# Euroopa Liidu L 132/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.132.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 132 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide16. mai 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.132.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 132

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide16. mai 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 447/2013, 15. mai 2013, millega kehtestatakse menetlus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate jaoks, kes otsustavad kasutada Euroopa Parlamendi direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 448/2013, 15. mai 2013, millega kehtestatakse kolmanda riigi AIFi valitseja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/61/EL | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 449/2013, 15. mai 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 450/2013, 15. mai 2013, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. maist 2013 | 8 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 447/2013, 15. mai 2013, millega kehtestatakse menetlus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate jaoks, kes otsustavad kasutada Euroopa Parlamendi direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 448/2013, 15. mai 2013, millega kehtestatakse kolmanda riigi AIFi valitseja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/61/EL

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 449/2013, 15. mai 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 450/2013, 15. mai 2013, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. maist 2013

8

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 521/12/COL, 19. detsember 2012, lõpetada otsusega nr 363/11/COL algatatud ametlik uurimismenetlus riigiabi andmise kohta kolmele Islandi investeerimispangale soodustingimustel antud laenude graafikute muutmise teel (Island) | 11 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 521/12/COL, 19. detsember 2012, lõpetada otsusega nr 363/11/COL algatatud ametlik uurimismenetlus riigiabi andmise kohta kolmele Islandi investeerimispangale soodustingimustel antud laenude graafikute muutmise teel (Island)

11

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 447/2013,

15. mai 2013,

millega kehtestatakse menetlus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate jaoks, kes otsustavad kasutada Euroopa Parlamendi direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 4 kohaselt võivad kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavad alternatiivsete investeerimisfondide (AIFid) valitsejad otsustada kasutada kõnealuse direktiivi kohast osalemisvõimalust, et kasutada direktiivist tulenevaid õigusi. Osalemise korral kohaldatakse AIFi valitseja suhtes direktiivi 2011/61/EL täies ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 4 kohaselt võivad kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavad alternatiivsete investeerimisfondide (AIFid) valitsejad otsustada kasutada kõnealuse direktiivi kohast osalemisvõimalust, et kasutada direktiivist tulenevaid õigusi. Osalemise korral kohaldatakse AIFi valitseja suhtes direktiivi 2011/61/EL täies ulatuses.

| (2) | Direktiiviga 2011/61/EL on kehtestatud tegevusloa taotlemise menetlus AIFi valitsejate jaoks. Kõnealuse menetluse kohaselt esitatavad dokumendid ja teave sisaldavad vajalikke üksikasju taotluse esitanud AIFi valitseja kohta ning seepärast tuleks samu dokumente ja menetlusi kasutada ka osalemise taotluse korral. Puuduvad konkreetsed põhjused, miks peaks osalemise korral kasutama muud menetlust kui see, mida kohaldatakse nende AIFi valitsejate suhtes, kelle valitsetavad varad ületavad direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõikes 2 sätestatud künniseid. Seepärast peaks AIFi valitsejad, kes otsustavad kasutada direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust, järgima sama menetlust, mis on kehtestatud AIFi valitsejate puhul, kes on kohustatud taotlema tegevusluba direktiivi 2011/61/EL alusel. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2011/61/EL on kehtestatud tegevusloa taotlemise menetlus AIFi valitsejate jaoks. Kõnealuse menetluse kohaselt esitatavad dokumendid ja teave sisaldavad vajalikke üksikasju taotluse esitanud AIFi valitseja kohta ning seepärast tuleks samu dokumente ja menetlusi kasutada ka osalemise taotluse korral. Puuduvad konkreetsed põhjused, miks peaks osalemise korral kasutama muud menetlust kui see, mida kohaldatakse nende AIFi valitsejate suhtes, kelle valitsetavad varad ületavad direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõikes 2 sätestatud künniseid. Seepärast peaks AIFi valitsejad, kes otsustavad kasutada direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust, järgima sama menetlust, mis on kehtestatud AIFi valitsejate puhul, kes on kohustatud taotlema tegevusluba direktiivi 2011/61/EL alusel.

| (3) | AIFi valitsejad, kellel on õigus osaleda, on need AIFi valitsejad, kes on varem registreeritud direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 kohaselt või kellele on antud luba tegutseda eurofondide fondivalitsejana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (2). On asjakohane vältida topelt aruandlust ning võtta arvesse dokumente ja teavet, mille AIFi valitsejad on pädevatele asutustele juba esitanud registreerimise ja tegevusloa taotlemise menetluste raames, tingimusel et kõnealused dokumendid ja teave on ajakohased. |
| --- | --- |

(3)

AIFi valitsejad, kellel on õigus osaleda, on need AIFi valitsejad, kes on varem registreeritud direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 kohaselt või kellele on antud luba tegutseda eurofondide fondivalitsejana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (2). On asjakohane vältida topelt aruandlust ning võtta arvesse dokumente ja teavet, mille AIFi valitsejad on pädevatele asutustele juba esitanud registreerimise ja tegevusloa taotlemise menetluste raames, tingimusel et kõnealused dokumendid ja teave on ajakohased.

| (4) | Pädevad asutused peaksid analüüsima osalemise taotlust ning andma selleks tegevusloa samadel tingimustel ja sama menetluse alusel, mida kohaldatakse nende AIFi valitsejate suhtes, kelle valitsetavad varad ületavad direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõikes 2 sätestatud künniseid. |
| --- | --- |

(4)

Pädevad asutused peaksid analüüsima osalemise taotlust ning andma selleks tegevusloa samadel tingimustel ja sama menetluse alusel, mida kohaldatakse nende AIFi valitsejate suhtes, kelle valitsetavad varad ületavad direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõikes 2 sätestatud künniseid.

| (5) | Oluline on selgitada seost nende AIFi valitsejate suhtes kohaldatava menetluse, kes otsustavad kasutada osalemisvõimalust, ning direktiivi 2011/61/EL alusel AIFi valitsejatele antud tegevusloa tühistamise vahel. Direktiivi 2011/61/EL alusel tegevusloa saanud AIFi valitseja, kelle valitsetavad varad hiljem vähenevad allapoole direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõikes 2 sätestatud künnist, säilitab tegevusloa ning tema suhtes kohaldatakse kõnealust direktiivi täies ulatuses seni, kuni tegevusluba ei ole tühistatud. Tegevusloa tühistamist ei tohiks automaatselt põhjustada tegevusluba omava AIFi valitseja valitsevate varade vähenemine allapoole asjaomast künnist, see peaks toimuma üksnes AIFi valitseja taotluse alusel. Seepärast ei tohiks olla AIFi valitsejal võimalik taotleda osalemist seni, kuni ta omab direktiivi 2011/61/EL kohast tegevusluba; samas AIFi valitsejal, kelle tegevusluba on tema taotluse alusel tühistatud, peaks siiski olema võimalik kasutada direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust. |
| --- | --- |

(5)

Oluline on selgitada seost nende AIFi valitsejate suhtes kohaldatava menetluse, kes otsustavad kasutada osalemisvõimalust, ning direktiivi 2011/61/EL alusel AIFi valitsejatele antud tegevusloa tühistamise vahel. Direktiivi 2011/61/EL alusel tegevusloa saanud AIFi valitseja, kelle valitsetavad varad hiljem vähenevad allapoole direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõikes 2 sätestatud künnist, säilitab tegevusloa ning tema suhtes kohaldatakse kõnealust direktiivi täies ulatuses seni, kuni tegevusluba ei ole tühistatud. Tegevusloa tühistamist ei tohiks automaatselt põhjustada tegevusluba omava AIFi valitseja valitsevate varade vähenemine allapoole asjaomast künnist, see peaks toimuma üksnes AIFi valitseja taotluse alusel. Seepärast ei tohiks olla AIFi valitsejal võimalik taotleda osalemist seni, kuni ta omab direktiivi 2011/61/EL kohast tegevusluba; samas AIFi valitsejal, kelle tegevusluba on tema taotluse alusel tühistatud, peaks siiski olema võimalik kasutada direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust.

| (6) | Direktiiviga 2011/61/EL kohustatakse liikmesriike kohaldama alates 22. juulist 2013 õigus- ja haldusnorme, millega võetakse üle kõnealune direktiiv. Seepärast hakatakse ka käesolevat määrust kohaldama alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviga 2011/61/EL kohustatakse liikmesriike kohaldama alates 22. juulist 2013 õigus- ja haldusnorme, millega võetakse üle kõnealune direktiiv. Seepärast hakatakse ka käesolevat määrust kohaldama alates samast kuupäevast.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Osalemisvõimaluse kasutamise menetlus ja tingimused

1.   Alternatiivse investeerimisfondi (AIF) valitseja, kes vastab direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimustele ja otsustab kasutada kõnealuse direktiivi kohast osalemisvõimalust, esitab oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele tegevusloa taotluse.

Taotluse puhul järgitakse sama menetlust, mis on ette nähtud direktiivi 2011/61/EL artikli 7 lõigetes 1–5 ja selle rakendusmeetmetes.

