# Euroopan unionin L 119/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.119.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 119 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta30. huhtikuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.119.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 119

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta30. huhtikuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/197/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä lokakuuta 2010, valtiontuesta nro C 15/2008 (ex N 318/2007, N 319/2007, N 544/2007 ja N 70/2008) jonka Italia aikoo toteuttaa yrityksen Cantiere Navale De Poli hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7253)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/198/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, valtiontuesta SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) – Habidite Alonsotegi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4194)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2013/199/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012, valtiontuesta SA.29064 (11/C, ex 11/NN) – Lentomatkaverokantojen eriyttäminen Irlannissa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5037)

   (
  1
  ) | 30 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2013/197/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä lokakuuta 2010, valtiontuesta nro C 15/2008 (ex N 318/2007, N 319/2007, N 544/2007 ja N 70/2008) jonka Italia aikoo toteuttaa yrityksen Cantiere Navale De Poli hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7253)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7253)

1

1

2013/198/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, valtiontuesta SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) – Habidite Alonsotegi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4194)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4194)

1

9

2013/199/EU

*

Komission päätös, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012, valtiontuesta SA.29064 (11/C, ex 11/NN) – Lentomatkaverokantojen eriyttäminen Irlannissa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5037)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5037)

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 30.4.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2010,

valtiontuesta nro C 15/2008 (ex N 318/2007, N 319/2007, N 544/2007 ja N 70/2008) jonka Italia aikoo toteuttaa yrityksen Cantiere Navale De Poli hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7253)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/197/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon kyseiset huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Italia ilmoitti 6 päivänä kesäkuuta 2007, 24 päivänä syyskuuta 2007 ja 6 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä pyynnöstä pidentää Cantiere Navale de Polin, jäljempänä ’De Poli’ tai ’telakka’, valmistamien neljän kemikaalisäiliöaluksen (C 241, C 242, C 243 ja C 244) kolmen vuoden toimitusaikaa (2). Italia pyysi, että toimitusaikaa pidennettäisiin aluksen C 241 osalta 8 kuukaudella, aluksen C 242 osalta 6 kuukaudella, aluksen C 243 osalta 9 kuukaudella ja aluksen C 244 osalta 10 kuukaudella. |
| --- | --- |

(1)

Italia ilmoitti 6 päivänä kesäkuuta 2007, 24 päivänä syyskuuta 2007 ja 6 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä pyynnöstä pidentää Cantiere Navale de Polin, jäljempänä ’De Poli’ tai ’telakka’, valmistamien neljän kemikaalisäiliöaluksen (C 241, C 242, C 243 ja C 244) kolmen vuoden toimitusaikaa (2). Italia pyysi, että toimitusaikaa pidennettäisiin aluksen C 241 osalta 8 kuukaudella, aluksen C 242 osalta 6 kuukaudella, aluksen C 243 osalta 9 kuukaudella ja aluksen C 244 osalta 10 kuukaudella.

| (2) | Ilmoituksissa viitattiin tukiin, jotka Italia oli myöntänyt De Polille kansallisen tukiohjelman N 59/2004 nojalla. Komissio oli hyväksynyt kyseisen tukiohjelman, jäljempänä ’Italian tukiohjelma’, 19 päivänä toukokuuta 2004 (3) laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2002 (4) muuttamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 502/2004 (5), jäljempänä ’väliaikaisista suojajärjestelyistä annettu asetus’, nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Ilmoituksissa viitattiin tukiin, jotka Italia oli myöntänyt De Polille kansallisen tukiohjelman N 59/2004 nojalla. Komissio oli hyväksynyt kyseisen tukiohjelman, jäljempänä ’Italian tukiohjelma’, 19 päivänä toukokuuta 2004 (3) laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2002 (4) muuttamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 502/2004 (5), jäljempänä ’väliaikaisista suojajärjestelyistä annettu asetus’, nojalla.

| (3) | Italia toimitti komissiolle lisätietoja ilmoituksista 31 päivänä heinäkuuta 2007, 31 päivänä elokuuta 2007, 7 päivänä syyskuuta 2007, 12 päivänä marraskuuta 2007 ja 25 päivänä tammikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Italia toimitti komissiolle lisätietoja ilmoituksista 31 päivänä heinäkuuta 2007, 31 päivänä elokuuta 2007, 7 päivänä syyskuuta 2007, 12 päivänä marraskuuta 2007 ja 25 päivänä tammikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 16 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitettujen, toimitusajan pidentämistä koskevien pyyntöjen osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ (6), 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7). Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään asiaa koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 16 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa ilmoitettujen, toimitusajan pidentämistä koskevien pyyntöjen osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ (6), 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7). Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään asiaa koskevat huomautuksensa.

| (5) | Italia esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä kesäkuuta 2008. Komissio sai De Polin huomautukset niin ikään 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä kesäkuuta 2008. Italia esitti lisätietoja 30 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 29 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä ja 3 päivänä marraskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Italia esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä kesäkuuta 2008. Komissio sai De Polin huomautukset niin ikään 16 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 17 päivänä kesäkuuta 2008. Italia esitti lisätietoja 30 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 29 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä ja 3 päivänä marraskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (6) | Italia pyysi 15 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä ja 22 päivänä heinäkuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että kahden aluksen (C 242 ja C 244) toimitusaikaa pidennettäisiin uudelleen, nyt 30 päivään syyskuuta 2008. |
| --- | --- |

(6)

