# Eiropas Savienības L 62/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.062.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 62 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 6. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.062.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 62

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 6. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 186/2013 (2013. gada 5. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Salame Felino (AĢIN)) | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 187/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas etilēna apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 188/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko apstiprina darbīgo vielu mandipropamīdu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 189/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 185/2010 attiecībā uz zināmo nosūtītāju režīmu (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 190/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas nātrija hipohlorīta apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 191/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 798/2008, (EK) Nr. 119/2009, (ES) Nr. 206/2010 un Lēmumu 2000/572/EK attiecībā uz dzīvnieku labturības apliecinājumiem veterināro sertifikātu paraugos (
  1
  ) | 22 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 192/2013 (2013. gada 5. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 25 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/114/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 1. marts), ar ko nosaka vadlīnijas dalībvalstīm, kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK 5. pantu aprēķināt no siltumsūkņiem iegūstamo atjaunojamo enerģiju, izmantojot dažādas siltumsūkņu tehnoloģijas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1082)

   (
  1
  ) | 27 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 186/2013 (2013. gada 5. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Salame Felino (AĢIN))

Salame Felino

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 187/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas etilēna apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  )

1

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 188/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko apstiprina darbīgo vielu mandipropamīdu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 189/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 185/2010 attiecībā uz zināmo nosūtītāju režīmu (
  1
  )

1

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 190/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas nātrija hipohlorīta apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  )

1

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 191/2013 (2013. gada 5. marts), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 798/2008, (EK) Nr. 119/2009, (ES) Nr. 206/2010 un Lēmumu 2000/572/EK attiecībā uz dzīvnieku labturības apliecinājumiem veterināro sertifikātu paraugos (
  1
  )

1

22

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 192/2013 (2013. gada 5. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

25

LĒMUMI

2013/114/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 1. marts), ar ko nosaka vadlīnijas dalībvalstīm, kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK 5. pantu aprēķināt no siltumsūkņiem iegūstamo atjaunojamo enerģiju, izmantojot dažādas siltumsūkņu tehnoloģijas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1082)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1082)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 185/2013

(2013. gada 5. marts),

ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Spānijai ar Padomes Regulu (EK) Nr. 43/2009 (2) tika iedalīta makreles nozvejas kvota 2009. gadam ICES VIIIc, IX un X zonā un ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā. |
| --- | --- |

(1)

Spānijai ar Padomes Regulu (EK) Nr. 43/2009 (2) tika iedalīta makreles nozvejas kvota 2009. gadam ICES VIIIc, IX un X zonā un ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā.

| (2) | Makreles nozvejas kvota 2009. gadam tika samazināta pēc tam, kad Spānija veica kvotu apmaiņu ar Franciju un Poliju saskaņā ar 20. panta 5. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3). |
| --- | --- |

(2)

Makreles nozvejas kvota 2009. gadam tika samazināta pēc tam, kad Spānija veica kvotu apmaiņu ar Franciju un Poliju saskaņā ar 20. panta 5. punktu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3).

| (3) | Komisija atklāja nesakritības Spānijas datos par makreļu zveju 2009. gadā, veicot dažādos vērtības ķēdes posmos – no nozvejas līdz pirmajai pārdošanai – reģistrēto un paziņoto datu kontrolpārbaudi. Šo nesakritību esamība apstiprinājās, Spānijā veicot vairākas revīzijas, verifikācijas apmeklējumus un inspekcijas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(3)

Komisija atklāja nesakritības Spānijas datos par makreļu zveju 2009. gadā, veicot dažādos vērtības ķēdes posmos – no nozvejas līdz pirmajai pārdošanai – reģistrēto un paziņoto datu kontrolpārbaudi. Šo nesakritību esamība apstiprinājās, Spānijā veicot vairākas revīzijas, verifikācijas apmeklējumus un inspekcijas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009.

| (4) | Komisija sāka ar Spāniju apspriesties par plānotajiem atvilkumiem, 2011. gada 28. novembrī nosūtot vēstuli, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja ar 2011. gada 19. decembra vēstuli. |
| --- | --- |

(4)

Komisija sāka ar Spāniju apspriesties par plānotajiem atvilkumiem, 2011. gada 28. novembrī nosūtot vēstuli, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja ar 2011. gada 19. decembra vēstuli.

| (5) | Spānija atzina, ka 2009. gadā ir pārsniegusi savu makreles nozvejas kvotu par 65 429 tonnām. |
| --- | --- |

(5)

Spānija atzina, ka 2009. gadā ir pārsniegusi savu makreles nozvejas kvotu par 65 429 tonnām.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantu kopējā zivsaimniecības politika garantē tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantu kopējā zivsaimniecības politika garantē tādu ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu, kas nodrošina ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus.

| (7) | Ņemot vērā pārzvejas līmeni un vajadzību ievērot sociālekonomisko situāciju gan attiecīgās dalībvalsts zvejniecības nozarē, gan ar to saistītajā apstrādes nozarē un pēc iespējas ierobežot nelabvēlīgo ietekmi uz abām šīm nozarēm, kvotas pārsnieguma apjomu ir lietderīgi pakāpeniski atvilkt vismaz 11 gadu ilgā laikposmā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā pārzvejas līmeni un vajadzību ievērot sociālekonomisko situāciju gan attiecīgās dalībvalsts zvejniecības nozarē, gan ar to saistītajā apstrādes nozarē un pēc iespējas ierobežot nelabvēlīgo ietekmi uz abām šīm nozarēm, kvotas pārsnieguma apjomu ir lietderīgi pakāpeniski atvilkt vismaz 11 gadu ilgā laikposmā.

| (8) | Ņemot vērā, ka Komisijas Regula (ES) Nr. 165/2011 (4) paredz līdz 2015. gadam izdarīt citus atvilkumus no Spānijai iedalītajām makreles nozvejas kvotām, ir lietderīgi noteikt mazākus atvilkumus no to gadu kvotām, kuriem piemēro abu veidu atvilkumus, t. i., 2013.–2015. gada kvotām. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā, ka Komisijas Regula (ES) Nr. 165/2011 (4) paredz līdz 2015. gadam izdarīt citus atvilkumus no Spānijai iedalītajām makreles nozvejas kvotām, ir lietderīgi noteikt mazākus atvilkumus no to gadu kvotām, kuriem piemēro abu veidu atvilkumus, t. i., 2013.–2015. gada kvotām.

| (9) | Turklāt, lai neatstātu nelabvēlīgu sociālekonomisko ietekmi uz attiecīgo zvejniecības nozari un ar to saistīto apstrādes nozari, no 2016. gada nevienā konkrētā gadā atvelkamajam daudzumam nevajadzētu pārsniegt 33 % no attiecīgā gada makreles nozvejas kvotas. Ja atvelkamais daudzums pārsniedz 33 % no attiecīgā gada makreles nozvejas kvotas, šī regula būtu jāgroza, lai samazinātu ikgadējo atvilkumu, attiecīgi pagarinot atvilkumu piemērošanas laikposmu. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, lai neatstātu nelabvēlīgu sociālekonomisko ietekmi uz attiecīgo zvejniecības nozari un ar to saistīto apstrādes nozari, no 2016. gada nevienā konkrētā gadā atvelkamajam daudzumam nevajadzētu pārsniegt 33 % no attiecīgā gada makreles nozvejas kvotas. Ja atvelkamais daudzums pārsniedz 33 % no attiecīgā gada makreles nozvejas kvotas, šī regula būtu jāgroza, lai samazinātu ikgadējo atvilkumu, attiecīgi pagarinot atvilkumu piemērošanas laikposmu.

| (10) | Spānija ir lūgusi daļu atvilkuma piemērot no tai iedalītās Eiropas anšova nozvejas kvotas attiecībā uz to pašu apgabalu un to pašu laikposmu. Attiecīgais makreļu krājums patlaban iekļaujas drošās bioloģiskās robežās. Eiropas anšovu krājuma izmantošanas rādītāji VIII zonā atbilst principam no krājuma panākt pēc iespējas lielāku nozvejas apjomu ilgtermiņā, taču šim krājumam ir raksturīgas ievērojamas svārstības un īslaicīga krājuma izmantošanas ierobežošana uz to atstātu labvēlīgu ietekmi ilgtermiņā. Zveja no šā makreļu krājuma galvenokārt (gandrīz 90 % nozvejas apjoma) notiek ICES VIIIc zonā no februāra līdz maijam, savukārt zveja no VIII zonas Eiropas anšovu krājuma tajā pašā apgabalā (VIIIc) notiek no aprīļa līdz jūnijam. Makreles un Eiropas anšovi ir pelaģiskas zivis, kas sastopamas vidējā ūdens slānī. Var secināt, ka abi minētie krājumi atrodas vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā un tiem ir kopīga ekosistēma. Tāpēc, ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, šajā konkrētajā gadījumā ir lietderīgi daļu atvilkumu izdarīt no Eiropas anšova nozvejas kvotām, kas Spānijai iedalītas attiecībā uz to pašu apgabalu un to pašu laikposmu. |
| --- | --- |

(10)

Spānija ir lūgusi daļu atvilkuma piemērot no tai iedalītās Eiropas anšova nozvejas kvotas attiecībā uz to pašu apgabalu un to pašu laikposmu. Attiecīgais makreļu krājums patlaban iekļaujas drošās bioloģiskās robežās. Eiropas anšovu krājuma izmantošanas rādītāji VIII zonā atbilst principam no krājuma panākt pēc iespējas lielāku nozvejas apjomu ilgtermiņā, taču šim krājumam ir raksturīgas ievērojamas svārstības un īslaicīga krājuma izmantošanas ierobežošana uz to atstātu labvēlīgu ietekmi ilgtermiņā. Zveja no šā makreļu krājuma galvenokārt (gandrīz 90 % nozvejas apjoma) notiek ICES VIIIc zonā no februāra līdz maijam, savukārt zveja no VIII zonas Eiropas anšovu krājuma tajā pašā apgabalā (VIIIc) notiek no aprīļa līdz jūnijam. Makreles un Eiropas anšovi ir pelaģiskas zivis, kas sastopamas vidējā ūdens slānī. Var secināt, ka abi minētie krājumi atrodas vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā un tiem ir kopīga ekosistēma. Tāpēc, ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, šajā konkrētajā gadījumā ir lietderīgi daļu atvilkumu izdarīt no Eiropas anšova nozvejas kvotām, kas Spānijai iedalītas attiecībā uz to pašu apgabalu un to pašu laikposmu.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Makreles (Scomber scombrus) nozvejas kvotas ICES VIIIc, IX un X zonā un ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā un Eiropas anšova (Engraulis encrasicolus) nozvejas kvotas ICES VIII zonā, ko Spānijai varētu iedalīt 2013.–2023. gadā, samazina atbilstoši šīs regulas pielikumam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

3

(4)  OV L 48, 23.2.2011., 11. lpp.

4

---

PIELIKUMS

| (tonnās) |
| --- |
| Krājums | Sākotnējā kvota (2009) | Pielāgotā kvota (2009) | Konstatētā nozveja (2009) | Kvotas un nozvejas starpība (pārzveja) | Atvilkums (2013) | Atvilkums (2014) | Atvilkums (2015) | Atvilkums (2016) | Atvilkums (2017) | Atvilkums (2018) | Atvilkums (2019) | Atvilkums (2020) | Atvilkums (2021) | Atvilkums (2022) | Atvilkums (2023) |
| MAC8C
  3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | –65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 269 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

(tonnās)

Krājums

Sākotnējā kvota (2009)

Pielāgotā kvota (2009)

Konstatētā nozveja (2009)

Kvotas un nozvejas starpība (pārzveja)

Atvilkums (2013)

Atvilkums (2014)

Atvilkums (2015)

Atvilkums (2016)

Atvilkums (2017)

Atvilkums (2018)

Atvilkums (2019)

Atvilkums (2020)

Atvilkums (2021)

Atvilkums (2022)

Atvilkums (2023)

MAC8C

3411

29 529

25 525

90 954

–65 429

100

100

100

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

269

ANE08 (1)

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  Eiropas anšovu gadījumā gads nozīmē zvejas sezonu, kas sākas attiecīgajā gadā.

---

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 186/2013

(2013. gada 5. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Salame Felino (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2) Itālijas pieteikums reģistrēt nosaukumu Salame Felino ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2) Itālijas pieteikums reģistrēt nosaukumu Salame Felino ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (2) | Beļģija, Nīderlande un Vācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu ir paziņojušas Komisijai par iebildumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta a), c) un d) apakšpunktu. Ar 2011. gada 27. septembra vēstuli Komisija aicināja ieinteresētās puses uzsākt apspriedes par šo tematu. |
| --- | --- |

(2)

Beļģija, Nīderlande un Vācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu ir paziņojušas Komisijai par iebildumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta a), c) un d) apakšpunktu. Ar 2011. gada 27. septembra vēstuli Komisija aicināja ieinteresētās puses uzsākt apspriedes par šo tematu.

| (3) | Pēc minētajām apspriedēm atvēlētā laika beigām Beļģija un Nīderlande ir panākušas vienošanos ar Itāliju. Saskaņā ar šo vienošanos izejvielas kvalitātes aprakstā iekļauta atsauce uz liemeņu klasifikācijas tabulu, kas ievietota Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) V pielikumā, atcelts ģeogrāfiskais ierobežojums attiecībā uz liemeņu sadales un iesaiņošanas darbību veikšanu, kā arī izdarīti nenozīmīgi redakcionāli grozījumi. |
| --- | --- |

(3)

Pēc minētajām apspriedēm atvēlētā laika beigām Beļģija un Nīderlande ir panākušas vienošanos ar Itāliju. Saskaņā ar šo vienošanos izejvielas kvalitātes aprakstā iekļauta atsauce uz liemeņu klasifikācijas tabulu, kas ievietota Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (4) V pielikumā, atcelts ģeogrāfiskais ierobežojums attiecībā uz liemeņu sadales un iesaiņošanas darbību veikšanu, kā arī izdarīti nenozīmīgi redakcionāli grozījumi.

| (4) | Turpretim starp Vāciju un Itāliju nekāda vienošanās minētajām apspriedēm atvēlētajā laikā nav panākta. |
| --- | --- |

(4)

Turpretim starp Vāciju un Itāliju nekāda vienošanās minētajām apspriedēm atvēlētajā laikā nav panākta.

