s cílem zlepšit strategickou koordinaci při policejní reformě v Afghánistánu, zejména v sekretariátu Mezinárodního policejního koordinačního výboru (IPCB) v Kábulu.“

| 4) | Článek 11 se nahrazuje tímto:
  „Článek 11
  Bezpečnost
  1.   Civilní velitel operace řídí plánování prováděné vedoucím mise v oblasti bezpečnostních opatření a zajišťuje jejich řádné a účinné provádění v rámci mise EUPOL AFGHANISTAN v souladu s článkem 5.
  2.   Vedoucí mise odpovídá za bezpečnost operace a za zajištění plnění minimálních bezpečnostních požadavků kladených na operaci v souladu s politikou Unie v oblasti bezpečnosti personálu nasazeného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy a jejími podpůrnými dokumenty.
  3.   Vedoucímu mise je nápomocen vyšší důstojník pro bezpečnost mise, který podává zprávy vedoucímu mise a rovněž udržuje úzké pracovní vztahy s Evropskou službou pro vnější činnost.
  4.   Vedoucí mise jmenuje v provinciích a regionech, v nichž mise působí, bezpečnostní důstojníky, kteří pod vedením vyššího důstojníka pro bezpečnost mise provádí běžné řízení všech bezpečnostních hledisek příslušných prvků mise.
  5.   Personál mise EUPOL AFGHANISTAN absolvuje před nástupem do funkcí povinné bezpečnostní školení v souladu s OPLAN. Dostane se mu také pravidelného udržovacího výcviku organizovaného vyšším důstojníkem pro bezpečnost mise.
  6.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací EU v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2). |
| --- | --- |

4)

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

Bezpečnost

1.   Civilní velitel operace řídí plánování prováděné vedoucím mise v oblasti bezpečnostních opatření a zajišťuje jejich řádné a účinné provádění v rámci mise EUPOL AFGHANISTAN v souladu s článkem 5.

2.   Vedoucí mise odpovídá za bezpečnost operace a za zajištění plnění minimálních bezpečnostních požadavků kladených na operaci v souladu s politikou Unie v oblasti bezpečnosti personálu nasazeného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy a jejími podpůrnými dokumenty.

3.   Vedoucímu mise je nápomocen vyšší důstojník pro bezpečnost mise, který podává zprávy vedoucímu mise a rovněž udržuje úzké pracovní vztahy s Evropskou službou pro vnější činnost.

4.   Vedoucí mise jmenuje v provinciích a regionech, v nichž mise působí, bezpečnostní důstojníky, kteří pod vedením vyššího důstojníka pro bezpečnost mise provádí běžné řízení všech bezpečnostních hledisek příslušných prvků mise.

5.   Personál mise EUPOL AFGHANISTAN absolvuje před nástupem do funkcí povinné bezpečnostní školení v souladu s OPLAN. Dostane se mu také pravidelného udržovacího výcviku organizovaného vyšším důstojníkem pro bezpečnost mise.

6.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací EU v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2).

| 5) | V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 31. května 2010 do 31. července 2011 činí 54 600 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 1. srpna 2011 do 31. července 2012 činí 60 500 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 1. srpna 2012 do 31. května 2013 činí 56 870 000 EUR.
  Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 1. června 2013 do 31. prosince 2014 činí 108 050 000 EUR.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 31. května 2010 do 31. července 2011 činí 54 600 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 1. srpna 2011 do 31. července 2012 činí 60 500 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 1. srpna 2012 do 31. května 2013 činí 56 870 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 1. června 2013 do 31. prosince 2014 činí 108 050 000 EUR.“

| 6) | Článek 14 se nahrazuje tímto:
  „Článek 14
  Předávání informací
  1.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU oprávněn předávat NATO/ISAF utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise. Za tímto účelem budou vypracována místní technická ujednání.
  2.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU oprávněn podle potřeby a v souladu s potřebami mise předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „CONFIDENTIEL UE“.
  3.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU oprávněn podle potřeby a v souladu s operačními potřebami mise předávat misi OSN na pomoc Afghánistánu (UNAMA) utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „RESTREINT UE“. Za tímto účelem budou vypracována místní ujednání.
  4.   V případě zvláštní a neodkladné operační potřeby je vysoký představitel v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU též oprávněn předávat hostitelskému státu utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „RESTREINT UE“. Za tímto účelem budou vypracována ujednání mezi vysokým představitelem a příslušnými orgány hostitelského státu.
  5.   Vysoký představitel je oprávněn předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty EU o jednáních Rady týkajících se mise, na které se vztahuje povinnost zachovávat služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (3).
  6.   Vysoký představitel může přenést pravomoci uvedené v odstavcích 1 až 3 a 5, jakož i způsobilost uzavírat ujednání uvedenou v odstavci 4 na své podřízené osoby, na civilního velitele operací nebo na vedoucího mise. |
| --- | --- |

6)

Článek 14 se nahrazuje tímto:

„Článek 14

Předávání informací

1.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU oprávněn předávat NATO/ISAF utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise. Za tímto účelem budou vypracována místní technická ujednání.

2.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU oprávněn podle potřeby a v souladu s potřebami mise předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „CONFIDENTIEL UE“.

3.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU oprávněn podle potřeby a v souladu s operačními potřebami mise předávat misi OSN na pomoc Afghánistánu (UNAMA) utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „RESTREINT UE“. Za tímto účelem budou vypracována místní ujednání.

4.   V případě zvláštní a neodkladné operační potřeby je vysoký představitel v souladu s rozhodnutím Rady 2011/292/EU též oprávněn předávat hostitelskému státu utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení „RESTREINT UE“. Za tímto účelem budou vypracována ujednání mezi vysokým představitelem a příslušnými orgány hostitelského státu.

5.   Vysoký představitel je oprávněn předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty EU o jednáních Rady týkajících se mise, na které se vztahuje povinnost zachovávat služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (3).