2.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib vabastada lõikes 1 osutatud AIFi valitseja kõnealuse direktiivi artikli 7 kohaselt nõutud teabe ja dokumentide esitamisest tingimusel, et see teave või need dokumendid on pädevale asutusele juba esitatud registreerimise eesmärgil vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikele 3 või tegevusloa taotlemise menetluse osana vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 5, ning tingimusel, et see teave või need dokumendid on ikka veel ajakohased, mida kinnitab AIFi valitseja kirjalikult.

3.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus annab tegevusloa sama menetluse alusel, mis on kehtestatud direktiivi 2011/61/EL artikli 8 lõigetes 1–5.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 22. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

1

(2)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

2

---

| 16.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 448/2013,

15. mai 2013,

millega kehtestatakse kolmanda riigi AIFi valitseja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/61/EL

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010, (1) eriti selle artikli 37 lõiget 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 punktis b, punkti c alapunktis i, punktides e ja f ning punkti g alapunktis i osutatud olukordades võib alternatiivsete investeerimisfondide (AIFide) kolmanda riigi valitseja puhul, kes kavatseb valitseda ELi AIFe ja/või turustada oma valitsetavaid AIFe ELis, olla võimalikuks viidatavaks liikmesriigiks rohkem kui üks liikmesriik. Sellistel juhtudel tuleb kolmanda riigi AIFi valitsejal esitada kõnealuste liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et määrata kindlaks tema viidatav liikmesriik. Taotlusele tuleks lisada kogu asjakohane teave ja dokumendid, mis on vajalikud viidatava liikmesriigi kindlaksmääramiseks asjaomase AIFi valitseja jaoks. Asjaomased pädevad asutused peaksid võtma vastu ühisotsuse viidatava liikmesriigi kindlaksmääramiseks. Tuleb kehtestada menetlus, mida asjaomased pädevad asutused peavad järgima viidatava liikmesriigi kindlaksmääramisel. Kuna viidatava liikmesriigi määramine on asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste ühine kohustus, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (2) asutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tagama, et kõik võimalikud viidatavad liikmesriigid on sellise otsuse tegemisse nõuetekohaselt kaasatud, ning aitama jõuda kokkuleppele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 punktis b, punkti c alapunktis i, punktides e ja f ning punkti g alapunktis i osutatud olukordades võib alternatiivsete investeerimisfondide (AIFide) kolmanda riigi valitseja puhul, kes kavatseb valitseda ELi AIFe ja/või turustada oma valitsetavaid AIFe ELis, olla võimalikuks viidatavaks liikmesriigiks rohkem kui üks liikmesriik. Sellistel juhtudel tuleb kolmanda riigi AIFi valitsejal esitada kõnealuste liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et määrata kindlaks tema viidatav liikmesriik. Taotlusele tuleks lisada kogu asjakohane teave ja dokumendid, mis on vajalikud viidatava liikmesriigi kindlaksmääramiseks asjaomase AIFi valitseja jaoks. Asjaomased pädevad asutused peaksid võtma vastu ühisotsuse viidatava liikmesriigi kindlaksmääramiseks. Tuleb kehtestada menetlus, mida asjaomased pädevad asutused peavad järgima viidatava liikmesriigi kindlaksmääramisel. Kuna viidatava liikmesriigi määramine on asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste ühine kohustus, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (2) asutatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tagama, et kõik võimalikud viidatavad liikmesriigid on sellise otsuse tegemisse nõuetekohaselt kaasatud, ning aitama jõuda kokkuleppele.

| (2) | Viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus on erinev menetlusest, mida kohaldatakse direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa taotlemise korral. Pärast seda, kui viidatav liikmesriik on kindlaks määratud, peab asjaomane kolmanda riigi AIFi valitseja taotlema kõnealuse liikmesriigi pädevalt asutuselt tegevusluba, tehes seda sama menetluse kohaselt ja samadel tingimustel, mida kohaldatakse AIFi valitsejate suhtes direktiivi 2011/61/EL artiklite 7 ja 8 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus on erinev menetlusest, mida kohaldatakse direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa taotlemise korral. Pärast seda, kui viidatav liikmesriik on kindlaks määratud, peab asjaomane kolmanda riigi AIFi valitseja taotlema kõnealuse liikmesriigi pädevalt asutuselt tegevusluba, tehes seda sama menetluse kohaselt ja samadel tingimustel, mida kohaldatakse AIFi valitsejate suhtes direktiivi 2011/61/EL artiklite 7 ja 8 kohaselt.

| (3) | Direktiiviga 2011/61/EL kohustatakse liikmesriike kohaldama alates 22. juulist 2013 õigus- ja haldusnorme, millega võetakse kõnealune direktiiv üle. Ilma et see piiraks direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikega 6 ette nähtud delegeeritud õigusakti kohaldamist, hakatakse ka käesolevat määrust seepärast kohaldama alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 2011/61/EL kohustatakse liikmesriike kohaldama alates 22. juulist 2013 õigus- ja haldusnorme, millega võetakse kõnealune direktiiv üle. Ilma et see piiraks direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikega 6 ette nähtud delegeeritud õigusakti kohaldamist, hakatakse ka käesolevat määrust seepärast kohaldama alates samast kuupäevast.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Menetlus viidatava liikmesriigi kindlaksmääramiseks mitme võimaliku viidatava liikmesriigi hulgast

1.   Kui kolmanda riigi alternatiivsete investeerimisfondide valitseja, kes kavatseb valitseda ELi alternatiivseid investeerimisfonde (AIFid) ilma neid turustamata või kavatseb turustada oma valitsetavaid AIFe ELis, esitab taotluse, et määrata kindlaks tema viidatav liikmesriik vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 teisele lõigule, peab see taotlus olema kirjalik ning adresseeritud kõigile nende liikmesriikide pädevale asutusele, mis on võimalikud viidatavad liikmesriigid. Taotluses loetletakse kõik võimalikud viidatavad liikmesriigid.

2.   Kolmanda riigi AIFi valitseja taotlus sisaldab teavet ja dokumente, mis on vajalikud viidatava liikmesriigi kindlaksmääramiseks.

3.   Direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 punktis b osutatud olukorras hõlmavad selline teave ja dokumendid järgmist:

| a) | viide liikmesriikidele, kus on kolmanda riigi AIFi valitseja valitsetavad AIFid asutatud; |
| --- | --- |

a)

viide liikmesriikidele, kus on kolmanda riigi AIFi valitseja valitsetavad AIFid asutatud;

| b) | viide liikmesriikidele, kus kolmanda riigi AIFi valitseja valitseb varasid; |
| --- | --- |

b)

viide liikmesriikidele, kus kolmanda riigi AIFi valitseja valitseb varasid;

| c) | sellise vara maht, mida kolmanda riigi AIFi valitseja valitseb eri liikmesriikides. |
| --- | --- |

c)

sellise vara maht, mida kolmanda riigi AIFi valitseja valitseb eri liikmesriikides.

4.   Direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 punkti c alapunktis i osutatud olukorras hõlmavad selline teave ja dokumendid järgmist:

| a) | viide liikmesriigile, kus kolmanda riigi AIFi valitseja valitsetav AIF on asutatud; |
| --- | --- |

a)

viide liikmesriigile, kus kolmanda riigi AIFi valitseja valitsetav AIF on asutatud;

| b) | viide liikmesriikidele, kus kolmanda riigi AIFi valitseja kavatseb AIFi turustada. |
| --- | --- |

b)

viide liikmesriikidele, kus kolmanda riigi AIFi valitseja kavatseb AIFi turustada.

5.   Direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 punktis e ja punkti g alapunktis i osutatud olukordades hõlmavad selline teave ja dokumendid järgmist:

| a) | viide liikmesriikidele, kus kolmanda riigi AIFi valitseja valitsetavad AIFid on asutatud; |
| --- | --- |

a)

viide liikmesriikidele, kus kolmanda riigi AIFi valitseja valitsetavad AIFid on asutatud;

| b) | sellise turustamisstrateegia kirjeldus, millega suudetakse tõestada kolmanda riigi AIFi valitseja kavatsust turustada teatavat AIFi või mitut AIFi konkreetses liikmesriigis või mitmes liikmesriigis ning arendada välja tulemuslik turustamine konkreetsetes liikmesriikides, märkides ära vähemalt järgmise:






  i) | liikmesriigid, kus turustajad (ja iseturustamise korral AIFi valitseja) kavatsevad AIFi valitseja valitsetavate AIFide osakuid või aktsiaid pakkuda, sealhulgas valitsetavate varade eeldatav osakaal kogu ELis pakutavatest osakutest ja aktsiatest; |
| --- | --- | --- |

b)

sellise turustamisstrateegia kirjeldus, millega suudetakse tõestada kolmanda riigi AIFi valitseja kavatsust turustada teatavat AIFi või mitut AIFi konkreetses liikmesriigis või mitmes liikmesriigis ning arendada välja tulemuslik turustamine konkreetsetes liikmesriikides, märkides ära vähemalt järgmise:

i)

liikmesriigid, kus turustajad (ja iseturustamise korral AIFi valitseja) kavatsevad AIFi valitseja valitsetavate AIFide osakuid või aktsiaid pakkuda, sealhulgas valitsetavate varade eeldatav osakaal kogu ELis pakutavatest osakutest ja aktsiatest;

| ii) | nende sihtrühma kuuluvate investorite eeldatav arv, kelle asukoht on liikmesriikides, kus AIFi valitseja kavatseb turustada oma AIFe; |
| --- | --- |

ii)

nende sihtrühma kuuluvate investorite eeldatav arv, kelle asukoht on liikmesriikides, kus AIFi valitseja kavatseb turustada oma AIFe;

| iii) | liikmesriikide ametlikud keeled, millesse on tõlgitud või tõlgitakse pakkumis- ja reklaamdokumendid; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriikide ametlikud keeled, millesse on tõlgitud või tõlgitakse pakkumis- ja reklaamdokumendid;

| iv) | turustustegevuse jaotus nende liikmesriikide lõikes, kus AIFi valitseja kavatseb turustada oma AIFe, võttes arvesse eelkõige reklaamide ja müügiesitluste silmapaistvust ja sagedust. |
| --- | --- |

iv)

turustustegevuse jaotus nende liikmesriikide lõikes, kus AIFi valitseja kavatseb turustada oma AIFe, võttes arvesse eelkõige reklaamide ja müügiesitluste silmapaistvust ja sagedust.