| (5) | Ievērojot to, ka sešu mēnešu laikā starp visām iesaistītajām Pusēm nekāda vienošanās nav panākta, Komisijai ir jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot to, ka sešu mēnešu laikā starp visām iesaistītajām Pusēm nekāda vienošanās nav panākta, Komisijai ir jāpieņem lēmums.

| (6) | Vācijas iebildums bija par Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (5) 5. panta 2. punkta neievērošanu attiecībā uz izejvielu izcelsmi. Jāatgādina, ka reģistrēšanas pieteikumā nekāda ģeogrāfiskā ierobežojuma saistībā ar to nav un ka Itālijas ierosinātais grozījums, pamatojoties uz panākto vienošanos ar Beļģiju un Nīderlandi, to apstiprina. |
| --- | --- |

(6)

Vācijas iebildums bija par Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (5) 5. panta 2. punkta neievērošanu attiecībā uz izejvielu izcelsmi. Jāatgādina, ka reģistrēšanas pieteikumā nekāda ģeogrāfiskā ierobežojuma saistībā ar to nav un ka Itālijas ierosinātais grozījums, pamatojoties uz panākto vienošanos ar Beļģiju un Nīderlandi, to apstiprina.

| (7) | Iebildumu cēlājs apgalvoja arī, ka nosacījums, saskaņā ar kuru “ar šo ģeogrāfisko izcelsmi var tikt saistīta noteikta kvalitāte, reputācija vai citi faktori”, nav izpildīts. Itālija pieteikumu reģistrēt Salame Felino kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi pamatoja ar reputāciju, ko šis produkts iemantojis, un dokumentācijā par to ir minēti attiecīgi argumenti. Iebildumu cēlājs neapstrīd minēto reputāciju un nemin arī nevienu argumentu, kas to apšaubītu. Tādējādi Regulas (EK) Nr. 510/2006 2. pantā minētie nosacījumi ir ievēroti. |
| --- | --- |

(7)

Iebildumu cēlājs apgalvoja arī, ka nosacījums, saskaņā ar kuru “ar šo ģeogrāfisko izcelsmi var tikt saistīta noteikta kvalitāte, reputācija vai citi faktori”, nav izpildīts. Itālija pieteikumu reģistrēt Salame Felino kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi pamatoja ar reputāciju, ko šis produkts iemantojis, un dokumentācijā par to ir minēti attiecīgi argumenti. Iebildumu cēlājs neapstrīd minēto reputāciju un nemin arī nevienu argumentu, kas to apšaubītu. Tādējādi Regulas (EK) Nr. 510/2006 2. pantā minētie nosacījumi ir ievēroti.

| (8) | Par Vācijas iebildumu trešo iemeslu, proti, to, ka reģistrēšanai pieteiktais nosaukums ir sugas vārds, nekāds pamatojums nav sniegts, tātad šā apgalvojuma patiesums nav pierādīts. |
| --- | --- |

(8)

Par Vācijas iebildumu trešo iemeslu, proti, to, ka reģistrēšanai pieteiktais nosaukums ir sugas vārds, nekāds pamatojums nav sniegts, tātad šā apgalvojuma patiesums nav pierādīts.

| (9) | Beļģija saskaņā ar savu iebildumu paziņojumu attiecīgo apspriežu noslēgumā minēja Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Saskaņā ar minēto pantu pieņemami ir tādi iebildumu paziņojumi, “[kas] norāda, ka ierosinātā nosaukuma reģistrācija apdraudētu (..) tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms 6. panta 2. punktā paredzētās publicēšanas dienas”. Šādā gadījumā ir atļauts noteikt ne vairāk kā piecu gadu pārejas periodu tad, ja iebildumu paziņojums šā iemesla dēļ ir ticis atzīts par pieņemamu. Beļģijas iebildumu paziņojumā minēta uzņēmējsabiedrība Reulen bvba un uzņēmējsabiedrība Salaisons Salamone SA ar pierādījumiem par to, ka abi šie uzņēmumi ražo un laiž tirdzniecībā Felino tipa salami desu. |
| --- | --- |

(9)

Beļģija saskaņā ar savu iebildumu paziņojumu attiecīgo apspriežu noslēgumā minēja Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Saskaņā ar minēto pantu pieņemami ir tādi iebildumu paziņojumi, “[kas] norāda, ka ierosinātā nosaukuma reģistrācija apdraudētu (..) tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms 6. panta 2. punktā paredzētās publicēšanas dienas”. Šādā gadījumā ir atļauts noteikt ne vairāk kā piecu gadu pārejas periodu tad, ja iebildumu paziņojums šā iemesla dēļ ir ticis atzīts par pieņemamu. Beļģijas iebildumu paziņojumā minēta uzņēmējsabiedrība Reulen bvba un uzņēmējsabiedrība Salaisons Salamone SA ar pierādījumiem par to, ka abi šie uzņēmumi ražo un laiž tirdzniecībā Felino tipa salami desu.

| (10) | Tātad, ievērojot šos faktus, minētais nosaukums ir jāreģistrē, vienotais dokuments ar izdarītajiem grozījumiem ir jāpublicē un iepriekš minēto uzņēmumu labā ir jānosaka piecu gadu pārejas periods. |
| --- | --- |

(10)

Tātad, ievērojot šos faktus, minētais nosaukums ir jāreģistrē, vienotais dokuments ar izdarītajiem grozījumiem ir jāpublicē un iepriekš minēto uzņēmumu labā ir jānosaka piecu gadu pārejas periods.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas I pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Beļģijas iebildumu paziņojumā minēto uzņēmējsabiedrību Reulen bvba un Salaisons Salamone SA labā tiek noteikts piecu gadu pārejas periods.

3. pants

Vienotais dokuments, kurā izdarīti grozījumi, ir pievienots šīs regulas II pielikumā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV C 19, 20.1.2011., 11. lpp.

3

(4)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 369, 23.12.2006., 1. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

ITĀLIJA

Salame Felino (AĢIN)

---

II PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

REGULA (EK) Nr. 510/2006 (1)

SALAME FELINO

EK Nr. IT-PGI-0005-0597-11.04.2007.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Salame Felino

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.2. grupa. | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) |
| --- | --- |

1.2. grupa.

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Piedāvājot tirdzniecībā, ar AĢIN Salame Felino apzīmētais produkts pēc formas ir cilindrisks, viens tā gals ir resnāks par otru; no ārpuses izstrādājums ir balti pelēks, nedaudz klāts ar pulverveida vielu vietējās izcelsmes pelējuma sēņu attīstības dēļ uz tā virsas.

Salame Felino jābūt ar šādām īpašībām:

| — | svars – no 200 gramiem līdz 4,5 kilogramiem, |
| --- | --- |

—

svars – no 200 gramiem līdz 4,5 kilogramiem,

| — | izmēri – pēc formas neregulārs cilindrs 15 līdz 130 centimetru garumā, |
| --- | --- |

—

izmēri – pēc formas neregulārs cilindrs 15 līdz 130 centimetru garumā,

| — | organoleptiskās īpašības – šķēle griezumā pēc konsistences kompakta, neelastīga, viendabīga un liesa, pēc krāsas rubīnsarkana, bez plankumiem, pēc garšas maiga un izsmalcināta, |
| --- | --- |

—

organoleptiskās īpašības – šķēle griezumā pēc konsistences kompakta, neelastīga, viendabīga un liesa, pēc krāsas rubīnsarkana, bez plankumiem, pēc garšas maiga un izsmalcināta,

| — | ķīmiskās un ķīmiski fizikālās īpašības:






  kopējais proteīnu saturs | vismaz 23 % |
| --- | --- | --- |
| kolagēna un proteīnu attiecība | nepārsniedz 0,10 |
| ūdens un proteīnu attiecība | nepārsniedz 2,00 |
| tauku un proteīnu attiecība | nepārsniedz 1,50 |
| pH | > 5,3 |
| kopējais pienskābes baktēriju daudzums | > 100 000 |

—

ķīmiskās un ķīmiski fizikālās īpašības:

kopējais proteīnu saturs

vismaz 23 %

kolagēna un proteīnu attiecība

nepārsniedz 0,10

ūdens un proteīnu attiecība

nepārsniedz 2,00

tauku un proteīnu attiecība

nepārsniedz 1,50

pH

> 5,3

kopējais pienskābes baktēriju daudzums

> 100 000

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Ar AĢIN Salame Felino apzīmēto produktu izgatavo no cūkgaļas, kas iegūta no cūkām ar turpmāk aprakstītajām īpašībām.

| — | Izmanto tradicionālo Large White un Landrace tīršķirņu cūkas vai to krustojumus, kā arī cūkas ar Itālijas ciltsgrāmatā reģistrētiem šķirņu uzlabojumiem. |
| --- | --- |

—

Izmanto tradicionālo Large White un Landrace tīršķirņu cūkas vai to krustojumus, kā arī cūkas ar Itālijas ciltsgrāmatā reģistrētiem šķirņu uzlabojumiem.

| — | Atļauts izmantot dzīvniekus, kas no Duroc šķirnes krustojumiem izaudzēti saskaņā ar Itālijas ciltsgrāmatā reģistrētiem šķirņu uzlabojumiem. |
| --- | --- |

—

Atļauts izmantot dzīvniekus, kas no Duroc šķirnes krustojumiem izaudzēti saskaņā ar Itālijas ciltsgrāmatā reģistrētiem šķirņu uzlabojumiem.

| — | Ir atļauts izmantot arī cūkas, kas ir citu šķirņu, šķirņu krustojumu vai hibrīdšķirņu cūkas, ja vien to liemeņi atbilst U, R vai O uzbūves klasei saskaņā ar Kopienas tabulu cūku liemeņu klasifikācijai, kas ievietota grozītās Regulas (EK) Nr. 1234/2007 V pielikumā. |
| --- | --- |

—

Ir atļauts izmantot arī cūkas, kas ir citu šķirņu, šķirņu krustojumu vai hibrīdšķirņu cūkas, ja vien to liemeņi atbilst U, R vai O uzbūves klasei saskaņā ar Kopienas tabulu cūku liemeņu klasifikācijai, kas ievietota grozītās Regulas (EK) Nr. 1234/2007 V pielikumā.

| — | Tomēr, ievērojot tradīciju, nav atļauts izmantot dzīvniekus, kam piemīt šķirnes prasībām pretējas īpašības, jo sevišķi attiecībā uz cūku stresa sindromu (CSS), kura pazīmes tagad var atklāt arī pēc dzīvnieka nokaušanas un žāvētos produktos. |
| --- | --- |

—

Tomēr, ievērojot tradīciju, nav atļauts izmantot dzīvniekus, kam piemīt šķirnes prasībām pretējas īpašības, jo sevišķi attiecībā uz cūku stresa sindromu (CSS), kura pazīmes tagad var atklāt arī pēc dzīvnieka nokaušanas un žāvētos produktos.

| — | Taču nav atļauts izmantot šādu tīršķirņu dzīvniekus: Beļģijas Landrace, Hampshire, Pietrain, Duroc un Spotted Poland. |
| --- | --- |

—

Taču nav atļauts izmantot šādu tīršķirņu dzīvniekus: Beļģijas Landrace, Hampshire, Pietrain, Duroc un Spotted Poland.

| — | Izmantotajiem ģenētiskajiem tipiem ir jābūt tādiem, lai izaudzētu dzīvniekus ar lielu svaru un labiem rādītājiem; jebkurā gadījumā dzīvnieka vidējam svaram (dzīvsvaram) katrā partijā ir jābūt 160 kg, pieļaujot 10 % atkāpi. |
| --- | --- |

—

Izmantotajiem ģenētiskajiem tipiem ir jābūt tādiem, lai izaudzētu dzīvniekus ar lielu svaru un labiem rādītājiem; jebkurā gadījumā dzīvnieka vidējam svaram (dzīvsvaram) katrā partijā ir jābūt 160 kg, pieļaujot 10 % atkāpi.

| — | Minimālais kaušanas vecums ir deviņi mēneši. |
| --- | --- |

—

Minimālais kaušanas vecums ir deviņi mēneši.

| — | Nedrīkst izmantot (vaislas) kuiļus un sivēnmātes. |
| --- | --- |

—

Nedrīkst izmantot (vaislas) kuiļus un sivēnmātes.

| — | Kaujamajām cūkām jābūt labā veselības stāvoklī, un kautķermeņiem jābūt pilnībā atasiņotiem. |
| --- | --- |

—

Kaujamajām cūkām jābūt labā veselības stāvoklī, un kautķermeņiem jābūt pilnībā atasiņotiem.

| — | Lai ražotu produktu ar AĢIN Salame Felino, atlasa muskuļaudu un speķa veidotus izcirtņus, piemēram, krūtsgabalu (testa di pancetta) un/vai pleca apakšdaļu (trito di banco). Izmantotā gaļa nedrīkst būt nekādā veidā sasaldēta. |
| --- | --- |

—

Lai ražotu produktu ar AĢIN Salame Felino, atlasa muskuļaudu un speķa veidotus izcirtņus, piemēram, krūtsgabalu (testa di pancetta) un/vai pleca apakšdaļu (trito di banco). Izmantotā gaļa nedrīkst būt nekādā veidā sasaldēta.

Muskuļaudu un speķa gabalus rūpīgi attīra no rupjākajiem saistaudiem un mīkstākajiem speķa audiem.

Produkta ar AĢIN Salame Felino izgatavošanai izmantotā gaļa (muskuļaudu un speķa daļas) jātur aukstuma kamerā, kurā temperatūra nav zemāka par – 1 °C, tik ilgi, līdz muskuļaudi ir labi atūdeņojušies.

Maisījumu iegūst, samaļot sastāvdaļas ar gaļasmašīnu (sieta caurumu diametram jābūt 6–8 mm).

Gaļu samaisa, pievienojot sāli 2,0–2,8 % apjomā pēc masas, veselus un/vai maltus melnos piparus 0,03–0,06 % apjomā un saspaidītus ķiplokus.