6.   Vysoký představitel může přenést pravomoci uvedené v odstavcích 1 až 3 a 5, jakož i způsobilost uzavírat ujednání uvedenou v odstavci 4 na své podřízené osoby, na civilního velitele operací nebo na vedoucího mise.

| 7) | V článku 17 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „Použije se od 31. května 2010 do 31. prosince 2014.“ |
| --- | --- |

7)

V článku 17 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„Použije se od 31. května 2010 do 31. prosince 2014.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 27. května 2013.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 123, 19.5.2010, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 17.“

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35).“

3

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/47

---

ROZHODNUTÍ RADY 2013/241/SZBP

ze dne 27. května 2013,

kterým se mění společná akce 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu (1) na podporu právního státu (EULEX KOSOVO)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 4. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (2).

| (2) | Dne 5. června 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/291/SZBP (3), kterým změnila společnou akci 2008/124/SZBP a prodloužila trvání EULEX KOSOVO do 14. června 2014. |
| --- | --- |

(2)

Dne 5. června 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/291/SZBP (3), kterým změnila společnou akci 2008/124/SZBP a prodloužila trvání EULEX KOSOVO do 14. června 2014.

| (3) | Finanční referenční částka pokrývá období do 14. června 2013. Společná akce 2008/124/SZBP by měla být změněna tak, aby stanovila novou finanční referenční částku určenou k pokrytí období od 15. června 2013 do 14. června 2014. |
| --- | --- |

(3)

Finanční referenční částka pokrývá období do 14. června 2013. Společná akce 2008/124/SZBP by měla být změněna tak, aby stanovila novou finanční referenční částku určenou k pokrytí období od 15. června 2013 do 14. června 2014.

| (4) | EULEX KOSOVO bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy. |
| --- | --- |

(4)

EULEX KOSOVO bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy.

| (5) | Společná akce 2008/124/SZBP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(5)

Společná akce 2008/124/SZBP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 16 společné akce 2008/124/SZBP se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů EULEX KOSOVO do 14. října 2010 činí 265 000 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na krytí výdajů EULEX KOSOVO na období od 15. října 2010 do 14. prosince 2011 činí 165 000 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na krytí výdajů EULEX KOSOVO na období od 15. prosince 2011 do 14. června 2012 činí 72 800 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na krytí výdajů EULEX KOSOVO na období od 15. června 2012 do 14. června 2013 činí 111 000 000 EUR.

Finanční referenční částka určená na krytí výdajů EULEX KOSOVO na období od 15. června 2013 do 14. června 2014 činí 110 000 000 EUR.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 27. května 2013.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244 (1999) a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

1

(2)  Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 92.

2

(3)  Úř. věst. L 146, 6.6.2012, s. 46.

3

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/48

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. května 2013,

kterým se stanoví vzor pro vnitrostátní akční plány energetické účinnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU

(oznámeno pod číslem C(2013) 2882)

(Text s významem pro EHP)

(2013/242/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (1), a zejména na čl. 24 odst. 2 a přílohu XIV uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2012/27/EU vyžaduje, aby každý členský stát předložil do 30. dubna 2014 a poté každé tři roky vnitrostátní akční plán energetické účinnosti. Uvedené plány mají popsat významná opatření zaměřená na zvýšení energetické účinnosti a očekávané nebo dosažené úspory energie, včetně úspor při dodávkách, přenosu či přepravě a distribuci energie, jakož i v konečném využití energie s cílem splnit cíle energetické účinnosti podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2012/27/EU. Vnitrostátní akční plány energetické účinnosti musí v každém případě obsahovat údaje specifikované v části 2 přílohy XIV směrnice 2012/27/EU. Vnitrostátní akční plány energetické účinnosti jsou doplněny o aktualizované odhady očekávané celkové spotřeby primární energie do roku 2020, jakož i o odhadovanou úroveň spotřeby primární energie v odvětvích uvedených v části 1 přílohy XIV směrnice 2012/27/EU. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2012/27/EU vyžaduje, aby každý členský stát předložil do 30. dubna 2014 a poté každé tři roky vnitrostátní akční plán energetické účinnosti. Uvedené plány mají popsat významná opatření zaměřená na zvýšení energetické účinnosti a očekávané nebo dosažené úspory energie, včetně úspor při dodávkách, přenosu či přepravě a distribuci energie, jakož i v konečném využití energie s cílem splnit cíle energetické účinnosti podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2012/27/EU. Vnitrostátní akční plány energetické účinnosti musí v každém případě obsahovat údaje specifikované v části 2 přílohy XIV směrnice 2012/27/EU. Vnitrostátní akční plány energetické účinnosti jsou doplněny o aktualizované odhady očekávané celkové spotřeby primární energie do roku 2020, jakož i o odhadovanou úroveň spotřeby primární energie v odvětvích uvedených v části 1 přílohy XIV směrnice 2012/27/EU.

| (2) | V souladu s čl. 24 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2012/27/EU Komise poskytne vzor sloužící jako vodítko pro vnitrostátní akční plány energetické účinnosti, jenž se přijme poradním postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2 směrnice. Podle čl. 26 odst. 1 směrnice je Komisi nápomocen výbor ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (2) a čl. 26 odst. 2 stanoví, že se použije článek 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 24 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2012/27/EU Komise poskytne vzor sloužící jako vodítko pro vnitrostátní akční plány energetické účinnosti, jenž se přijme poradním postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2 směrnice. Podle čl. 26 odst. 1 směrnice je Komisi nápomocen výbor ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (2) a čl. 26 odst. 2 stanoví, že se použije článek 4 uvedeného nařízení.

| (3) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím v nejvyšší míře zohledňují diskuse ve Výboru pro směrnici o energetické účinnosti, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím v nejvyšší míře zohledňují diskuse ve Výboru pro směrnici o energetické účinnosti,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přijímá se vzor pro vnitrostátní akční plány energetické účinnosti požadovaný podle čl. 24 odst. 2 a přílohy XIV směrnice 2012/27/EU, který je stanoven v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 22. května 2013.

