# Uradni list L 132/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.132.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 132 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5616. maj 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.132.slv

Uradni list

Evropske unije

L 132

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5616. maj 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 447/2013 z dne 15. maja 2013 o uvedbi postopka za UAIS, ki se odločijo, da bodo upoštevali Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 448/2013 z dne 15. maja 2013 o uvedbi postopka za določitev referenčne države članice UAIS zunaj Unije v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta | 3 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 449/2013 z dne 15. maja 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 6 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 450/2013 z dne 15. maja 2013 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. maja 2013 | 8 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 447/2013 z dne 15. maja 2013 o uvedbi postopka za UAIS, ki se odločijo, da bodo upoštevali Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 448/2013 z dne 15. maja 2013 o uvedbi postopka za določitev referenčne države članice UAIS zunaj Unije v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta

3

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 449/2013 z dne 15. maja 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

6

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 450/2013 z dne 15. maja 2013 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. maja 2013

8

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 521/12/COL z dne 19. decembra 2012 o zaključku formalnega postopka preiskave državne pomoči, uvedenega z Odločbo št. 363/11/COL, v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno trem islandskim investicijskim bankam prek reprogramiranih posojil pod ugodnejšimi pogoji (Islandija) | 11 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 521/12/COL z dne 19. decembra 2012 o zaključku formalnega postopka preiskave državne pomoči, uvedenega z Odločbo št. 363/11/COL, v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno trem islandskim investicijskim bankam prek reprogramiranih posojil pod ugodnejšimi pogoji (Islandija)

11

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

s3

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 447/2013

z dne 15. maja 2013

o uvedbi postopka za UAIS, ki se odločijo, da bodo upoštevali Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (1) ter zlasti člena 3(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3(4) Direktive 2011/61/EU se lahko upravitelji alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) navedene direktive, odločijo, da bodo upoštevali direktivo in tako imeli koristi od odobrenih pravic. Z odločitvijo o upoštevanju se za UAIS Direktiva 2011/61/EU uporablja v celoti. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3(4) Direktive 2011/61/EU se lahko upravitelji alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) navedene direktive, odločijo, da bodo upoštevali direktivo in tako imeli koristi od odobrenih pravic. Z odločitvijo o upoštevanju se za UAIS Direktiva 2011/61/EU uporablja v celoti.

| (2) | Direktiva 2011/61/EU določa postopek izdaje dovoljenja za UAIS. Dokumenti in informacije, ki jih je treba posredovati v okviru navedenega postopka, nudijo potrebne podatke o UAIS, ki je zaprosil za dovoljenje, in zato bi bilo v primeru odločitve o upoštevanju treba uporabiti iste dokumente in postopke. Pri odločitvi o upoštevanju ni posebnih razlogov, ki bi upravičili uporabo drugega postopka, kot je postopek, ki se uporablja za UAIS, katerih upravljana sredstva presegajo prage, določene v členu 3(2) Direktive 2011/61/EU. Zato bi morali UAIS, ki se odločijo za upoštevanje Direktive 2011/61/EU, upoštevati isti postopek, uveden za UAIS, ki morajo pridobiti dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2011/61/EU določa postopek izdaje dovoljenja za UAIS. Dokumenti in informacije, ki jih je treba posredovati v okviru navedenega postopka, nudijo potrebne podatke o UAIS, ki je zaprosil za dovoljenje, in zato bi bilo v primeru odločitve o upoštevanju treba uporabiti iste dokumente in postopke. Pri odločitvi o upoštevanju ni posebnih razlogov, ki bi upravičili uporabo drugega postopka, kot je postopek, ki se uporablja za UAIS, katerih upravljana sredstva presegajo prage, določene v členu 3(2) Direktive 2011/61/EU. Zato bi morali UAIS, ki se odločijo za upoštevanje Direktive 2011/61/EU, upoštevati isti postopek, uveden za UAIS, ki morajo pridobiti dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU.

| (3) | UAIS, ki imajo pravico do odločitve o upoštevanju, so UAIS, ki so bili predhodno registrirani v skladu s členom 3(3) Direktive 2011/61/EU ali pooblaščeni kot družbe za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje v skladu z Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (2). Primerno se je izogniti dvojnemu poročanju ter utemeljiti dokumente in informacije, ki so jih UAIS pristojnim organom že predložili v skladu s postopki registracije in izdaje dovoljenja, če so navedeni dokumenti in informacije posodobljeni. |
| --- | --- |

(3)

UAIS, ki imajo pravico do odločitve o upoštevanju, so UAIS, ki so bili predhodno registrirani v skladu s členom 3(3) Direktive 2011/61/EU ali pooblaščeni kot družbe za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje v skladu z Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (2). Primerno se je izogniti dvojnemu poročanju ter utemeljiti dokumente in informacije, ki so jih UAIS pristojnim organom že predložili v skladu s postopki registracije in izdaje dovoljenja, če so navedeni dokumenti in informacije posodobljeni.

| (4) | Pristojni organi bi morali preučiti zahtevo za odločitev o upoštevanju in za ta namen izdati dovoljenje pod enakimi pogoji in po enakem postopku kot v primeru UAIS, katerih upravljana sredstva presegajo ustrezne mejne vrednosti iz člena 3(2) Direktive 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organi bi morali preučiti zahtevo za odločitev o upoštevanju in za ta namen izdati dovoljenje pod enakimi pogoji in po enakem postopku kot v primeru UAIS, katerih upravljana sredstva presegajo ustrezne mejne vrednosti iz člena 3(2) Direktive 2011/61/EU.

| (5) | Pomembno je razjasniti razmerje med postopkom za tiste UAIS, ki se odločijo za upoštevanje, in preklicem dovoljenja, odobrenega UAIS v skladu z Direktivo 2011/61/EU. UAIS, ki ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU in katerega upravljana sredstva pozneje padejo pod prage, določene v členu 3(2) Direktive 2011/61/EU, ostaja pooblaščen in zanj se direktiva uporablja v celoti, dokler se dovoljenje ne prekliče. Preklic dovoljenja ne bi smel biti samodejna posledica padca upravljanih sredstev pooblaščenega UAIS pod ustrezni prag, temveč bi do tega lahko prišlo le na zahtevo UAIS. Zato ne bi smelo biti mogoče, da UAIS zahteva upoštevanje, dokler ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU, medtem ko lahko UAIS, katerega dovoljenje je bilo preklicano na njegovo zahtevo, še vedno zopet zahteva upoštevanje v skladu z Direktivo 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(5)

Pomembno je razjasniti razmerje med postopkom za tiste UAIS, ki se odločijo za upoštevanje, in preklicem dovoljenja, odobrenega UAIS v skladu z Direktivo 2011/61/EU. UAIS, ki ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU in katerega upravljana sredstva pozneje padejo pod prage, določene v členu 3(2) Direktive 2011/61/EU, ostaja pooblaščen in zanj se direktiva uporablja v celoti, dokler se dovoljenje ne prekliče. Preklic dovoljenja ne bi smel biti samodejna posledica padca upravljanih sredstev pooblaščenega UAIS pod ustrezni prag, temveč bi do tega lahko prišlo le na zahtevo UAIS. Zato ne bi smelo biti mogoče, da UAIS zahteva upoštevanje, dokler ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU, medtem ko lahko UAIS, katerega dovoljenje je bilo preklicano na njegovo zahtevo, še vedno zopet zahteva upoštevanje v skladu z Direktivo 2011/61/EU.

| (6) | Direktiva 2011/61/EU države članice obvezuje, da od 22. julija 2013 uporabljajo zakone in druge predpise, ki prenašajo navedeno direktivo. Uporaba te uredbe je zato prestavljena na isti datum. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 2011/61/EU države članice obvezuje, da od 22. julija 2013 uporabljajo zakone in druge predpise, ki prenašajo navedeno direktivo. Uporaba te uredbe je zato prestavljena na isti datum.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Postopek in pogoji za odločitev o upoštevanju

1.   Upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki izpolnjuje pogoje iz člena 3(2) Direktive 2011/61/EU in se odloči za upoštevanje te direktive, pristojnemu organu svoje matične države članice predloži zahtevek za izdajo dovoljenja.

Za uporabo velja isti postopek, kot je določen v odstavkih 1 do 5 člena 7 Direktive 2011/61/EU in v ukrepih, sprejetih za njeno izvajanje.

2.   Pristojni organ matične države članice lahko UAIS iz odstavka 1 oprosti predložitve vseh informacij in dokumentov, ki se zahtevajo v skladu s členom 7 navedene direktive, če so bile izvzete informacije ali dokumenti že predloženi pristojnemu organu za namene registracije v skladu s členom 3(3) navedene Direktive ali v okviru postopka za izdajo dovoljenja iz člena 5 Direktive 2009/65/ES in če so takšne informacije in dokumenti še vedno posodobljeni, kar UAIS potrdi pisno.