Turklāt var izmantot arī:

| — | sauso baltvīnu, nepārsniedzot 400 cl/100 kg gaļas, lai izceltu aromātu un smaržu, |
| --- | --- |

—

sauso baltvīnu, nepārsniedzot 400 cl/100 kg gaļas, lai izceltu aromātu un smaržu,

| — | cukuru un/vai dekstrozi, un/vai fruktozi – 0–0,3 %, |
| --- | --- |

—

cukuru un/vai dekstrozi, un/vai fruktozi – 0–0,3 %,

| — | ierauga kultūras: tās jāizmanto saskaņā ar labāko praksi, ņemot vērā Salame Felino ierauga kultūru specifiskās īpašības. Ierauga uzdevums ir lipolīzes un proteolīzes ceļā pastiprināt produkta garšu un aromātu, stabilizējot krāsu un ierobežojot paskābināšanos, |
| --- | --- |

—

ierauga kultūras: tās jāizmanto saskaņā ar labāko praksi, ņemot vērā Salame Felino ierauga kultūru specifiskās īpašības. Ierauga uzdevums ir lipolīzes un proteolīzes ceļā pastiprināt produkta garšu un aromātu, stabilizējot krāsu un ierobežojot paskābināšanos,

| — | nātrija un/vai kālija nitrātu, nepārsniedzot 300 mg/kg, nātrija un/vai kālija nitrītu, nepārsniedzot 150 mg/kg, askorbīnskābi un tās nātrija sāli, nepārsniedzot 1 g/kg. |
| --- | --- |

—

nātrija un/vai kālija nitrātu, nepārsniedzot 300 mg/kg, nātrija un/vai kālija nitrītu, nepārsniedzot 150 mg/kg, askorbīnskābi un tās nātrija sāli, nepārsniedzot 1 g/kg.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Izmantotajai barībai jāatbilst tirdzniecības standartiem. Barību vēlams izēdināt šķidrā veidā (biezputra vai putriņa), kurai pēc tradīcijas pievienotas piena sūkalas. Atļautajā barībā līdz 80 kg dzīvsvara panākšanai vismaz 45 % sausnas jābūt labībai. Nobarošanas laikā atļautajos barības līdzekļos labībai jābūt vismaz 55 % sausnas.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ražošanas īpašie posmi ir šādi:

| — | malšana ar gaļasmašīnu, |
| --- | --- |

—

malšana ar gaļasmašīnu,

| — | maltās gaļas maisīšana, pievienojot sāli, piparus un ķiplokus. Turklāt var izmantot vīnu, cukurus, ierauga kultūras, nātrija vai kālija nitrātu, nātrija vai kālija nitrītu, askorbīnskābi un tās nātrija sāli, |
| --- | --- |

—

maltās gaļas maisīšana, pievienojot sāli, piparus un ķiplokus. Turklāt var izmantot vīnu, cukurus, ierauga kultūras, nātrija vai kālija nitrātu, nātrija vai kālija nitrītu, askorbīnskābi un tās nātrija sāli,

| — | iepildīšana dabīgā cūkas zarnu apvalkā, |
| --- | --- |

—

iepildīšana dabīgā cūkas zarnu apvalkā,

| — | pārsiešana ar auklu, taču ne tīklu, |
| --- | --- |

—

pārsiešana ar auklu, taču ne tīklu,

| — | žāvēšana un nogatavināšana. |
| --- | --- |

—

žāvēšana un nogatavināšana.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Salame Felino desas sagriešanu šķēlēs un iesaiņošanu drīkst veikt tikai aprīkotās vietās, kas atrodas ražošanas teritorijā un apstiprinātas pārbaudes struktūras uzraudzībā saskaņā ar kontroles plānā paredzēto kārtību.

Tā kā šī desa ir izsmalcināts produkts un tā kā sagriešanas un iepakošanas laikā produkts var sākt bojāties, ir vajadzīgs, lai sagriezto šķēļu saskares laiks ar gaisu būtu iespējami īsāks, tādējādi ierobežojot gaļas brūnināšanās procesus.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Produktu ar AĢIN Salame Felino var piedāvāt tirdzniecībā šādos veidos: veselu, tam pievieno tikai etiķeti vai, ja vajadzīgs, apzīmogo, sagrieztu gabalos vakuumiepakojumā vai aizsargatmosfērā, sagrieztu šķēlēs vakuumiepakojumā vai aizsargatmosfērā.

Nosaukums Salame Felino un tam sekojošā norāde Indicazione Geografica Protetta (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) vai akronīms IGP (AĢIN) (tulkots tās valsts valodā, kurā produktu tirgo) uz etiķetes vai zīmogā jāatveido ar skaidriem un neizdzēšamiem burtiem, kas krasi atšķiras no jebkura cita uzraksta tajā; līdztekus tam atveido Kopienas grafisko simbolu un uzņēmuma zīmolu.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Produkta ar AĢIN Salame Felino ražošanas apgabals un visa Parmas provinces administratīvā teritorija.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Teritorijai, kurā ražo desu ar AĢIN Salame Felino un kura sakrīt ar Parmas provinces teritoriju, raksturīgi tas, ka tajā līdztekus sastopami gan pakalni, gan līdzenumi un ka tajā ir ezeri un sālsraktuves.

Ģeogrāfiskā apgabala noteikšana īstenota, padziļināti rekonstruējot vēsturiski nostiprinājušos ražošanas praksi, kuras rezultātā radīts šis tipiskais produkts un kura saistīta ar tradicionāliem cūku kaušanas un cūkgaļas nogatavināšanas paņēmieniem, ko veicinājušas jau izsenis saimnieciski izmantotās sālsraktuves un īpašie klimatiskie apstākļi: sevišķs gaisa mitruma režīms, jūras gaisa plūsmas un daudz meža plašumu.

Parmas pakalnos līdzenuma apvidus saimnieciskajā dzīvē izmantotie tehnoloģiskie paņēmieni vienmēr ir gājuši roku rokā ar Salsomadžores (Salsomaggiore) sāls izmantošanu.

Līdzenuma apvidū lietotie saimnieciski tehnoloģiskie paņēmieni ir cūkgaļas apstrādes un nogatavināšanas prakse, kas veidojusies jau etrusku un romiešu laikā un ko noteikusi arī cūku audzēšana, lai cita starpā apgādātu ar pārtiku romiešu leģionus, prasmīgi izmantojot viegli pieejamo Salsomadžores raktuvēs iegūto sāli. Ar šā vērtīgā produkta apstrādi tradicionāli nodarbojās pakalnos – no satiksmes ceļiem nostāk esošos apgabalos, kas tādējādi bija labāk pasargāti no iespējamām zādzībām.

Sālsraktuvju izmantošana bija par iemeslu tam, ka jau kopš 1300. gada cūkgaļas sālīšana un apstrāde bija noteicošs faktors gan valsts, gan starptautiskā mērogā atzītu produktu ražošanas izveidei.

5.2.   Produkta specifika

Desa ar AĢIN Salame Felino no citiem šīs pašas tirdzniecības kategorijas produktiem atšķiras ar to, ka pēc konsistences tā ir kompakta, neelastīga, viendabīga un liesa, bet pēc krāsas – rubīnsarkana. Tās garša ir maiga un izsmalcināta.

Tas ir sālītas gaļas produkts, kas atšķirībā no vairuma tirdzniecībā pieejamo sālītas gaļas izstrādājumu ir iepildīts dabīgā cūkas zarnu apvalkā (sintētiskā – nekad). Salame Felino desā nav laktozes un piena miltu, tā pH ir nedaudz paaugstināts, tādējādi uzlabojot organoleptiskās kvalitātes īpašības.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Ar AĢIN Salame Felino apzīmētā produkta reputāciju pierāda tam veltītais plašais tādu grāmatu klāsts, kurās minētas atsauces un sniegti ar to saistīti citāti.

Pirmās atsauces uz šo produktu atrodamas jau dažu mūsu ēras I gadsimta latīņu autoru (Apicio, De Re cocquinaria) darbos.

Salame Felino bija labi pazīstama galvaspilsētas galmos, sākot ar Farnēzes un beidzot ar Burbonu dinastiju, kā arī hercogienes Marijas Luīzas laikā.

Visvecākais šā produkta atveidojums, šķiet, ir Parmas kristītavas (1196–1307) iekšējā izgreznojumā, kurā uz plāksnītes, kas veltīta zodiaka zīmei Ūdensvīram, atveidots uz pavarda uzlikts katls, uz kura grozāmā roktura kā zirga mugurā novietotas divas desas, kuru izmērs un forma ir tādi paši, kādi šodien ir desai ar AĢIN Salame Felino.

1766. gadā veiktā cūku uzskaite liecina, ka Felīno markgrāfistes cūku tirgus laukums bija visapmeklētākā vieta reģionā. Tajā pašā laikposmā noteiktas maksimālās cenas, kādas Felīno teritorijā nav bijis atļauts pārsniegt, tirgojot liesas un treknas gaļas sālījumus. Sākot ar 1800. gadu, paražu aprakstos un pavārmākslai veltītos rakstos atrodamas norādes par to, ka Felīno zemes teritorijā cūkgaļas pārstrāde desā notikusi īpašā veidā.

1905. gadā nosaukums Salame Felino ierakstīts itāļu valodas vārdnīcā, bet 1912. gadā desu ražošana Felīno apskatīta lauksaimniecības ministra pārskata ziņojumā par ekonomiskās attīstības ikgadējiem rezultātiem.

Kopš 1927. gada valsts kompetentās iestādes atzīst, ka Parmas provincē izgatavotajai desai piešķirams nosaukums Salame Felino, kurš acīmredzami jau bija lielā cieņā, un tam bija īpaša reputācija, tātad arī atpazīstamība, ja jau šāda nosaukuma apstiprināšana lietošanai tirdzniecībā Itālijas Valsts ekonomikas biroja un provinces padomes (Ufficio e Consiglio Provinciale dell’Economia Nazionale) vērtējumā bija pamats provinces labklājības veicināšanai. Arī šodien izpēte un sīki pētījumi par pārtikas gatavošanas tradīcijām Parmā liecina, ka Salame Felino ražošana provinces teritorijā ir dziļi iesakņojusies. Ir daudz rakstu, kuros Salame Felino desa saistīta ar provinces gastronomiskajām paražām un kuros tā minēta kā viens no Parmā visiecienītākajiem zarnu apvalkā pildītajiem sālītas gaļas izstrādājumiem, kura labā kvalitāte nesaraujami saistīta ar gadsimtiem ilgi izkoptu tradīciju un tāda saglabājusies vienīgi Parmas provinces ielejās. Turklāt gan Itālijā, gan aiz tās robežām Parmas vietējās un provinces iestādes organizē daudzus pasākumus un notikumus par godu Salame Felino, ierīkojot degustācijas stendus un informējot par šīs desas īpašībām un tās ražošanas vēsturi Parmas provincē.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Salame Felino atzīšanas pieteikumu publicējot Itālijas Republikas Oficiālajā Vēstnesī (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana).

Ar produkta specifikācijas konsolidēto redakciju var iepazīties:

| — | šādā adresē:
  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
  vai |
| --- | --- |

—

šādā adresē:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

| — | tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna kreisajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna kreisajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

---

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 187/2013

(2013. gada 5. marts),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas etilēna apstiprināšanas nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Darbīgā viela etilēns ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (2) tika iekļauta Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 24.b pantā Komisijas 2004. gada 3. decembra Regulā (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (4). Kopš Direktīva 91/414/EEK ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, uzskata, ka šī viela ir apstiprināta atbilstoši minētajai regulai un iekļauta Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (5), pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(1)

Darbīgā viela etilēns ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (2) tika iekļauta Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 24.b pantā Komisijas 2004. gada 3. decembra Regulā (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (4). Kopš Direktīva 91/414/EEK ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, uzskata, ka šī viela ir apstiprināta atbilstoši minētajai regulai un iekļauta Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (5), pielikuma A daļā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2229/2004 25.a pantu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) 2011. gada 16. decembrī iesniedza Komisijai secinājumu attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par etilēnu (6). Iestāde savu secinājumu par etilēnu darīja zināmu ziņotājam. Komisija aicināja ziņotāju iesniegt komentārus attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par etilēnu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja minēto pārskata ziņojuma projektu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 1. februārī tie tika pabeigti kā Komisijas pārskata ziņojums par etilēnu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2229/2004 25.a pantu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) 2011. gada 16. decembrī iesniedza Komisijai secinājumu attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par etilēnu (6). Iestāde savu secinājumu par etilēnu darīja zināmu ziņotājam. Komisija aicināja ziņotāju iesniegt komentārus attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par etilēnu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja minēto pārskata ziņojuma projektu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 1. februārī tie tika pabeigti kā Komisijas pārskata ziņojums par etilēnu.

| (3) | Ir apstiprināts, ka darbīgā viela etilēns ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Ir apstiprināts, ka darbīgā viela etilēns ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāgroza etilēna apstiprināšanas nosacījumi. Konkrētāk, ir lietderīgi mainīt noteikto minimālo tīrību un noteikt stingrākas prasības attiecībā uz atļaujām, kuras piešķir profesionāliem lietotājiem darbīgās vielas izmantošanai iekštelpās. Turklāt dalībvalstis, piešķirot atļaujas par etilēnu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, pievērš īpašu uzmanību operatoru, strādnieku un tuvumā esošu personu aizsardzībai un tam, vai etilēns atbilst noteiktajai specifikācijai, neatkarīgi no tā, kādā formā to piegādā lietotājam. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāgroza etilēna apstiprināšanas nosacījumi. Konkrētāk, ir lietderīgi mainīt noteikto minimālo tīrību un noteikt stingrākas prasības attiecībā uz atļaujām, kuras piešķir profesionāliem lietotājiem darbīgās vielas izmantošanai iekštelpās. Turklāt dalībvalstis, piešķirot atļaujas par etilēnu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, pievērš īpašu uzmanību operatoru, strādnieku un tuvumā esošu personu aizsardzībai un tam, vai etilēns atbilst noteiktajai specifikācijai, neatkarīgi no tā, kādā formā to piegādā lietotājam.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

| (6) | Pirms šīs regulas piemērošanas būtu jāatvēl atbilstīgs laikposms, lai dalībvalstis, ziņotājs un etilēnu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju turētāji varētu izpildīt prasības, kas izriet no apstiprināšanas nosacījumu grozījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Pirms šīs regulas piemērošanas būtu jāatvēl atbilstīgs laikposms, lai dalībvalstis, ziņotājs un etilēnu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju turētāji varētu izpildīt prasības, kas izriet no apstiprināšanas nosacījumu grozījumiem.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 344, 20.12.2008., 89. lpp.

2

(3)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

3

(4)  OV L 379, 24.12.2004., 13. lpp.