Za Komisi

Günther OETTINGER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

2

---

PŘÍLOHA

VZOR PRO POVINNÉ PRVKY

VNITROSTÁTNÍ AKČNÍ PLÁN ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI

OBSAH (VZOR PRO POVINNÉ PRVKY)

| 1. | Úvod |
| --- | --- |

1.

| 2. | Přehled vnitrostátních cílů energetické účinnosti a úspor |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Vnitrostátní cíle v oblasti energetické účinnosti do roku 2020 |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Jiné cíle v oblasti energetické účinnosti |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Úspory primární energie |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Úspory v konečné spotřebě energie |
| --- | --- |

2.4

| 3. | Opatření politiky k provádění směrnice |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Horizontální opatření |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Systémy povinného zvyšování energetické účinnosti a alternativní opatření (článek 7, příloha XIV část 2 bod 3.2 směrnice) |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Energetické audity a systémy hospodaření s energií (článek 8 směrnice) |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Měření a vyúčtování (články 9–11 směrnice) |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Programy pro zlepšení informovanosti spotřebitelů a programy odborné přípravy (články 12 a 17 směrnice) |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Dostupnost systémů kvalifikace, akreditace a certifikace (článek 16 směrnice) |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Energetické služby (článek 18 směrnice) |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Další opatření horizontální povahy na podporu energetické účinnosti (články 19 a 20 směrnice) |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.2 | Energetická účinnost budov |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Strategie renovace budov (článek 4 směrnice) |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Další zvyšování energetické účinnosti budov |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Energetická účinnost veřejných subjektů |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Budovy ústředních vládních institucí (článek 5 směrnice) |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Budovy ostatních veřejných subjektů (článek 5 směrnice) |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Nakupování veřejnými subjekty (článek 6 směrnice) |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | Další opatření pro energetickou účinnost u konečného uživatele, mimo jiné v průmyslu a dopravě |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Podpora účinného topení a chlazení |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Komplexní posouzení (článek 14 směrnice) |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Ostatní opatření pro účinné vytápění a chlazení (článek 14 směrnice) |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | Přeměna, přenos nebo přeprava a distribuce energie a reakce na poptávku |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Kritéria energetické účinnosti v síťových sazbách a regulačních opatřeních souvisejících s užíváním sítí (článek 15 směrnice) |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Usnadnění a podpora reakce na poptávku (článek 15 směrnice) |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Energetická účinnost v konstrukci a regulaci sítě (článek 15 směrnice) |
| --- | --- |

3.6.3

1.   Úvod

Tento vzor specifikuje informace, které musí členské státy ve svých vnitrostátních akčních plánech energetické účinnosti (dále jen „akční plán)“) uvést o opatřeních přijatých nebo plánovaných k přijetí za účelem provedení hlavních prvků směrnice o energetické účinnosti (2012/27/EU, dále jen „směrnice“), jak je uvedeno v čl. 24 odst. 2 uvedené směrnice a v její příloze XIV. Proto tam, kde vzor obsahuje povinné prvky hlášení, neodkazuje na opatření, která nebyla členskými státy přijata a jejichž přijetí se neplánuje. Vzor se členským státům poskytuje jako vodítko pro akční plány, jak je uvedeno v čl. 24 odst. 2 druhém pododstavci směrnice.

Pokud se ve vzoru uvádí, že informace mají být poskytnuty v prvním a/nebo druhém akčním plánu, odráží to znění směrnice; pokud takový odkaz uveden není, mají se informace poskytnout v prvním a ve všech následujících akčních plánech.

Tento vzor je doplněn pokyny pro akční plány [doplnit odkazy na připojený pracovní dokument útvarů Komise, který obsahuje další pokyny].

2.   Přehled vnitrostátních cílů energetické účinnosti a úspor

2.1   Vnitrostátní cíle v oblasti energetické účinnosti do roku 2020

| 1) | Uveďte orientační vnitrostátní cíl v oblasti energetické účinnosti do roku 2020 podle čl. 3 odst. 1 směrnice (čl. 3 odst. 1, příloha XIV část 2 bod 1). |
| --- | --- |

1)

Uveďte orientační vnitrostátní cíl v oblasti energetické účinnosti do roku 2020 podle čl. 3 odst. 1 směrnice (čl. 3 odst. 1, příloha XIV část 2 bod 1).

| 2) | Uveďte očekávaný dopad cíle na celkovou spotřebu primární energie a konečnou spotřebu energie v roce 2020 a vysvětlete, jak a na základě kterých údajů byl vypočten (čl. 3 odst. 1 směrnice). |
| --- | --- |

2)

Uveďte očekávaný dopad cíle na celkovou spotřebu primární energie a konečnou spotřebu energie v roce 2020 a vysvětlete, jak a na základě kterých údajů byl vypočten (čl. 3 odst. 1 směrnice).

| 3) | Uveďte odhad spotřeby primární energie v roce 2020, a to celkově a podle odvětví (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 směrnice). |
| --- | --- |

3)

Uveďte odhad spotřeby primární energie v roce 2020, a to celkově a podle odvětví (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 směrnice).

2.2   Jiné cíle v oblasti energetické účinnosti

Uveďte jakékoli další vnitrostátní cíle v oblasti energetické účinnosti týkající se celého hospodářství nebo konkrétních odvětví (příloha XIV část 2 bod 1 směrnice).

2.3   Úspory primární energie

Uveďte přehled úspor primární energie dosažených k datu vypracování zprávy a odhad očekávaných úspor do roku 2020 (čl. 3 odst. 1, čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 písm. a) směrnice).

2.4   Úspory v konečné spotřebě energie

| 1) | Pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/32/ES (1) uveďte v prvním a druhém akčním plánu údaje o dosažených úsporách v konečné spotřebě energie a o předpokládaných úsporách energie u konečného uživatele do roku 2016 (čl. 4 odst. 1 a 2 směrnice 2006/32/ES; příloha XIV část 2 bod 2 písm. b) směrnice). |
| --- | --- |

1)

Pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/32/ES (1) uveďte v prvním a druhém akčním plánu údaje o dosažených úsporách v konečné spotřebě energie a o předpokládaných úsporách energie u konečného uživatele do roku 2016 (čl. 4 odst. 1 a 2 směrnice 2006/32/ES; příloha XIV část 2 bod 2 písm. b) směrnice).

| 2) | Pro účely směrnice 2006/32/ES uveďte v prvním a druhém akčním plánu metodiku pro měření nebo výpočet použitou pro výpočet úspor v konečné spotřebě energie (příloha XIV část 2 bod 2 písm. b) druhý pododstavec). |
| --- | --- |

2)

Pro účely směrnice 2006/32/ES uveďte v prvním a druhém akčním plánu metodiku pro měření nebo výpočet použitou pro výpočet úspor v konečné spotřebě energie (příloha XIV část 2 bod 2 písm. b) druhý pododstavec).