3.   Pristojni organ matične države članice izda dovoljenje po istem postopku, kot je določeno v odstavkih 1 do 5 člena 8 Direktive 2011/61/EU.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja od 22. julija 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. maja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

2

---

| 16.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 448/2013

z dne 15. maja 2013

o uvedbi postopka za določitev referenčne države članice UAIS zunaj Unije v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (1) ter zlasti člena 37(14) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V primerih iz točk (b), (c)(i), (e), (f) in (g)(i) člena 37(4) Direktive 2011/61/EU se lahko več kot ena država članica šteje kot morebitna referenčna država članica upravitelja alternativnih investicijskih skladov (UAIS) zunaj EU, ki namerava upravljati alternativne investicijske sklade EU (AIS) in/ali tržiti AIS, ki jih upravlja v Uniji. V teh primerih mora UAIS zunaj EU pristojnim organom navedenih držav članic predložiti zahtevek za določitev njegove referenčne države članice. Zahtevku bi bilo treba priložiti vse ustrezne informacije in dokumentacijo, potrebno za določitev referenčne države članice za ta UAIS. Zadevni pristojni organi bi morali sprejeti skupno odločitev o določitvi referenčne države članice. Treba je uvesti postopek, ki ga morajo ustrezni pristojni organi upoštevati pri določanju referenčne države članice. Medtem ko je imenovanje referenčne države članice skupna odgovornost pristojnih organov zadevnih držav članic, bi moral Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2), zagotoviti, da so vse morebitne referenčne države članice ustrezno vključene v takšno odločitev, in pomagati pri doseganju dogovora. |
| --- | --- |

(1)

V primerih iz točk (b), (c)(i), (e), (f) in (g)(i) člena 37(4) Direktive 2011/61/EU se lahko več kot ena država članica šteje kot morebitna referenčna država članica upravitelja alternativnih investicijskih skladov (UAIS) zunaj EU, ki namerava upravljati alternativne investicijske sklade EU (AIS) in/ali tržiti AIS, ki jih upravlja v Uniji. V teh primerih mora UAIS zunaj EU pristojnim organom navedenih držav članic predložiti zahtevek za določitev njegove referenčne države članice. Zahtevku bi bilo treba priložiti vse ustrezne informacije in dokumentacijo, potrebno za določitev referenčne države članice za ta UAIS. Zadevni pristojni organi bi morali sprejeti skupno odločitev o določitvi referenčne države članice. Treba je uvesti postopek, ki ga morajo ustrezni pristojni organi upoštevati pri določanju referenčne države članice. Medtem ko je imenovanje referenčne države članice skupna odgovornost pristojnih organov zadevnih držav članic, bi moral Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2), zagotoviti, da so vse morebitne referenčne države članice ustrezno vključene v takšno odločitev, in pomagati pri doseganju dogovora.

| (2) | Postopek za določitev referenčne države članice se razlikuje od postopka za pridobitev enotne licence v skladu z Direktivo 2011/61/EU. Ko se referenčna država članica določi, mora UAIS zunaj EU zaprositi za dovoljenje pristojnega organa navedene države članice po istem postopku in pod enakimi pogoji, kakor se uporabljajo za UAIS v skladu s členoma 7 in 8 Direktive 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(2)

Postopek za določitev referenčne države članice se razlikuje od postopka za pridobitev enotne licence v skladu z Direktivo 2011/61/EU. Ko se referenčna država članica določi, mora UAIS zunaj EU zaprositi za dovoljenje pristojnega organa navedene države članice po istem postopku in pod enakimi pogoji, kakor se uporabljajo za UAIS v skladu s členoma 7 in 8 Direktive 2011/61/EU.

| (3) | Direktiva 2011/61/EU države članice obvezuje, da od 22. julija 2013 uporabljajo zakone in druge predpise, ki prenašajo navedeno direktivo. Brez poseganja v delegiran akt iz člena 67(6) Direktive 2011/61/EU se uporaba te uredbe prav tako odloži na isti datum. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2011/61/EU države članice obvezuje, da od 22. julija 2013 uporabljajo zakone in druge predpise, ki prenašajo navedeno direktivo. Brez poseganja v delegiran akt iz člena 67(6) Direktive 2011/61/EU se uporaba te uredbe prav tako odloži na isti datum.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Postopek za določitev referenčne države članice izmed morebitnih referenčnih držav članic

1.   Kadar upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS) zunaj EU, ki namerava upravljati alternativne investicijske sklade v EU (AIS), ne da bi jih tržil ali nameraval tržiti AIS, ki jih upravlja v Uniji, predloži zahtevek za določitev njegove referenčne države članice v skladu z drugim pododstavkom člena 37(4) Direktive 2011/61/EU, je ta v pisni obliki in naslovljen na vse pristojne organe držav članic, ki so morebitne referenčne države članice. V zahtevku so navedene vse morebitne referenčne države članice.

2.   Zahtevek UAIS zunaj EU vključuje informacije in dokumentacijo, potrebno za določitev referenčne države članice.

3.   V primeru iz člena 37(4)(b) Direktive 2011/61/EU takšne informacije in dokumentacija vsebujejo:

| (a) | navedbo držav članic, v katerih imajo AIS, ki jih upravlja UAIS zunaj EU, sedež; |
| --- | --- |

(a)

navedbo držav članic, v katerih imajo AIS, ki jih upravlja UAIS zunaj EU, sedež;

| (b) | navedbo držav članic, v katerih UAIS zunaj EU upravlja sredstva; |
| --- | --- |

(b)

navedbo držav članic, v katerih UAIS zunaj EU upravlja sredstva;

| (c) | zneske sredstev, s katerimi UAIS zunaj EU upravlja v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(c)

zneske sredstev, s katerimi UAIS zunaj EU upravlja v različnih državah članicah.

4.   V primeru iz točke (c)(i) člena 37(4) Direktive 2011/61/EU takšne informacije in dokumentacija vsebujejo:

| (a) | navedbo države članice, v kateri ima AIS, ki ga upravlja UAIS zunaj EU, sedež; |
| --- | --- |

(a)

navedbo države članice, v kateri ima AIS, ki ga upravlja UAIS zunaj EU, sedež;

| (b) | navedbo držav članic, v katerih namerava UAIS zunaj EU tržiti AIS. |
| --- | --- |

(b)

navedbo držav članic, v katerih namerava UAIS zunaj EU tržiti AIS.

5.   V primeru iz točk (e) in (g)(i) člena 37(4) Direktive 2011/61/EU takšne informacije in dokumentacija vsebujejo:

| (a) | navedbo držav članic, v katerih imajo AIS, ki jih upravlja UAIS zunaj EU, sedež; |
| --- | --- |

(a)

navedbo držav članic, v katerih imajo AIS, ki jih upravlja UAIS zunaj EU, sedež;

| (b) | opis tržne strategije, ki lahko dokaže namen UAIS zunaj EU, da trži določen AIS ali več AIS v določeni državi članici ali v več državah članicah, in da razvije učinkovito trženje v posameznih državah članicah, ki navaja vsaj naslednje:






  (i) | države članice, v katerih bodo distributerji (in UAIS v primeru samodistribucije) promovirali enote ali deleže AIS, ki jih upravlja UAIS, vključno s pričakovanim deležem, kar zadeva upravljana sredstva, v celotni promociji v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(b)

opis tržne strategije, ki lahko dokaže namen UAIS zunaj EU, da trži določen AIS ali več AIS v določeni državi članici ali v več državah članicah, in da razvije učinkovito trženje v posameznih državah članicah, ki navaja vsaj naslednje:

(i)

države članice, v katerih bodo distributerji (in UAIS v primeru samodistribucije) promovirali enote ali deleže AIS, ki jih upravlja UAIS, vključno s pričakovanim deležem, kar zadeva upravljana sredstva, v celotni promociji v Uniji;

| (ii) | oceno pričakovanega števila ciljnih vlagateljev, ki imajo stalno prebivališče v državah članicah, v kateri namerava UAIS tržiti svoje AIS; |
| --- | --- |

(ii)

oceno pričakovanega števila ciljnih vlagateljev, ki imajo stalno prebivališče v državah članicah, v kateri namerava UAIS tržiti svoje AIS;

| (iii) | uradne jezike držav članic, v katere so ali bodo prevedeni ponudbeni in promocijski dokumenti; |
| --- | --- |

(iii)

uradne jezike držav članic, v katere so ali bodo prevedeni ponudbeni in promocijski dokumenti;

| (iv) | razporeditev tržnih dejavnosti po državah članicah, v katerih namerava UAIS tržiti svoje AIS, ob upoštevanju zlasti pomena in pogostosti oglasov in turnej. |
| --- | --- |

(iv)

razporeditev tržnih dejavnosti po državah članicah, v katerih namerava UAIS tržiti svoje AIS, ob upoštevanju zlasti pomena in pogostosti oglasov in turnej.

6.   V primeru iz člena 37(4)(f) Direktive 2011/61/EU takšne informacije in dokumentacija vsebujejo informacije iz odstavka 5(b) tega člena.

7.   Pristojni organi, ki jih UAIS zunaj EU naslovijo kot pristojne organe morebitne referenčne države članice, se takoj po prejemu zahtevka iz odstavka 1 tega člena in najpozneje v treh delovnih dneh po prejemu zahtevka obrnejo drug na drugega in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), da bi določili, ali so v skladu s členom 37(4) Direktive 2011/61/EU morda vključeni kateri koli drugi pristojni organi v Uniji.

Pristojni organi organu ESMA na zahtevo nemudoma predložijo celoten zahtevek UAIS zunaj EU.

8.   Kadar se odloči, da bi bili lahko vključeni drugi pristojni organi v Uniji, jih organ ESMA takoj obvesti in zagotovi, da jim je posredovan celoten zahtevek, ki ga je predložil UAIS zunaj EU.