6.   Direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 punktis f osutatud olukorras hõlmavad selline teave ja dokumendid käesoleva artikli lõike 5 punktis b sätestatud teavet.

7.   Need pädevad asutused, kelle kui võimalike viidatavate liikmesriikide pädevate asutuste poole kolmanda riigi AIFi valitseja pöördub, kontakteeruvad viivitamata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotluse saamisel ja mitte hiljem kui kolm tööpäeva pärast taotluse saamist üksteisega ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA), et otsustada, kas direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 kohaselt võib ELis olla ka mis tahes muid asjaomaseid pädevaid asutusi.

ESMA taotluse korral esitavad pädevad asutused ESMA-le viivitamata kolmanda riigi AIFi valitseja esitatud täieliku taotluse.

8.   Kui on otsustatud, et ELis võib olla ka muid asjaomaseid pädevaid asutusi, teavitab ESMA neid viivitamata ja tagab, et neile edastatakse kolmanda riigi AIFi valitseja esitatud täielik taotlus.

9.   Kõik menetlusse kaasatud pädevad asutused ja ESMA võivad nõuda kolmanda riigi AIFi valitsejalt täiendavat teavet ja dokumente, mida on vaja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramiseks.

Selline täiendava teabe või dokumentide taotlus on kirjalik, sisaldab põhjuseid ning sellest teavitatakse samaaegselt kõiki teisi asjaomaseid pädevaid asutusi ja ESMAt.

Kui taotluse esitanud pädev asutus või ESMA saab täiendava teabe või dokumendid, edastab taotluse esitanud asutus kõnealuse teabe või dokumendid vastavalt olukorrale viivitamata kõigile teistele asjaomastele ametiasutustele ja ESMA-le.

10.   Ühe nädala jooksul alates sellest, kui pädevad asutused saavad AIFi valitsejalt lõikes 1 osutatud taotluse või kui lõike 8 kohaselt saab selle mis tahes muu pädev asutus ELis, esitavad kõik asjaomased pädevad asutused üksteisele ja ESMA-le arvamuse asjakohase viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise kohta.

11.   Seejärel määravad kõik pädevad asutused ühiselt kindlaks viidatava liikmesriigi. Viidatav liikmesriik määratakse kindlaks hiljemalt üks kuu pärast seda, kui taotluse saavad kolmanda riigi AIFi valitseja kindlaks tehtud pädevad asutused või vastavalt lõikele 8 muud pädevad asutused ELis.

Juhul kui nõutakse täiendavat teavet, pikendatakse esimeses lõigus osutatud tähtaega, et see hõlmaks ajavahemikku, mis jääb lõikes 9 osutatud täiendava teabe ja dokumentide taotluse esitamise ning sellise teabe ja dokumentide saamise vahele.

12.   ESMA abistab asjaomaseid pädevaid asutusi ja vajaduse korral hõlbustab määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 31 kohase viidatava liikmesriigi kindlaksmääramist.

13.   Viidatava liikmesriigina kindlaksmääratud liikmesriigi pädev asutus teavitab kirjalikult ja põhjendamatu viivituseta kolmanda riigi AIFi valitsejat sellest kindlaksmääramisest.

14.   Juhul kui taotluse esitanud kolmanda riigi AIFi valitsejat ei teavitata kindlaksmääramisest kirjalikult seitsme päeva jooksul või asjaomased pädevad asutused ei ole viidatavat liikmesriiki kindlaks määranud käesoleva artikli lõike 11 esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul, võib taotluse esitanud kolmanda riigi AIFi valitseja ise valida oma viidatava liikmesriigi vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 37 lõike 4 teises lõigus sätestatud kriteeriumidele.

Kolmanda riigi AIFi valitseja teavitab oma viidatava liikmesriigi valikust kirjalikult kõiki pädevaid asutusi, kellele taotlus oli esialgu adresseeritud, ja ESMAt.

15.   Juhul kui kolmanda riigi AIFi valitseja valitud viidatav liikmesriik ja pädevate asutuste kindlaksmääratud viidatav liikmesriik on erinevad, teavitavad asjaomased pädevad asutused kolmanda riigi AIFi valitsejat kindlaksmääramisest võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui kaks tööpäeva pärast seda, kui AIFi valitseja teavitas neid oma valikust vastavalt lõikele 14. Sel juhul on viidatav liikmesriik pädevate asutuste kindlaks määratud liikmesriik

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 22. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

1

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

2

---

| 16.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 449/2013,

15. mai 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 51,2 |
| TN | 81,2 |
| TR | 93,4 |
| ZZ | 75,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 29,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 55,2 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | AR | 117,3 |
| TR | 116,7 |
| ZA | 96,3 |
| ZZ | 110,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 117,9 |
| CN | 95,9 |
| MK | 43,1 |
| NZ | 151,2 |
| US | 192,6 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 116,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

51,2

TN

81,2

TR

93,4

ZZ

75,3

0707 00 05

AL

36,9

MK

29,8

TR

132,0

ZZ

66,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 10 20

EG

52,5

IL

71,8

MA

55,2

TR

59,9

ZZ

59,9

0805 50 10

AR

117,3

TR

116,7

ZA

96,3

ZZ

110,1

0808 10 80

AR

124,0

BR

93,1

CL

117,9

CN

95,9

MK

43,1

NZ

151,2

US

192,6

ZA

116,3

ZZ

116,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 450/2013,

15. mai 2013,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. maist 2013

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. maist 2013 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. maist 2013 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (5) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. maist 2013 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. maist 2013

| CN-kood | Toote kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Kõva NISU, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Pehme NISU, seemneks | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISITERAD, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid | 0,00 |

CN-kood

Toote kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/t)

1001 19 00

1001 11 00

Kõva NISU, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

ex 1001 91 20

Pehme NISU, seemneks

0,00

ex 1001 99 00

Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAISITERAD, v.a seemneks (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid

0,00

---

(1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres; |
| --- | --- |

—

3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres;

| — | 2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas osutatud impordimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

1.5.2013-14.5.2013

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:










  (eurot/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Maisiterad | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteering | 242,77 | 195,50 | — | — | — |
| FOB-hind Ameerika Ühendriikides | — | — | 251,21 | 241,21 | 221,21 |
| Lahe lisatasu | — | 26,75 | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 30,49 | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/t)

Pehme nisu (1)

Maisiterad

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteering

242,77

195,50

—

—

—

FOB-hind Ameerika Ühendriikides

—

—

251,21

241,21

221,21

Lahe lisatasu

—

26,75

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

30,49

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 16,38 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 50,28 eurot/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

16,38 eurot/t

Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

50,28 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 16.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/11

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 521/12/COL,

19. detsember 2012,

lõpetada otsusega nr 363/11/COL algatatud ametlik uurimismenetlus riigiabi andmise kohta kolmele Islandi investeerimispangale soodustingimustel antud laenude graafikute muutmise teel (Island)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (edaspidi „järelevalveamet”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 61 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eelkõige selle I osa artikli 1 lõiget 3 ja II osa artikli 4 lõiget 4 ja artiklit 6,

OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   Menetlus

| (1) | 22. juuni 2010. aasta kirjas esitas Islandi väärtpaberifirma H.F. Verðbréf hf. EFTA järelevalveametile (edaspidi „järelevalveamet”) kaebuse, milles väitis, et Islandi riigikassa andis 2009. aasta märtsis ebaseaduslikku riigiabi investeerimispankadele Saga Capital ja VBS, muutes Islandi keskpanga (edaspidi „keskpank”) lühiajalise laenu soodustingimustel pikaajaliseks laenuks. Järelevalveamet sai ja registreeris kirja 7. juulil 2010 (toiming nr 563424). |
| --- | --- |

(1)