4

(5)  OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethylene. EFSA Journal (2012); 10(1):2508. (43. lpp.) doi:10.2903/j.efsa.2012.2508. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethylene. EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā 227. rindu par darbīgo vielu etilēnu aizstāj ar šādu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “227 | Etilēns

  CAS Nr. 74-85-1

  CIPAC Nr. 839 | Etilēns | ≥ 90 %
  Būtiski piemaisījumi: etilēna oksīds – ne vairāk kā 1 mg/kg | 2009. gada 1. septembris | 2019. gada 31. augusts | A   DAĻA
  Var atļaut izmantot tikai kā augu augšanas regulatoru.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus pārskata ziņojumā par etilēnu (SANCO/2608/2008), un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2013. gada 1. februārī pabeigusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  a) | tam, vai etilēns atbilst noteiktajai specifikācijai, neatkarīgi no tā, kādā formā to piegādā lietotājam; |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“227

Etilēns

CAS Nr. 74-85-1

CIPAC Nr. 839

Etilēns

≥ 90 %

Būtiski piemaisījumi: etilēna oksīds – ne vairāk kā 1 mg/kg

2009. gada 1. septembris

2019. gada 31. augusts

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā augu augšanas regulatoru.

B   DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus pārskata ziņojumā par etilēnu (SANCO/2608/2008), un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2013. gada 1. februārī pabeigusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

a)

tam, vai etilēns atbilst noteiktajai specifikācijai, neatkarīgi no tā, kādā formā to piegādā lietotājam;

| b) | operatoru, strādnieku un tuvumā esošu personu aizsardzībai. |
| --- | --- |

b)

operatoru, strādnieku un tuvumā esošu personu aizsardzībai.

Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā par attiecīgo vielu.

1

---

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 188/2013

(2013. gada 5. marts),

ar ko apstiprina darbīgo vielu mandipropamīdu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīva 91/414/EEK (2) attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem jāpiemēro darbīgajām vielām, par kurām pirms 2011. gada 14. jūnija pieņemts lēmums saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu. Attiecībā uz mandipropamīdu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2006/589/EK (3). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Direktīva 91/414/EEK (2) attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem jāpiemēro darbīgajām vielām, par kurām pirms 2011. gada 14. jūnija pieņemts lēmums saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 3. punktu. Attiecībā uz mandipropamīdu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumi ir izpildīti ar Komisijas Lēmumu 2006/589/EK (3).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Austrija 2005. gada 13. decembrī saņēma uzņēmuma Syngenta Crop Protection AG pieteikumu par darbīgās vielas mandipropamīda iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2006/589/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikuma prasībām attiecībā uz datiem un informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu Austrija 2005. gada 13. decembrī saņēma uzņēmuma Syngenta Crop Protection AG pieteikumu par darbīgās vielas mandipropamīda iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Ar Lēmumu 2006/589/EK tika apstiprināts, ka dokumentācija ir pilnīga, proti, to var uzskatīt par atbilstošu Direktīvas 91/414/EEK II un III pielikuma prasībām attiecībā uz datiem un informāciju.

| (3) | Šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja piedāvātajiem lietojuma veidiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2006. gada 30. novembrī iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu. |
| --- | --- |

(3)

Šīs darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi ir novērtēta saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. un 4. punkta noteikumiem attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja piedāvātajiem lietojuma veidiem. Izraudzītā ziņotāja dalībvalsts 2006. gada 30. novembrī iesniedza novērtējuma ziņojuma projektu.

| (4) | Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde 2012. gada 18. oktobrī iesniedza Komisijai secinājumu par darbīgās vielas mandipropamīda pesticīdu riska novērtējuma izskatīšanu (4). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 1. februārī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par mandipropamīdu. |
| --- | --- |

(4)

Šo novērtējuma ziņojuma projektu izskatīja dalībvalstis un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”). Iestāde 2012. gada 18. oktobrī iesniedza Komisijai secinājumu par darbīgās vielas mandipropamīda pesticīdu riska novērtējuma izskatīšanu (4). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojuma projektu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 1. februārī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par mandipropamīdu.

| (5) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka mandipropamīdu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt mandipropamīdu. |
| --- | --- |

(5)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs tika konstatēts, ka mandipropamīdu saturoši augu aizsardzības līdzekļi kopumā ir uzskatāmi par atbilstošiem Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un 3. punktā noteiktajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietojuma veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt mandipropamīdu.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi un ierobežojumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāparedz atsevišķi nosacījumi un ierobežojumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (7) | Pirms apstiprināšanas būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprinājuma izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Pirms apstiprināšanas būtu jāatvēl pietiekami ilgs periods, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no apstiprinājuma izrietošo jauno prasību izpildei.

| (8) | Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro šādi nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši mandipropamīdu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju pārskatīšanai. Dalībvalstīm attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks periods, lai saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK vienotajiem principiem par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam iesniegtu un novērtētu visus atjauninātos III pielikumā minētos dokumentus. |
| --- | --- |

(8)

Neskarot saistības, kas apstiprināšanas rezultātā noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr būtu jāpiemēro šādi nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm būtu jāatvēl seši mēneši mandipropamīdu saturošu augu aizsardzības līdzekļu atļauju pārskatīšanai. Dalībvalstīm attiecīgi būtu jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš minētā termiņa, būtu jāparedz ilgāks periods, lai saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK vienotajiem principiem par katru augu aizsardzības līdzekli katram paredzētajam lietojuma veidam iesniegtu un novērtētu visus atjauninātos III pielikumā minētos dokumentus.

| (9) | Pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (5), liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Pieredze, kas gūta, Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (5), liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot spēkā esošo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākiem sarežģījumiem, būtu jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdz šim pieņemtajām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz jaunus pienākumus nedz dalībvalstīm, nedz atļauju turētājiem.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza pielikums Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (6). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza pielikums Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (6).

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgo vielu mandipropamīdu, kā norādīts I pielikumā, apstiprina, ievērojot minētajā pielikumā paredzētos nosacījumus.

2. pants

Augu aizsardzības līdzekļu atkārtota novērtēšana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 līdz 2014. gada 31. janvārim vajadzības gadījumā groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas tādiem augu aizsardzības līdzekļiem, kuri kā darbīgo vielu satur mandipropamīdu.

Tās līdz minētajai dienai jo īpaši pārbauda, vai ir izpildīti šīs regulas I pielikuma nosacījumi, izņemot tos, kas norādīti minētā pielikuma ailē “Īpaši noteikumi”, un vai atļaujas turētājam saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 13. panta 1.–4. punkta nosacījumiem un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 62. pantu ir tāda dokumentācija vai piekļuve tādai dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur mandipropamīdu vai nu kā vienīgo darbīgo vielu, vai kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras visas vēlākais līdz 2013. gada 31. jūlijam ir bijušas iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā, dalībvalstis atkārtoti novērtē saskaņā ar vienotajiem principiem, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām, un ņemot vērā šīs regulas I pielikuma aili “Īpaši noteikumi”. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Pēc tam, kad tas ir noteikts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja līdzeklis satur mandipropamīdu kā vienīgo darbīgo vielu, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. janvārim; vai |
| --- | --- |

a)

ja līdzeklis satur mandipropamīdu kā vienīgo darbīgo vielu, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. janvārim; vai

| b) | ja līdzeklis satur mandipropamīdu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc līdz 2015. gada 31. janvārim vai līdz dienai, kas attiecībā uz šādu grozījumu vai atsaukšanu noteikta attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem šī viela vai vielas ir apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja līdzeklis satur mandipropamīdu kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc līdz 2015. gada 31. janvārim vai līdz dienai, kas attiecībā uz šādu grozījumu vai atsaukšanu noteikta attiecīgajā tiesību aktā vai aktos, ar kuriem attiecīgā viela vai vielas ir iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai ar kuriem šī viela vai vielas ir apstiprinātas, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

3. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

2

(3)  OV L 240, 9.9.2006., 9. lpp.

3

(4)  EFSA Journal (2012); 10(11):2935. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

4

EFSA Journal

(5)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.

5

(6)  OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mandipropamīds

  CAS Nr. 374726-62-2

  CIPAC Nr. 783 | (RS)-2-(4-hlorfenil)-N-[3-metoksi-4-(prop-2-iniloksi)fenetil]-2-(prop-2-iniloksi)acetamīds | ≥ 930 g/kg
  Piemaisījums N-{2-[4-(2-hloroaliloksi)-3-metoksi-fenil]-etil}-2-(4-hlorfenil)-2-prop-2-iniloksi-acetamīds ir toksisks un tehniskajos līdzekļos nedrīkst pārsniegt 0,1 g/kg. | 2013. gada 1. augusts | 2023. gada 31. jūlijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par mandipropamīdu, un jo īpaši I un II papildinājumu, ko 2013. gada 1. februārī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.
  Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par iespējamību, ka fotolīzes rezultātā var notikt mandipropamīda preferenciāla enantiomēriska pārvēršanās vai racemizācija uz augsnes virsmas.
  Pieteikuma iesniedzējs minēto informāciju iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2015. gada 31. jūlijam. |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Mandipropamīds

CAS Nr. 374726-62-2

CIPAC Nr. 783

(RS)-2-(4-hlorfenil)-N-[3-metoksi-4-(prop-2-iniloksi)fenetil]-2-(prop-2-iniloksi)acetamīds

≥ 930 g/kg

Piemaisījums N-{2-[4-(2-hloroaliloksi)-3-metoksi-fenil]-etil}-2-(4-hlorfenil)-2-prop-2-iniloksi-acetamīds ir toksisks un tehniskajos līdzekļos nedrīkst pārsniegt 0,1 g/kg.

2013. gada 1. augusts

2023. gada 31. jūlijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par mandipropamīdu, un jo īpaši I un II papildinājumu, ko 2013. gada 1. februārī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par iespējamību, ka fotolīzes rezultātā var notikt mandipropamīda preferenciāla enantiomēriska pārvēršanās vai racemizācija uz augsnes virsmas.

Pieteikuma iesniedzējs minēto informāciju iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2015. gada 31. jūlijam.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma B daļā pievieno šādu ierakstu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “34 | Mandipropamīds

  CAS Nr. 374726-62-2

  CIPAC Nr. 783 | (RS)-2-(4-hlorfenil)-N-[3-metoksi-4-(prop-2-iniloksi)fenetil]-2-(prop-2-iniloksi)acetamīds | ≥ 930 g/kg
  Piemaisījums N-{2-[4-(2-hloraliloksi)-3-metoksi-fenil]-etil}-2-(4-hlorfenil)-2-prop-2-iniloksi-acetamīds ir toksisks un tehniskajos līdzekļos nedrīkst pārsniegt 0,1 g/kg. | 2013. gada 1. augusts | 2023. gada 31. jūlijs | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par mandipropamīdu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2013. gada 1. februārī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.
  Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par iespējamību, ka fotolīzes rezultātā var notikt mandipropamīda preferenciāla enantiomēriska pārvēršanās vai racemizācija uz augsnes virsmas.
  Pieteikuma iesniedzējs minēto informāciju iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2015. gada 31. jūlijam.” |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“34

Mandipropamīds

CAS Nr. 374726-62-2

CIPAC Nr. 783

(RS)-2-(4-hlorfenil)-N-[3-metoksi-4-(prop-2-iniloksi)fenetil]-2-(prop-2-iniloksi)acetamīds

≥ 930 g/kg

Piemaisījums N-{2-[4-(2-hloraliloksi)-3-metoksi-fenil]-etil}-2-(4-hlorfenil)-2-prop-2-iniloksi-acetamīds ir toksisks un tehniskajos līdzekļos nedrīkst pārsniegt 0,1 g/kg.

2013. gada 1. augusts

2023. gada 31. jūlijs

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par mandipropamīdu, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2013. gada 1. februārī pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par iespējamību, ka fotolīzes rezultātā var notikt mandipropamīda preferenciāla enantiomēriska pārvēršanās vai racemizācija uz augsnes virsmas.

Pieteikuma iesniedzējs minēto informāciju iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2015. gada 31. jūlijam.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

1

---

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 189/2013

(2013. gada 5. marts),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 185/2010 attiecībā uz zināmo nosūtītāju režīmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (ES) Nr. 185/2010 (2) paredz pārejas posmu, kurā jāīsteno zināmo nosūtītāju apstiprināšanas prasības. Vienkāršošanas labad šis datums jāsaskaņo ar citiem attiecīgajā regulā minētajiem datumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (ES) Nr. 185/2010 (2) paredz pārejas posmu, kurā jāīsteno zināmo nosūtītāju apstiprināšanas prasības. Vienkāršošanas labad šis datums jāsaskaņo ar citiem attiecīgajā regulā minētajiem datumiem.

| (2) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 185/2010 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 185/2010 būtu attiecīgi jāgroza.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. panta 1. punktu izveidotā Civilās aviācijas drošības komiteja, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 300/2008 19. panta 1. punktu izveidotā Civilās aviācijas drošības komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 185/2010 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

1

(2)  OV L 55, 5.3.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 185/2010 pielikuma 6. nodaļas 6.4.1.2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “d) | lai nodrošinātu 6.4.2. punkta prasību izpildi, gadījumos, kad zināmais nosūtītājs ir apstiprināts līdz 2010. gada 29. aprīlim, to saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas aktiem var uzskatīt par zināmo nosūtītāju līdz 2013. gada 28. aprīlim;”. |
| --- | --- |

“d)

lai nodrošinātu 6.4.2. punkta prasību izpildi, gadījumos, kad zināmais nosūtītājs ir apstiprināts līdz 2010. gada 29. aprīlim, to saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 300/2008 un tās īstenošanas aktiem var uzskatīt par zināmo nosūtītāju līdz 2013. gada 28. aprīlim;”.