9.   Vsak pristojni organ, ki sodeluje v postopku, in organ ESMA lahko od UAIS zunaj EU zahteva ustrezne dodatne informacije in dokumentacijo, potrebno za določitev referenčne države članice.

Takšen zahtevek za dodatne informacije ali dokumentacijo je v pisni obliki, vsebuje razloge ter se hkrati posreduje vsem drugim zadevnim pristojnim organom in organu ESMA.

Ko pristojni organ, ki zahteva informacije, ali organ ESMA prejme dodatne informacije ali dokumentacijo, organ, ki zahteva informacije, navedene informacije ali dokumentacijo nemudoma posreduje vsem drugim zadevnim organom in po potrebi organu ESMA.

10.   V enem tednu od prejema zahtevka iz odstavka 1 pristojnega organa, naslovljenega na UAIS, ali, kjer je ustrezno, drugega pristojnega organa v Uniji v skladu z odstavkom 8, vsi zadevni pristojni organi drug drugemu in organu ESMA predložijo mnenje o določitvi ustrezne referenčne države članice.

11.   Nato vsi pristojni organi skupaj določijo referenčno državo članico. Določitev se opravi najpozneje en mesec po prejemu zahtevka pristojnih organov, ki jih določi UAIS zunaj EU, ali, kjer je ustrezno, v skladu z odstavkom 8 drugi pristojni organi v Uniji.

Če se zahtevajo dodatne informacije, se rok iz prvega pododstavka podaljša za čas med vložitvijo zahtevka za dodatne informacije in dokumentacijo iz odstavka 9 in prejemom takšnih informacij ali dokumentacije.

12.   Organ ESMA ustreznim pristojnim organom pomaga in, če je potrebno, olajša določitev referenčne države članice v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

13.   Pristojni organ države članice, ki je določena kot referenčna država članica, o tem pisno in brez nepotrebnega odlašanja obvesti UAIS zunaj EU.

14.   Če UAIS zunaj EU, ki zahteva določitev, o tem ni pisno obveščen v sedmih dneh po določitvi ali zadevni pristojni organi niso določili referenčne države članice v roku, določenem v prvem pododstavku odstavka 11 tega člena, lahko UAIS zunaj EU, ki zahteva določitev, sam izbere referenčno državo članico v skladu z merili, določenimi v drugem pododstavku člena 37(4) Direktive 2011/61/EU.

UAIS zunaj EU o svoji izbiri referenčne države članice nemudoma pisno obvesti vse pristojne organe, ki so bili prvotno naslovljeni, in organ ESMA.

15.   Kadar se referenčna država članica, ki jo je izbral UAIS zunaj EU, in referenčna država članica, ki so jo določili pristojni organi, razlikujeta, zadevni pristojni organi UAIS zunaj EU obvestijo o določitvi čim prej, vendar najpozneje v dveh delovnih dneh po prejemu obvestila o izbiri UAIS v skladu z odstavkom 14. V tem primeru velja določitev pristojnih organov.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja od 22. julija 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. maja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

2

---

| 16.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 449/2013

z dne 15. maja 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. maja 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 51,2 |
| TN | 81,2 |
| TR | 93,4 |
| ZZ | 75,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 29,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 55,2 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | AR | 117,3 |
| TR | 116,7 |
| ZA | 96,3 |
| ZZ | 110,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 117,9 |
| CN | 95,9 |
| MK | 43,1 |
| NZ | 151,2 |
| US | 192,6 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 116,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

51,2

TN

81,2

TR

93,4

ZZ

75,3

0707 00 05

AL

36,9

MK

29,8

TR

132,0

ZZ

66,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 10 20

EG

52,5

IL

71,8

MA

55,2

TR

59,9

ZZ

59,9

0805 50 10

AR

117,3

TR

116,7

ZA

96,3

ZZ

110,1

0808 10 80

AR

124,0

BR

93,1

CL

117,9

CN

95,9

MK

43,1

NZ

151,2

US

192,6

ZA

116,3

ZZ

116,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 16.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 450/2013

z dne 15. maja 2013

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. maja 2013

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2), zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (navadna pšenica, semenska), ex 1001 99 00 (visokokakovostna navadna pšenica, razen semenske), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 in 1007 90 00 enaka veljavni intervencijski ceni za te proizvode ob uvozu, povečani za 55 % in zmanjšani za uvozno ceno CIF zadevne pošiljke. Ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (navadna pšenica, semenska), ex 1001 99 00 (visokokakovostna navadna pšenica, razen semenske), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 in 1007 90 00 enaka veljavni intervencijski ceni za te proizvode ob uvozu, povečani za 55 % in zmanjšani za uvozno ceno CIF zadevne pošiljke. Ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene CIF. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene CIF.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (navadna pšenica, semenska), ex 1001 99 00 (visokokakovostna navadna pšenica, razen semenske), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 in 1007 90 00 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni CIF v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (navadna pšenica, semenska), ex 1001 99 00 (visokokakovostna navadna pšenica, razen semenske), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 in 1007 90 00 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni CIF v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo do začetka veljavnosti nove določitve se določijo za obdobje od 16. maja 2013. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo do začetka veljavnosti nove določitve se določijo za obdobje od 16. maja 2013.

| (5) | Ker je treba zagotoviti, da se ta ukrep uporablja čim prej po tem, ko se zagotovijo ažurirani podatki, mora ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(5)

Ker je treba zagotoviti, da se ta ukrep uporablja čim prej po tem, ko se zagotovijo ažurirani podatki, mora ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S 16. maja 2013 se uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določijo v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov iz Priloge II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. maja 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 187, 21.7.2010, str. 5.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 16. maja 2013

| Oznaka KN | Opis blaga | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | trda PŠENICA, visokokakovostna | 0,00 |
| srednjekakovostna | 0,00 |
| nizkokakovostna | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | navadna PŠENICA, semenska | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | navadna PŠENICA, visokokakovostna, razen semenske | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RŽ | 0,00 |
| 1005 10 90 | semenska KORUZA, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA, razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Opis blaga

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

trda PŠENICA, visokokakovostna

0,00

srednjekakovostna

0,00

nizkokakovostna

0,00

ex 1001 91 20

navadna PŠENICA, semenska

0,00

ex 1001 99 00

navadna PŠENICA, visokokakovostna, razen semenske

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RŽ

0,00

1005 10 90

semenska KORUZA, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA, razen semenske (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  V skladu s členom 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 je lahko uvoznik upravičen do znižanja uvozne dajatve za:

| — | 3 EUR/t, če se pristanišče raztovarjanja nahaja v Sredozemlju (onstran Gibraltarske ožine) ali Črnem morju in če blago prihaja po Atlantskem oceanu ali Sueškem kanalu, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če se pristanišče raztovarjanja nahaja v Sredozemlju (onstran Gibraltarske ožine) ali Črnem morju in če blago prihaja po Atlantskem oceanu ali Sueškem kanalu,

| — | 2 EUR/t, če se pristanišče raztovarjanja nahaja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka ter če blago prihaja v Unijo po Atlantskem oceanu. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če se pristanišče raztovarjanja nahaja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka ter če blago prihaja v Unijo po Atlantskem oceanu.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če izpolnjuje pogoje iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

1.5.2013-14.5.2013

| 1. | Povprečje za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visokokakovostna | Trda pšenica, srednjekakovostna (2) | Trda pšenica, nizkokakovostna (3) |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotacija | 242,77 | 195,50 | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 251,21 | 241,21 | 221,21 |
| Premija za Zaliv | — | 26,75 | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 30,49 | — | — | — | — |

1.

Povprečje za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 642/2010:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visokokakovostna

Trda pšenica, srednjekakovostna (2)

Trda pšenica, nizkokakovostna (3)

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotacija

242,77

195,50

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

251,21

241,21

221,21

Premija za Zaliv

—

26,75

—

—

—

Premija za Velika jezera

30,49

—

—

—

—

| 2. | Povprečje za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 642/2010:






  Prevozni stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: | 16,38 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevozni stroški: Velika jezera–Rotterdam: | 50,28 EUR/t |

2.