Italia pyysi 15 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä ja 22 päivänä heinäkuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että kahden aluksen (C 242 ja C 244) toimitusaikaa pidennettäisiin uudelleen, nyt 30 päivään syyskuuta 2008.

| (7) | Myöhemmin Italia pyysi 20 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä ja 22 päivänä tammikuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä toimitusajan pidentämistä kolmannen kerran, eli aluksen C 242 osalta 31 päivään joulukuuta 2008 ja aluksen C 243 osalta 28 päivään helmikuuta 2009. Lisäksi Italia pyysi 14 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä ja 15 päivänä huhtikuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä toimitusajan pidentämistä neljännen kerran, eli aluksen C 242 osalta 30 päivään kesäkuuta 2009 ja aluksen C 244 osalta 30 päivään marraskuuta 2009. |
| --- | --- |

(7)

Myöhemmin Italia pyysi 20 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä ja 22 päivänä tammikuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä toimitusajan pidentämistä kolmannen kerran, eli aluksen C 242 osalta 31 päivään joulukuuta 2008 ja aluksen C 243 osalta 28 päivään helmikuuta 2009. Lisäksi Italia pyysi 14 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä ja 15 päivänä huhtikuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä toimitusajan pidentämistä neljännen kerran, eli aluksen C 242 osalta 30 päivään kesäkuuta 2009 ja aluksen C 244 osalta 30 päivään marraskuuta 2009.

| (8) | Komissio pyysi 8 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Italialta lisätietoja, ja lähetti tätä koskevan muistutuksen 12 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Italia vastasi 23 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (8), jossa se ilmoitti komissiolle vain sen, että De Polille oli vahvistettu akordi (9). |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi 8 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Italialta lisätietoja, ja lähetti tätä koskevan muistutuksen 12 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Italia vastasi 23 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (8), jossa se ilmoitti komissiolle vain sen, että De Polille oli vahvistettu akordi (9).

| (9) | Italia peruutti virallisesti alusten C 242 ja C 243 toimitusajan pidentämistä koskevat pyynnöt 28 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä ja 1 päivänä helmikuuta 2010 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä (10). |
| --- | --- |

(9)

Italia peruutti virallisesti alusten C 242 ja C 243 toimitusajan pidentämistä koskevat pyynnöt 28 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä ja 1 päivänä helmikuuta 2010 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä (10).

| (10) | Komissio pyysi Italialta 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä sähköpostiviestillä lisäselvityksiä aluksia C 241 ja C 244 koskevista ilmoituksista. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi Italialta 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä sähköpostiviestillä lisäselvityksiä aluksia C 241 ja C 244 koskevista ilmoituksista.

| (11) | Italia ilmoitti komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä ja 17 päivänä kesäkuuta 2010 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä, että alus C 241 oli valmistunut 31 päivänä elokuuta 2008 ja luovutettu 3 päivänä marraskuuta 2008 ja että ilmoitus tämän aluksen toimitusajan pidentämistä koskevasta pyynnöstä pidettäisiin voimassa. |
| --- | --- |

(11)

Italia ilmoitti komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä ja 17 päivänä kesäkuuta 2010 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä, että alus C 241 oli valmistunut 31 päivänä elokuuta 2008 ja luovutettu 3 päivänä marraskuuta 2008 ja että ilmoitus tämän aluksen toimitusajan pidentämistä koskevasta pyynnöstä pidettäisiin voimassa.

| (12) | Italia peruutti virallisesti pyynnöt aluksen C 244 toimitusajan pidentämisestä 16 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä ja 28 päivänä kesäkuuta 2010 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(12)

Italia peruutti virallisesti pyynnöt aluksen C 244 toimitusajan pidentämisestä 16 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä ja 28 päivänä kesäkuuta 2010 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II.   TAUSTA

| (13) | Koska Italia on peruuttanut alusten C 242, C 243 ja C 244 toimitusajan pidentämistä koskevat pyynnöt, jäljempänä esitetyt tosiseikat koskevat ainoastaan alusta C 241. |
| --- | --- |

(13)

Koska Italia on peruuttanut alusten C 242, C 243 ja C 244 toimitusajan pidentämistä koskevat pyynnöt, jäljempänä esitetyt tosiseikat koskevat ainoastaan alusta C 241.

| (14) | De Poli on telakka, joka sijaitsee Pellestrinassa (Venetsiassa), Italiassa. Se on 1990-luvulta asti erikoistunut rakentamaan kemikaali- ja säiliöaluksia. Vuonna 2007 telakalla oli alihankkijat mukaan lukien 320 työntekijää, ja sen vuotuinen liikevaihto oli 70 miljoonaa euroa. Toimivaltainen italialainen tuomioistuin vahvisti telakkaa koskevan akordin 11 päivänä helmikuuta 2010 (11). |
| --- | --- |

(14)

De Poli on telakka, joka sijaitsee Pellestrinassa (Venetsiassa), Italiassa. Se on 1990-luvulta asti erikoistunut rakentamaan kemikaali- ja säiliöaluksia. Vuonna 2007 telakalla oli alihankkijat mukaan lukien 320 työntekijää, ja sen vuotuinen liikevaihto oli 70 miljoonaa euroa. Toimivaltainen italialainen tuomioistuin vahvisti telakkaa koskevan akordin 11 päivänä helmikuuta 2010 (11).