3.   Opatření politiky k provádění směrnice

3.1   Horizontální opatření

3.1.1   Systémy povinného zvyšování energetické účinnosti a alternativní opatření (článek 7, příloha XIV část 2 bod 3.2 směrnice)

| 1) | Uveďte informace o celkovém objemu úspor energie během kontrolního období dosažených pro splnění cíle stanoveného v souladu s čl. 7 odst. 1 a případně o tom, jak jsou využity možnosti uvedené v čl. 7 odst. 2 a 3 (článek 7, příloha XIV část 2 bod 2 písm. a) směrnice). |
| --- | --- |

1)

Uveďte informace o celkovém objemu úspor energie během kontrolního období dosažených pro splnění cíle stanoveného v souladu s čl. 7 odst. 1 a případně o tom, jak jsou využity možnosti uvedené v čl. 7 odst. 2 a 3 (článek 7, příloha XIV část 2 bod 2 písm. a) směrnice).

| 2) | Stručně popište vnitrostátní systém povinného zvyšování energetické účinnosti podle čl. 7 odst. 1, včetně informací o tom, jak je zajištěno sledování a ověřování (čl. 7 odst. 1 a 6, čl. 20 odst. 6, příloha XIV část 2 bod 3.2 směrnice). |
| --- | --- |

2)

Stručně popište vnitrostátní systém povinného zvyšování energetické účinnosti podle čl. 7 odst. 1, včetně informací o tom, jak je zajištěno sledování a ověřování (čl. 7 odst. 1 a 6, čl. 20 odst. 6, příloha XIV část 2 bod 3.2 směrnice).

| 3) | Uveďte informace o alternativních opatřeních přijatých podle čl. 7 odst. 9 a čl. 20 odst. 6, včetně informací o tom, jak je zajištěno sledování a ověřování a jak je zajištěna jejich rovnocennost (čl. 7 odst. 9 a 10, čl. 20 odst. 6, příloha XIV část 2 bod 3.2 směrnice). |
| --- | --- |

3)

Uveďte informace o alternativních opatřeních přijatých podle čl. 7 odst. 9 a čl. 20 odst. 6, včetně informací o tom, jak je zajištěno sledování a ověřování a jak je zajištěna jejich rovnocennost (čl. 7 odst. 9 a 10, čl. 20 odst. 6, příloha XIV část 2 bod 3.2 směrnice).

| 4) | Je-li to na místě, uveďte zveřejněné úspory energie dosažené díky realizaci systému povinného zvyšování energetické účinnosti (čl. 7 odst. 6 a 8, příloha XIV část 2 bod 2 písm. a) směrnice). |
| --- | --- |

4)

Je-li to na místě, uveďte zveřejněné úspory energie dosažené díky realizaci systému povinného zvyšování energetické účinnosti (čl. 7 odst. 6 a 8, příloha XIV část 2 bod 2 písm. a) směrnice).

| 5) | Je-li to na místě, uveďte zveřejněné úspory energie dosažené díky realizaci alternativních opatření (čl. 7 odst. 10, příloha XIV část 2 bod 2 písm. a) směrnice). |
| --- | --- |

5)

Je-li to na místě, uveďte zveřejněné úspory energie dosažené díky realizaci alternativních opatření (čl. 7 odst. 10, příloha XIV část 2 bod 2 písm. a) směrnice).

| 6) | Uveďte podrobnosti o vnitrostátních koeficientech zvolených podle přílohy IV směrnice (příloha XIV část 2 bod 3.2 směrnice). |
| --- | --- |

6)

Uveďte podrobnosti o vnitrostátních koeficientech zvolených podle přílohy IV směrnice (příloha XIV část 2 bod 3.2 směrnice).

| 7) | Uveďte informace o veškerých metodách kromě metody stanovené v příloze V části 2 písm. e) směrnice použitých ke zohlednění životního cyklu úspor energie a vysvětlete, jak je zajištěno, že vedou minimálně ke stejnému celkovému objemu úspor (příloha V bod 2 písm. e) směrnice). |
| --- | --- |

7)

Uveďte informace o veškerých metodách kromě metody stanovené v příloze V části 2 písm. e) směrnice použitých ke zohlednění životního cyklu úspor energie a vysvětlete, jak je zajištěno, že vedou minimálně ke stejnému celkovému objemu úspor (příloha V bod 2 písm. e) směrnice).

3.1.2   Energetické audity a systémy hospodaření s energií (článek 8 směrnice)

Uveďte přehled plánovaných nebo již prováděných opatření na podporu energetických auditů a systémů hospodaření s energií, včetně údajů o počtu provedených energetických auditů s uvedením těch, jež byly provedeny ve velkých podnicích, a s uvedením celkového počtu velkých společností na území členského státu a počtu společností, na něž se vztahuje čl. 8 odst. 5 (příloha XIV část 2 bod 3.3 směrnice).

3.1.3   Měření a vyúčtování (články 9–11 směrnice)

Popište prováděná a přijatá opatření a opatření, jejichž přijetí se plánuje, v oblasti měření a vyúčtování (články 9, 10, 11, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.1.4   Programy pro zlepšení informovanosti spotřebitelů a programy odborné přípravy (články 12 a 17 směrnice)

Uveďte informace o přijatých opatřeních nebo opatřeních, jejichž přijetí se plánuje, na podporu a usnadnění efektivního využívání energie malými a středními podniky a domácnostmi (články 12 a 17, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.1.5   Dostupnost systémů kvalifikace, akreditace a certifikace (článek 16 směrnice)

Uveďte informace o stávajících nebo plánovaných systémech certifikace nebo akreditace nebo o rovnocenných systémech kvalifikace (případně včetně programů odborné přípravy) pro poskytovatele energetických služeb a energetických auditů, energetické manažery a osoby zajišťující instalaci prvků budov souvisejících s energií podle definice v čl. 2 odst. 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (2)
  (článek 16 příloha XIV část 2 bod 3.7 směrnice).