22. juuni 2010. aasta kirjas esitas Islandi väärtpaberifirma H.F. Verðbréf hf. EFTA järelevalveametile (edaspidi „järelevalveamet”) kaebuse, milles väitis, et Islandi riigikassa andis 2009. aasta märtsis ebaseaduslikku riigiabi investeerimispankadele Saga Capital ja VBS, muutes Islandi keskpanga (edaspidi „keskpank”) lühiajalise laenu soodustingimustel pikaajaliseks laenuks. Järelevalveamet sai ja registreeris kirja 7. juulil 2010 (toiming nr 563424).

| (2) | Järelevalveamet, olles saanud Islandi ametiasutustelt asjakohast teavet ja arutanud nendega juhtumit 6. juuni 2011. aasta kohtumisel, (2) otsustas oma 23. novembri 2011. aasta otsusega nr 363/11/COL algatada ametliku uurimismenetluse seoses kolmele Islandi investeerimispangale riigiabi andmisega laenu tagasimaksmise graafiku soodsamaks muutmise teel (3). Nimetatud otsusega kutsus järelevalveamet huvitatud isikuid üles esitama oma märkused. 21. veebruari 2012. aasta kirjas (toiming nr 625875) esitasid Islandi ametiasutused märkused järelevalveameti otsuse nr 363/11/COL kohta. |
| --- | --- |

(2)

Järelevalveamet, olles saanud Islandi ametiasutustelt asjakohast teavet ja arutanud nendega juhtumit 6. juuni 2011. aasta kohtumisel, (2) otsustas oma 23. novembri 2011. aasta otsusega nr 363/11/COL algatada ametliku uurimismenetluse seoses kolmele Islandi investeerimispangale riigiabi andmisega laenu tagasimaksmise graafiku soodsamaks muutmise teel (3). Nimetatud otsusega kutsus järelevalveamet huvitatud isikuid üles esitama oma märkused. 21. veebruari 2012. aasta kirjas (toiming nr 625875) esitasid Islandi ametiasutused märkused järelevalveameti otsuse nr 363/11/COL kohta.

| (3) | 2012. aasta juunis sai järelevalveamet kaebuse esitajalt väärtpaberifirmalt H.F. Verðbréf hf. teada, et algatatud on Saga Capital hf. likvideerimismenetlus (toiming nr 641907). Järelevalveamet kogus selle kohta teavet ka muudest allikatest ja jälgis otsuses nr 363/11/COL käsitletud investeerimispankade likvideerimismenetlust tähelepanelikult. |
| --- | --- |

(3)

2012. aasta juunis sai järelevalveamet kaebuse esitajalt väärtpaberifirmalt H.F. Verðbréf hf. teada, et algatatud on Saga Capital hf. likvideerimismenetlus (toiming nr 641907). Järelevalveamet kogus selle kohta teavet ka muudest allikatest ja jälgis otsuses nr 363/11/COL käsitletud investeerimispankade likvideerimismenetlust tähelepanelikult.

2.   Meetme kirjeldus

2.1.   Keskpanga tagatisega laenud ja väärtpaberite laenuks andmise kava

| (4) | Järelevalveameti otsuses nr 363/11/COL esialgselt analüüsitud meetmed on seotud keskpanga tagatiste ja väärtpaberite laenuks andmise kavaga. Keskpank, kes on ühtlasi viimase instantsi laenuandja, pakkus, nagu teisedki keskpangad, kooskõlas oma rahapoliitikaga finantsettevõtjale tagatise vormis lühiajalist krediiti, (4) toetudes keskpanga eeskirjadele. 2007. ja 2008. aastal tagatise vastu laenu võtmine üha suurenes ja keskpangast sai finantsettevõtjate peamine likviidsusallikas. 2008. aasta oktoobriks, kui kolme Islandi kommertspanka tabas finantskrahh, oli keskpangal Islandi finantsettevõtjate vastu kogunenud hulgaliselt nõudeid, mis olid tagatud mitmesuguste tagatistega. |
| --- | --- |

(4)

Järelevalveameti otsuses nr 363/11/COL esialgselt analüüsitud meetmed on seotud keskpanga tagatiste ja väärtpaberite laenuks andmise kavaga. Keskpank, kes on ühtlasi viimase instantsi laenuandja, pakkus, nagu teisedki keskpangad, kooskõlas oma rahapoliitikaga finantsettevõtjale tagatise vormis lühiajalist krediiti, (4) toetudes keskpanga eeskirjadele. 2007. ja 2008. aastal tagatise vastu laenu võtmine üha suurenes ja keskpangast sai finantsettevõtjate peamine likviidsusallikas. 2008. aasta oktoobriks, kui kolme Islandi kommertspanka tabas finantskrahh, oli keskpangal Islandi finantsettevõtjate vastu kogunenud hulgaliselt nõudeid, mis olid tagatud mitmesuguste tagatistega.

| (5) | Kuna pangad varisesid kokku, oli tagatise väärtus vähenenud. Ebausaldusväärsete tagatiste tõttu kandis keskpank kahju. Pärast parlamendilt loa saamist sõlmisid riigikassa ja keskpank 2009. aasta jaanuaris lepingu, mille alusel keskpank andis rahandusministeeriumile üle osa oma nõuetest finantsettevõtjatele antud tagatisega laenude suhtes, ning alusavara. 2010. aasta veebruaris leppisid ministeerium ja keskpank kokku, et keskpangalt ministeeriumile üle antud nõuded antakse 31. detsembril 2009 odavama hinnaga üle keskpanga äsja asutatud valdusettevõtjale Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ). |
| --- | --- |

(5)

Kuna pangad varisesid kokku, oli tagatise väärtus vähenenud. Ebausaldusväärsete tagatiste tõttu kandis keskpank kahju. Pärast parlamendilt loa saamist sõlmisid riigikassa ja keskpank 2009. aasta jaanuaris lepingu, mille alusel keskpank andis rahandusministeeriumile üle osa oma nõuetest finantsettevõtjatele antud tagatisega laenude suhtes, ning alusavara. 2010. aasta veebruaris leppisid ministeerium ja keskpank kokku, et keskpangalt ministeeriumile üle antud nõuded antakse 31. detsembril 2009 odavama hinnaga üle keskpanga äsja asutatud valdusettevõtjale Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ).

| (6) | Keskpanga hallatav valitsemissektori võla haldamise üksus pakub laenu riigi väärtpaberite esmavahendajaile. Väärtpaberite laenuks andmise eesmärk on parandada turu toimimist ja säilitada likviidsust üksuse pakutavate võlakirjade turul. Üksus aktsepteerib riigikassa võlakirjade ja vekslite tagatisena kõiki järelturul elektroonselt kaubeldavaid riigi võlakirju ja hüpoteegi võrdlusvõlakirju. Vastavalt laenutingimustele võidakse aktsepteerida ka muid elektroonselt kaubeldavaid väärtpabereid. Kõnealuste laenude intressimäär põhineb keskpanga kehtestatud repomääral. Lepingu tähtaeg võib olla kuni 28 päeva (5). |
| --- | --- |

(6)

Keskpanga hallatav valitsemissektori võla haldamise üksus pakub laenu riigi väärtpaberite esmavahendajaile. Väärtpaberite laenuks andmise eesmärk on parandada turu toimimist ja säilitada likviidsust üksuse pakutavate võlakirjade turul. Üksus aktsepteerib riigikassa võlakirjade ja vekslite tagatisena kõiki järelturul elektroonselt kaubeldavaid riigi võlakirju ja hüpoteegi võrdlusvõlakirju. Vastavalt laenutingimustele võidakse aktsepteerida ka muid elektroonselt kaubeldavaid väärtpabereid. Kõnealuste laenude intressimäär põhineb keskpanga kehtestatud repomääral. Lepingu tähtaeg võib olla kuni 28 päeva (5).

2.2.   Lühiajalise laenu ümberarvestamine pikaajaliseks laenuks

| (7) | 2009. aasta märtsis sõlmis rahandusministeerium laenude ümberarvestamise lepingu ettevõtjatega Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. ja Askar Capital Investment Bank hf. Laenulepingute tingimused olid kõigil sarnased. Laenusumma olenes sellest, kuidas ettevõtjad tasusid oma kohustusi 2008. aasta detsembris. Saga ja VBSi laenu tagasimakse tingimused olid ühesugused. Tingimuste kohaselt tuli laen tagasi maksta seitsme aasta jooksul ning nende suhtes kohaldati indekseerimist ja intressimäära 2 % aastas. Ettevõtjale Askar Capital esitati samasugused tagasimaksetingimused, kuid tema puhul oli aastane intressimäär 3 %. Nende kolme investeerimispanga võla nominaalväärtus pikaajaliste võlakirjade väljastamise ajal ulatus kokku 52,4 miljardi Islandi kroonini (6). |
| --- | --- |

(7)

2009. aasta märtsis sõlmis rahandusministeerium laenude ümberarvestamise lepingu ettevõtjatega Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. ja Askar Capital Investment Bank hf. Laenulepingute tingimused olid kõigil sarnased. Laenusumma olenes sellest, kuidas ettevõtjad tasusid oma kohustusi 2008. aasta detsembris. Saga ja VBSi laenu tagasimakse tingimused olid ühesugused. Tingimuste kohaselt tuli laen tagasi maksta seitsme aasta jooksul ning nende suhtes kohaldati indekseerimist ja intressimäära 2 % aastas. Ettevõtjale Askar Capital esitati samasugused tagasimaksetingimused, kuid tema puhul oli aastane intressimäär 3 %. Nende kolme investeerimispanga võla nominaalväärtus pikaajaliste võlakirjade väljastamise ajal ulatus kokku 52,4 miljardi Islandi kroonini (6).