Povprečje za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 642/2010:

Prevozni stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam:

16,38 EUR/t

Prevozni stroški: Velika jezera–Rotterdam:

50,28 EUR/t

---

(1)  Pozitivna premija 14 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(2)  Negativna premija 10 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(3)  Negativna premija 30 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 16.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/11

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 521/12/COL

z dne 19. decembra 2012

o zaključku formalnega postopka preiskave državne pomoči, uvedenega z Odločbo št. 363/11/COL, v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno trem islandskim investicijskim bankam prek reprogramiranih posojil pod ugodnejšimi pogoji (Islandija)

NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti člena 61 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) ter zlasti člena 1(3) dela I ter člena 4(4) in člena 6 dela II,

PO POZIVU vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Postopek

| (1) | Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je v dopisu z dne 22. junija 2010 od islandske družbe H.F. Verðbréf hf., ki posluje z vrednostnimi papirji, prejel pritožbo z navedbami o tem, da naj bi državna zakladnica Islandije marca 2009 investicijskima bankama Saga Capital in VBS s preoblikovanjem kratkoročnega dolga pri Centralni banki Islandije (v nadaljnjem besedilu: CBI) v dolgoročna posojila pod ugodnimi pogoji odobrila nezakonito državno pomoč. Nadzorni organ je dopis prejel in evidentiral 7. julija 2010 (ev. št. 563424). |
| --- | --- |

(1)

Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je v dopisu z dne 22. junija 2010 od islandske družbe H.F. Verðbréf hf., ki posluje z vrednostnimi papirji, prejel pritožbo z navedbami o tem, da naj bi državna zakladnica Islandije marca 2009 investicijskima bankama Saga Capital in VBS s preoblikovanjem kratkoročnega dolga pri Centralni banki Islandije (v nadaljnjem besedilu: CBI) v dolgoročna posojila pod ugodnimi pogoji odobrila nezakonito državno pomoč. Nadzorni organ je dopis prejel in evidentiral 7. julija 2010 (ev. št. 563424).

| (2) | Nadzorni organ je po prejetju ustreznih informacij od islandskih organov in razpravi z njimi o tej zadevi na sestanku 6. junija 2011 (2) z Odločbo št. 363/11/COL z dne 23. novembra 2011 odločil, da začne formalni postopek preiskave v zvezi z državno pomočjo trem islandskim investicijskim bankam prek reprogramiranih posojil pod ugodnejšimi pogoji (3). Z navedeno odločbo je Nadzorni organ zainteresirane strani pozval k predložitvi pripomb. Z dopisom z dne 21. februarja 2012 (ev. št. 625875) so islandski organi predložili pripombe glede Odločbe Nadzornega organa št. 363/11/COL. |
| --- | --- |

(2)

Nadzorni organ je po prejetju ustreznih informacij od islandskih organov in razpravi z njimi o tej zadevi na sestanku 6. junija 2011 (2) z Odločbo št. 363/11/COL z dne 23. novembra 2011 odločil, da začne formalni postopek preiskave v zvezi z državno pomočjo trem islandskim investicijskim bankam prek reprogramiranih posojil pod ugodnejšimi pogoji (3). Z navedeno odločbo je Nadzorni organ zainteresirane strani pozval k predložitvi pripomb. Z dopisom z dne 21. februarja 2012 (ev. št. 625875) so islandski organi predložili pripombe glede Odločbe Nadzornega organa št. 363/11/COL.

| (3) | Nadzorni organ je junija 2012 od pritožnika, družbe H.F. Verðbréf hf., prejel informacije v zvezi s postopkom prenehanja banke Saga Capital hf. (ev. št. 641907). Nadzorni organ je informacije o tej zadevi prejel tudi od drugih virov in je natančno spremljal postopek prenehanja investicijskih bank, ki so bile predmet Odločbe št. 363/11/COL. |
| --- | --- |

(3)

Nadzorni organ je junija 2012 od pritožnika, družbe H.F. Verðbréf hf., prejel informacije v zvezi s postopkom prenehanja banke Saga Capital hf. (ev. št. 641907). Nadzorni organ je informacije o tej zadevi prejel tudi od drugih virov in je natančno spremljal postopek prenehanja investicijskih bank, ki so bile predmet Odločbe št. 363/11/COL.

2.   Opis ukrepov

2.1   Shema zavarovanih posojil in posojanja vrednostnih papirjev CBI

| (4) | Ukrepi, za katere je bila v Odločbi Nadzornega organa št. 363/11/COL izvedena predhodna ocena, so povezani s shemo zavarovanih posojil in posojanja vrednostnih papirjev CBI. CBI je v okviru svoje vloge centralne banke in zadnjega možnega posojilodajalca ter glede na denarno politiko drugih centralnih bank zagotovila finančnim podjetjem kratkoročne kredite v obliki zavarovanih posojil (4) v skladu z zadevnimi določbami pravil CBI. Leta 2007 in 2008 so se zavarovana posojila postopoma zviševala in CBI je postala glavni vir likvidnosti zadevnih finančnih podjetij. Ob finančnem zlomu treh islandskih komercialnih bank oktobra 2008 je CBI pridobila znatne terjatve do domačih finančnih podjetij, ki so bile krite z različnimi vrstami zavarovanj. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, za katere je bila v Odločbi Nadzornega organa št. 363/11/COL izvedena predhodna ocena, so povezani s shemo zavarovanih posojil in posojanja vrednostnih papirjev CBI. CBI je v okviru svoje vloge centralne banke in zadnjega možnega posojilodajalca ter glede na denarno politiko drugih centralnih bank zagotovila finančnim podjetjem kratkoročne kredite v obliki zavarovanih posojil (4) v skladu z zadevnimi določbami pravil CBI. Leta 2007 in 2008 so se zavarovana posojila postopoma zviševala in CBI je postala glavni vir likvidnosti zadevnih finančnih podjetij. Ob finančnem zlomu treh islandskih komercialnih bank oktobra 2008 je CBI pridobila znatne terjatve do domačih finančnih podjetij, ki so bile krite z različnimi vrstami zavarovanj.

| (5) | Zaradi zloma bank se je vrednost zavarovanj zmanjšala in postalo je jasno, da je CBI zaradi nezanesljivih zavarovanj utrpela izgube. Po odobritvi Parlamenta sta zakladnica in CBI januarja 2009 sklenili sporazum, v skladu s katerim je CBI del svojih terjatev do finančnih podjetij za zavarovana posojila in osnovne vrednostne papirje prenesla na ministrstvo za finance. Februarja 2010 sta se ministrstvo in CBI dogovorila, da je treba terjatve, ki jih je CBI pred tem prenesla na ministrstvo, prenesti nazaj na banko Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ), nedavno ustanovljen holding CBI, po znižani ceni, ki velja od 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi zloma bank se je vrednost zavarovanj zmanjšala in postalo je jasno, da je CBI zaradi nezanesljivih zavarovanj utrpela izgube. Po odobritvi Parlamenta sta zakladnica in CBI januarja 2009 sklenili sporazum, v skladu s katerim je CBI del svojih terjatev do finančnih podjetij za zavarovana posojila in osnovne vrednostne papirje prenesla na ministrstvo za finance. Februarja 2010 sta se ministrstvo in CBI dogovorila, da je treba terjatve, ki jih je CBI pred tem prenesla na ministrstvo, prenesti nazaj na banko Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ), nedavno ustanovljen holding CBI, po znižani ceni, ki velja od 31. decembra 2009.

| (6) | Mehanizem za upravljanje javnega dolga, s katerim upravlja CBI, primarnim vpisnikom državnih vrednostnih papirjev daje na voljo posojilne instrumente. Posojanje vrednostnih papirjev je namenjeno izboljšanju delovanja trga in ohranjanju likvidnosti na trgu za serijo obveznic, ki jo pripravlja zadevni sektor. Vrednostni papirji, ki se v okviru mehanizma za upravljanje javnega dolga sprejmejo kot zavarovanje za zakladne obveznice in menice, so vse državne obveznice in hipotekarne referenčne obveznice, s katerimi se trguje elektronsko na sekundarnem trgu. Glede na merila, določena v okviru posojilnega instrumenta, se lahko sprejmejo tudi drugi vrednostni papirji, s katerimi se trguje elektronsko. Obrestna mera za ta posojila je določena na podlagi obrestne mere dogovora CBI o ponovnem odkupu. Najdaljše pogodbeno obdobje je 28 dni (5). |
| --- | --- |

(6)

Mehanizem za upravljanje javnega dolga, s katerim upravlja CBI, primarnim vpisnikom državnih vrednostnih papirjev daje na voljo posojilne instrumente. Posojanje vrednostnih papirjev je namenjeno izboljšanju delovanja trga in ohranjanju likvidnosti na trgu za serijo obveznic, ki jo pripravlja zadevni sektor. Vrednostni papirji, ki se v okviru mehanizma za upravljanje javnega dolga sprejmejo kot zavarovanje za zakladne obveznice in menice, so vse državne obveznice in hipotekarne referenčne obveznice, s katerimi se trguje elektronsko na sekundarnem trgu. Glede na merila, določena v okviru posojilnega instrumenta, se lahko sprejmejo tudi drugi vrednostni papirji, s katerimi se trguje elektronsko. Obrestna mera za ta posojila je določena na podlagi obrestne mere dogovora CBI o ponovnem odkupu. Najdaljše pogodbeno obdobje je 28 dni (5).