| (15) | Arcotur S.r.l. tilasi De Polilta 28 päivänä tammikuuta 2005 aluksen C 241. Sopimuksen mukaan kemikaalisäiliöaluksen C 241 tekniset ominaisuudet olivat seuraavat: kokonaispituus 125 metriä, mallileveys 19 metriä, kantavuus noin 7 300 tonnia ja nopeus 15 solmua, kun moottorit toimivat 85 prosentin teholla sallitusta jatkuvasta tehosta. Myyntisopimuksen mukaan alus C 241 oli määrä luovuttaa ostajalle, Arcotur S.r.l:lle, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007. Kokonaiskauppasumma oli 30 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(15)

Arcotur S.r.l. tilasi De Polilta 28 päivänä tammikuuta 2005 aluksen C 241. Sopimuksen mukaan kemikaalisäiliöaluksen C 241 tekniset ominaisuudet olivat seuraavat: kokonaispituus 125 metriä, mallileveys 19 metriä, kantavuus noin 7 300 tonnia ja nopeus 15 solmua, kun moottorit toimivat 85 prosentin teholla sallitusta jatkuvasta tehosta. Myyntisopimuksen mukaan alus C 241 oli määrä luovuttaa ostajalle, Arcotur S.r.l:lle, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007. Kokonaiskauppasumma oli 30 miljoonaa euroa.

| (16) | Toukokuun 26 päivänä 2006 telakka tilasi toimittajalta, jäljempänä ’toimittaja’, aluksen vaihteiston. Toimittajan vahvistuksen mukaan tilauksen oli määrä olla toimitusvalmis 3 päivänä syyskuuta 2007. De Polin antamien tietojen mukaan aluksen C 241 vaihteisto oli ominaisuuksiltaan ainutlaatuinen erikoismalli, joka poikkesi saman toimittajan standardimallista useiden teknisten ominaisuuksiensa puolesta. |
| --- | --- |

(16)

Toukokuun 26 päivänä 2006 telakka tilasi toimittajalta, jäljempänä ’toimittaja’, aluksen vaihteiston. Toimittajan vahvistuksen mukaan tilauksen oli määrä olla toimitusvalmis 3 päivänä syyskuuta 2007. De Polin antamien tietojen mukaan aluksen C 241 vaihteisto oli ominaisuuksiltaan ainutlaatuinen erikoismalli, joka poikkesi saman toimittajan standardimallista useiden teknisten ominaisuuksiensa puolesta.

| (17) | Heinäkuun 6 päivänä 2006 Arcoin S.p.A. (entinen Arcotur S.r.l.) ja De Poli muuttivat 28 päivänä tammikuuta 2005 tehtyä sopimusta siten, että aluksen C 241 ominaisuudet olivat nyt seuraavat: kokonaispituus 112 metriä, mallileveys 16,8 metriä, kantavuus noin 5 300 tonnia. Muutosten vuoksi aluksen hinta aleni 23 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(17)

Heinäkuun 6 päivänä 2006 Arcoin S.p.A. (entinen Arcotur S.r.l.) ja De Poli muuttivat 28 päivänä tammikuuta 2005 tehtyä sopimusta siten, että aluksen C 241 ominaisuudet olivat nyt seuraavat: kokonaispituus 112 metriä, mallileveys 16,8 metriä, kantavuus noin 5 300 tonnia. Muutosten vuoksi aluksen hinta aleni 23 miljoonaan euroon.

| (18) | Heinäkuun 20 päivänä 2006 Arcoin S.p.A. siirsi aluksen C 241 rakentamisesta tehdyn sopimuksen Elbana di Navigazione S.p.A:lle. |
| --- | --- |

(18)

Heinäkuun 20 päivänä 2006 Arcoin S.p.A. siirsi aluksen C 241 rakentamisesta tehdyn sopimuksen Elbana di Navigazione S.p.A:lle.

| (19) | Toukokuun 26 päivänä 2006 tilattu vaihteisto ei ollut valmis sovittuna toimitusajankohtana, 3 päivänä syyskuuta 2007. Toimittaja ilmoitti De Polille 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että se ei pystyisi toimittamaan vaihteistoa sovittuun määräaikaan mennessä, koska markkinoilla oli pulaa raaka-aineista, minkä vuoksi sen alihankkijoiden toimitukset olivat viivästyneet. Toimittaja vahvisti 18 päivänä tammikuuta 2008, että vaihteiston toimitus siirtyisi helmikuuhun 2008, eli se myöhästyisi alkuperäisestä toimituspäivästä noin kuusi kuukautta. |
| --- | --- |

(19)

Toukokuun 26 päivänä 2006 tilattu vaihteisto ei ollut valmis sovittuna toimitusajankohtana, 3 päivänä syyskuuta 2007. Toimittaja ilmoitti De Polille 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että se ei pystyisi toimittamaan vaihteistoa sovittuun määräaikaan mennessä, koska markkinoilla oli pulaa raaka-aineista, minkä vuoksi sen alihankkijoiden toimitukset olivat viivästyneet. Toimittaja vahvisti 18 päivänä tammikuuta 2008, että vaihteiston toimitus siirtyisi helmikuuhun 2008, eli se myöhästyisi alkuperäisestä toimituspäivästä noin kuusi kuukautta.

| (20) | Tämän vuoksi Italian viranomaiset pyysivät aluksen C 241 toimituspäivän lykkäämistä 31 päivään elokuuta 2008, mikä on kahdeksan kuukautta myöhemmin kuin sopimukseen perustuva aluksen alkuperäinen toimituspäivä (31 päivä joulukuuta 2007). |
| --- | --- |

(20)

Tämän vuoksi Italian viranomaiset pyysivät aluksen C 241 toimituspäivän lykkäämistä 31 päivään elokuuta 2008, mikä on kahdeksan kuukautta myöhemmin kuin sopimukseen perustuva aluksen alkuperäinen toimituspäivä (31 päivä joulukuuta 2007).

| (21) | Saamiensa tietojen perusteella komissio on todennut, että alus C 241 luovutettiin vihdoin 3 päivänä marraskuuta 2008 (12). |
| --- | --- |

(21)

Saamiensa tietojen perusteella komissio on todennut, että alus C 241 luovutettiin vihdoin 3 päivänä marraskuuta 2008 (12).