| (8) | Eespool nimetatud meetmed põhinesid ettepanekutel, mille töörühm esitas oma 20. jaanuari 2009. aasta märgukirjas rahandusministrile ja mis käsitlesid finantsettevõtjatele antud tagatisega keskpanga laenude restruktureerimist. Märgukirjas tugineti teabele finantsettevõtjate ja nende laenu tagasimaksmise suutlikkuse kohta. Nimetatud märgukirja kohaselt ei olnud nimetatud finantsettevõtjad Islandi finantskrahhi tõttu võimelised keskpangale tagasi maksma kogu oma võlga. Ministri moodustatud töörühma märgukirjas tõdeti, et tol ajal oli kõigi Islandi ametiasutuste peaülesanne tagada riigi finantssüsteemi toimimine ja hoiustajate huvide kaitse. Seda ja ka muid kaalutlusi silmas pidades peeti vajalikuks võtta teatavaid meetmeid, et võimaldada ettevõtjatel oma võlad tasuda. |
| --- | --- |

(8)

Eespool nimetatud meetmed põhinesid ettepanekutel, mille töörühm esitas oma 20. jaanuari 2009. aasta märgukirjas rahandusministrile ja mis käsitlesid finantsettevõtjatele antud tagatisega keskpanga laenude restruktureerimist. Märgukirjas tugineti teabele finantsettevõtjate ja nende laenu tagasimaksmise suutlikkuse kohta. Nimetatud märgukirja kohaselt ei olnud nimetatud finantsettevõtjad Islandi finantskrahhi tõttu võimelised keskpangale tagasi maksma kogu oma võlga. Ministri moodustatud töörühma märgukirjas tõdeti, et tol ajal oli kõigi Islandi ametiasutuste peaülesanne tagada riigi finantssüsteemi toimimine ja hoiustajate huvide kaitse. Seda ja ka muid kaalutlusi silmas pidades peeti vajalikuks võtta teatavaid meetmeid, et võimaldada ettevõtjatel oma võlad tasuda.

| (9) | Islandi ametiasutuste väitel ei lähtunud intressi tingimusi ja suurust käsitlev otsus õiglasest ja tavalisest omakapitali tulu kaalutlustest, kuna ei olnud eriti tõenäoline, et kõnealused ettevõtjad suudavad oma kohustusi täielikult täita. Selle asemel seadis töörühm eesmärgiks leida selline intressimäär, mis on kõnealuste ettevõtjate jaoks küllalt kõrge, kuid mitte nii kõrge, et see muudaks võla tagasimaksmise võimatuks ning seega võtaks neilt stiimuli oma finantsid restruktureerida. |
| --- | --- |

(9)

Islandi ametiasutuste väitel ei lähtunud intressi tingimusi ja suurust käsitlev otsus õiglasest ja tavalisest omakapitali tulu kaalutlustest, kuna ei olnud eriti tõenäoline, et kõnealused ettevõtjad suudavad oma kohustusi täielikult täita. Selle asemel seadis töörühm eesmärgiks leida selline intressimäär, mis on kõnealuste ettevõtjate jaoks küllalt kõrge, kuid mitte nii kõrge, et see muudaks võla tagasimaksmise võimatuks ning seega võtaks neilt stiimuli oma finantsid restruktureerida.

| (10) | Islandi ametiasutused nägid laenu ümberarvestamisel ette ka teatavad tingimused. Tingimuste kohaselt ei tohtinud võlgnik muu hulgas maksta dividende, välja arvatud omapoolse sissemakse ulatuses, võlgnik ei tohtinud võtta kohustusi, mis oleksid suuremad kui 20 % tema omakapitalist (kapitali adekvaatsuse määr), võlgu olevate ettevõtete töötajatele tohtis maksta ainult mõõdukat preemiat ning sellised ettevõtted olid kohustatud laenuandjale oma tegevuse kohta esitama üksikasjalikud kvartaliaruanded ning nende kapitali adekvaatsuse määr ei tohtinud langeda alla 10 %. Juhul kui keskpank pidanuks võlgniku likviidsuspositsiooni vastuvõetamatuks või kui tema kapitali adekvaatsuse määr langenuks alla 10 %, võinuks laenuandja nõuda, et tagasimaksmata laenude ja intresside summa koos muude kuludega muudetaks omakapitaliks. Nende tingimuste eesmärk oli kaitsta riigi huve, suurendades tõenäosust, et kogu laenusumma makstakse kord tagasi. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ametiasutused nägid laenu ümberarvestamisel ette ka teatavad tingimused. Tingimuste kohaselt ei tohtinud võlgnik muu hulgas maksta dividende, välja arvatud omapoolse sissemakse ulatuses, võlgnik ei tohtinud võtta kohustusi, mis oleksid suuremad kui 20 % tema omakapitalist (kapitali adekvaatsuse määr), võlgu olevate ettevõtete töötajatele tohtis maksta ainult mõõdukat preemiat ning sellised ettevõtted olid kohustatud laenuandjale oma tegevuse kohta esitama üksikasjalikud kvartaliaruanded ning nende kapitali adekvaatsuse määr ei tohtinud langeda alla 10 %. Juhul kui keskpank pidanuks võlgniku likviidsuspositsiooni vastuvõetamatuks või kui tema kapitali adekvaatsuse määr langenuks alla 10 %, võinuks laenuandja nõuda, et tagasimaksmata laenude ja intresside summa koos muude kuludega muudetaks omakapitaliks. Nende tingimuste eesmärk oli kaitsta riigi huve, suurendades tõenäosust, et kogu laenusumma makstakse kord tagasi.

| (11) | Kõigi meetmete täpset kirjeldust vaata järelevalveameti otsusest nr 363/11/COL (7). |
| --- | --- |

(11)

Kõigi meetmete täpset kirjeldust vaata järelevalveameti otsusest nr 363/11/COL (7).

2.3.   Meetme eesmärk ja õiguslik alus

| (12) | Islandi ametiasutuste kava kohaselt oli meetmetel kaks eesmärki: esiteks püüda tagada riigi huvide kaitse, maksimeerides nõuete sissenõudmise riigikassa poolt, ning teiseks anda finantsettevõtjatele mõningast tegutsemisvabadust ning võimalus oma probleemid lahendada ja raskustest üle saada. |
| --- | --- |

(12)

Islandi ametiasutuste kava kohaselt oli meetmetel kaks eesmärki: esiteks püüda tagada riigi huvide kaitse, maksimeerides nõuete sissenõudmise riigikassa poolt, ning teiseks anda finantsettevõtjatele mõningast tegutsemisvabadust ning võimalus oma probleemid lahendada ja raskustest üle saada.

| (13) | Meetmete aluseks oli 2008. aasta lisaeelarve, mille paragrahviga 7.20 volitas Islandi parlament rahandusministrit riigikassa nimel ostma Islandi Keskpangalt talle laenude tagatiseks antud kommertspabereid ning täitma need nõuded võimalikult jätkusuutlikul viisil. |
| --- | --- |

(13)

Meetmete aluseks oli 2008. aasta lisaeelarve, mille paragrahviga 7.20 volitas Islandi parlament rahandusministrit riigikassa nimel ostma Islandi Keskpangalt talle laenude tagatiseks antud kommertspabereid ning täitma need nõuded võimalikult jätkusuutlikul viisil.

2.4.   Abisaajad

| (14) | Nagu juba mainitud, oli eespool nimetatud meetmetega hõlmatud kolm ettevõtjat: Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. ja Askar Capital Investment Bank hf. Abisaajate ja nende edasise tegevuse üksikasjalikumat kirjeldust vaata järelevalveameti otsuse nr 363/11/COL punktidest 2.5 ja 2.6. |
| --- | --- |

(14)

Nagu juba mainitud, oli eespool nimetatud meetmetega hõlmatud kolm ettevõtjat: Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. ja Askar Capital Investment Bank hf. Abisaajate ja nende edasise tegevuse üksikasjalikumat kirjeldust vaata järelevalveameti otsuse nr 363/11/COL punktidest 2.5 ja 2.6.