2.2   Preoblikovanje kratkoročnih kreditov v dolgoročna posojila

| (7) | Ministrstvo za finance je marca 2009 z bankami Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. in Askar Capital Investment Bank hf. sklenilo sporazume o preoblikovanju dolga. Vsi sporazumi so bili sklenjeni pod podobnimi pogoji. Zneski posojil so temeljili na poravnavi zadevnih obveznosti decembra 2008. Pogoji odplačevanja posojil bankama Saga in VBS so bili enaki. Vrniti jih je bilo treba v naslednjih sedmih letih z indeksacijo in letno obrestno mero 2 %. Pogoji odplačevanja posojila banki Askar Capital so bili podobni, vendar je letna obrestna mera znašala 3 %. Celotni nominalni znesek dolga, ki se nanaša na tri investicijske banke, je v času izdaje dolgoročnih obveznic znašal 52,4 milijarde ISK (6). |
| --- | --- |

(7)

Ministrstvo za finance je marca 2009 z bankami Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. in Askar Capital Investment Bank hf. sklenilo sporazume o preoblikovanju dolga. Vsi sporazumi so bili sklenjeni pod podobnimi pogoji. Zneski posojil so temeljili na poravnavi zadevnih obveznosti decembra 2008. Pogoji odplačevanja posojil bankama Saga in VBS so bili enaki. Vrniti jih je bilo treba v naslednjih sedmih letih z indeksacijo in letno obrestno mero 2 %. Pogoji odplačevanja posojila banki Askar Capital so bili podobni, vendar je letna obrestna mera znašala 3 %. Celotni nominalni znesek dolga, ki se nanaša na tri investicijske banke, je v času izdaje dolgoročnih obveznic znašal 52,4 milijarde ISK (6).

| (8) | Zgoraj navedeni ukrepi so temeljili na predlogih delovne skupine, ki je 20. januarja 2009 ministrstvu za finance predložila memorandum o prestrukturiranju dolga finančnih podjetij zaradi instrumenta za zavarovana posojila pri CBI. Memorandum je temeljil na informacijah o finančnih podjetjih in njihovi zmožnosti za poplačilo dolga. V skladu z memorandumom zadevna finančna podjetja zaradi posledic finančnega zloma v Islandiji niso mogla v celoti poplačati dolgov do CBI. V memorandumu ministrove delovne skupine je tudi navedeno, da si je v tistem času celotni ustroj islandskih organov prizadeval predvsem za ohranitev delovanja državnega finančnega sistema in zaščito interesa imetnikov vlog. Ob upoštevanju navedenega in drugih preudarkov se je štelo za nujno, da se poskrbi za določene ureditve, s katerimi bi se podjetjem zagotovila možnost poplačila dolgov. |
| --- | --- |

(8)

Zgoraj navedeni ukrepi so temeljili na predlogih delovne skupine, ki je 20. januarja 2009 ministrstvu za finance predložila memorandum o prestrukturiranju dolga finančnih podjetij zaradi instrumenta za zavarovana posojila pri CBI. Memorandum je temeljil na informacijah o finančnih podjetjih in njihovi zmožnosti za poplačilo dolga. V skladu z memorandumom zadevna finančna podjetja zaradi posledic finančnega zloma v Islandiji niso mogla v celoti poplačati dolgov do CBI. V memorandumu ministrove delovne skupine je tudi navedeno, da si je v tistem času celotni ustroj islandskih organov prizadeval predvsem za ohranitev delovanja državnega finančnega sistema in zaščito interesa imetnikov vlog. Ob upoštevanju navedenega in drugih preudarkov se je štelo za nujno, da se poskrbi za določene ureditve, s katerimi bi se podjetjem zagotovila možnost poplačila dolgov.

| (9) | Po navedbah islandskih organov odločitev o pogojih za obresti ni temeljila na vprašanju, kaj naj bi bila pravična in običajna donosnost lastniškega kapitala, saj je bilo vnaprej jasno, da zadevna podjetja verjetno ne bodo v celoti odplačala zadevnih obveznosti. Namesto tega se je delovna skupina osredotočila na odstotek obresti, ki bi bil dovolj visok, da bi vplival na zadevna podjetja, vendar ne tako visok, da bi bilo tem podjetjem odplačilo onemogočeno, saj jih to ne bi spodbudilo k prestrukturiranju njihovih financ. |
| --- | --- |

(9)

Po navedbah islandskih organov odločitev o pogojih za obresti ni temeljila na vprašanju, kaj naj bi bila pravična in običajna donosnost lastniškega kapitala, saj je bilo vnaprej jasno, da zadevna podjetja verjetno ne bodo v celoti odplačala zadevnih obveznosti. Namesto tega se je delovna skupina osredotočila na odstotek obresti, ki bi bil dovolj visok, da bi vplival na zadevna podjetja, vendar ne tako visok, da bi bilo tem podjetjem odplačilo onemogočeno, saj jih to ne bi spodbudilo k prestrukturiranju njihovih financ.

| (10) | Vendar so islandski organi določili nekatere pogoje za preoblikovanje dolga. V skladu s pogoji dolžnik med drugim ni smel izplačati dividend, razen v primeru ustreznega predplačila za posojila, dolžnik ni smel prevzeti večjih obveznosti v zvezi s tveganjem, ki bi presegle 20 % lastniškega kapitala, morebitni bonusi zaposlenim pri dolžniku naj bi bili zmerni, dolžnik je moral posojilodajalcu predložiti natančna četrtletna poročila o svojem poslovanju, kapitalski delež dolžnika pa ne bi smel biti manjši od 10 %. Če se je izkazalo, da je bil likvidnostni položaj dolžnika po mnenju CBI nesprejemljiv ali je bil njegov kapitalski delež nižji od 10 %, je lahko posojilodajalec zahteval, da se neporavnani znesek posojil ter obresti in drugi ustrezni stroški pretvorijo v lastniška sredstva. Namen teh pogojev je bil povečati verjetnost vračila posojil v celoti in s tem zavarovati interes zakladnice. |
| --- | --- |

(10)

Vendar so islandski organi določili nekatere pogoje za preoblikovanje dolga. V skladu s pogoji dolžnik med drugim ni smel izplačati dividend, razen v primeru ustreznega predplačila za posojila, dolžnik ni smel prevzeti večjih obveznosti v zvezi s tveganjem, ki bi presegle 20 % lastniškega kapitala, morebitni bonusi zaposlenim pri dolžniku naj bi bili zmerni, dolžnik je moral posojilodajalcu predložiti natančna četrtletna poročila o svojem poslovanju, kapitalski delež dolžnika pa ne bi smel biti manjši od 10 %. Če se je izkazalo, da je bil likvidnostni položaj dolžnika po mnenju CBI nesprejemljiv ali je bil njegov kapitalski delež nižji od 10 %, je lahko posojilodajalec zahteval, da se neporavnani znesek posojil ter obresti in drugi ustrezni stroški pretvorijo v lastniška sredstva. Namen teh pogojev je bil povečati verjetnost vračila posojil v celoti in s tem zavarovati interes zakladnice.

| (11) | Za podrobnejši opis ukrepov je naveden sklic na Odločbo Nadzornega organa št. 363/11/COL (7). |
| --- | --- |

(11)

Za podrobnejši opis ukrepov je naveden sklic na Odločbo Nadzornega organa št. 363/11/COL (7).

2.3   Cilj ukrepov in nacionalna pravna podlaga

| (12) | Po mnenju islandskih organov so imeli ukrepi dvojni cilj. Prvič, z ukrepi so si prizadevali zavarovati močan interes države, tako da bi zakladnica lahko v čim večji meri izterjala terjatve, in drugič, dati finančnim podjetjem čas in možnost, da uredijo svoje zadeve in prebrodijo težave. |
| --- | --- |

(12)

Po mnenju islandskih organov so imeli ukrepi dvojni cilj. Prvič, z ukrepi so si prizadevali zavarovati močan interes države, tako da bi zakladnica lahko v čim večji meri izterjala terjatve, in drugič, dati finančnim podjetjem čas in možnost, da uredijo svoje zadeve in prebrodijo težave.

| (13) | Ukrepi so temeljili na pooblastilu islandskega parlamenta iz odstavka 7.20 državnega dodatnega proračuna za leto 2008, v skladu s katerim je bil minister za finance pooblaščen, da v imenu zakladnice od Centralne banke Islandije kupi vrednostne papirje, ki so bili banki zastavljeni kot zavarovanje za posojila, in da te terjatve poplača na čim bolj učinkovit način. |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi so temeljili na pooblastilu islandskega parlamenta iz odstavka 7.20 državnega dodatnega proračuna za leto 2008, v skladu s katerim je bil minister za finance pooblaščen, da v imenu zakladnice od Centralne banke Islandije kupi vrednostne papirje, ki so bili banki zastavljeni kot zavarovanje za posojila, in da te terjatve poplača na čim bolj učinkovit način.

2.4   Upravičenci

| (14) | Kot je bilo navedeno, so bili trije upravičenci do zgoraj navedenih ukrepov banke Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. in Askar Capital Investment Bank hf. Podrobnejši opis treh upravičencev in naknadnega razvoja njihovega poslovanja je naveden v oddelkih 2.5 in 2.6 Odločbe Nadzornega organa št. 363/11/COL. |
| --- | --- |

(14)

Kot je bilo navedeno, so bili trije upravičenci do zgoraj navedenih ukrepov banke Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. in Askar Capital Investment Bank hf. Podrobnejši opis treh upravičencev in naknadnega razvoja njihovega poslovanja je naveden v oddelkih 2.5 in 2.6 Odločbe Nadzornega organa št. 363/11/COL.