III.   TUKI

| (22) | Väliaikaisista suojajärjestelyistä annetussa asetuksessa (13) määritellään väliaikaiset ja poikkeukselliset toimenpiteet yhteisön telakoiden avustamiseksi niillä segmenteillä, jotka olivat kärsineet haittavaikutuksista Korean epäterveistä kilpailukäytännöistä aiheutuneiden vakavien haittojen muodossa (14). |
| --- | --- |

(22)

Väliaikaisista suojajärjestelyistä annetussa asetuksessa (13) määritellään väliaikaiset ja poikkeukselliset toimenpiteet yhteisön telakoiden avustamiseksi niillä segmenteillä, jotka olivat kärsineet haittavaikutuksista Korean epäterveistä kilpailukäytännöistä aiheutuneiden vakavien haittojen muodossa (14).

| (23) | Väliaikaisista suojajärjestelyistä annetussa asetuksessa pidetään sisämarkkinoille soveltuvana suoraa tukea, jonka enimmäisintensiteetti on 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta (15), sekä tukea tiettyjen alustyyppien (konttialukset, kemikaalisäiliöalukset, tuotesäiliöalukset ja nesteytetyn maakaasun kuljetusalukset) rakentamista koskeville sopimuksille (16), jos seuraavat edellytykset täyttyvät: sopimuksesta on kilpailtu korealaisen telakan kanssa, joka tarjoaa alempaa hintaa (17), lopullinen sopimus on tehty ennen asetuksen voimassaolon päättymistä (31 päivänä maaliskuuta 2005) (18) ja alus luovutetaan alle kolmen vuoden kuluessa lopullisen sopimuksen allekirjoittamisesta (19). |
| --- | --- |

(23)

Väliaikaisista suojajärjestelyistä annetussa asetuksessa pidetään sisämarkkinoille soveltuvana suoraa tukea, jonka enimmäisintensiteetti on 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta (15), sekä tukea tiettyjen alustyyppien (konttialukset, kemikaalisäiliöalukset, tuotesäiliöalukset ja nesteytetyn maakaasun kuljetusalukset) rakentamista koskeville sopimuksille (16), jos seuraavat edellytykset täyttyvät: sopimuksesta on kilpailtu korealaisen telakan kanssa, joka tarjoaa alempaa hintaa (17), lopullinen sopimus on tehty ennen asetuksen voimassaolon päättymistä (31 päivänä maaliskuuta 2005) (18) ja alus luovutetaan alle kolmen vuoden kuluessa lopullisen sopimuksen allekirjoittamisesta (19).

| (24) | Asetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaan komissio voi kuitenkin pidentää tätä aluksen luovutukselle asetettua kolmen vuoden määräaikaa, ”jos se on perusteltua yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”. |
| --- | --- |

(24)

Asetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaan komissio voi kuitenkin pidentää tätä aluksen luovutukselle asetettua kolmen vuoden määräaikaa, ”jos se on perusteltua yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”.

| (25) | Toukokuussa 2004 komissio hyväksyi väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen nojalla Italian telakkatukiohjelman (20), jossa tuen myöntämisedellytykset ovat asetuksen mukaiset. Italian tukiohjelmassa määrätään erityisesti siitä, että tukea myönnetään enintään 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta aluksille, jotka luovutetaan alle kolmen vuoden kuluessa lopullisen sopimuksen allekirjoittamisesta, ja siitä, että komissio voi pidentää luovuttamiselle asetettua määräaikaa vain ”jos se on perusteltua yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista” (tukiohjelman 29 kohta). |
| --- | --- |

(25)

Toukokuussa 2004 komissio hyväksyi väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen nojalla Italian telakkatukiohjelman (20), jossa tuen myöntämisedellytykset ovat asetuksen mukaiset. Italian tukiohjelmassa määrätään erityisesti siitä, että tukea myönnetään enintään 6 prosenttia tukea edeltävästä sopimusarvosta aluksille, jotka luovutetaan alle kolmen vuoden kuluessa lopullisen sopimuksen allekirjoittamisesta, ja siitä, että komissio voi pidentää luovuttamiselle asetettua määräaikaa vain ”jos se on perusteltua yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista” (tukiohjelman 29 kohta).

| (26) | De Polin telakka esitti Italian viranomaisille 31 päivänä tammikuuta 2005 pyynnön myöntää edellä mainitussa tukiohjelmassa aluksen C 241 rakentamiseen osoitettu maksuosuus, jonka määrä oli 1,3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(26)

De Polin telakka esitti Italian viranomaisille 31 päivänä tammikuuta 2005 pyynnön myöntää edellä mainitussa tukiohjelmassa aluksen C 241 rakentamiseen osoitettu maksuosuus, jonka määrä oli 1,3 miljoonaa euroa.