3.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (15) | Oma otsuses nr 363/11/COL analüüsis järelevalveamet seda, kas riigikassa lühiajaliste nõuete soodsatel tingimustel pikaajaliseks laenuks muutmise meetmed on kooskõlas EMP lepingu riigiabi käsitlevate sätetega. Kuna riik oli juba varasemate meetmete kaudu andnud asjaomastele ettevõtjatele laenu (keskpanga tagatisega laenud ja väärtpaberite laenuks andmine), tuli kindlaks teha, kas kõnealused meetmed kujutasid endast riigiabi. |
| --- | --- |

(15)

Oma otsuses nr 363/11/COL analüüsis järelevalveamet seda, kas riigikassa lühiajaliste nõuete soodsatel tingimustel pikaajaliseks laenuks muutmise meetmed on kooskõlas EMP lepingu riigiabi käsitlevate sätetega. Kuna riik oli juba varasemate meetmete kaudu andnud asjaomastele ettevõtjatele laenu (keskpanga tagatisega laenud ja väärtpaberite laenuks andmine), tuli kindlaks teha, kas kõnealused meetmed kujutasid endast riigiabi.

| (16) | Seepärast analüüsis järelevalveamet kõigepealt keskpanga poolt finantsettevõtjatele antud lühiajalisi tagatisega laene. Islandi ametiasutused on rõhutanud, et kõnealused lühiajalised laenud anti tavapärase rahapoliitika ja keskpanga finantsturumeetmete raames ning tavapärase riigikassapoolse valitsemissektori võla haldamise käigus. Järelevalveamet ei vaidlusta seisukohta, et need meetmed mahuvad raha- ja valitsemissektori võla haldamise poliitika raamesse ning et need põhinevad asjakohastel eeskirjadel (8). Nimetatud meetmeid võeti asjaomaste finantsettevõtjate algatusel ja sel ajal ei andnud riik keskpangale mingeid omapoolseid tagatisi. Seetõttu asus järelevalveamet seisukohale, et keskpanga lühiajalised tagatisega laenud finantsettevõtjatele ning riigikassa lühiajaline laen ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast analüüsis järelevalveamet kõigepealt keskpanga poolt finantsettevõtjatele antud lühiajalisi tagatisega laene. Islandi ametiasutused on rõhutanud, et kõnealused lühiajalised laenud anti tavapärase rahapoliitika ja keskpanga finantsturumeetmete raames ning tavapärase riigikassapoolse valitsemissektori võla haldamise käigus. Järelevalveamet ei vaidlusta seisukohta, et need meetmed mahuvad raha- ja valitsemissektori võla haldamise poliitika raamesse ning et need põhinevad asjakohastel eeskirjadel (8). Nimetatud meetmeid võeti asjaomaste finantsettevõtjate algatusel ja sel ajal ei andnud riik keskpangale mingeid omapoolseid tagatisi. Seetõttu asus järelevalveamet seisukohale, et keskpanga lühiajalised tagatisega laenud finantsettevõtjatele ning riigikassa lühiajaline laen ei kujuta endast riigiabi.

| (17) | Seevastu riigikassa laenude ümberarvestamise lepingute suhtes järeldas järelevalveamet esialgu, et need kujutasid endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutati järgmistele asjaoludele:






  i) | järelevalveamet jõudis järeldusele, et kuna laenud andis rahandusministeerium riigieelarvega antud volituse alusel, põhinesid meetmed riigi ressurssidel; |
| --- | --- | --- |

(17)

Seevastu riigikassa laenude ümberarvestamise lepingute suhtes järeldas järelevalveamet esialgu, et need kujutasid endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutati järgmistele asjaoludele:

i)

järelevalveamet jõudis järeldusele, et kuna laenud andis rahandusministeerium riigieelarvega antud volituse alusel, põhinesid meetmed riigi ressurssidel;

| ii) | järelevalveamet leidis, et meetmetega anti kolmele investeerimispangale kaubanduslikke eeliseid, kuna nende raames pakuti vabastust intressidest ja muudest kuludest, mis on seotud keskpanga lühiajaliste laenudega ja mille pangad oleksid tavapäraselt pidanud katma oma eelarvest. Samuti väljendas järelevalveamet kahtlust, kas meetmed olid kooskõlas võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras oleva erainvestori käitumisega, võttes arvesse, et laenu tagasimaksmise tingimused olid soodsad ega näinud ette intressimäära tõstmist, kui võlgniku majanduslik olukord paraneb; |
| --- | --- |

ii)

järelevalveamet leidis, et meetmetega anti kolmele investeerimispangale kaubanduslikke eeliseid, kuna nende raames pakuti vabastust intressidest ja muudest kuludest, mis on seotud keskpanga lühiajaliste laenudega ja mille pangad oleksid tavapäraselt pidanud katma oma eelarvest. Samuti väljendas järelevalveamet kahtlust, kas meetmed olid kooskõlas võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras oleva erainvestori käitumisega, võttes arvesse, et laenu tagasimaksmise tingimused olid soodsad ega näinud ette intressimäära tõstmist, kui võlgniku majanduslik olukord paraneb;

| iii) | seoses meetmete valikulisusega järeldas järelevalveamet, et kuna meetmetega eelistati ühe konkreetse majandussektori kolme ettevõtjat ja need ei kehtinud teiste ettevõtjate ja muude valdkondade suhtes, ei saa neid meetmeid pidada oma laadilt üldmeetmeteks. Seetõttu tuleb meetmeid pidada valikulisteks (9). Lisaks sellele ei esitanud Islandi ametiasutused selgeid tõendeid selle kohta, et laenu soodustingimustel ümberarvestamist oleks võimaldatud kõikidele ettevõtjatele, kes olid ettevõtjatega Saga Capital, VBS ja Askar Capital võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras; |
| --- | --- |

iii)

seoses meetmete valikulisusega järeldas järelevalveamet, et kuna meetmetega eelistati ühe konkreetse majandussektori kolme ettevõtjat ja need ei kehtinud teiste ettevõtjate ja muude valdkondade suhtes, ei saa neid meetmeid pidada oma laadilt üldmeetmeteks. Seetõttu tuleb meetmeid pidada valikulisteks (9). Lisaks sellele ei esitanud Islandi ametiasutused selgeid tõendeid selle kohta, et laenu soodustingimustel ümberarvestamist oleks võimaldatud kõikidele ettevõtjatele, kes olid ettevõtjatega Saga Capital, VBS ja Askar Capital võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras;

| iv) | lisaks jõudis järelevalveamet järeldusele, et meetmed tõenäoliselt moonutasid konkurentsi. Kuigi kõnealused investeerimispangad ei olnud eriti suured ja tegutsesid peamiselt ainult Islandi turul, tegelesid nad siiski finantsteenuste osutamisega, mis on Euroopa Majanduspiirkonnas konkurentsile ja kaubandusele täielikult avatud valdkond. |
| --- | --- |

iv)

lisaks jõudis järelevalveamet järeldusele, et meetmed tõenäoliselt moonutasid konkurentsi. Kuigi kõnealused investeerimispangad ei olnud eriti suured ja tegutsesid peamiselt ainult Islandi turul, tegelesid nad siiski finantsteenuste osutamisega, mis on Euroopa Majanduspiirkonnas konkurentsile ja kaubandusele täielikult avatud valdkond.

| (18) | Järelevalveamet kahtles ka selles, kas riigiabi võib pidada kokkusobivaks EMP lepinguga. Selleks et kinnitada oma väidet, et meede on lepinguga kooskõlas, osutasid Islandi ametiasutused EMP lepingu artikli 61 lõikele 3 ning järelevalveameti päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistele. Kuid selle kohta, et meede sobib kokku artikli 61 lõike 3 punktiga b või järelevalveameti ajutiste finantskriisi ajal riigiabi andmise suunistega, ei ole Islandi ametiasutused tõendeid esitanud. Järelevalveamet rõhutas, et finantsettevõtjatele abi andmise ajutiste eeskirjade kohaselt peab abi piirduma minimaalselt vajalikuga, tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise ja hõlmama kaitsemeetmeid põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmiseks. Eelkõige on suunistes sätestatud riigipoolse rekapitaliseerimise eest asjakohase ja piisava tasu maksmine (10). Tundub aga, et riigi antud laenu tagasimaksmise tingimuste puhul ei ole neid põhimõtteid arvesse võetud. Laenude tagasimaksetähtaeg on seitse aastat, kusjuures ette on nähtud indekseerimine ja fikseeritud intressimäär 2 % aastas, mis on palju madalam kui intressi turumäär; lisaks ei ole ette nähtud intressimäära tõstmist, et stimuleerida kapitali tagastamist riigile. Seda silmas pidades järeldas järelevalveamet, et laenutingimused ei ole tema riigiabi suunistega kooskõlas. |
| --- | --- |

(18)

Järelevalveamet kahtles ka selles, kas riigiabi võib pidada kokkusobivaks EMP lepinguga. Selleks et kinnitada oma väidet, et meede on lepinguga kooskõlas, osutasid Islandi ametiasutused EMP lepingu artikli 61 lõikele 3 ning järelevalveameti päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistele. Kuid selle kohta, et meede sobib kokku artikli 61 lõike 3 punktiga b või järelevalveameti ajutiste finantskriisi ajal riigiabi andmise suunistega, ei ole Islandi ametiasutused tõendeid esitanud. Järelevalveamet rõhutas, et finantsettevõtjatele abi andmise ajutiste eeskirjade kohaselt peab abi piirduma minimaalselt vajalikuga, tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise ja hõlmama kaitsemeetmeid põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmiseks. Eelkõige on suunistes sätestatud riigipoolse rekapitaliseerimise eest asjakohase ja piisava tasu maksmine (10). Tundub aga, et riigi antud laenu tagasimaksmise tingimuste puhul ei ole neid põhimõtteid arvesse võetud. Laenude tagasimaksetähtaeg on seitse aastat, kusjuures ette on nähtud indekseerimine ja fikseeritud intressimäär 2 % aastas, mis on palju madalam kui intressi turumäär; lisaks ei ole ette nähtud intressimäära tõstmist, et stimuleerida kapitali tagastamist riigile. Seda silmas pidades järeldas järelevalveamet, et laenutingimused ei ole tema riigiabi suunistega kooskõlas.