3.   Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

| (15) | Nadzorni organ je v Odločbi št. 363/11/COL predhodno ocenil, ali so bili ukrepi zakladnice za preoblikovanje kratkoročnih terjatev v dolgoročna posojila pod ugodnimi pogoji združljivi z določbami o državni pomoči iz Sporazuma EGP. Ker pa je udeležba države kot glavnega posojilodajalca zadevnih podjetij izhajala iz predhodnih ukrepov, tj. zavarovanih posojil in posojanja vrednostnih papirjev CBI, je bilo treba preučiti, ali so ti ukrepi morda pomenili državno pomoč. |
| --- | --- |

(15)

Nadzorni organ je v Odločbi št. 363/11/COL predhodno ocenil, ali so bili ukrepi zakladnice za preoblikovanje kratkoročnih terjatev v dolgoročna posojila pod ugodnimi pogoji združljivi z določbami o državni pomoči iz Sporazuma EGP. Ker pa je udeležba države kot glavnega posojilodajalca zadevnih podjetij izhajala iz predhodnih ukrepov, tj. zavarovanih posojil in posojanja vrednostnih papirjev CBI, je bilo treba preučiti, ali so ti ukrepi morda pomenili državno pomoč.

| (16) | Nadzorni organ je zato svojo oceno začel z analizo kratkoročnih zavarovanih posojil CBI finančnim podjetjem. Islandski organi so poudarili, da so bili zadevni kratkoročni krediti del redne denarne politike in ukrepov CBI v zvezi s finančnimi trgi ter rednega upravljanja državnega dolga s strani zakladnice. Nadzorni organ ni izpodbijal navedb, da so ti ukrepi spadali na področje denarne politike in politike upravljanja državnega dolga ter da so temeljili na ustreznih pravilih (8). Ukrepi so bili sprejeti na pobudo zadevnih finančnih podjetij, pri čemer država takrat ni posredno osebno jamčila za CBI. Zato je Nadzorni organ sklenil, da kratkoročna zavarovana posojila CBI finančnim podjetjem in instrumenti zakladnice za kratkoročna posojila niso vključevali državne pomoči. |
| --- | --- |

(16)

Nadzorni organ je zato svojo oceno začel z analizo kratkoročnih zavarovanih posojil CBI finančnim podjetjem. Islandski organi so poudarili, da so bili zadevni kratkoročni krediti del redne denarne politike in ukrepov CBI v zvezi s finančnimi trgi ter rednega upravljanja državnega dolga s strani zakladnice. Nadzorni organ ni izpodbijal navedb, da so ti ukrepi spadali na področje denarne politike in politike upravljanja državnega dolga ter da so temeljili na ustreznih pravilih (8). Ukrepi so bili sprejeti na pobudo zadevnih finančnih podjetij, pri čemer država takrat ni posredno osebno jamčila za CBI. Zato je Nadzorni organ sklenil, da kratkoročna zavarovana posojila CBI finančnim podjetjem in instrumenti zakladnice za kratkoročna posojila niso vključevali državne pomoči.

| (17) | Vendar pa so v skladu s predhodnim stališčem Nadzornega organa sporazumi o preoblikovanju dolga zakladnice pomenili državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V odločbi o začetku formalnega postopka preiskave so bili predstavljeni naslednji vidiki:






  (i) | Nadzorni organ je sklenil, da so bili navedeni ukrepi nedvomno financirani iz državnih sredstev, saj je posojila dodelilo ministrstvo za finance na podlagi odobritve, zagotovljene v državnem proračunu; |
| --- | --- | --- |

(17)

Vendar pa so v skladu s predhodnim stališčem Nadzornega organa sporazumi o preoblikovanju dolga zakladnice pomenili državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V odločbi o začetku formalnega postopka preiskave so bili predstavljeni naslednji vidiki:

(i)

Nadzorni organ je sklenil, da so bili navedeni ukrepi nedvomno financirani iz državnih sredstev, saj je posojila dodelilo ministrstvo za finance na podlagi odobritve, zagotovljene v državnem proračunu;

| (ii) | Nadzorni organ je ugotovil, da so bile trem investicijskim bankam z ukrepi dodeljene poslovne prednosti, saj so bile oproščene stroškov v obliki plačil obresti in drugih stroškov, povezanih s kratkoročnimi krediti s CBI, ki bi jih sicer morale kriti iz lastnega proračuna. Nadzorni organ je tudi izrazil pomisleke, ali so bili ukrepi v skladu z ravnanjem zasebnega upnika v primerljivem pravnem in dejanskem položaju glede na to, da so bili pogoji odplačevanja posojil ugodni in niso predvidevali povišanja obrestnih mer v primeru, da bi se finančno stanje dolžnikov izboljšalo; |
| --- | --- |

(ii)

Nadzorni organ je ugotovil, da so bile trem investicijskim bankam z ukrepi dodeljene poslovne prednosti, saj so bile oproščene stroškov v obliki plačil obresti in drugih stroškov, povezanih s kratkoročnimi krediti s CBI, ki bi jih sicer morale kriti iz lastnega proračuna. Nadzorni organ je tudi izrazil pomisleke, ali so bili ukrepi v skladu z ravnanjem zasebnega upnika v primerljivem pravnem in dejanskem položaju glede na to, da so bili pogoji odplačevanja posojil ugodni in niso predvidevali povišanja obrestnih mer v primeru, da bi se finančno stanje dolžnikov izboljšalo;

| (iii) | v zvezi s selektivnostjo je Nadzorni organ sklenil, da ukrepov ni bilo mogoče obravnavati kot splošnih, saj so zagotavljali ugodnosti trem podjetjem v določenem gospodarskem sektorju, druga podjetja in sektorji pa ugodnosti teh ukrepov niso imeli. Ukrepi bi se zato morali obravnavati kot selektivni (9). Poleg tega islandski organi niso predložili jasnih dokazov, da so bili sporazumi o ugodnem preoblikovanju dolga dejansko dani na voljo vsem podjetjem, katerih pravni in dejanski položaj je bil primerljiv s položajem bank Saga Capital, VBS in Askar Capital; |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi s selektivnostjo je Nadzorni organ sklenil, da ukrepov ni bilo mogoče obravnavati kot splošnih, saj so zagotavljali ugodnosti trem podjetjem v določenem gospodarskem sektorju, druga podjetja in sektorji pa ugodnosti teh ukrepov niso imeli. Ukrepi bi se zato morali obravnavati kot selektivni (9). Poleg tega islandski organi niso predložili jasnih dokazov, da so bili sporazumi o ugodnem preoblikovanju dolga dejansko dani na voljo vsem podjetjem, katerih pravni in dejanski položaj je bil primerljiv s položajem bank Saga Capital, VBS in Askar Capital;

| (iv) | Nadzorni organ je sklenil, da bi ukrepi lahko izkrivljali konkurenco. Čeprav so zadevne investicijske banke poslovale večinoma na islandskem trgu in so bile manjšega obsega, so kljub temu sodelovale pri zagotavljanju finančnih storitev, ki so bile v celoti odprte za konkurenco in trgovino v Evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

(iv)

Nadzorni organ je sklenil, da bi ukrepi lahko izkrivljali konkurenco. Čeprav so zadevne investicijske banke poslovale večinoma na islandskem trgu in so bile manjšega obsega, so kljub temu sodelovale pri zagotavljanju finančnih storitev, ki so bile v celoti odprte za konkurenco in trgovino v Evropskem gospodarskem prostoru.

| (18) | Poleg tega je Nadzorni organ dvomil, da bi bilo državno pomoč mogoče šteti za združljivo s Sporazumom EGP. Islandski organi so svoj argument, da je bil ukrep združljiv s Sporazumom, utemeljili s sklicevanjem na člen 61(3) Sporazuma EGP ter smernice Nadzornega organa o pomoči za reševanje in prestrukturiranje. Vendar islandski organi niso predložili nikakršnih dokazov, ki bi omogočili oceno združljivosti ukrepa v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP ali začasnimi smernicami Nadzornega organa o državni pomoči v zvezi s finančno krizo. Nadzorni organ je poudaril, da začasna pravila o pomoči finančnim podjetjem predvidevajo omejitev pomoči na najmanjšo potrebno, ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja bank in zaščitne ukrepe za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence. Te smernice zlasti določajo pravila za zagotovitev primernega in ustreznega plačila za državno dokapitalizacijo (10). Zdi se, da pogoji odplačevanja posojil, ki jih zagotavlja država, teh načel ne upoštevajo. Posojila so bila odobrena s sedemletnim obdobjem odplačevanja z indeksacijo in 2-odstotnimi fiksnimi letnimi obrestnimi merami, ki so bile precej nižje od tržnih obrestnih mer, pri čemer ni bilo predvideno povišanje obrestnih mer za spodbujanje odkupa državnega kapitala. Ob upoštevanju navedenega je Nadzorni organ sklenil, da takšni posojilni pogoji niso združljivi s smernicami Nadzornega organa o državni pomoči. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega je Nadzorni organ dvomil, da bi bilo državno pomoč mogoče šteti za združljivo s Sporazumom EGP. Islandski organi so svoj argument, da je bil ukrep združljiv s Sporazumom, utemeljili s sklicevanjem na člen 61(3) Sporazuma EGP ter smernice Nadzornega organa o pomoči za reševanje in prestrukturiranje. Vendar islandski organi niso predložili nikakršnih dokazov, ki bi omogočili oceno združljivosti ukrepa v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP ali začasnimi smernicami Nadzornega organa o državni pomoči v zvezi s finančno krizo. Nadzorni organ je poudaril, da začasna pravila o pomoči finančnim podjetjem predvidevajo omejitev pomoči na najmanjšo potrebno, ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja bank in zaščitne ukrepe za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence. Te smernice zlasti določajo pravila za zagotovitev primernega in ustreznega plačila za državno dokapitalizacijo (10). Zdi se, da pogoji odplačevanja posojil, ki jih zagotavlja država, teh načel ne upoštevajo. Posojila so bila odobrena s sedemletnim obdobjem odplačevanja z indeksacijo in 2-odstotnimi fiksnimi letnimi obrestnimi merami, ki so bile precej nižje od tržnih obrestnih mer, pri čemer ni bilo predvideno povišanje obrestnih mer za spodbujanje odkupa državnega kapitala. Ob upoštevanju navedenega je Nadzorni organ sklenil, da takšni posojilni pogoji niso združljivi s smernicami Nadzornega organa o državni pomoči.