3.1.6   Energetické služby (článek 18 směrnice)

| 1) | Uveďte informace o přijatých opatřeních nebo opatřeních, jejichž přijetí se plánuje, na podporu energetických služeb. Popis musí zahrnovat internetový odkaz na seznam dostupných poskytovatelů energetických služeb a jejich kvalifikace (příloha XIV část 2 bod 2 první věta, bod 3.8 směrnice). |
| --- | --- |

1)

Uveďte informace o přijatých opatřeních nebo opatřeních, jejichž přijetí se plánuje, na podporu energetických služeb. Popis musí zahrnovat internetový odkaz na seznam dostupných poskytovatelů energetických služeb a jejich kvalifikace (příloha XIV část 2 bod 2 první věta, bod 3.8 směrnice).

| 2) | Uveďte kvalitativní přehled vnitrostátního trhu s energetickými službami, popisující jeho současný stav a budoucí vývoj trhu (čl. 18 odst. 1 písm. e) směrnice). |
| --- | --- |

2)

Uveďte kvalitativní přehled vnitrostátního trhu s energetickými službami, popisující jeho současný stav a budoucí vývoj trhu (čl. 18 odst. 1 písm. e) směrnice).

3.1.7   Další opatření horizontální povahy na podporu energetické účinnosti (články 19 a 20 směrnice)

| 1) | V prvním akčním plánu uveďte opatření na podporu energetické účinnosti přijatá k provedení článku 19 směrnice. Uveďte zejména seznam opatření přijatých k odstranění regulatorních a neregulatorních překážek energetické účinnosti (např. pokud jde o rozdělení pobídek u nemovitostí s více vlastníky nebo o nákup, sestavování ročních rozpočtů a účtování veřejných subjektů) (článek 19, příloha XIV část 2 bod 3.9 směrnice). |
| --- | --- |

1)

V prvním akčním plánu uveďte opatření na podporu energetické účinnosti přijatá k provedení článku 19 směrnice. Uveďte zejména seznam opatření přijatých k odstranění regulatorních a neregulatorních překážek energetické účinnosti (např. pokud jde o rozdělení pobídek u nemovitostí s více vlastníky nebo o nákup, sestavování ročních rozpočtů a účtování veřejných subjektů) (článek 19, příloha XIV část 2 bod 3.9 směrnice).

| 2) | Uveďte informace o vnitrostátním fondu pro energetickou účinnost (článek 20, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

2)

Uveďte informace o vnitrostátním fondu pro energetickou účinnost (článek 20, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.2   Energetická účinnost budov

3.2.1   Strategie renovace budov (článek 4 směrnice)

Uveďte dlouhodobou vnitrostátní strategii renovace budov (článek 4 poslední pododstavec směrnice).

3.2.2   Další zvyšování energetické účinnosti budov

Uveďte podrobnosti o významných opatřeních pro zvýšení energetické účinnosti budov s ohledem na dosažení vnitrostátních cílů energetické účinnosti uvedených v čl. 3 odst. 1 (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.3   Energetická účinnost veřejných subjektů

3.3.1   Budovy ústředních vládních institucí (článek 5 směrnice)

Uveďte informace o zveřejněném soupisu vytápěných a chlazených budov ústředních vládních institucí (čl. 5 odst. 5, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.3.2   Budovy ostatních veřejných subjektů (článek 5 směrnice)

| 1) | Uveďte informace o přijatých nebo plánovaných opatřeních s cílem povzbudit veřejné subjekty a subjekty sociálního bydlení, které jsou veřejnoprávními subjekty, aby přijaly plány energetické účinnosti prokazující příkladnou úlohu veřejných subjektů v oblasti energetické účinnosti budov (čl. 5 odst. 7 písm. a), příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

1)

Uveďte informace o přijatých nebo plánovaných opatřeních s cílem povzbudit veřejné subjekty a subjekty sociálního bydlení, které jsou veřejnoprávními subjekty, aby přijaly plány energetické účinnosti prokazující příkladnou úlohu veřejných subjektů v oblasti energetické účinnosti budov (čl. 5 odst. 7 písm. a), příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

| 2) | Uveďte seznam veřejných subjektů, které vypracovaly plán energetické účinnosti (příloha XIV část 2 bod 3.1 směrnice). |
| --- | --- |

2)

Uveďte seznam veřejných subjektů, které vypracovaly plán energetické účinnosti (příloha XIV část 2 bod 3.1 směrnice).

3.3.3   Nakupování veřejnými subjekty (článek 6 směrnice)

Uveďte informace o přijatých nebo plánovaných opatřeních k zajištění toho, aby ústřední vládní instituce nakupovaly výrobky, služby a budovy s vysokou energetickou účinností (čl. 6 odst. 1 směrnice), a o opatřeních přijatých nebo plánovaných k vybízení ostatních veřejných subjektů, aby se zachovaly stejně (čl. 6 odst. 3, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.4   Další opatření pro energetickou účinnost u konečného uživatele, mimo jiné v průmyslu a dopravě

| 1) | Uveďte podrobnosti o významných opatřeních pro zvýšení energetické účinnosti v průmyslu s ohledem na dosažení vnitrostátních cílů energetické účinnosti uvedených v čl. 3 odst. 1 směrnice (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

1)

Uveďte podrobnosti o významných opatřeních pro zvýšení energetické účinnosti v průmyslu s ohledem na dosažení vnitrostátních cílů energetické účinnosti uvedených v čl. 3 odst. 1 směrnice (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

| 2) | Uveďte podrobnosti o významných opatřeních pro zvýšení energetické účinnosti v osobní a nákladní dopravě s ohledem na dosažení vnitrostátních cílů energetické účinnosti uvedených v čl. 3 odst. 1 směrnice (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

2)

Uveďte podrobnosti o významných opatřeních pro zvýšení energetické účinnosti v osobní a nákladní dopravě s ohledem na dosažení vnitrostátních cílů energetické účinnosti uvedených v čl. 3 odst. 1 směrnice (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

| 3) | Uveďte podrobnosti o dalších významných opatřeních pro energetickou účinnost u konečného uživatele, která přispívají k dosažení vnitrostátních cílů energetické účinnosti a která nejsou oznámena jinde v akčním plánu (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

3)