| (27) | Tammikuun 25 päivänä 2008 De Poli pyysi, että aluksen C 241 luovutusajankohtaa lykättäisiin 31 päivästä joulukuuta 200731 päivään elokuuta 2008. |
| --- | --- |

(27)

Tammikuun 25 päivänä 2008 De Poli pyysi, että aluksen C 241 luovutusajankohtaa lykättäisiin 31 päivästä joulukuuta 200731 päivään elokuuta 2008.

| (28) | Italian viranomaiset vahvistivat, että tukea ei ollut myönnetty. Ne huomauttivat, että ottaen huomioon 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös (21), jossa komissio totesi, että Italian tukiohjelman kattamiseen tarkoitettu 10 miljoonan euron lisärahoitus ei sovellu sisämarkkinoille, tuen myöntämiseen ei ole riittävästi varoja. |
| --- | --- |

(28)

Italian viranomaiset vahvistivat, että tukea ei ollut myönnetty. Ne huomauttivat, että ottaen huomioon 21 päivänä lokakuuta 2008 tehty komission päätös (21), jossa komissio totesi, että Italian tukiohjelman kattamiseen tarkoitettu 10 miljoonan euron lisärahoitus ei sovellu sisämarkkinoille, tuen myöntämiseen ei ole riittävästi varoja.

IV.   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS

| (29) | Komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä suhtautuvansa epäilevästi siihen, ovatko olosuhteet, jotka Italian viranomaisten ja De Polin mukaan oikeuttavat aluksen C 241 (samoin kuin tämän arvioinnin ulkopuolelle jäävien alusten C 242, C 243 ja C 244) luovuttamisen lykkäämisen, Italian tukiohjelman 29 kohdassa tarkoitettuja ”odottamattomia, merkittäviä ja perusteltavissa olevia häiriöitä, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”. |
| --- | --- |

(29)

Komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä suhtautuvansa epäilevästi siihen, ovatko olosuhteet, jotka Italian viranomaisten ja De Polin mukaan oikeuttavat aluksen C 241 (samoin kuin tämän arvioinnin ulkopuolelle jäävien alusten C 242, C 243 ja C 244) luovuttamisen lykkäämisen, Italian tukiohjelman 29 kohdassa tarkoitettuja ”odottamattomia, merkittäviä ja perusteltavissa olevia häiriöitä, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”.

| (30) | Vaikka komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämät epäilykset koskevat kaikkia neljää alusta (C 241, C 242, C 243 ja C 244), niillä on merkitystä ainoastaan alusta C 241 koskevan arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(30)

Vaikka komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämät epäilykset koskevat kaikkia neljää alusta (C 241, C 242, C 243 ja C 244), niillä on merkitystä ainoastaan alusta C 241 koskevan arvioinnin kannalta.

| (31) | Päätöksessään komissio kyseenalaistaa ensinnäkin sen, olivatko Arcoin S.p.A:n kanssa tehdyt sopimukset lopullisia vai olivatko ne De Polille pikemminkin keino varmistaa tuen hyväksyttävyydelle asetetun määräajan noudattaminen ja vain toissijaisesti keino saada alukselle lopullinen ostaja. |
| --- | --- |

(31)

Päätöksessään komissio kyseenalaistaa ensinnäkin sen, olivatko Arcoin S.p.A:n kanssa tehdyt sopimukset lopullisia vai olivatko ne De Polille pikemminkin keino varmistaa tuen hyväksyttävyydelle asetetun määräajan noudattaminen ja vain toissijaisesti keino saada alukselle lopullinen ostaja.

| (32) | Toiseksi komissio epäilee, että myyntisopimusten siirtäminen laivanvarustajalta toiselle oli itsessään yksi luovutuksen viivästymiseen johtaneista syistä. |
| --- | --- |

(32)

Toiseksi komissio epäilee, että myyntisopimusten siirtäminen laivanvarustajalta toiselle oli itsessään yksi luovutuksen viivästymiseen johtaneista syistä.

| (33) | Kolmanneksi komissio epäilee, että De Poli on saattanut hyväksyä tilauksia yli oman todellisen tuotantokapasiteettinsa, sillä telakka suunnitteli rakentavansa vuosina 2005–2008 peräti 18 alusta, joista puolet oli tarkoitus rakentaa telakan kahdella suurella rakennusalustalla ja puolet pienemmän rakenteen päällä. |
| --- | --- |

(33)

Kolmanneksi komissio epäilee, että De Poli on saattanut hyväksyä tilauksia yli oman todellisen tuotantokapasiteettinsa, sillä telakka suunnitteli rakentavansa vuosina 2005–2008 peräti 18 alusta, joista puolet oli tarkoitus rakentaa telakan kahdella suurella rakennusalustalla ja puolet pienemmän rakenteen päällä.

| (34) | Komissio suhtautuu epäilevästi myös siihen, olivatko olennaisten komponenttien toimituksessa tapahtuneet viivästykset todella odottamattomia niin kuin Italian viranomaiset väittävät. Komissio epäilee, että kyseessä oli sen sijaan tavanomainen liiketoimintariski, joka huolellisesti toimivan telakan olisi pitänyt ottaa huomioon työn suunnittelussa. Komissio katsoo erityisesti, että De Poli on saattanut lisätä viivästymisriskiä tilaamalla eräitä alusten komponentteja liian myöhään. |
| --- | --- |