4.   Pripombe islandskih organov

| (19) | Pripombe islandskih organov zadevajo zlasti njihovo stališče, da so bili ukrepi združljivi s Sporazumom EGP. Menijo, da ukrepi niso bili selektivni, ker so bile okoliščine treh investicijskih bank izredne in druge banke, kot so Straumur, SPB in SPRON, niso bile v podobnem položaju kot navedene tri investicijske banke. Nekatere druge bančne institucije v času, ko so bili sklenjeni sporazumi o preoblikovanju dolga, niso več izpolnjevale svojih obveznosti do svojih upnikov, pri čemer so bila njihova prizadevanja za reorganizacijo tako temeljita, da preoblikovanje dolgov prek CBI ne bi bilo pomembno za njihovo finančno prestrukturiranje. Islandski organi so prav tako zatrjevali, da so bile njihove odločitve o preoblikovanju posojil v skladu z načelom zasebnega upnika, saj bi vsak upnik v enakem položaju, v kakršnem je bila takrat islandska država, ravnal enako. |
| --- | --- |

(19)

Pripombe islandskih organov zadevajo zlasti njihovo stališče, da so bili ukrepi združljivi s Sporazumom EGP. Menijo, da ukrepi niso bili selektivni, ker so bile okoliščine treh investicijskih bank izredne in druge banke, kot so Straumur, SPB in SPRON, niso bile v podobnem položaju kot navedene tri investicijske banke. Nekatere druge bančne institucije v času, ko so bili sklenjeni sporazumi o preoblikovanju dolga, niso več izpolnjevale svojih obveznosti do svojih upnikov, pri čemer so bila njihova prizadevanja za reorganizacijo tako temeljita, da preoblikovanje dolgov prek CBI ne bi bilo pomembno za njihovo finančno prestrukturiranje. Islandski organi so prav tako zatrjevali, da so bile njihove odločitve o preoblikovanju posojil v skladu z načelom zasebnega upnika, saj bi vsak upnik v enakem položaju, v kakršnem je bila takrat islandska država, ravnal enako.

| (20) | Poleg tega so islandski organi zagotovili informacije o trenutnem stanju treh investicijskih bank in njihovem razvoju po tem, ko je Nadzorni organ izdal Odločbo št. 363/11/COL (11). |
| --- | --- |

(20)

Poleg tega so islandski organi zagotovili informacije o trenutnem stanju treh investicijskih bank in njihovem razvoju po tem, ko je Nadzorni organ izdal Odločbo št. 363/11/COL (11).

| (21) | Glede na to, da so trije upravičenci po izdaji Odločbe št. 363/11/COL prenehali opravljati vsakršno gospodarsko dejavnost, ter glede na ustaljeno prakso Evropske komisije in Nadzornega organa v zvezi z vprašanjem nadaljnjega razvrščanja ukrepov v primerljivih okoliščinah in ocenjevanja njihove združljivosti (12) so islandski organi trdili, da Nadzorni organ nima razloga, da bi nadalje obravnaval zadevo. |
| --- | --- |

(21)

Glede na to, da so trije upravičenci po izdaji Odločbe št. 363/11/COL prenehali opravljati vsakršno gospodarsko dejavnost, ter glede na ustaljeno prakso Evropske komisije in Nadzornega organa v zvezi z vprašanjem nadaljnjega razvrščanja ukrepov v primerljivih okoliščinah in ocenjevanja njihove združljivosti (12) so islandski organi trdili, da Nadzorni organ nima razloga, da bi nadalje obravnaval zadevo.

II.   OCENA

| (22) | Člen 61(1) Sporazuma EGP določa:
  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“ |
| --- | --- |

(22)

Člen 61(1) Sporazuma EGP določa:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

| (23) | To pomeni, da morajo ukrepi, ki se opredelijo kot državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, vključevati sredstva s strani države ali črpati iz državnih sredstev, zagotoviti prednost podjetju, ki je prejemnik sredstev, biti selektivni, izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovino med pogodbenicami. |
| --- | --- |

(23)

To pomeni, da morajo ukrepi, ki se opredelijo kot državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, vključevati sredstva s strani države ali črpati iz državnih sredstev, zagotoviti prednost podjetju, ki je prejemnik sredstev, biti selektivni, izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovino med pogodbenicami.

| (24) | Kot je bilo že navedeno, je Nadzorni organ v Odločbi št. 363/11/COL predhodno sklenil, da so ukrepi, ki so se ocenjevali, tj. preoblikovanje kratkoročnih kreditov v dolgoročna posojila, izpolnjevali merila iz člena 61(1) Sporazuma EGP in so zato pomenili državno pomoč. Poleg tega ni bilo nobenega razloga za domnevo, da so bili ukrepi združljivi s splošnimi določbami o državni pomoči iz Sporazuma EGP ali z začasnimi smernicami Nadzornega organa o državni pomoči v zvezi s finančno krizo. Nadzorni organ med preiskavo ni prejel nobenih informacij, ki bi spremenile to predhodno stališče. Poleg tega islandski organi ukrepov pomoči, zajetih v odločbi o začetku postopka, niso priglasili Nadzornemu organu pred njihovim izvajanjem. S tem niso upoštevali svoje obveznosti priglasitve v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3. Izvajanje teh ukrepov pomoči je bilo torej nezakonito. Kljub temu mora Nadzorni organ oceniti, ali obstaja razlog, da zadevo še naprej obravnava. |
| --- | --- |

(24)

Kot je bilo že navedeno, je Nadzorni organ v Odločbi št. 363/11/COL predhodno sklenil, da so ukrepi, ki so se ocenjevali, tj. preoblikovanje kratkoročnih kreditov v dolgoročna posojila, izpolnjevali merila iz člena 61(1) Sporazuma EGP in so zato pomenili državno pomoč. Poleg tega ni bilo nobenega razloga za domnevo, da so bili ukrepi združljivi s splošnimi določbami o državni pomoči iz Sporazuma EGP ali z začasnimi smernicami Nadzornega organa o državni pomoči v zvezi s finančno krizo. Nadzorni organ med preiskavo ni prejel nobenih informacij, ki bi spremenile to predhodno stališče. Poleg tega islandski organi ukrepov pomoči, zajetih v odločbi o začetku postopka, niso priglasili Nadzornemu organu pred njihovim izvajanjem. S tem niso upoštevali svoje obveznosti priglasitve v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3. Izvajanje teh ukrepov pomoči je bilo torej nezakonito. Kljub temu mora Nadzorni organ oceniti, ali obstaja razlog, da zadevo še naprej obravnava.

| (25) | Kot je bilo navedeno v Odločbi št. 363/11/COL, je banka Askar Capital Investment Bank hf. že leta 2007 utrpela znatne izgube zaradi naložb v strukturirane kreditne proizvode (drugorazredna posojila), pri čemer je kot osnovno sredstvo uporabila hipoteke v ZDA. Banka se je s še večjimi težavami soočila junija 2010, ko je vrhovno sodišče Islandije razsodilo, da so bila posojila, denominirana v tuji valuti, nezakonita. Banka je nato 14. julija 2010 napovedala stečaj in še istega dne jo je prevzel organ za finančni nadzor (v nadaljnjem besedilu: FME). V skladu z informacijami, ki so bile pozneje predložene Nadzornemu organu, je banka trenutno v postopku prenehanja in je prenehala opravljati vsakršno gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(25)

Kot je bilo navedeno v Odločbi št. 363/11/COL, je banka Askar Capital Investment Bank hf. že leta 2007 utrpela znatne izgube zaradi naložb v strukturirane kreditne proizvode (drugorazredna posojila), pri čemer je kot osnovno sredstvo uporabila hipoteke v ZDA. Banka se je s še večjimi težavami soočila junija 2010, ko je vrhovno sodišče Islandije razsodilo, da so bila posojila, denominirana v tuji valuti, nezakonita. Banka je nato 14. julija 2010 napovedala stečaj in še istega dne jo je prevzel organ za finančni nadzor (v nadaljnjem besedilu: FME). V skladu z informacijami, ki so bile pozneje predložene Nadzornemu organu, je banka trenutno v postopku prenehanja in je prenehala opravljati vsakršno gospodarsko dejavnost.

| (26) | Kot je bilo tudi navedeno v Odločbi št. 363/11/COL, se je finančni položaj banke VBS Investment bank hf. po neuspelih pogajanjih med banko in njenimi upniki ter delničarji bistveno poslabšal, zato so leta 2010 upniki banke prekinili vsa pogajanja. FME je s sklepom z dne 3. marca 2010 banki VBS določil začasni upravni odbor, s sodbo okrožnega sodišča v Reykjaviku z dne 9. aprila 2010 pa se je začel postopek prenehanja banke VBS v skladu s členom 101 zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih. Operativna licenca banke je bila zaradi izvajanja postopka njenega prenehanja preklicana. |
| --- | --- |

(26)