---

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 190/2013

(2013. gada 5. marts),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas nātrija hipohlorīta apstiprināšanas nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Darbīgā viela nātrija hipohlorīts ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (2) tika iekļauta Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 24.b pantā Komisijas 2004. gada 3. decembra Regulā (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (4). Kopš Direktīva 91/414/EEK ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, uzskata, ka šī viela ir apstiprināta atbilstoši minētajai regulai un iekļauta Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz apstiprināto darbīgo vielu sarakstu (5), pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(1)

Darbīgā viela nātrija hipohlorīts ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (2) tika iekļauta Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 24.b pantā Komisijas 2004. gada 3. decembra Regulā (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (4). Kopš Direktīva 91/414/EEK ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, uzskata, ka šī viela ir apstiprināta atbilstoši minētajai regulai un iekļauta Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz apstiprināto darbīgo vielu sarakstu (5), pielikuma A daļā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2229/2004 25.a pantu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) 2012. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai savu secinājumu attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par nātrija hipohlorītu (6). Iestāde savu secinājumu par nātrija hipohlorītu darīja zināmu pieteikuma iesniedzējam. Komisija uzaicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt komentārus attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par nātrija hipohlorītu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja minēto pārskata ziņojuma projektu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 1. februārī tie tika pabeigti kā Komisijas pārskata ziņojums par nātrija hipohlorītu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2229/2004 25.a pantu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) 2012. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai savu secinājumu attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par nātrija hipohlorītu (6). Iestāde savu secinājumu par nātrija hipohlorītu darīja zināmu pieteikuma iesniedzējam. Komisija uzaicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt komentārus attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par nātrija hipohlorītu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja minēto pārskata ziņojuma projektu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2013. gada 1. februārī tie tika pabeigti kā Komisijas pārskata ziņojums par nātrija hipohlorītu.

| (3) | Ir apstiprināts, ka darbīgā viela nātrija hipohlorīts ir uzskatāms par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Ir apstiprināts, ka darbīgā viela nātrija hipohlorīts ir uzskatāms par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (4) | Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāgroza nātrija hipohlorīta apstiprināšanas nosacījumi. Lai gan par nātrija hipohlorītu kā brīvi pieejamu plaša patēriņa vielu ir pieejama visaptveroša informācija, ņemot vērā tikai pieteikuma iesniedzēja sniegtos datus, novērtējumu par iedarbību uz operatoru, strādnieku un virszemes ūdeņiem nevarēja pabeigt. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, ka atļaujas attiecas tikai uz izmantošanu iekštelpās, un iekļaut jaunus noteikumus dalībvalstīm par atļauju piešķiršanu augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur nātrija hipohlorītu. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāgroza nātrija hipohlorīta apstiprināšanas nosacījumi. Lai gan par nātrija hipohlorītu kā brīvi pieejamu plaša patēriņa vielu ir pieejama visaptveroša informācija, ņemot vērā tikai pieteikuma iesniedzēja sniegtos datus, novērtējumu par iedarbību uz operatoru, strādnieku un virszemes ūdeņiem nevarēja pabeigt. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, ka atļaujas attiecas tikai uz izmantošanu iekštelpās, un iekļaut jaunus noteikumus dalībvalstīm par atļauju piešķiršanu augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur nātrija hipohlorītu.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

| (6) | Pirms šīs regulas piemērošanas būtu jāatvēl atbilstīgs laikposms, lai dalībvalstis, pieteikumu iesniedzēji un augu aizsardzības līdzekļu atļauju turētāji varētu izpildīt prasības, kas izriet no apstiprināšanas nosacījumu grozījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Pirms šīs regulas piemērošanas būtu jāatvēl atbilstīgs laikposms, lai dalībvalstis, pieteikumu iesniedzēji un augu aizsardzības līdzekļu atļauju turētāji varētu izpildīt prasības, kas izriet no apstiprināšanas nosacījumu grozījumiem.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 344, 20.12.2008., 89. lpp.

2

(3)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

3

(4)  OV L 379, 24.12.2004., 13. lpp.

4

(5)  OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sodium hypochlorite. The EFSA Journal (2012); 10(7):2796. (40. lpp.) doi:10.2903/j.efsa.2012.2796. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sodium hypochlorite

The EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā 254. rindu par darbīgo vielu nātrija hipohlorītu aizstāj ar šādu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “254 | Nātrija hipohlorīts

  CAS Nr.: 7681-52-9

  CIPAC: 848 | Nātrija hipohlorīts | Nātrija hipohlorīts 105 g/kg–126 g/kg (122 g/L–151 g/L) tehnisks koncentrāts
  10–12 (masas) % izteikts kā hlors | 2009. gada 1. septembris | 2019. gada 31. augusts | A   DAĻA
  Var ļaut izmantot tikai iekštelpās kā dezinfekcijas līdzekli.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus pārskata ziņojumā par nātrija hipohlorītu (SANCO/2988/2008) un jo īpaši I un II papildinājumu, ko 2013. gada 1. februārī pabeigusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  a) | operatoru un strādnieku apdraudējumam; |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“254

Nātrija hipohlorīts

CAS Nr.: 7681-52-9

CIPAC: 848

Nātrija hipohlorīts

Nātrija hipohlorīts 105 g/kg–126 g/kg (122 g/L–151 g/L) tehnisks koncentrāts

10–12 (masas) % izteikts kā hlors

2009. gada 1. septembris

2019. gada 31. augusts

A   DAĻA

Var ļaut izmantot tikai iekštelpās kā dezinfekcijas līdzekli.

B   DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus pārskata ziņojumā par nātrija hipohlorītu (SANCO/2988/2008) un jo īpaši I un II papildinājumu, ko 2013. gada 1. februārī pabeigusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

a)

operatoru un strādnieku apdraudējumam;

| b) | tam, lai nepieļautu nātrija hipohlorīta un tā reakcijas produktu nonākšanu augsnē pēc apstrādāta komposta izkaisīšanas uz bioloģiski apsaimniekotas zemes. |
| --- | --- |

b)

tam, lai nepieļautu nātrija hipohlorīta un tā reakcijas produktu nonākšanu augsnē pēc apstrādāta komposta izkaisīšanas uz bioloģiski apsaimniekotas zemes.

Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā par attiecīgo vielu.

1

---

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 191/2013

(2013. gada 5. marts),

ar ko groza Regulas (EK) Nr. 798/2008, (EK) Nr. 119/2009, (ES) Nr. 206/2010 un Lēmumu 2000/572/EK attiecībā uz dzīvnieku labturības apliecinājumiem veterināro sertifikātu paraugos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 798/2008 (2) ir izveidots to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksts, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Savienību pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un ir paredzēti veterinārās sertifikācijas noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 798/2008 (2) ir izveidots to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksts, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Savienību pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un ir paredzēti veterinārās sertifikācijas noteikumi.

| (2) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 119/2009 (3) ir izveidots trešo valstu vai to daļu saraksts savvaļas zaķu dzimtas dzīvnieku, noteiktu savvaļas sauszemes zīdītāju un saimniecībās audzētu trušu gaļas importam Savienībā vai tranzītam caur to un noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 119/2009 (3) ir izveidots trešo valstu vai to daļu saraksts savvaļas zaķu dzimtas dzīvnieku, noteiktu savvaļas sauszemes zīdītāju un saimniecībās audzētu trušu gaļas importam Savienībā vai tranzītam caur to un noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības.

| (3) | Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 206/2010 (4) ir noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības tādu konkrētu sūtījumu ievešanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai svaiga gaļa. Ar to ir arī izveidoti saraksti, kur iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, kuras atbilst noteiktiem kritērijiem un no kurām tāpēc Savienībā drīkst ievest sūtījumus, un ir noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības noteiktu svaigas tādu nagaiņu gaļas sūtījumu ievešanai Savienībā, kas definēti Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīvā 2004/68/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu un groza Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atceļ Direktīvu 72/462/EEK (5). |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 206/2010 (4) ir noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības tādu konkrētu sūtījumu ievešanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai svaiga gaļa. Ar to ir arī izveidoti saraksti, kur iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, kuras atbilst noteiktiem kritērijiem un no kurām tāpēc Savienībā drīkst ievest sūtījumus, un ir noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības noteiktu svaigas tādu nagaiņu gaļas sūtījumu ievešanai Savienībā, kas definēti Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīvā 2004/68/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu un groza Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atceļ Direktīvu 72/462/EEK (5).

| (4) | Ar Komisijas Lēmumu 2000/572/EK (6) ir noteikti dzīvnieku un sabiedrības veselības nosacījumi un veterinārā sertifikācija gaļas izstrādājumu importam no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Lēmumu 2000/572/EK (6) ir noteikti dzīvnieku un sabiedrības veselības nosacījumi un veterinārā sertifikācija gaļas izstrādājumu importam no trešām valstīm.

| (5) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2009 (7) ir paredzēti tādi noteikumi par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā, ko piemēro no 2013. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(5)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2009 (7) ir paredzēti tādi noteikumi par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā, ko piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

| (6) | Minētās regulas 12. pantā noteikts, ka veterinārais sertifikāts, ko pievieno no trešām valstīm importētai gaļai, jāpapildina ar apliecinājumu, kurš apstiprina, ka ir ievērotas prasības, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kas noteiktas minētās regulas II un III nodaļā. |
| --- | --- |

(6)

Minētās regulas 12. pantā noteikts, ka veterinārais sertifikāts, ko pievieno no trešām valstīm importētai gaļai, jāpapildina ar apliecinājumu, kurš apstiprina, ka ir ievērotas prasības, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kas noteiktas minētās regulas II un III nodaļā.

| (7) | Skaidrības labad būtu jāatjaunina paziņojumi par dzīvnieku labturību veterināro sertifikātu paraugos “POU” un “RAT”, kas sniegti Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 2. daļā, veterinārā sertifikāta paraugā “RM”, kas sniegts Regulas (EK) Nr. 119/2009 II pielikumā, veterināro sertifikātu paraugos “BOV”, “OVI”, “POR”, “EQU” un “SUF”, kas sniegti Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 2. daļā, un veterinārā sertifikāta paraugs “MP-PREP”, kas sniegts Lēmuma 2000/572/EK II pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Skaidrības labad būtu jāatjaunina paziņojumi par dzīvnieku labturību veterināro sertifikātu paraugos “POU” un “RAT”, kas sniegti Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 2. daļā, veterinārā sertifikāta paraugā “RM”, kas sniegts Regulas (EK) Nr. 119/2009 II pielikumā, veterināro sertifikātu paraugos “BOV”, “OVI”, “POR”, “EQU” un “SUF”, kas sniegti Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 2. daļā, un veterinārā sertifikāta paraugs “MP-PREP”, kas sniegts Lēmuma 2000/572/EK II pielikumā.

| (8) | Lai varētu izsniegt nepieciešamo sertifikātu tikai tādos gadījumos, kad saimniecībās audzēti medījuma dzīvnieki tiek kauti vai nonāvēti kautuvēs, šāds paziņojums būtu jāpievieno arī veterinārā sertifikāta paraugā “RUF”, kas sniegts Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

(8)

Lai varētu izsniegt nepieciešamo sertifikātu tikai tādos gadījumos, kad saimniecībās audzēti medījuma dzīvnieki tiek kauti vai nonāvēti kautuvēs, šāds paziņojums būtu jāpievieno arī veterinārā sertifikāta paraugā “RUF”, kas sniegts Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 2. daļā.

| (9) | Ir lietderīgi ieviest pārejas periodu, lai trešās valstis varētu pielāgoties grozītajiem veterināro sertifikātu paraugiem. |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi ieviest pārejas periodu, lai trešās valstis varētu pielāgoties grozītajiem veterināro sertifikātu paraugiem.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 798/2008

Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 2. daļā sniegtajos veterināro sertifikātu paraugos “POU” un “RAT” II.3. punktu aizstāj ar šādu:

“II.3.   Dzīvnieku labturības apliecinājums

Es, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka svaigā gaļa, kas aprakstīta šā sertifikāta I daļā, iegūta no dzīvniekiem, apiešanās ar kuriem kautuvē pirms kaušanas vai nogalināšanas un to laikā bijusi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un ar prasībām, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2009 (8) II un III nodaļā.

2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 119/2009

Regulas (EK) Nr. 119/2009 II pielikumā sniegtā veterinārā sertifikāta parauga “RM” V punktu aizstāj ar šādu:

“V.   DZĪVNIEKU LABTURĪBAS APLIECINĀJUMS

Es, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka svaigā gaļa, kas aprakstīta šā sertifikāta I daļā, iegūta no dzīvniekiem, apiešanās ar kuriem kautuvē pirms kaušanas vai nogalināšanas un to laikā bijusi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un ar prasībām, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2009 (9) II un III nodaļā.

3. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 206/2010

Regulu (ES) Nr. 206/2010 groza šādi:

| 1) | regulas II pielikuma 2. daļā sniegto sertifikātu paraugu “BOV”, “OVI”, “POR”, “EQU” un “SUF” II.3. punktu aizstāj ar šādu:
  “II.3.   Dzīvnieku labturības apliecinājums

  Es, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka svaigā gaļa, kas aprakstīta šā sertifikāta I daļā, iegūta no dzīvniekiem, apiešanās ar kuriem kautuvē pirms kaušanas vai nogalināšanas un to laikā bijusi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un ar prasībām, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2009 (10) II un III nodaļā. |
| --- | --- |

1)

regulas II pielikuma 2. daļā sniegto sertifikātu paraugu “BOV”, “OVI”, “POR”, “EQU” un “SUF” II.3. punktu aizstāj ar šādu:

“II.3.   Dzīvnieku labturības apliecinājums

Dzīvnieku labturības apliecinājums

Es, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka svaigā gaļa, kas aprakstīta šā sertifikāta I daļā, iegūta no dzīvniekiem, apiešanās ar kuriem kautuvē pirms kaušanas vai nogalināšanas un to laikā bijusi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un ar prasībām, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2009 (10) II un III nodaļā.

10

| 2) | regulas II pielikuma 2. daļā sniegtajā veterinārā sertifikāta paraugā “RUF” pēc II.2.7. punkta iekļauj šādu II.3. punktu:
  “(1) II.3.   Dzīvnieku labturības apliecinājums

  Ja šā sertifikāta I daļā aprakstītā svaigā gaļa iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti vai nogalināti kautuvē, es, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka apiešanās ar šiem dzīvniekiem kautuvē pirms kaušanas vai nogalināšanas un to laikā bijusi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un ar prasībām, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2009 (11) II un III nodaļā. |
| --- | --- |

2)

regulas II pielikuma 2. daļā sniegtajā veterinārā sertifikāta paraugā “RUF” pēc II.2.7. punkta iekļauj šādu II.3. punktu:

“(1) II.3.   Dzīvnieku labturības apliecinājums

1

Dzīvnieku labturības apliecinājums

Ja šā sertifikāta I daļā aprakstītā svaigā gaļa iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti vai nogalināti kautuvē, es, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka apiešanās ar šiem dzīvniekiem kautuvē pirms kaušanas vai nogalināšanas un to laikā bijusi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un ar prasībām, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2009 (11) II un III nodaļā.

11

4. pants

Grozījums Lēmumā 2000/572/EK

Lēmuma 2000/572/EK II pielikumā sniegtā veterinārā sertifikāta parauga “MP-PREP” II.3. punktu aizstāj ar šādu:

“II.3.   Dzīvnieku labturības apliecinājums

Es, apakšā parakstījies valsts pilnvarotais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka gaļas izstrādājumi (1), kas aprakstīti šā sertifikāta I daļā, iegūti no dzīvniekiem, apiešanās ar kuriem kautuvē pirms kaušanas vai nogalināšanas un to laikā bijusi saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un ar tām prasībām, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kuras noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2009 (12) II un III nodaļā.