Uveďte podrobnosti o dalších významných opatřeních pro energetickou účinnost u konečného uživatele, která přispívají k dosažení vnitrostátních cílů energetické účinnosti a která nejsou oznámena jinde v akčním plánu (čl. 24 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.5   Podpora účinného topení a chlazení

3.5.1   Komplexní posouzení (článek 14 směrnice)

| 1) | Počínaje druhým vnitrostátním akčním plánem uvádějte hodnocení pokroku dosaženého v komplexním posouzení potenciálu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a účinného dálkového vytápění a chlazení podle čl. 14 odst. 1 (čl. 14 odst. 1, příloha XIV část 2 bod 3.4 směrnice). |
| --- | --- |

1)

Počínaje druhým vnitrostátním akčním plánem uvádějte hodnocení pokroku dosaženého v komplexním posouzení potenciálu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a účinného dálkového vytápění a chlazení podle čl. 14 odst. 1 (čl. 14 odst. 1, příloha XIV část 2 bod 3.4 směrnice).

| 2) | Uveďte popis postupu a metodiky použitých pro provedení analýzy nákladů a přínosů, která splňuje kritéria přílohy IX směrnice (čl. 14 odst. 3, příloha IX část 1 poslední odstavec, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

2)

Uveďte popis postupu a metodiky použitých pro provedení analýzy nákladů a přínosů, která splňuje kritéria přílohy IX směrnice (čl. 14 odst. 3, příloha IX část 1 poslední odstavec, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.5.2   Ostatní opatření pro účinné vytápění a chlazení (článek 14 směrnice)

Uveďte popis opatření, strategií a politik, včetně programů a plánů, na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, pro rozvoj hospodářského potenciálu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a účinného dálkového vytápění a chlazení a ostatních účinných systémů vytápění a chlazení a pro využívání vytápění a chlazení z odpadního tepla a obnovitelných zdrojů energie (čl. 14 odst. 2 a 4, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.6   Přeměna, přenos nebo přeprava a distribuce energie a reakce na poptávku

3.6.1   Kritéria energetické účinnosti v síťových sazbách a regulačních opatřeních souvisejících s užíváním sítí (článek 15 směrnice)

| 1) | Popište opatření plánovaná nebo přijatá k zajištění toho, aby byly odstraněny pobídky v sazbách, které narušují celkovou účinnost výroby, přenosu nebo přepravy, distribuce a dodávek elektřiny, nebo které by mohly bránit účasti na reakci na poptávku v rámci vyrovnávacích trhů a poskytování podpůrných služeb (čl. 15 odst. 4, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

1)

Popište opatření plánovaná nebo přijatá k zajištění toho, aby byly odstraněny pobídky v sazbách, které narušují celkovou účinnost výroby, přenosu nebo přepravy, distribuce a dodávek elektřiny, nebo které by mohly bránit účasti na reakci na poptávku v rámci vyrovnávacích trhů a poskytování podpůrných služeb (čl. 15 odst. 4, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

| 2) | Popište opatření plánovaná nebo přijatá k zajištění pobídek pro provozovatele sítí, aby zvyšovali účinnost při konstrukci a provozu infrastruktury (čl. 15 odst. 4, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

2)

Popište opatření plánovaná nebo přijatá k zajištění pobídek pro provozovatele sítí, aby zvyšovali účinnost při konstrukci a provozu infrastruktury (čl. 15 odst. 4, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

| 3) | Popište opatření plánovaná nebo přijatá k zajištění toho, aby sazby dodavatelům umožňovaly zvyšovat účast spotřebitelů na účinnosti systému, mimo jiné reakci na poptávku (čl. 15 odst. 4, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice). |
| --- | --- |

3)

Popište opatření plánovaná nebo přijatá k zajištění toho, aby sazby dodavatelům umožňovaly zvyšovat účast spotřebitelů na účinnosti systému, mimo jiné reakci na poptávku (čl. 15 odst. 4, příloha XIV část 2 bod 2 první věta směrnice).

3.6.2   Usnadnění a podpora reakce na poptávku (článek 15 směrnice)

Uveďte informace o jiných opatřeních přijatých nebo plánovaných za účelem usnadnění a rozvoje reakce na poptávku, včetně těch, která se týkají sazeb na podporu dynamické tvorby cen (příloha XI bod 3, příloha XIV část 2 bod 3.6 směrnice).

3.6.3   Energetická účinnost v konstrukci a regulaci sítě (článek 15 směrnice)

Podejte zprávu o pokroku dosaženém při posouzení potenciálu energetické účinnosti vnitrostátních plynárenských a elektrizačních infrastruktur, jakož i o přijatých a plánovaných opatřeních a investicích pro zavedení nákladově efektivních zlepšení energetické účinnosti infrastruktury sítí a o harmonogramu pro jejich zavádění (čl. 15 odst. 2, příloha XIV část 2 bod 3.5 směrnice).

---

(1)  Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 64.

(2)  Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13.

---

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/54

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. května 2013

o dočasné odchylce od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Svazijska, pokud jde o broskve, hrušky a ananas

(oznámeno pod číslem C(2013) 2906)

(2013/243/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1528/2007 ze dne 20. prosince 2007 o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (1), a zejména na čl. 36 odst. 4 přílohy II uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. dubna 2012 Komise přijala prováděcí rozhodnutí 2012/213/EU (2), kterým se přiznává dočasná odchylka od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Svazijska, pokud jde o broskve, hrušky a ananas. |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. dubna 2012 Komise přijala prováděcí rozhodnutí 2012/213/EU (2), kterým se přiznává dočasná odchylka od pravidel původu stanovených v příloze II nařízení (ES) č. 1528/2007 s ohledem na zvláštní situaci Svazijska, pokud jde o broskve, hrušky a ananas.

| (2) | Dne 28. února 2013 požádalo Svazijsko podle článku 36 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 o novou odchylku od pravidel původu stanovených v uvedené příloze na dva roky, od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2014. Žádost se vztahuje na celkové množství 780 tun broskví, hrušek a směsi broskví a/nebo hrušek a/nebo ananasu v ovocné šťávě kódu KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 a ex 2008 97 98. |
| --- | --- |

(2)