4.   Islandi ametiasutuste märkused

| (19) | Islandi ametiasutuste märkustega kinnitati seisukohta, et meetmed on kooskõlas EMP lepinguga. Nende arvates ei ole meetmed valikulised, sest kolme investeerimispanga olukord oli ainulaadne ja muud pangad, nagu Straumur, SPB ja SPRON, olid nendest kolmest investeerimispangast erinevas olukorras. Laenude ümberarvestamise lepingu sõlmimise ajaks olid mõned teised pangad juba minetanud võime täita oma kohustusi võlausaldajate ees, kusjuures kolme kõnealuse panga reorganiseerimiseks tuli teha nii suuri jõupingutusi, et nende pankade poolt keskpangalt võetud laenu ümberstruktureerimine oli selle kõrval pisiasi. Islandi ametiasutused väitsid ka seda, et laenude ümberarvestamise otsus tehti kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja põhimõttega, kuna iga võlausaldaja, kes on samasuguses olukorras kui tol ajal oli Islandi riik, toimiks samamoodi. |
| --- | --- |

(19)

Islandi ametiasutuste märkustega kinnitati seisukohta, et meetmed on kooskõlas EMP lepinguga. Nende arvates ei ole meetmed valikulised, sest kolme investeerimispanga olukord oli ainulaadne ja muud pangad, nagu Straumur, SPB ja SPRON, olid nendest kolmest investeerimispangast erinevas olukorras. Laenude ümberarvestamise lepingu sõlmimise ajaks olid mõned teised pangad juba minetanud võime täita oma kohustusi võlausaldajate ees, kusjuures kolme kõnealuse panga reorganiseerimiseks tuli teha nii suuri jõupingutusi, et nende pankade poolt keskpangalt võetud laenu ümberstruktureerimine oli selle kõrval pisiasi. Islandi ametiasutused väitsid ka seda, et laenude ümberarvestamise otsus tehti kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja põhimõttega, kuna iga võlausaldaja, kes on samasuguses olukorras kui tol ajal oli Islandi riik, toimiks samamoodi.

| (20) | Lisaks esitasid Islandi ametiasutused ülevaate kolme investeerimispanga praegusest olukorrast ja sündmustest, mis on toimunud pärast järelevalveameti otsuse nr 363/11/COL vastuvõtmist (11). |
| --- | --- |

(20)

Lisaks esitasid Islandi ametiasutused ülevaate kolme investeerimispanga praegusest olukorrast ja sündmustest, mis on toimunud pärast järelevalveameti otsuse nr 363/11/COL vastuvõtmist (11).

| (21) | Võttes arvesse, et pärast otsuse nr 363/11/COL vastuvõtmist on kõik kolm abisaajat kogu majandustegevuse lõpetanud ning viidates Euroopa Komisjoni ja järelevalveameti väljakujunenud tavale seoses sarnases olukorras võetud meetmete riigiabiks liigitamise ja nende eeskirjadega kokkusobivuse hindamisega, (12) väitsid Islandi ametiasutused, et järelevalveametil ei ole põhjust menetlust jätkata. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse, et pärast otsuse nr 363/11/COL vastuvõtmist on kõik kolm abisaajat kogu majandustegevuse lõpetanud ning viidates Euroopa Komisjoni ja järelevalveameti väljakujunenud tavale seoses sarnases olukorras võetud meetmete riigiabiks liigitamise ja nende eeskirjadega kokkusobivuse hindamisega, (12) väitsid Islandi ametiasutused, et järelevalveametil ei ole põhjust menetlust jätkata.

II.   HINNANG

| (22) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmine:
  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosalistevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(22)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosalistevahelist kaubandust.”

| (23) | Sellest järeldub, et meetme liigitamiseks riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses peab see sisaldama riigi antud või riigi ressurssidest antavat toetust, andma abisaavale ettevõtjale eelise, olema selektiivne, kahjustama konkurentsi ja tõenäoliselt mõjutama lepinguosalistevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(23)

Sellest järeldub, et meetme liigitamiseks riigiabiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses peab see sisaldama riigi antud või riigi ressurssidest antavat toetust, andma abisaavale ettevõtjale eelise, olema selektiivne, kahjustama konkurentsi ja tõenäoliselt mõjutama lepinguosalistevahelist kaubandust.

| (24) | Nagu juba varem mainitud, esitas järelevalveamet otsuses nr 363/11/COL esialgse järelduse, et meetmed, st lühiajalise laenu ümberarvestamine pikaajaliseks laenuks, vastavad EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ja seetõttu kujutavad endast riigiabi. Lisaks ei kinnita miski väidet, et meetmed on kooskõlas EMP lepingu üldiste riigiabi sätetega ja järelevalveameti esitatud ajutiste finantskriisi ajal riigiabi andmise suunistega. Järelevalveamet ei saanud uurimise käigus teavet, mis oleks seda esialgset seisukohta muutnud. Lisaks ei olnud Islandi ametiasutused teatanud järelevalveametipoolse uurimismenetluse algatamise otsusega hõlmatud abimeetmete võtmisest enne nende meetmete rakendamist. Seega ei täitnud nad protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohast teatamiskohustust. Kõnealuseid abimeetmeid rakendati seega ebaseaduslikult. Sellest hoolimata peab järelevalveamet hindama, kas on alust jätkata selle küsimuse menetlemist. |
| --- | --- |

(24)

Nagu juba varem mainitud, esitas järelevalveamet otsuses nr 363/11/COL esialgse järelduse, et meetmed, st lühiajalise laenu ümberarvestamine pikaajaliseks laenuks, vastavad EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ja seetõttu kujutavad endast riigiabi. Lisaks ei kinnita miski väidet, et meetmed on kooskõlas EMP lepingu üldiste riigiabi sätetega ja järelevalveameti esitatud ajutiste finantskriisi ajal riigiabi andmise suunistega. Järelevalveamet ei saanud uurimise käigus teavet, mis oleks seda esialgset seisukohta muutnud. Lisaks ei olnud Islandi ametiasutused teatanud järelevalveametipoolse uurimismenetluse algatamise otsusega hõlmatud abimeetmete võtmisest enne nende meetmete rakendamist. Seega ei täitnud nad protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohast teatamiskohustust. Kõnealuseid abimeetmeid rakendati seega ebaseaduslikult. Sellest hoolimata peab järelevalveamet hindama, kas on alust jätkata selle küsimuse menetlemist.

| (25) | Nagu on märgitud otsuses nr 363/11/COL, kandis Askar Capital Investment Bank hf. juba 2007. aastal märkimisväärset kahju investeeringutelt, mida ta oli teinud struktureeritud kõrge riskitasemega laenutoodetesse, mille alusvaraks olid Ameerika Ühendriikide hüpoteeklaenud. Panga raskused süvenesid veelgi 2010. aasta juunis, kui Islandi ülemkohus otsustas, et laenude välisvaluutas nomineerimine on ebaseaduslik. 14. juulil 2010 esitas pank pankrotiavalduse ning samal päeval võttis finantsjärelevalveasutus (edaspidi „finantsinspektsioon”) selle haldamise üle. Hiljem järelevalveametile laekunud teabe kohaselt on pank likvideerimisel ja igasuguse majandustegevuse lõpetanud. |
| --- | --- |

(25)

Nagu on märgitud otsuses nr 363/11/COL, kandis Askar Capital Investment Bank hf. juba 2007. aastal märkimisväärset kahju investeeringutelt, mida ta oli teinud struktureeritud kõrge riskitasemega laenutoodetesse, mille alusvaraks olid Ameerika Ühendriikide hüpoteeklaenud. Panga raskused süvenesid veelgi 2010. aasta juunis, kui Islandi ülemkohus otsustas, et laenude välisvaluutas nomineerimine on ebaseaduslik. 14. juulil 2010 esitas pank pankrotiavalduse ning samal päeval võttis finantsjärelevalveasutus (edaspidi „finantsinspektsioon”) selle haldamise üle. Hiljem järelevalveametile laekunud teabe kohaselt on pank likvideerimisel ja igasuguse majandustegevuse lõpetanud.

| (26) | Nagu märgiti ka otsuses 363/11/COL, halvenes ettevõtja VBS Investment Bank hf. finantsolukord oluliselt pärast panga ning tema võlausaldajate ja aktsionäride läbirääkimiste ebaõnnestumist. 2010. aastal lõpetasid panga võlausaldajad läbirääkimised lõplikult. 3. märtsi 2010. aasta otsusega nimetas finantsinspektsioon ametisse VBSi ajutise juhatuse ning Reykjavíki piirkonnakohtu 9. aprilli 2010. aasta otsusega algatati panga likvideerimise menetlus finantsettevõtjaid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikli 101 alusel. Kuna pank on likvideerimisel, on tema tegevusluba tunnistatud kehtetuks. |
| --- | --- |