5. pants

Pārejas noteikums

Pārejas periodā līdz 2014. gada 31. janvārim Savienībā var turpināt ievest dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kuriem pievienoti attiecīgi veterinārie sertifikāti, kas izdoti ne vēlāk kā līdz 2013. gada 30. novembrim saskaņā ar veterināro sertifikātu paraugiem pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

1

(2)  OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 39, 10.2.2009., 12. lpp.

3

(4)  OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.

4

(5)  OV L 139, 30.4.2004., 320. lpp.

5

(6)  OV L 240, 23.9.2000., 19. lpp.

6

(7)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.

7

(8)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.”

8

(9)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.”

9

(10)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.”;

10

(11)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.”

11

(12)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.”

12

---

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 192/2013

(2013. gada 5. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 82,8 |
| MA | 58,9 |
| TN | 87,6 |
| TR | 100,6 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 176,5 |
| ZZ | 179,4 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 47,5 |
| TR | 131,1 |
| ZZ | 89,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,5 |
| IL | 71,4 |
| MA | 49,4 |
| TN | 56,3 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 58,1 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | AR | 115,2 |
| BR | 110,3 |
| CL | 115,2 |
| CN | 78,5 |
| MK | 31,3 |
| US | 164,6 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 121,2 |
| CL | 175,5 |
| TR | 179,9 |
| US | 185,0 |
| ZA | 108,9 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

82,8

MA

58,9

TN

87,6

TR

100,6

ZZ

82,5

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

176,5

ZZ

179,4

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

47,5

TR

131,1

ZZ

89,3

0805 10 20

EG

50,5

IL

71,4

MA

49,4

TN

56,3

TR

62,7

ZZ

58,1

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

AR

115,2

BR

110,3

CL

115,2

CN

78,5

MK

31,3

US

164,6

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

121,2

CL

175,5

TR

179,9

US

185,0

ZA

108,9

ZZ

154,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 6.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 62/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 62/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 1. marts),

ar ko nosaka vadlīnijas dalībvalstīm, kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK 5. pantu aprēķināt no siltumsūkņiem iegūstamo atjaunojamo enerģiju, izmantojot dažādas siltumsūkņu tehnoloģijas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1082)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/114/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu saistībā ar tās VII pielikumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/28/EK ir noteikts, ka līdz 2020. gadam ir jāsasniedz ES mērķis – panākt 20 % atjaunojamās enerģijas īpatsvaru bruto enerģijas galapatēriņā –, un nosprausti valstu mērķi atjaunojamās enerģijas jomā katrai dalībvalstij, kā arī minimālā indikatīvā trajektorija. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/28/EK ir noteikts, ka līdz 2020. gadam ir jāsasniedz ES mērķis – panākt 20 % atjaunojamās enerģijas īpatsvaru bruto enerģijas galapatēriņā –, un nosprausti valstu mērķi atjaunojamās enerģijas jomā katrai dalībvalstij, kā arī minimālā indikatīvā trajektorija.

| (2) | Ir vajadzīga pienācīga enerģētikas statistikas metodika, lai izmērītu atjaunojamās enerģijas patēriņu. |
| --- | --- |

(2)

Ir vajadzīga pienācīga enerģētikas statistikas metodika, lai izmērītu atjaunojamās enerģijas patēriņu.

| (3) | Direktīvas 2009/28/EK VII pielikumā ir paredzēti noteikumi par siltumsūkņu saražotās enerģijas uzskaiti un noteikts, ka Komisijai jāizstrādā pamatnostādnes dalībvalstīm, kā aprēķināt vajadzīgos parametrus, ņemot vērā atšķirības klimatiskajos apstākļos, jo īpaši ļoti aukstam klimatam. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2009/28/EK VII pielikumā ir paredzēti noteikumi par siltumsūkņu saražotās enerģijas uzskaiti un noteikts, ka Komisijai jāizstrādā pamatnostādnes dalībvalstīm, kā aprēķināt vajadzīgos parametrus, ņemot vērā atšķirības klimatiskajos apstākļos, jo īpaši ļoti aukstam klimatam.

| (4) | Siltumsūkņu saražotās atjaunojamās enerģijas uzskaites metodei jābalstās uz labākajiem zinātniskajiem sasniegumiem, jābūt pēc iespējas pareizākai, tomēr ne pārmēru sarežģītai un dārgai īstenošanā. |
| --- | --- |

(4)

Siltumsūkņu saražotās atjaunojamās enerģijas uzskaites metodei jābalstās uz labākajiem zinātniskajiem sasniegumiem, jābūt pēc iespējas pareizākai, tomēr ne pārmēru sarežģītai un dārgai īstenošanā.

| (5) | Āra gaisa siltumsūkņu enerģijas avots var būt tikai āra gaiss. Tomēr, ja enerģijas avotu veido gan enerģijas zudumi, gan apkārtējās vides enerģija (piemēram, gaisa cirkulācijas iekārtu nostrādātais gaiss), tam ir jāatspoguļojas arī atjaunojamās enerģijas aprēķina metodikā. |
| --- | --- |

(5)

Āra gaisa siltumsūkņu enerģijas avots var būt tikai āra gaiss. Tomēr, ja enerģijas avotu veido gan enerģijas zudumi, gan apkārtējās vides enerģija (piemēram, gaisa cirkulācijas iekārtu nostrādātais gaiss), tam ir jāatspoguļojas arī atjaunojamās enerģijas aprēķina metodikā.

| (6) | Siltākā klimatā bieži vien uzstāda reversīvos siltumsūkņus, kas galvenokārt paredzēti iekštelpu dzesēšanai, taču ziemā tos var izmantot arī apsildei. Šādus siltumsūkņus var uzstādīt arī līdztekus jau esošai apsildes sistēmai. Šādos gadījumos uzstādītā jauda drīzāk atspoguļo pieprasījumu pēc dzesēšanas, nevis piegādāto siltumu. Tā kā šajās vadlīnijās uzstādīto jaudu izmanto kā sildīšanas pieprasījuma indikatoru, tas nozīmē, ka statistikā par uzstādīto jaudu tiks pārvērtēts piegādātā siltuma daudzums. Tāpēc ir vajadzīgas attiecīgas korekcijas. |
| --- | --- |

(6)

Siltākā klimatā bieži vien uzstāda reversīvos siltumsūkņus, kas galvenokārt paredzēti iekštelpu dzesēšanai, taču ziemā tos var izmantot arī apsildei. Šādus siltumsūkņus var uzstādīt arī līdztekus jau esošai apsildes sistēmai. Šādos gadījumos uzstādītā jauda drīzāk atspoguļo pieprasījumu pēc dzesēšanas, nevis piegādāto siltumu. Tā kā šajās vadlīnijās uzstādīto jaudu izmanto kā sildīšanas pieprasījuma indikatoru, tas nozīmē, ka statistikā par uzstādīto jaudu tiks pārvērtēts piegādātā siltuma daudzums. Tāpēc ir vajadzīgas attiecīgas korekcijas.

| (7) | Šīs vadlīnijas ļauj dalībvalstīm uzskaitīt un aprēķināt atjaunojamo enerģiju, kas saražota, izmantojot siltumsūkņu tehnoloģiju. Konkrētāk, tajās noteikts, kā dalībvalstīm izmantot divus parametrus – Qusable un sezonālo lietderības koeficientu (SPF) –, ņemot vērā klimatisko apstākļu atšķirības, jo īpaši ļoti aukstu klimatu. |
| --- | --- |

(7)

Šīs vadlīnijas ļauj dalībvalstīm uzskaitīt un aprēķināt atjaunojamo enerģiju, kas saražota, izmantojot siltumsūkņu tehnoloģiju. Konkrētāk, tajās noteikts, kā dalībvalstīm izmantot divus parametrus – Qusable un sezonālo lietderības koeficientu (SPF) –, ņemot vērā klimatisko apstākļu atšķirības, jo īpaši ļoti aukstu klimatu.

| (8) | Ir lietderīgi dalībvalstīm ļaut veikt pašām savus aprēķinus un apsekojumus, lai valsts statistiku padarītu vēl precīzāku, nekā iespējams ar šajā lēmumā noteikto metodiku, |
| --- | --- |

(8)

Ir lietderīgi dalībvalstīm ļaut veikt pašām savus aprēķinus un apsekojumus, lai valsts statistiku padarītu vēl precīzāku, nekā iespējams ar šajā lēmumā noteikto metodiku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vadlīnijas, kā saskaņā ar Direktīvas 2009/28/EK VII pielikumu aprēķināt atjaunojamo enerģiju, kas saražota, izmantojot dažādas siltumsūkņu tehnoloģijas, ir izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Komisija ne vēlāk kā līdz 2016. gada 31. decembrim var šīs vadlīnijas pārskatīt un papildināt, ja tas vajadzīgs zinātnes un tehnikas progresa dēļ.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 1. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Vadlīnijas dalībvalstīm, kā saskaņā ar Direktīvas 2009/28/EK 5. pantu aprēķināt no siltumsūkņiem iegūstamo atjaunojamo enerģiju, izmantojot dažādas siltumsūkņu tehnoloģijas

1.   IEVADS

Atjaunojamās enerģijas direktīvas 2009/28/EK (“direktīva”) VII pielikumā ir noteikta pamatmetode siltumsūkņu saražotās atjaunojamās enerģijas aprēķināšanai. VII pielikumā ir noteikti trīs parametri, kas vajadzīgi, lai aprēķinātu siltumsūkņu saražoto atjaunojamo enerģiju, kuru var ieskaitīt atjaunojamās enerģijas mērķu sasniegšanā:

| a) | energosistēmas efektivitāte (η jeb eta); |
| --- | --- |

a)

energosistēmas efektivitāte (η jeb eta);

| b) | aprēķinātais kopējais lietderīgais [lietojamais] siltums, ko ražo siltumsūkņi (Qusable); |
| --- | --- |

b)

aprēķinātais kopējais lietderīgais [lietojamais] siltums, ko ražo siltumsūkņi (Qusable);

| c) | “sezonālais lietderības koeficients” (SPF). |
| --- | --- |

c)

“sezonālais lietderības koeficients” (SPF).

Energosistēmas efektivitātes (η) noteikšanas metodi saskaņoja Atjaunojamās enerģijas statistikas darba grupā 2009. gada 23. oktobrī (1). Uz energosistēmas efektivitātes aprēķināšanai nepieciešamajiem datiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (2). Pamatojoties uz jaunākajiem datiem par 2010. gadu, energosistēmas efektivitātes (η) rādītājs, kas izmantojams līdz 2020. gadam, ir noteikts kā 0,455 (jeb 45,5 %) (3).

Šajās vadlīnijās noteikts, kā dalībvalstīm aplēst pārējos divus parametrus – Qusable un sezonālo lietderības koeficientu (SPF) –, ņemot vērā klimatisko apstākļu atšķirības, jo īpaši ļoti aukstu klimatu. Šīs vadlīnijas dod dalībvalstīm iespēju aprēķināt atjaunojamās enerģijas apjomu, kas saražots, izmantojot siltumsūkņu tehnoloģiju.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| | “Qusable” ir siltumsūkņu saražotais aplēstais kopējais lietderīgais siltums, kuru aprēķina kā nominālās sildīšanas jaudas (Prated) un gada ekvivalento siltumsūkņa darba stundu (HHP) reizinājumu, kas izteikts GWh; |
| --- | --- |

“Qusable” ir siltumsūkņu saražotais aplēstais kopējais lietderīgais siltums, kuru aprēķina kā nominālās sildīšanas jaudas (Prated) un gada ekvivalento siltumsūkņa darba stundu (HHP) reizinājumu, kas izteikts GWh;

| | “gada ekvivalentās siltumsūkņa darba stundas” (HHP) ir pieņemtais stundu skaits gadā, kurās siltumsūknim jāsaražo siltums pie nominālās jaudas, lai piegādātu kopējo siltumsūkņu saražoto lietderīgo siltumu; šo lielumu izsaka h; |
| --- | --- |

“gada ekvivalentās siltumsūkņa darba stundas” (HHP) ir pieņemtais stundu skaits gadā, kurās siltumsūknim jāsaražo siltums pie nominālās jaudas, lai piegādātu kopējo siltumsūkņu saražoto lietderīgo siltumu; šo lielumu izsaka h;

| | “nominālā jauda” (Prated) ir ražotāja deklarētā iekārtas tvaika kompresijas cikla vai sorbcijas cikla dzesēšanas vai sildīšanas jauda pie nominālajiem standartapstākļiem; |
| --- | --- |

“nominālā jauda” (Prated) ir ražotāja deklarētā iekārtas tvaika kompresijas cikla vai sorbcijas cikla dzesēšanas vai sildīšanas jauda pie nominālajiem standartapstākļiem;

| | “SPF” ir aplēstais vidējais sezonālais lietderības koeficients, kas ar elektroenerģiju darbināmu siltumsūkņu gadījumā attiecas uz “neto darba režīma sezonālo lietderības koeficientu” (SCOPnet), bet ar termālo enerģiju darbināmu siltumsūkņu gadījumā attiecas uz “neto darba režīma sezonālo primārās enerģijas patēriņa rādītāju” (SPERnet). |
| --- | --- |

“SPF” ir aplēstais vidējais sezonālais lietderības koeficients, kas ar elektroenerģiju darbināmu siltumsūkņu gadījumā attiecas uz “neto darba režīma sezonālo lietderības koeficientu” (SCOPnet), bet ar termālo enerģiju darbināmu siltumsūkņu gadījumā attiecas uz “neto darba režīma sezonālo primārās enerģijas patēriņa rādītāju” (SPERnet).

3.   SPF UN QUSABLE APLĒŠANA

3.1.   Metodikas principi

Metodikas pamatā ir trīs pamatprincipi:

| a) | metodikai jābūt tehniski pamatotai; |
| --- | --- |

a)

metodikai jābūt tehniski pamatotai;

| b) | pieejai jābūt pragmatiskai, rodot līdzsvaru starp precizitāti un rentabilitāti; |
| --- | --- |

b)

pieejai jābūt pragmatiskai, rodot līdzsvaru starp precizitāti un rentabilitāti;

| c) | standarta koeficienti, ko izmanto, lai noteiktu siltumsūkņu saražotās atjaunojamās enerģijas daļu, ir noteikti piesardzīgi, lai mazinātu risku, ka siltumsūkņu saražotās atjaunojamās enerģijas daļa ir pārvērtēta. |
| --- | --- |

c)

standarta koeficienti, ko izmanto, lai noteiktu siltumsūkņu saražotās atjaunojamās enerģijas daļu, ir noteikti piesardzīgi, lai mazinātu risku, ka siltumsūkņu saražotās atjaunojamās enerģijas daļa ir pārvērtēta.