Dne 28. února 2013 požádalo Svazijsko podle článku 36 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 o novou odchylku od pravidel původu stanovených v uvedené příloze na dva roky, od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2014. Žádost se vztahuje na celkové množství 780 tun broskví, hrušek a směsi broskví a/nebo hrušek a/nebo ananasu v ovocné šťávě kódu KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 a ex 2008 97 98.

| (3) | Podle informací získaných od svazijských orgánů není Svazijsko schopno dodržet zvláštní pravidlo původu produktů stanovené v příloze II dodatku 1 nařízení (ES) č. 1528/2007, jež mimo jiné vyžaduje, aby se všechny použité materiály zařadily do jiného čísla, než je číslo konečného produktu. Svazijsko nakupuje nepůvodní na kostky nakrájené kompotované broskve a hrušky bez přídavku cukru kódů KN ex 2008 70 92 a 2008 40 90 ze sousední Jihoafrické republiky a vyrábí z nich konečný produkt, protože jeho místní produkce broskví a hrušek nedosahuje komerčního měřítka. V souladu s čl. 6 odst. 7 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 jsou produkty vyloučeny i z kumulace s Jihoafrickou republikou. Konečný výrobek tedy není v souladu s pravidly, která uvedená příloha stanoví. |
| --- | --- |

(3)

Podle informací získaných od svazijských orgánů není Svazijsko schopno dodržet zvláštní pravidlo původu produktů stanovené v příloze II dodatku 1 nařízení (ES) č. 1528/2007, jež mimo jiné vyžaduje, aby se všechny použité materiály zařadily do jiného čísla, než je číslo konečného produktu. Svazijsko nakupuje nepůvodní na kostky nakrájené kompotované broskve a hrušky bez přídavku cukru kódů KN ex 2008 70 92 a 2008 40 90 ze sousední Jihoafrické republiky a vyrábí z nich konečný produkt, protože jeho místní produkce broskví a hrušek nedosahuje komerčního měřítka. V souladu s čl. 6 odst. 7 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 jsou produkty vyloučeny i z kumulace s Jihoafrickou republikou. Konečný výrobek tedy není v souladu s pravidly, která uvedená příloha stanoví.

| (4) | Článek 36 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 uvádí, že Společenství odpoví kladně na všechny žádosti států AKT, které jsou řádně odůvodněny v souladu s tímto článkem a které nemohou způsobit vážnou újmu stávajícímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Článek 36 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 uvádí, že Společenství odpoví kladně na všechny žádosti států AKT, které jsou řádně odůvodněny v souladu s tímto článkem a které nemohou způsobit vážnou újmu stávajícímu odvětví Společenství.

| (5) | V souladu s čl. 36 odst. 1 písm. b) přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 Svazijsko požaduje více času, aby se mohlo připravit na dosažení souladu s pravidly původu, jelikož hospodářské subjekty zkoušejí použití čerstvých broskví a hrušek z Jihoafrické republiky, loupaných, krájených, balených do sudů se studenou vodou a přepravovaných v chlazeném stavu do Svazijska k dalšímu zpracování. Při použití takových surovin, které jsou zařazeny do kapitoly 8 harmonizovaného systému, by mohly konečné výrobky vyráběné ve Svazijsku dosáhnout souladu s výše uvedenými pravidly. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 36 odst. 1 písm. b) přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 Svazijsko požaduje více času, aby se mohlo připravit na dosažení souladu s pravidly původu, jelikož hospodářské subjekty zkoušejí použití čerstvých broskví a hrušek z Jihoafrické republiky, loupaných, krájených, balených do sudů se studenou vodou a přepravovaných v chlazeném stavu do Svazijska k dalšímu zpracování. Při použití takových surovin, které jsou zařazeny do kapitoly 8 harmonizovaného systému, by mohly konečné výrobky vyráběné ve Svazijsku dosáhnout souladu s výše uvedenými pravidly.

| (6) | Svazijsko objasnilo, že potřebuje reagovat na poptávku evropských odběratelů řady konzervovaných produktů, včetně určitého množství hrušek a broskví, které nejsou pěstovány na jeho území. Pokud nebudou moci evropští maloobchodníci nakoupit úplný sortiment výrobků od svého dodavatele ve Svazijsku, může v důsledku toho utrpět obchod Svazijska s želé, ananasem a citrusy v kelímku. |
| --- | --- |

(6)

Svazijsko objasnilo, že potřebuje reagovat na poptávku evropských odběratelů řady konzervovaných produktů, včetně určitého množství hrušek a broskví, které nejsou pěstovány na jeho území. Pokud nebudou moci evropští maloobchodníci nakoupit úplný sortiment výrobků od svého dodavatele ve Svazijsku, může v důsledku toho utrpět obchod Svazijska s želé, ananasem a citrusy v kelímku.

| (7) | Jelikož Svazijsko potřebuje více času na přípravu a dosažení souladu s pravidly původu, měla by mu být udělena dočasná odchylka. Dočasná odchylka by měla být omezena na dobu potřebnou pro podnik, který je příjemcem podpory, k dosažení souladu s pravidly v souladu s čl. 36 odst. 2 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007. |
| --- | --- |

(7)

Jelikož Svazijsko potřebuje více času na přípravu a dosažení souladu s pravidly původu, měla by mu být udělena dočasná odchylka. Dočasná odchylka by měla být omezena na dobu potřebnou pro podnik, který je příjemcem podpory, k dosažení souladu s pravidly v souladu s čl. 36 odst. 2 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007.

| (8) | Aby Svazijsko plně využilo přidělených množství, a s přihlédnutím k tomu, že Svazijsko mohlo využívat předchozí odchylku až v druhé polovině roku 2012, měla by mít dočasná odchylka zpětnou účinnost ode dne 1. ledna 2013. |
| --- | --- |

(8)

Aby Svazijsko plně využilo přidělených množství, a s přihlédnutím k tomu, že Svazijsko mohlo využívat předchozí odchylku až v druhé polovině roku 2012, měla by mít dočasná odchylka zpětnou účinnost ode dne 1. ledna 2013.

| (9) | V souladu s čl. 36 odst. 4 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 nemůže dočasná odchylka od pravidel původu způsobit vážnou újmu stávajícímu odvětví Unie, za předpokladu dodržení některých podmínek vztahujících se k množství, dohledu a době trvání. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s čl. 36 odst. 4 přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 nemůže dočasná odchylka od pravidel původu způsobit vážnou újmu stávajícímu odvětví Unie, za předpokladu dodržení některých podmínek vztahujících se k množství, dohledu a době trvání.