(34)

Komissio suhtautuu epäilevästi myös siihen, olivatko olennaisten komponenttien toimituksessa tapahtuneet viivästykset todella odottamattomia niin kuin Italian viranomaiset väittävät. Komissio epäilee, että kyseessä oli sen sijaan tavanomainen liiketoimintariski, joka huolellisesti toimivan telakan olisi pitänyt ottaa huomioon työn suunnittelussa. Komissio katsoo erityisesti, että De Poli on saattanut lisätä viivästymisriskiä tilaamalla eräitä alusten komponentteja liian myöhään.

| (35) | Italian viranomaiset väittävät menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 16 päivänä kesäkuuta 2008 esittämissään, alusta C 241 koskevissa huomautuksissa, että De Polilla oli potentiaalisesti käytössään tarvittava tuotantokapasiteetti, niin että se olisi voinut luovuttaa alukset 36 kuukauden kuluessa myyntisopimuksen tekemisestä. Italian viranomaisten mukaan viivästys johtui ainoastaan vaihteiston toimituksen myöhästymisestä, mikä viranomaisten mukaan oli Italian tukiohjelman 29 kohdassa tarkoitettu merkittävä, poikkeuksellinen, odottamaton ja yrityksestä riippumaton tekijä. |
| --- | --- |

(35)

Italian viranomaiset väittävät menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 16 päivänä kesäkuuta 2008 esittämissään, alusta C 241 koskevissa huomautuksissa, että De Polilla oli potentiaalisesti käytössään tarvittava tuotantokapasiteetti, niin että se olisi voinut luovuttaa alukset 36 kuukauden kuluessa myyntisopimuksen tekemisestä. Italian viranomaisten mukaan viivästys johtui ainoastaan vaihteiston toimituksen myöhästymisestä, mikä viranomaisten mukaan oli Italian tukiohjelman 29 kohdassa tarkoitettu merkittävä, poikkeuksellinen, odottamaton ja yrityksestä riippumaton tekijä.

| (36) | De Polin samana päivänä esittämien huomautusten mukaan se, että telakan ja Arcoin S.p.A:n johtohenkilöt kuuluivat molemmat De Polin sukuun, ei ole riittävä peruste epäillä alun perin 28 päivänä tammikuuta 2005 tehdyn sopimuksen aitoutta. Italian viranomaiset tukevat väitettä huomauttamalla, että silloin kun alusta C 241 koskeva sopimus tehtiin, telakan ja Arcoin S.p.A:n välillä ei ollut suoria liiketoimintayhteyksiä (lukuun ottamatta sitä, että Arcoin S.p.A:n omistivat De Polin sukuun kuuluvat henkilöt, jotka eivät olleet aivan samoja kuin De Polin osakkeenomistajat). |
| --- | --- |

(36)

De Polin samana päivänä esittämien huomautusten mukaan se, että telakan ja Arcoin S.p.A:n johtohenkilöt kuuluivat molemmat De Polin sukuun, ei ole riittävä peruste epäillä alun perin 28 päivänä tammikuuta 2005 tehdyn sopimuksen aitoutta. Italian viranomaiset tukevat väitettä huomauttamalla, että silloin kun alusta C 241 koskeva sopimus tehtiin, telakan ja Arcoin S.p.A:n välillä ei ollut suoria liiketoimintayhteyksiä (lukuun ottamatta sitä, että Arcoin S.p.A:n omistivat De Polin sukuun kuuluvat henkilöt, jotka eivät olleet aivan samoja kuin De Polin osakkeenomistajat).

| (37) | De Poli huomauttaa tältä osin, että laivanrakennusalalla ei ole harvinaista, että tilataan aluksia, jotka pannaan myyntiin myöhemmin, joko sitten kun työt on saatettu päätökseen tai jo rakennusaikana. |
| --- | --- |

(37)

De Poli huomauttaa tältä osin, että laivanrakennusalalla ei ole harvinaista, että tilataan aluksia, jotka pannaan myyntiin myöhemmin, joko sitten kun työt on saatettu päätökseen tai jo rakennusaikana.

| (38) | Aluksen C 241 rakennustyön suunnittelusta De Poli huomauttaa, että laivanrakennushankkeiden monimutkaisuuden vuoksi rakennussopimuksen tekemisen ja töiden aloittamisen välillä kuluu yleensä useita kuukausia. Telakan mukaan on yleinen käytäntö, että sopimuksen allekirjoittamisen ja töiden varsinaisen aloittamisen välisenä aikana telakka valmistelee töiden aloittamista muun muassa laatimalla hankkeen toteuttamissuunnitelman ja tekemällä sopimuksia eri tavarantoimittajien kanssa. |
| --- | --- |

(38)

Aluksen C 241 rakennustyön suunnittelusta De Poli huomauttaa, että laivanrakennushankkeiden monimutkaisuuden vuoksi rakennussopimuksen tekemisen ja töiden aloittamisen välillä kuluu yleensä useita kuukausia. Telakan mukaan on yleinen käytäntö, että sopimuksen allekirjoittamisen ja töiden varsinaisen aloittamisen välisenä aikana telakka valmistelee töiden aloittamista muun muassa laatimalla hankkeen toteuttamissuunnitelman ja tekemällä sopimuksia eri tavarantoimittajien kanssa.