Dalībvalstis tiek aicinātas pilnveidot piesardzīgās standartvērtības, proti, tās pielāgot valsts/reģionālajiem apstākļiem, tostarp izstrādāt precīzāku metodiku. Šādi pilnveidojumi jāpublisko, un par tiem jāinformē Komisija.

3.2.   Metodoloģijas izklāsts

Saskaņā ar direktīvas VII pielikumu ar siltumsūkņu tehnoloģijām saražotās atjaunojamās enerģijas daudzumu (ERES) aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

Formula

kur:

| — | = | Qusable | = | aplēstais kopējais lietderīgais siltums, ko ražo siltumsūkņi (GWh); |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | HHP | = | ekvivalentās darba stundas pie pilnas noslodzes (h); |
| — | = | Prated | = | uzstādīto siltumsūkņu jauda, ņemot vērā dažāda tipa siltumsūkņu darbmūžu (GW); |
| — | = | SPF | = | aplēstais vidējais sezonālais lietderības koeficients (SCOPnet vai SPERnet); |

—

=

Qusable

=

aplēstais kopējais lietderīgais siltums, ko ražo siltumsūkņi (GWh);

—

=

HHP

=

ekvivalentās darba stundas pie pilnas noslodzes (h);

—

=

Prated

=

uzstādīto siltumsūkņu jauda, ņemot vērā dažāda tipa siltumsūkņu darbmūžu (GW);

—

=

SPF

=

aplēstais vidējais sezonālais lietderības koeficients (SCOPnet vai SPERnet);

HHP standartvērtības un piesardzīgas SPF standartvērtības ir norādītas 3.6. punkta 1. un 2. tabulā.

3.3.   Siltumsūkņu minimālie darbības parametri, lai to saražoto enerģiju varētu uzskatīt par atjaunojamo enerģiju saskaņā ar direktīvu

Saskaņā ar direktīvas VII pielikumu dalībvalstis nodrošina, ka vērā tiek ņemti tikai tie siltumsūkņi, kuru SPF ir lielāks par 1,15 * 1 / η.

Tā kā energosistēmas efektivitāte (η) noteikta kā 45,5 % (sk. 1. punktu un 3. zemsvītras piezīmi), ar elektroenerģiju darbināmu siltumsūkņu minimālajam SPF (SCOPnet) jābūt 2,5, lai to saražoto enerģiju varētu uzskatīt par atjaunojamo enerģiju saskaņā ar direktīvu.

Siltumsūkņiem, ko darbina ar termālo enerģiju (vai nu tieši, vai sadedzinot kurināmo), energosistēmas efektivitāte (η) ir vienāda ar 1. Šādiem siltumsūkņiem minimālais SPF (SPERnet) ir 1,15, lai tos saskaņā ar direktīvu varētu uzskatīt par tādiem, kas ražo atjaunojamo enerģiju.

Dalībvalstīm jāizvērtē (īpaši attiecībā uz āra gaisa siltumsūkņiem), cik lielai daļai jau uzstādītās siltumsūkņu jaudas SPF ir lielāks par minimumu. Šādā novērtējumā dalībvalstis var balstīties gan uz iekārtu testēšanas datiem, gan mērījumiem, lai gan daudzos gadījumos datu trūkuma dēļ tā pamatā būs katras dalībvalsts ekspertu vērtējums. Šādiem ekspertu vērtējumiem jābūt piesardzīgiem, proti, siltumsūkņu saražotās atjaunojamās enerģijas daļa jānovērtē drīzāk par zemu nekā par augstu (4). Ja ūdenssildītājus darbina āra gaisa siltumsūkņi, šādiem siltumsūkņiem tikai izņēmuma gadījumos SPF ir lielāks par noteikto minimumu.

3.4.   Sistēmas robežas siltumsūkņu saražotās enerģijas mērīšanai

Mērījumus veic šādās sistēmas robežās: aukstumnesēja cikls, aukstumnesēja sūknis un –adsorbcijas/absorbcijas vajadzībām – arī sorbcijas cikls un darba vielas šķīduma sūknis. SPF jānosaka pēc sezonālā lietderības koeficienta (SCOPnet) saskaņā ar EN 14825:2012 vai pēc sezonas primārās enerģijas patēriņa rādītāja (SPERnet) saskaņā ar EN 12309. Tas nozīmē, ka vērā jāņem elektroenerģijas vai kurināmā patēriņš siltumsūkņa darbināšanai un aukstumnesēja cirkulācijai. Attiecīgās sistēmas robežas ar sarkanu līniju parādītas 1. attēlā kā SPFH2.

1.   attēls

Sistēmas robežas SPF un Qusable mērīšanai

Image

| Avots: | SEPEMO build. |
| --- | --- |

Avots:

SEPEMO build.

1. attēlā ir lietoti šādi saīsinājumi:

| ES_fan/pump | Izmantotā enerģija, lai darbinātu ventilatoru un/vai sūkni, kas liek cirkulēt aukstumnesējam |
| --- | --- |
| EHW_hp | Izmantotā enerģija, lai darbinātu pašu siltumsūkni |
| Ebt_pump | Izmantotā enerģija, lai darbinātu sūkni, kas liek cirkulēt darba vielai, kura absorbē apkārtējās vides enerģiju (neattiecas uz visiem siltumsūkņiem) |
| EHW_bu | Izmantotā enerģija, lai darbinātu papildsildītāju (neattiecas uz visiem siltumsūkņiem) |
| EB_fan/pump | Izmantotā enerģija, lai darbinātu ventilatoru un/vai sūkni, kas liek cirkulēt darba vielai, kura nodrošina galīgo lietojamo siltumu |
| QH_hp | Siltumsūkņa saražotais siltums no siltuma avota |
| QW_hp | Siltumsūkņa saražotais siltums no mehāniskās enerģijas, ko izmanto, lai darbinātu siltumsūkni |
| QHW_hp | Siltums, ko saražo papildsildītājs (neattiecas uz visiem siltumsūkņiem) |
| ERES | Siltumsūkņa uztvertā atjaunojamā aerotermālā, ģeotermālā vai hidrotermālā enerģija (siltuma avots) |
| ERES | |
| Qusable | |

ES_fan/pump

Izmantotā enerģija, lai darbinātu ventilatoru un/vai sūkni, kas liek cirkulēt aukstumnesējam

EHW_hp

Izmantotā enerģija, lai darbinātu pašu siltumsūkni

Ebt_pump

Izmantotā enerģija, lai darbinātu sūkni, kas liek cirkulēt darba vielai, kura absorbē apkārtējās vides enerģiju (neattiecas uz visiem siltumsūkņiem)

EHW_bu

Izmantotā enerģija, lai darbinātu papildsildītāju (neattiecas uz visiem siltumsūkņiem)

EB_fan/pump

Izmantotā enerģija, lai darbinātu ventilatoru un/vai sūkni, kas liek cirkulēt darba vielai, kura nodrošina galīgo lietojamo siltumu

QH_hp

Siltumsūkņa saražotais siltums no siltuma avota

QW_hp

Siltumsūkņa saražotais siltums no mehāniskās enerģijas, ko izmanto, lai darbinātu siltumsūkni

QHW_hp

Siltums, ko saražo papildsildītājs (neattiecas uz visiem siltumsūkņiem)

ERES

Siltumsūkņa uztvertā atjaunojamā aerotermālā, ģeotermālā vai hidrotermālā enerģija (siltuma avots)

ERES

Formula

Qusable

Formula

No norādītajām sistēmas robežām izriet, ka siltumsūkņa saražotās atjaunojamās enerģijas aprēķināšana ir atkarīga tikai no paša siltumsūkņa, nevis no apsildes sistēmas, kuras daļa ir siltumsūknis. Tātad siltumsūkņa enerģijas nelietderīga izmantošana ir energoefektivitātes jautājums, kam nevajadzētu ietekmēt aprēķinus par siltumsūkņu saražoto atjaunojamo enerģiju.

3.5.   Klimatiskie apstākļi

Vidēju, aukstāku un siltāku klimatisko apstākļu definīcija atbilst metodei, kas ierosināta Komisijas deleģētās regulas projektā par apsildes katlu energomarķējumu (5), kur “vidēji klimatiskie apstākļi”, “aukstāki klimatiskie apstākļi” un “siltāki klimatiskie apstākļi” definēti kā temperatūra, kas raksturīga attiecīgi Strasbūrai, Helsinkiem un Atēnām. Ierosinātās klimatisko apstākļu zonas redzamas 2. attēlā.

2.   attēls

Klimatisko apstākļu zonas

Image

Gadījumos, kad vienā dalībvalstī ir vairākas klimatisko apstākļu zonas, dalībvalstij ir jāaplēš uzstādītā siltumsūkņu jauda attiecīgajā zonā.

3.6.   Siltumsūkņu SPF un Qusable standartvērtības

Ar elektroenerģiju darbināmu siltumsūkņu HHP SPF (SCOPnet) standartvērtības ir dotas tabulā:

1.   tabula

Ar elektroenerģiju darbināmu siltumsūkņu HHP SPF (SCOPnet) standartvērtības

| | Klimatiskie apstākļi |
| --- | --- |
| Siltāki klimatiskie apstākļi | Vidēji klimatiskie apstākļi | Aukstāki klimatiskie apstākļi |
| Siltumsūkņa enerģijas avots | Enerģijas avots un siltumnesējs | HHP | SPF
  (SCOPnet) | HHP | SPF
  (SCOPnet) | HHP | SPF
  (SCOPnet) |
| Aerotermālā enerģija | gaiss-gaiss | 1 200 | 2,7 | 1 770 | 2,6 | 1 970 | 2,5 |
| gaiss-ūdens | 1 170 | 2,7 | 1 640 | 2,6 | 1 710 | 2,5 |
| gaiss-gaiss (reversais) | 480 | 2,7 | 710 | 2,6 | 1 970 | 2,5 |
| gaiss-ūdens (reversais) | 470 | 2,7 | 660 | 2,6 | 1 710 | 2,5 |
| nostrādātais gaiss- gaiss | 760 | 2,7 | 660 | 2,6 | 600 | 2,5 |
| nostrādātais gaiss-ūdens | 760 | 2,7 | 660 | 2,6 | 600 | 2,5 |
| Ģeotermālā enerģija | zeme-gaiss | 1 340 | 3,2 | 2 070 | 3,2 | 2 470 | 3,2 |
| zeme-ūdens | 1 340 | 3,5 | 2 070 | 3,5 | 2 470 | 3,5 |
| Hidrotermālais siltums | ūdens-gaiss | 1 340 | 3,2 | 2 070 | 3,2 | 2 470 | 3,2 |
| ūdens-ūdens | 1 340 | 3,5 | 2 070 | 3,5 | 2 470 | 3,5 |

Klimatiskie apstākļi

Siltāki klimatiskie apstākļi

Vidēji klimatiskie apstākļi

Aukstāki klimatiskie apstākļi

Siltumsūkņa enerģijas avots

Enerģijas avots un siltumnesējs

HHP

SPF

(SCOPnet)

HHP

SPF

(SCOPnet)

HHP

SPF

(SCOPnet)

Aerotermālā enerģija

gaiss-gaiss

1 200

2,7

1 770

2,6

1 970

2,5

gaiss-ūdens

1 170

2,7

1 640

2,6

1 710

2,5

gaiss-gaiss (reversais)

480

2,7

710

2,6

1 970

2,5

gaiss-ūdens (reversais)

470

2,7

660

2,6

1 710

2,5

nostrādātais gaiss- gaiss

760

2,7

660

2,6

600

2,5

nostrādātais gaiss-ūdens

760

2,7

660

2,6

600

2,5

Ģeotermālā enerģija

zeme-gaiss

1 340

3,2

2 070

3,2

2 470

3,2

zeme-ūdens

1 340

3,5

2 070

3,5

2 470

3,5

Hidrotermālais siltums

ūdens-gaiss

1 340

3,2

2 070

3,2

2 470

3,2

ūdens-ūdens

1 340

3,5

2 070

3,5

2 470

3,5

Ar termālo enerģiju darbināmu siltumsūkņu HHP SPF (SPERnet) standartvērtības ir dotas tabulā:

2.   tabula

Ar termālo enerģiju darbināmu siltumsūkņu HHP SPF (SPERnet) standartvērtības

| | Klimatiskie apstākļi |
| --- | --- |
| Siltāki klimatiskie apstākļi | Vidēji klimatiskie apstākļi | Aukstāki klimatiskie apstākļi |
| Siltumsūkņa enerģijas avots | Enerģijas avots un siltumnesējs | HHP | SPF
  (SPERnet) | HHP | SPF
  (SPERnet) | HHP | SPF
  (SPERnet) |
| Aerotermālā enerģija | gaiss-gaiss | 1 200 | 1,2 | 1 770 | 1,2 | 1 970 | 1,15 |
| gaiss-ūdens | 1 170 | 1,2 | 1 640 | 1,2 | 1 710 | 1,15 |
| gaiss-gaiss (reversais) | 480 | 1,2 | 710 | 1,2 | 1 970 | 1,15 |
| gaiss-ūdens (reversais) | 470 | 1,2 | 660 | 1,2 | 1 710 | 1,15 |
| nostrādātais gaiss- gaiss | 760 | 1,2 | 660 | 1,2 | 600 | 1,15 |
| nostrādātais gaiss-ūdens | 760 | 1,2 | 660 | 1,2 | 600 | 1,15 |
| Ģeotermālā enerģija | zeme-gaiss | 1 340 | 1,4 | 2 070 | 1,4 | 2 470 | 1,4 |
| zeme-ūdens | 1 340 | 1,6 | 2 070 | 1,6 | 2 470 | 1,6 |
| Hidrotermālais siltums | ūdens-gaiss | 1 340 | 1,4 | 2 070 | 1,4 | 2 470 | 1,4 |
| ūdens-ūdens | 1 340 | 1,6 | 2 070 | 1,6 | 2 470 | 1,6 |

Klimatiskie apstākļi

Siltāki klimatiskie apstākļi

Vidēji klimatiskie apstākļi

Aukstāki klimatiskie apstākļi

Siltumsūkņa enerģijas avots

Enerģijas avots un siltumnesējs

HHP

SPF

(SPERnet)

HHP

SPF

(SPERnet)

HHP

SPF

(SPERnet)

Aerotermālā enerģija

gaiss-gaiss

1 200

1,2

1 770

1,2

1 970

1,15

gaiss-ūdens

1 170

1,2

1 640

1,2

1 710

1,15

gaiss-gaiss (reversais)

480

1,2

710

1,2

1 970

1,15

gaiss-ūdens (reversais)

470

1,2

660

1,2

1 710

1,15

nostrādātais gaiss- gaiss

760

1,2

660

1,2

600

1,15

nostrādātais gaiss-ūdens

760

1,2

660

1,2

600

1,15

Ģeotermālā enerģija

zeme-gaiss

1 340

1,4

2 070

1,4

2 470

1,4

zeme-ūdens

1 340

1,6

2 070

1,6

2 470

1,6

Hidrotermālais siltums

ūdens-gaiss

1 340

1,4

2 070

1,4

2 470

1,4

ūdens-ūdens

1 340

1,6

2 070

1,6

2 470

1,6

1. un 2. tabulā dotās standartvērtības ir tipiskas siltumsūkņiem, kuru SPF ir lielāks par minimumu, kas nozīmē, ka, nosakot tipiskās vērtības, vērā nav ņemti siltumsūkņi, kuru SPF ir mazāks par 2,5 (6).