Kot je bilo tudi navedeno v Odločbi št. 363/11/COL, se je finančni položaj banke VBS Investment bank hf. po neuspelih pogajanjih med banko in njenimi upniki ter delničarji bistveno poslabšal, zato so leta 2010 upniki banke prekinili vsa pogajanja. FME je s sklepom z dne 3. marca 2010 banki VBS določil začasni upravni odbor, s sodbo okrožnega sodišča v Reykjaviku z dne 9. aprila 2010 pa se je začel postopek prenehanja banke VBS v skladu s členom 101 zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih. Operativna licenca banke je bila zaradi izvajanja postopka njenega prenehanja preklicana.

| (27) | Operativna licenca banke Saga Capital je bila preklicana s sklepom FME z dne 28. septembra 2011. Nato je FME zahteval, da se začne postopek prenehanja banke Saga Capital in imenuje odbor za prenehanje. Okrožno sodišče v severovzhodni Islandiji je v sodbi z dne 16. maja 2012 upoštevalo zahteve FME in razglasilo, da bi bilo treba za banko Saga Capital izvesti postopek prenehanja. Vrhovno sodišče Islandije je 14. junija 2012 to sodbo potrdilo. Sklep FME o preklicu operativne licence banke Saga Capital je v sodbi z dne 5. marca 2012 podprlo okrožno sodišče v Reykjaviku. Zoper sodbo okrožnega sodišča v Reykjaviku je bila vložena pritožba na vrhovnemu sodišču. Ne glede na to je banka prenehala opravljati vse licencirane dejavnosti, saj ji je bila kot finančni instituciji odvzeta operativna licenca. |
| --- | --- |

(27)

Operativna licenca banke Saga Capital je bila preklicana s sklepom FME z dne 28. septembra 2011. Nato je FME zahteval, da se začne postopek prenehanja banke Saga Capital in imenuje odbor za prenehanje. Okrožno sodišče v severovzhodni Islandiji je v sodbi z dne 16. maja 2012 upoštevalo zahteve FME in razglasilo, da bi bilo treba za banko Saga Capital izvesti postopek prenehanja. Vrhovno sodišče Islandije je 14. junija 2012 to sodbo potrdilo. Sklep FME o preklicu operativne licence banke Saga Capital je v sodbi z dne 5. marca 2012 podprlo okrožno sodišče v Reykjaviku. Zoper sodbo okrožnega sodišča v Reykjaviku je bila vložena pritožba na vrhovnemu sodišču. Ne glede na to je banka prenehala opravljati vse licencirane dejavnosti, saj ji je bila kot finančni instituciji odvzeta operativna licenca.

| (28) | Zato je jasno, da so zadevne tri investicijske banke prenehale izvajati vsakršno gospodarsko dejavnost, da so bile njihove operativne licence preklicane, da so trenutno v postopku prenehanja in da je rok za prijavo terjatev na premoženje bank pretekel (13). Če je bila investicijskim bankam odobrena državna pomoč, ta pomoč nima več izkrivljajočih učinkov, pri čemer bi bilo pomoč nemogoče izterjati, če je bila nezakonita. V teh okoliščinah odločba Nadzornega organa o tem, da se zadevni ukrepi opredelijo kot pomoč, in o združljivosti ukrepov s Sporazumom EGP ne bi imela nobenega stvarnega učinka (14). |
| --- | --- |

(28)

Zato je jasno, da so zadevne tri investicijske banke prenehale izvajati vsakršno gospodarsko dejavnost, da so bile njihove operativne licence preklicane, da so trenutno v postopku prenehanja in da je rok za prijavo terjatev na premoženje bank pretekel (13). Če je bila investicijskim bankam odobrena državna pomoč, ta pomoč nima več izkrivljajočih učinkov, pri čemer bi bilo pomoč nemogoče izterjati, če je bila nezakonita. V teh okoliščinah odločba Nadzornega organa o tem, da se zadevni ukrepi opredelijo kot pomoč, in o združljivosti ukrepov s Sporazumom EGP ne bi imela nobenega stvarnega učinka (14).

| (29) | Nadaljevanje formalnega postopka preiskave, ki se je začel v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, je torej brezpredmetno – |
| --- | --- |

(29)

Nadaljevanje formalnega postopka preiskave, ki se je začel v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, je torej brezpredmetno –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Formalni postopek preiskave o državni pomoči, dodeljeni trem islandskim investicijskim bankam prek reprogramiranih posojil pod ugodnejšimi pogoji, se zaključi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 3

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 19. decembra 2012

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

---

(1)  Odločba Nadzornega organa Efte št. 363/11/COL z dne 23. novembra 2011 o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno trem islandskim investicijskim bankam prek reprogramiranih posojil pod ugodnejšimi pogoji, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (UL C 21, 26.1.2012, str. 2) in v Dopolnilu EGP št. 4 (26.1.2012, str. 8).

1

Uradnem listu Evropske unije

(2)  Glej odstavke 2–6 Odločbe Nadzornega organa št. 363/11/COL.

2

(3)  Glej opombo 1 za podatke o objavi.

3

(4)  Zavarovana posojila se imenujejo tudi posojila v okviru dogovora o ponovnem odkupu, pri čemer so posli začasne prodaje/začasnega nakupa (repo posli) ali dogovori o ponovnih odkupih pogodbe, v katerih prodajalec vrednostnih papirjev, kot so zakladne menice, soglaša, da jih bo v določenem času in po določeni ceni ponovno odkupil.

4

(5)  Za nadaljnje podrobnosti glej dokument Rules on Central Bank of Iceland securities lending facilities on behalf of the Treasury for primary dealers (Pravila o instrumentih za posojanje vrednostnih papirjev, s katerimi v imenu zakladnice upravlja Centralna banka Islandije, za primarne vpisnike) z dne 28. novembra 2008, ki je na voljo na naslovu: http://www.lanamal.is/assets/nyrlanasysla/regluren08.pdf.

5

Rules on Central Bank of Iceland securities lending facilities on behalf of the Treasury for primary dealers

(6)  Nadaljnje podrobnosti sporazumov o preoblikovanju dolga so navedene v točkah 11–27 Odločbe št. 363/11/COL.

6

(7)  Zlasti del 2.2 Odločbe.

7

(8)  Ta pravila so 26. junija 2009 nadomestila pravila št. 553 o istem vprašanju (trenutno veljavna pravila).

8

(9)  Glej na primer zadevo C-75/97, Belgija proti Komisiji (Maribel bis/ter), Recueil, str. I-3671, ter nedavno sodbo v združenih zadevah C-106/09 P in C-107/09 P, Komisija proti Government of Gibraltar, še ne objavljeno, točka 75.

9

Belgija proti Komisiji (Maribel bis/ter)

Komisija proti Government of Gibraltar

(10)  Glej na primer smernice Nadzornega organa o dokapitalizaciji na spletni strani: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1.

10

(11)  Nadzorni organ je pozneje od pritožnika prejel ustrezne informacije (ev. št. 641907).

11

(12)  Odločba Komisije z dne 25. septembra 2007 o ukrepih pomoči, ki jih je Španija izvedla v korist podjetja Izar, zadeva C 47/2003 (UL L 44, 20.2.2008, str. 33); Odločba Komisije z dne 9. novembra 2005 glede ukrepa Francije za Mines de potasse d’Alsace, zadeva C 53/2000 (UL L 86, 24.3.2006, str. 20); in Odločba Nadzornega organa Efte z dne 27. maja 2009 o domnevni nezakoniti državni pomoči podjetju NordBook AS, zadeva 245/09/COL (UL L 282, 29.10.2009, str. 41).

12

(13)  Poudariti je treba, da je rok za prijavo terjatev odborom za prenehanje zadevnih treh bank potekel: v skladu s členom 85 zakona št. 21/1991 o stečaju je treba terjatve prijaviti v roku dveh mesecev, vendar lahko v izjemnih okoliščinah stečajni upravitelj obdobje podaljša na tri do največ šest celih mesecev. Ne glede na trajanje obdobja za prijavo terjatev začne rok teči, ko se prvič objavi obvestilo upnikom, kar je treba jasno navesti v obvestilu. Zato bi bil sklep Nadzornega organa o izterjavi nezdružljive pomoči v obravnavanem primeru brezpredmeten. Vendar glede na to, da islandski organi niso upoštevali svoje obveznosti priglasitve v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, Nadzorni organ ni mogel začeti preiskave ukrepov pred novembrom 2011, ko je to storil z Odločbo št. 363/11/COL. Nadzorni organ vsekakor pričakuje, da se bo prodaja premoženja treh investicijskih bank izvedla pod tržnimi pogoji in v skladu s splošnimi pravili, ki se uporabljajo v stečajnih postopkih.

13

(14)  Odločba Komisije z dne 25. septembra 2007 o ukrepih pomoči, ki jih je Španija izvedla v korist podjetja Izar, zadeva C 47/2003 (UL L 44, 20.2.2008, str. 33), in Odločba Komisije z dne 9. novembra 2005 glede ukrepa Francije za Mines de potasse d’Alsace, zadeva C 53/2000 (UL L 86, 24.3.2006, str. 20).

14

---

16.5.2013

| 16.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (UL L 69, 13.3.2013, str. 1) je s 1. julijem 2013 verodostojna in ima pravne učinke samo elektronska izdaja Uradnega lista.

Če elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidenih in izrednih okoliščin, je v skladu s pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 216/2013 verodostojna in ima pravne učinke samo tiskana izdaja Uradnega lista.

---