(26)

Nagu märgiti ka otsuses 363/11/COL, halvenes ettevõtja VBS Investment Bank hf. finantsolukord oluliselt pärast panga ning tema võlausaldajate ja aktsionäride läbirääkimiste ebaõnnestumist. 2010. aastal lõpetasid panga võlausaldajad läbirääkimised lõplikult. 3. märtsi 2010. aasta otsusega nimetas finantsinspektsioon ametisse VBSi ajutise juhatuse ning Reykjavíki piirkonnakohtu 9. aprilli 2010. aasta otsusega algatati panga likvideerimise menetlus finantsettevõtjaid käsitleva seaduse nr 161/2002 artikli 101 alusel. Kuna pank on likvideerimisel, on tema tegevusluba tunnistatud kehtetuks.

| (27) | Finantsinspektsioon tunnistas 28. septembri 2011. aasta otsusega kehtetuks Saga Capitali tegevusloa. Seejärel nõudis finantsinspektsioon Saga Capitali likvideerimismenetluse algatamist ja likvideerimiskomisjoni määramist. Islandi Kirde ringkonnakohus rahuldas 16. mai 2012. aasta otsusega finantsinspektsiooni taotluse ja otsustas, et algatada tuleb Saga Capitali likvideerimise menetlus. 14. juunil 2012 kinnitas seda otsust ka Islandi ülemkohus. Reykjavíki ringkonnakohus jättis oma 5. märtsi 2012. aasta otsusega jõusse finantsinspektsiooni otsuse tunnistada Saga Capitali tegevusluba kehtetuks. Reykjavíki ringkonnakohtu otsus on edasi kaevatud ülemkohtule. Kuna pangale finantseerimisasutusena tegutsemiseks antud tegevusluba on ära võetud, on pank lõpetanud kogu loal põhineva tegevuse. |
| --- | --- |

(27)

Finantsinspektsioon tunnistas 28. septembri 2011. aasta otsusega kehtetuks Saga Capitali tegevusloa. Seejärel nõudis finantsinspektsioon Saga Capitali likvideerimismenetluse algatamist ja likvideerimiskomisjoni määramist. Islandi Kirde ringkonnakohus rahuldas 16. mai 2012. aasta otsusega finantsinspektsiooni taotluse ja otsustas, et algatada tuleb Saga Capitali likvideerimise menetlus. 14. juunil 2012 kinnitas seda otsust ka Islandi ülemkohus. Reykjavíki ringkonnakohus jättis oma 5. märtsi 2012. aasta otsusega jõusse finantsinspektsiooni otsuse tunnistada Saga Capitali tegevusluba kehtetuks. Reykjavíki ringkonnakohtu otsus on edasi kaevatud ülemkohtule. Kuna pangale finantseerimisasutusena tegutsemiseks antud tegevusluba on ära võetud, on pank lõpetanud kogu loal põhineva tegevuse.

| (28) | Seetõttu on selge, et kolm kõnealust investeerimispanka on lõpetanud kogu majandustegevuse, nende tegevusluba on tunnistatud kehtetuks, nad on likvideerimisel ja nende vara suhtes nõuete esitamise tähtaeg on möödas (13). Kui investeerimispankadele olekski abi antud, puuduks sellel edasine konkurentsi moonutav mõju, ja kui tegemist oleks olnud ebaseadusliku abiga, ei oleks seda enam võimalik tagasi nõuda. Sellistel tingimustel ei oleks järelevalveameti otsusel kõnealuste meetmete abina klassifitseerimise ja nende EMP lepinguga kokkusobivuse kohta praktilist mõju (14). |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu on selge, et kolm kõnealust investeerimispanka on lõpetanud kogu majandustegevuse, nende tegevusluba on tunnistatud kehtetuks, nad on likvideerimisel ja nende vara suhtes nõuete esitamise tähtaeg on möödas (13). Kui investeerimispankadele olekski abi antud, puuduks sellel edasine konkurentsi moonutav mõju, ja kui tegemist oleks olnud ebaseadusliku abiga, ei oleks seda enam võimalik tagasi nõuda. Sellistel tingimustel ei oleks järelevalveameti otsusel kõnealuste meetmete abina klassifitseerimise ja nende EMP lepinguga kokkusobivuse kohta praktilist mõju (14).

| (29) | Seetõttu ei ole enam mõtet jätkata ametlikku uurimismenetlust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2, |
| --- | --- |

(29)

Seetõttu ei ole enam mõtet jätkata ametlikku uurimismenetlust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse ametlik uurimismenetlus kolmele Islandi investeerimispangale soodustingimustel laenugraafikute muutmise teel riigiabi andmise kohta.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Islandile.

Artikkel 3

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 19. detsember 2012

EFTA järelevalveameti nimel

esimees

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  EFTA järelevalveameti 23. novembri 2011. aasta otsus nr 363/11/COL algatada ametlik uurimismenetlus seoses kolmele Islandi investeerimispangale riigiabi andmisega laenu tagasimaksmise graafiku soodsamaks muutmise teel, avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (ELT C 21, 26.1.2012, lk 2) ja EMP kaasandes nr 4 (26.1.2012, lk 8).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Vt järelevalveameti otsuse nr 363/11/COL punktid 2–6.

2

(3)  Vt avaldamisviited allmärkuses nr 1.

3

(4)  Tagatisega laene nimetatakse ka repolaenudeks, pidades silmas, et repotehingud ehk tagasiostulepingud on lepingud, kus väärtpaberite, näiteks riigivõlakirjade müüja kohustub ostma need tagasi kindlaksmääratud ajal ja hinnaga.

4

(5)  Lisateabe saamiseks vt Islandi keskpanga 28. novembri 2008. aasta eeskirjad väärtpaberite riigikassa nimel esmasvahendajaile laenuks andmise kohta, kättesaadav aadressil http://www.lanamal.is/assets/nyrlanasysla/regluren08.pdf.

5

(6)  Laenulepingute üksikasjad on esitatud otsuse nr 363/11/COL punktides 11–27.

6

(7)  Eelkõige otsuse punkt 2.2.

7

(8)  Kõnealused eeskirjad on asendatud 26. juuni 2009. aasta samateemaliste eeskirjadega nr 553, mida kohaldatakse ka praegu.

8

(9)  Vt näiteks kohtuasi C-75/97, Belgia vs. komisjon (Maribel bis/ter), EKL I 1999, lk 3671, ning hiljutised otsused liidetud kohtuasjades C-106/09 P ja C-107/09 P, komisjon vs. Gibraltari valitsus, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 75.

9

vs

vs

(10)  Vt näiteks järelevalveameti rekapitaliseerimissuunised, mis on kättesaadavad aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1.

10

(11)  Hiljem sai järelevalveamet kaebuse esitajalt sellekohast teavet (toiming nr 641907).

11

(12)  Komisjoni 25. septembri 2007. aasta otsus meetmete kohta, mida Hispaania kohaldab Izari kasuks, juhtum C 47/2003 (ELT L 44, 20.2.2008, lk 33) ja komisjoni 9. novembri 2005. aasta otsus seoses meetmega, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Mines de potasse d’Alsace suhtes, juhtum C-53/2000 (ELT L 86, 24.3.2006, lk 20) ning EFTA järelevalveameti 27. mai 2009. aasta otsus, mis käsitleb väidetavat ebaseaduslikku riigiabi ettevõtjale NordBook, juhtum 245/09/COL (ELT L 282, 29.10.2009, lk 41).

12

(13)  Tuleb märkida, et likvideerimisel olevate pankade juhatustele nõuete esitamise tähtaeg on lõppenud. Vastavalt pankrotiseaduse (seadus nr 21/1991) artiklile 85 on nõuete esitamise tähtaeg üldiselt kaks kuud, kuid erandlikel asjaoludel võib usaldusisik seda pikendada kolme kuni maksimaalselt kuue kuuni. Olenemata tähtaja pikkusest algab nõuete esitamine pärast seda, kui avaldatakse esimene teade võlausaldajatele, ja see peab olema teates selgelt märgitud. Seega oleks järelevalveametil käesoleval juhul mõttetu teha otsus ühisturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise kohta. Arvestades aga seda, et Islandi ametiasutused ei täitnud oma järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohast teatamiskohustust, ei saanud järelevalveamet algatada meetmete uurimist enne 2011. aasta novembrit, kui ta võttis vastu uurimismenetluse algatamise otsuse nr 363/11/COL. Igal juhul eeldab järelevalveamet, et kolme investeerimispanga varad müüakse turutingimustel ja kooskõlas pankrotimenetluse üldeeskirjadega.

13

(14)  Komisjoni 25. septembri 2007. aasta otsus meetmete kohta, mida Hispaania kohaldab Izari kasuks, juhtum C-47/2003 (ELT L 44, 20.2.2008, lk 33) ja komisjoni 9. novembri 2005. aasta otsus seoses meetmega, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Mines de potasse d’Alsace suhtes, juhtum C-53/2000 (ELT L 86, 24.3.2006, lk 20).

14

---

16.5.2013

| 16.5.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 132/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 132/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---