3.7.   Piezīmes par silstumsūkņiem, ko nedarbina ar elektroenerģiju

Siltumsūkņi, kurus nedarbina ar elektroenerģiju, kompresora darbināšanai izmanto šķidro vai gāzveida kurināmo vai arī adsorbcijas/absorbcijas procesu (ko nodrošina šķidrā vai gāzveida kurināmā sadedzināšana vai ģeotermālās/saules enerģijas izmantošana, vai siltuma zudumu rekuperēšana); šādi siltumsūkņi ražo atjaunojamo enerģiju, ja to “neto darba režīma sezonālais primārās enerģijas patēriņa rādītājs” (SPERnet) ir 115 % vai lielāks (7).

3.8.   Piezīmes par siltumsūkņiem, kas kā enerģijas avotu izmanto nostrādāto gaisu

Siltumsūkņi, kas kā enerģijas avotu izmanto nostrādāto gaisu, izmanto apkārtējās vides enerģiju un līdz ar to ražo atjaunojamo enerģiju. Tomēr tajā pašā laikā šādi siltumsūkņi rekuperē nostrādātajā gaisā esošo enerģiju, kas saskaņā ar direktīvu nav aerotermālā enerģija (8). Tāpēc kā atjaunojamo enerģiju ieskaita tikai aerotermālo enerģiju. Attiecīgi koriģē HHP vērtības šādiem siltumsūkņiem, kā izklāstīts 3.6. punktā.

3.9.   Piezīmes par āra gaisa siltumsūkņiem

1. un 2. tabulā dotās HHP vērtības balstās uz HHE vērtībām, kuras ietver ne tikai stundas, kad tiek izmantots siltumsūknis, bet arī stundas, kad tiek izmantots papildsildītājs. Tā kā papildsildītājs neietilpst 3.4. punktā aprakstītajās sistēmas robežās, HHE vērtības visiem āra gaisa siltumsūkņiem ir pienācīgi koriģētas, lai ieskaitīts tiktu tikai paša siltumsūkņa saražotais lietderīgais siltums. Koriģētās HHP vērtības dotas 1. un 2. tabulā.

Āra gaisa siltumsūkņiem, kuru jauda ir norādīta aprēķina nosacījumiem (nevis standarta testēšanas apstākļiem), izmanto HHE vērtības (9).

Āra gaisa siltumsūkņu enerģijas avots var būt tikai āra gaiss.

3.10.   Piezīmes par reversīvajiem siltumsūkņiem

Siltākā klimatā (un zināmā mērā arī vidējos klimatiskajos apstākļos) bieži vien uzstāda reversīvos siltumsūkņus, kas galvenokārt paredzēti iekštelpu dzesēšanai, taču ziemā tos var izmantot arī apsildei. Tā kā pieprasījums pēc dzesēšanas vasarā ir lielāks nekā pieprasījums pēc apsildes ziemā, nominālā jauda drīzāk atspoguļo pieprasījumu pēc dzesēšanas, nevis apsildīšanas. Tā kā uzstādīto jaudu izmanto kā sildīšanas pieprasījuma indikatoru, tas nozīmē, ka statistikā par uzstādīto jaudu netiks atspoguļota sildīšanai uzstādītā jauda. Bez tam reversīvos siltumsūkņus bieži vien uzstāda līdztekus jau esošām apsildes sistēmām, kas nozīmē, ka šos siltumsūkņus ne vienmēr izmanto apsildīšanai.

Abos gadījumos nepieciešamas attiecīgas korekcijas. 1. un 2. tabulā atspoguļojas pieņēmums par piesardzīgu samazinājumu (10) – 10 % siltam klimatam un 40 % vidējam klimatam. Tomēr faktiskais samazinājums ir ļoti atkarīgs no tā, kādas apsildes sistēmas valstī visvairāk izmanto, tāpēc pēc iespējas būtu jāizmanto konkrētās valsts dati. Ja tiek izmantoti citi dati, tie jāiesniedz Komisijai kopā ar ziņojumu, kur aprakstīta izmantotā metode un dati. Vajadzības gadījumā Komisija šos dokumentus pārtulkos un publicēs pārredzamības platformā.

3.11.   Hibrīdo siltumsūkņu saražotās atjaunotās enerģijas daļa

Runājot par hibrīdajām siltumsūkņu sistēmām, kur siltumsūknis izmantots līdztekus citām atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām (piemēram, saules kolektorus izmanto priekšsildīšanai), atjaunojamās enerģijas uzskaite var būt neprecīza. Tāpēc dalībvalstis nodrošina hibrīdo siltumsūkņu sistēmu saražotās atjaunojamās enerģijas uzskaites pareizību, un jo īpaši nodrošina, ka nenotiek kādas atjaunojamās enerģijas daļas dubulta uzskaite.

3.12.   Norādes par precīzākas metodikas izstrādi

Ir iecerēts un atbalstīts, ka dalībvalstis izdara savas aplēses gan par SPF, gan HHP. Ja aplēses var uzlabot, tad šādai valsts mēroga/reģionālai pieejai jābalstās uz pareiziem pieņēmumiem, reprezentatīviem un pietiekami lieliem paraugiem, lai šīs aplēses par siltumsūkņu saražoto atjaunojamo enerģiju būtu krietni pareizākas nekā aplēses, kas izdarītas ar šajā lēmumā izklāstīto metodi. Šādu pilnveidotu metožu pamatā var būt sīki aprēķini, kas balstās uz tehniskiem datiem un cita starpā ņem vērā tādus faktorus kā uzstādīšanas gads, uzstādīšanas kvalitāte, kompresora tips, ekspluatācijas režīms, siltuma sadales sistēma, bivalentais punkts un reģiona klimats.

Ja mērījumi ir pieejami tikai citās sistēmas robežās, nevis 3.4. punktā norādītajās, jāizdara attiecīgas korekcijas.

Direktīvas mērķiem atjaunojamās enerģijas aprēķinā ieskaita tikai tos siltumsūkņus, kuru energoefektivitāte ir lielāka par direktīvas VII pielikumā norādīto minimumu.

Ja dalībvalstis izmanto citu metodiku un/vai vērtības, tās vajadzētu iesniegt Komisijai kopā ar ziņojumu, kur aprakstīta izmantotā metode un dati. Vajadzības gadījumā Komisija šos dokumentus pārtulkos un publicēs pārredzamības platformā.

4.   APRĒĶINĀŠANAS PIEMĒRS

Tabulā redzams piemērs, kā veikt aprēķinu hipotētiskā dalībvalstī, kas atrodas vidēju klimatisko apstākļu zonā un kur izmanto trīs dažādas siltumsūkņu tehnoloģijas.

| | | | | Gaiss- gaiss
  (reversais) | Ūdens-ūdens | Nostrādātais gaiss-ūdens |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aprēķins | Apraksts | Mainīgais | Mērvienība | | | |
| | Uzstādīto siltumsūkņu jauda | Prated | GW | 255 | 74 | 215 |
| | no kuras SPF pārsniedz minimumu | Prated | GW | 150 | 70 | 120 |
| | Ekvivalentās darba stundas pie pilnas noslodzes | HHP | h | 852 (11) | 2 010 | 660 |
| | Aplēstais kopējais lietderīgais siltums, ko ražo siltumsūkņi | Qusable | GWh | 127 800 | 144 900 | 79 200 |
| | aplēstais vidējais sezonālais lietderības koeficients | SPF | | 2,6 | 3,5 | 2,6 |
| | Piegādātais atjaunojamās enerģijas daudzums, izmantojot siltumsūkņu tehnoloģijas | ERES | GWh | 78 646 | 103 500 | 48 738 |
| | Kopējais siltumsūkņu piegādātās atjaunojamās enerģijas daudzums | ERES | GWh | | 230 885 | |

Gaiss- gaiss

(reversais)

Ūdens-ūdens

Nostrādātais gaiss-ūdens

Aprēķins

Apraksts

Mainīgais

Mērvienība

Uzstādīto siltumsūkņu jauda

Prated

GW

255

74

215

no kuras SPF pārsniedz minimumu

Prated

GW

150

70

120

Ekvivalentās darba stundas pie pilnas noslodzes

HHP

h

852 (11)

2 010

660

Formula

Aplēstais kopējais lietderīgais siltums, ko ražo siltumsūkņi

Qusable

GWh

127 800

144 900

79 200

aplēstais vidējais sezonālais lietderības koeficients

SPF

2,6

3,5

2,6

Formula

Piegādātais atjaunojamās enerģijas daudzums, izmantojot siltumsūkņu tehnoloģijas

ERES

GWh

78 646

103 500

48 738

Kopējais siltumsūkņu piegādātās atjaunojamās enerģijas daudzums

ERES

GWh

230 885

---

(1)  Sk. 2009. gada 23. oktobra protokola 4.5. punktu: https://circabc.europa.eu/w/browse/be80a323-0f89-4ab7-b8f7-888e3ff351ed.

(2)  OV L 304, 14.11.2008., 1. lpp.

(3)  Vērtība η 2010. gadā ir 45,5 % (2007. gadā – 44,0 %, 2008. gadā – 44,7 % un 2009. gadā – 45,1 %), kas nozīmē, ka minimālais SPF 2010. gadā ir 2,5. Šī ir piesardzīga aplēse, jo paredzams, ka līdz 2020. gadam energosistēmas efektivitāte pieaugs. Atjauninot attiecīgo statistiku, energosistēmas efektivitātes (η) aplēšanas bāze mainās, tāpēc prognozējamības labad ir lietderīgi η noteikt fiksētā līmenī, lai neradītu pārpratumus par minimālā SPF prasībām (nodrošinātu tiesisko noteiktību) un atvieglinātu metodikas izstrādi dalībvalstīs (sk. 3.10. punktu). Vajadzības gadījumā η var pārskatīt saskaņā ar 2. pantu (vadlīniju pārskatīšana vajadzības gadījumā līdz 2016. gada 31. decembrim).

(4)  Īpaši uzmanīgiem jābūt reversīvo āra gaisa siltumsūkņu gadījumā, jo te pastāv vairākas iespējas devumu pārvērtēt, proti: a) ne visus reversīvos siltumsūkņus izmanto apsildei, vai arī tas notiek visnotaļ ierobežotā mērogā; un b) vecākiem (un jaunākiem, bet mazāk efektīviem) siltumsūkņiem lietderība (SPF) var būt zemāka par noteikto minimumu 2,5.

(5)  Projektu Komisija vēl (2013. gada janvārī) nav pieņēmusi. Projekts atrodams PTO datubāzē: http://members.wto.org/crnattachments/2012/tbt/EEC/12_2119_00_e.pdf.

(6)  Tas nozīmē, ka dalībvalstis var 1. un 2. tabulā norādītās vērtības uzskatīt par to ar elektroenerģiju darbināmu siltumsūkņu vidējām vērtībām, kuru SPF ir lielāks par minimālo 2,5.

(7)  Sk. 3.3. punktu.

(8)  Sk. direktīvas 5. panta 4. punktu, kā arī “aerotermālās enerģijas” definīciju 2. panta b) punktā.

(9)  Šīs vērtības ir 1 336, 2 066 un 3 465 attiecīgi siltam, vidējam un aukstam klimatam.

(10)  Itālijas pētījumā (minēts publikācijas Outlook 2011 – European Heat Pump Statistics 48. lpp.) konstatēts, ka mazāk nekā 10 % gadījumu siltumsūknis bija vienīgais uzstādītais siltuma ģenerators. Reversīvais gaisa-gaisa siltumsūknis ir visbiežāk uzstādītais siltumsūkņa tips (60 % no visām uzstādītajām iekārtām – lielākoties uzstādīts Itālijā, Spānijā un Francijā, kā arī Zviedrijā un Somijā); tāpēc ir svarīgi skaitļus attiecīgi koriģēt. Ietekmes novērtējumā, kas pievienots Komisijas 2012. gada 6. marta Regulai (ES) Nr. 206/2012, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām gaisa kondicionētājiem un komforta ventilatoriem (OV L 72, 10.3.2012., 7. lpp.), minēts pieņēmums, ka visā ES aptuveni 33 % no reversīvajiem siltumsūkņiem neizmanto apsildei. Bez tam var pieņemt, ka lielu daļu no pārējiem 67 % reversīvo siltumsūkņu tikai daļēji izmanto apsildei, jo siltumsūknis uzstādīts līdztekus citai apsildes sistēmai. Tāpēc piedāvātas tādas vērtības, lai mazinātu pārvērtēšanas risku.

(11)  Šajā hipotētiskajā piemērā dalībvalsts apsekoja uzstādītos reversīvos “gaiss-gaiss” tipa siltumsūkņus un secināja, ka 48 % no uzstādītās reversīvo siltumsūkņu jaudas tika pilnībā izmantoti apsildei, nevis tikai 40 %, kā pieņemts vadlīnijās. Tāpēc HHP vērtība tika koriģēta no 1. tabulā norādītajām 710 stundām (pamatā pieņēmums par 40 %) uz 852 stundām, kas atspoguļo aplēstos 48 %.

---