| (10) | Je tudíž řádně odůvodněné vyhovět žádosti Svazijska a poskytnout dočasnou odchylku podle čl. 36 odst. 1 písm. b) přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007. |
| --- | --- |

(10)

Je tudíž řádně odůvodněné vyhovět žádosti Svazijska a poskytnout dočasnou odchylku podle čl. 36 odst. 1 písm. b) přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007.

| (11) | Podle informací získaných od svazijských orgánů byl vývoz v rámci výjimky pro výrobky čísla HS 2008 přibližně 250 tun za období od července do prosince 2012. Množství, která mají být přidělena pro rok 2013 a 2014 by měla být v souladu s tímto využitím. Je vhodné stanovit 500 tun ročně, což odpovídá schopnosti stávajícího odvětví pokračovat ve vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(11)

Podle informací získaných od svazijských orgánů byl vývoz v rámci výjimky pro výrobky čísla HS 2008 přibližně 250 tun za období od července do prosince 2012. Množství, která mají být přidělena pro rok 2013 a 2014 by měla být v souladu s tímto využitím. Je vhodné stanovit 500 tun ročně, což odpovídá schopnosti stávajícího odvětví pokračovat ve vývozu do Unie.

| (12) | Svazijsku by se proto měla poskytnout dočasná odchylka na dva roky na 500 tun broskví, hrušek a směsi broskví a/nebo hrušek a/nebo ananasu v ovocné šťávě kódu KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 a ex 2008 97 98. |
| --- | --- |

(12)

Svazijsku by se proto měla poskytnout dočasná odchylka na dva roky na 500 tun broskví, hrušek a směsi broskví a/nebo hrušek a/nebo ananasu v ovocné šťávě kódu KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 a ex 2008 97 98.

| (13) | Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3), stanoví pravidla pro správu celních kvót. Pro zajištění účinné správy prováděné za úzké spolupráce orgánů Svazijska, celních orgánů členských států a Komise by se tato pravidla měla použít na množství dovážená v rámci odchylky přiznané tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(13)

Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3), stanoví pravidla pro správu celních kvót. Pro zajištění účinné správy prováděné za úzké spolupráce orgánů Svazijska, celních orgánů členských států a Komise by se tato pravidla měla použít na množství dovážená v rámci odchylky přiznané tímto rozhodnutím.

| (14) | V zájmu účinné kontroly využívání dané odchylky by měly svazijské orgány pravidelně sdělovat Komisi podrobnosti o vydávaných průvodních osvědčeních EUR.1. |
| --- | --- |

(14)

V zájmu účinné kontroly využívání dané odchylky by měly svazijské orgány pravidelně sdělovat Komisi podrobnosti o vydávaných průvodních osvědčeních EUR.1.

| (15) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od přílohy II nařízení (ES) č. 1528/2007 a v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. b) uvedené přílohy se broskve, hrušky a směsi broskví a/nebo hrušek a/nebo ananasu v ovocné šťávě kódu KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 a ex 2008 97 98, při jejichž zpracování se používají nepůvodní na kostky nakrájené kompotované broskve bez přídavku cukru kódů KN ex 2008 70 92 a na kostky nakrájené kompotované hrušky bez přídavku cukru kódu KN 2008 40 90, považují za pocházející ze Svazijska v souladu s podmínkami, které jsou stanoveny v článcích 2 až 5 tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Odchylka stanovená v článku 1 se vztahuje na produkty a množství uvedené v příloze, které jsou v celním prohlášení navrženy k propuštění ze Svazijska do volného oběhu v Unii v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2014.

Článek 3

Množství stanovená v příloze tohoto rozhodnutí jsou spravována v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.

Článek 4

Celní orgány Svazijska přijmou nezbytná opatření k provádění kontrol množství vyvážených produktů uvedených v článku 1.

Veškerá průvodní osvědčení EUR.1, která vydají v souvislosti s produkty uvedenými v článku 1, musí obsahovat odkaz na toto rozhodnutí.

Před koncem měsíce následujícího po každém čtvrtletí zašlou příslušné svazijské orgány Komisi čtvrtletní výkaz množství, na která byla podle tohoto rozhodnutí vydána průvodní osvědčení EUR.1, a pořadová čísla uvedených osvědčení.

Článek 5

Kolonka 7 průvodních osvědčení EUR.1 vydaných na základě tohoto rozhodnutí musí obsahovat tato slova:

„Derogation — Implementing Decision 2013/243/EU.“

Článek 6

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2013 do 31. prosince 2014.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 24. května 2013.

Za Komisi

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 348, 31.12.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 113, 25.4.2012, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Kód KN | Popis | Období | Celkové roční množství
  (v tunách) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1628 | 2008 40 90 | Přípravky z hrušek | 1.1.2013 až 31.12.2013 | 500 |
| ex 2008 70 98 | Přípravky z broskví |
| ex 2008 97 98 | Přípravky z ovoce, směsi broskví a/nebo hrušek a/nebo ananasu v ovocné šťávě | 1.1.2014 až 31.12.2014 | 500 |

Pořadové číslo

Kód KN

Popis

Období

Celkové roční množství

(v tunách)

09.1628

2008 40 90

Přípravky z hrušek

1.1.2013 až 31.12.2013

500

ex 2008 70 98

Přípravky z broskví

ex 2008 97 98

Přípravky z ovoce, směsi broskví a/nebo hrušek a/nebo ananasu v ovocné šťávě

1.1.2014 až 31.12.2014

500

---

28.5.2013

| 28.5.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 141/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 141/s3

---

OZNÁMENÍ ČTENÁŘŮM

Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie

V souladu s nařízením Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 69, 13.3.2013, s. 1) počínaje 1. červencem 2013 bude pouze elektronické vydání Úředního věstníku považováno za autentické a právně závazné.

Pokud v důsledku nepředvídatelných a mimořádných okolností nebude možné publikovat elektronické vydání Úředního věstníku, bude za autentické a právně závazné považováno tištěné vydání v souladu s podmínkami stanovenými v článku 3 nařízení (EU) č. 216/2013.

---