| (39) | De Polin Italian viranomaisille esittämän alustavan työsuunnitelman (22) mukaan aluksen C 241 rakentaminen oli määrä aloittaa vuoden 2006 ensimmäisellä neljänneksellä, ja alus oli tarkoitus luovuttaa vuoden 2007 jälkipuoliskolla. Tarkistetun työsuunnitelman mukaan aluksen C 241 rakentamisen piti kuitenkin alkaa vasta 28 päivänä syyskuuta 2006 (telakan eteläisellä rakennusalustalla). |
| --- | --- |

(39)

De Polin Italian viranomaisille esittämän alustavan työsuunnitelman (22) mukaan aluksen C 241 rakentaminen oli määrä aloittaa vuoden 2006 ensimmäisellä neljänneksellä, ja alus oli tarkoitus luovuttaa vuoden 2007 jälkipuoliskolla. Tarkistetun työsuunnitelman mukaan aluksen C 241 rakentamisen piti kuitenkin alkaa vasta 28 päivänä syyskuuta 2006 (telakan eteläisellä rakennusalustalla).

| (40) | De Polin mukaan vaihteiston toimitus on laivanrakennuksessa keskeinen vaihe, koska vasta sen jälkeen vaihteisto voidaan liittää moottoriin, potkuri kiinnittää ja aluksen rungon rakentaminen saattaa päätökseen. Monet kokoonpanotoimet ja valmistelu- tai rakennustyöt voidaan toteuttaa vasta vaihteiston asentamisen jälkeen. De Polin mukaan vaihteiston kaltaisia komponentteja ei yleensä tilata etukäteen, jotta voidaan välttää varastointikulut ja ennakkomaksut. Telakka korostaa, että sen käyttämä toimittaja on alansa johtava yritys, jolla on vankka kokemus, minkä vuoksi ei ollut syytä epäillä, etteikö vaihteistoa toimitettaisi ajoissa. |
| --- | --- |

(40)

De Polin mukaan vaihteiston toimitus on laivanrakennuksessa keskeinen vaihe, koska vasta sen jälkeen vaihteisto voidaan liittää moottoriin, potkuri kiinnittää ja aluksen rungon rakentaminen saattaa päätökseen. Monet kokoonpanotoimet ja valmistelu- tai rakennustyöt voidaan toteuttaa vasta vaihteiston asentamisen jälkeen. De Polin mukaan vaihteiston kaltaisia komponentteja ei yleensä tilata etukäteen, jotta voidaan välttää varastointikulut ja ennakkomaksut. Telakka korostaa, että sen käyttämä toimittaja on alansa johtava yritys, jolla on vankka kokemus, minkä vuoksi ei ollut syytä epäillä, etteikö vaihteistoa toimitettaisi ajoissa.

| (41) | De Poli esittää, että sillä on koko ajan ollut riittävästi kapasiteettia luovuttaa vuosina 2005–2008 tilatut 18 alusta aikataulussa, koska alusten yhteenlaskettu kantavuus oli 10 000 tonnia vuodessa ja telakan tuotantokapasiteetti oli todistetusti ollut yli 12 000 tonnia vuodessa. Telakka toteaa lisäksi, että kyseisenä ajanjaksona tilatuista 18 aluksesta yhdeksän oli pieniä (kokonaispituus 20 metriä ja kantavuus 25 tonnia) ja muut yhdeksän samaa suuruusluokkaa kuin C 241. De Polin mukaan tämä osoittaa, että telakalla oli riittävästi kapasiteettia täyttää kaikki tilaukset aikataulussa ja ettei se ollut tehnyt sitoumuksia yli tuotantokapasiteettinsa. |
| --- | --- |

(41)

De Poli esittää, että sillä on koko ajan ollut riittävästi kapasiteettia luovuttaa vuosina 2005–2008 tilatut 18 alusta aikataulussa, koska alusten yhteenlaskettu kantavuus oli 10 000 tonnia vuodessa ja telakan tuotantokapasiteetti oli todistetusti ollut yli 12 000 tonnia vuodessa. Telakka toteaa lisäksi, että kyseisenä ajanjaksona tilatuista 18 aluksesta yhdeksän oli pieniä (kokonaispituus 20 metriä ja kantavuus 25 tonnia) ja muut yhdeksän samaa suuruusluokkaa kuin C 241. De Polin mukaan tämä osoittaa, että telakalla oli riittävästi kapasiteettia täyttää kaikki tilaukset aikataulussa ja ettei se ollut tehnyt sitoumuksia yli tuotantokapasiteettinsa.

| (42) | De Poli muistuttaa lopuksi, että komissio on aiemmin useaan otteeseen hyväksynyt (myös De Polin esittämiä) toimitusten lykkäämistä koskevia pyyntöjä, jotka ovat perustuneet keskeisen tärkeiden komponenttien toimitusten viivästymiseen. |
| --- | --- |

(42)

De Poli muistuttaa lopuksi, että komissio on aiemmin useaan otteeseen hyväksynyt (myös De Polin esittämiä) toimitusten lykkäämistä koskevia pyyntöjä, jotka ovat perustuneet keskeisen tärkeiden komponenttien toimitusten viivästymiseen.

VI.   ARVIOINTI

| (43) | Ensinnäkin, koska Italian viranomaiset ovat peruuttaneet alusten C 242, C 243 ja C 244 toimitusajan pidentämistä koskevat pyyntönsä ja koska tähän tarkoitukseen ei ole myönnetty varoja, virallinen tutkintamenettely on näitä kolmea alusta koskevien Italian viranomaisten pyyntöjen osalta käynyt aiheettomaksi, minkä vuoksi se lopetetaan ilman, että asiaa arvioidaan enempää. |
| --- | --- |

(43)

Ensinnäkin, koska Italian viranomaiset ovat peruuttaneet alusten C 242, C 243 ja C 244 toimitusajan pidentämistä koskevat pyyntönsä ja koska tähän tarkoitukseen ei ole myönnetty varoja, virallinen tutkintamenettely on näitä kolmea alusta koskevien Italian viranomaisten pyyntöjen osalta käynyt aiheettomaksi, minkä vuoksi se lopetetaan ilman, että asiaa arvioidaan enempää.

| (44) | Tämä arviointi koskee näin ollen ainoastaan alusta C 241, ja siinä viitataan aluksiin C 242, C 243 ja C 244 ainoastaan silloin kun se on tarpeen tämän arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(44)

Tämä arviointi koskee näin ollen ainoastaan alusta C 241, ja siinä viitataan aluksiin C 242, C 243 ja C 244 ainoastaan silloin kun se on tarpeen tämän arvioinnin kannalta.

| (45) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa luetellaan kumulatiiviset edellytykset, joiden täyttyessä kansallinen toimenpide on katsottava valtiontueksi: toimenpiteeseen sisältyvä etu on valikoiva, se on toteutettu valtion varoista, se aiheuttaa kilpailun vääristymistä ja vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(45)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa luetellaan kumulatiiviset edellytykset, joiden täyttyessä kansallinen toimenpide on katsottava valtiontueksi: toimenpiteeseen sisältyvä etu on valikoiva, se on toteutettu valtion varoista, se aiheuttaa kilpailun vääristymistä ja vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (46) | Toimenpide, jonka Italia aikoo toteuttaa De Polin hyväksi aluksen C 241 rakentamista varten ja joka käsittää enintään 6 prosentin rahoitusosuuden tukea edeltävästä sopimusarvosta (noin 1,3 miljoonaa euroa), on kiistatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteen rahoittaa Italian valtio. Varoilla on tarkoitus kattaa laivanrakennukseen liittyviä kustannuksia, jotka telakka normaalisti joutuisi maksamaan itse, joten ne tuovat De Polille etua. Toimenpide on valikoiva, koska sen ainoa edunsaaja on De Poli. Koska toimenpide tukee telakan asemaa suhteessa eurooppalaisiin kilpailijoihin, se on omiaan vääristämään kilpailua Euroopan laivanrakennusmarkkinoilla ja vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(46)

Toimenpide, jonka Italia aikoo toteuttaa De Polin hyväksi aluksen C 241 rakentamista varten ja joka käsittää enintään 6 prosentin rahoitusosuuden tukea edeltävästä sopimusarvosta (noin 1,3 miljoonaa euroa), on kiistatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteen rahoittaa Italian valtio. Varoilla on tarkoitus kattaa laivanrakennukseen liittyviä kustannuksia, jotka telakka normaalisti joutuisi maksamaan itse, joten ne tuovat De Polille etua. Toimenpide on valikoiva, koska sen ainoa edunsaaja on De Poli. Koska toimenpide tukee telakan asemaa suhteessa eurooppalaisiin kilpailijoihin, se on omiaan vääristämään kilpailua Euroopan laivanrakennusmarkkinoilla ja vaikuttaa siten jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (47) | Tarkasteltavana olevaan asiaan liittyy kaksi seikkaa, joiden vuoksi komissio alkoi epäillä De Polille myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Ensinnäkin Italian tukiohjelman 29 kohdassa määrätään, että tukea voidaan myöntää aluksille, jotka luovutetaan alle kolmen vuoden kuluessa lopullisen sopimuksen tekemisestä. Toiseksi tukiohjelman 33 kohdassa määrätään, että lopulliset sopimukset on tehtävä ennen kuin väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2005. |
| --- | --- |

(47)

Tarkasteltavana olevaan asiaan liittyy kaksi seikkaa, joiden vuoksi komissio alkoi epäillä De Polille myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Ensinnäkin Italian tukiohjelman 29 kohdassa määrätään, että tukea voidaan myöntää aluksille, jotka luovutetaan alle kolmen vuoden kuluessa lopullisen sopimuksen tekemisestä. Toiseksi tukiohjelman 33 kohdassa määrätään, että lopulliset sopimukset on tehtävä ennen kuin väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2005.

| (48) | Jälkimmäisen kohdan osalta Italian viranomaiset ovat selittäneet, että sopimusten siirto laivanvarustajalta toiselle väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen voimassaolon päättymisen jälkeen ei tarkoita sitä, etteikö aluksen C 241 rakentamisesta 28 päivänä tammikuuta 2005 tehty alkuperäinen sopimus olisi Italian tukiohjelman 29 kohdassa tarkoitettu ’lopullinen sopimus’. |
| --- | --- |

(48)

Jälkimmäisen kohdan osalta Italian viranomaiset ovat selittäneet, että sopimusten siirto laivanvarustajalta toiselle väliaikaisista suojajärjestelyistä annetun asetuksen voimassaolon päättymisen jälkeen ei tarkoita sitä, etteikö aluksen C 241 rakentamisesta 28 päivänä tammikuuta 2005 tehty alkuperäinen sopimus olisi Italian tukiohjelman 29 kohdassa tarkoitettu ’lopullinen sopimus’.

| (49) | Komissio myöntää, että sopimusten siirtäminen kolmannelle osapuolelle näyttää olevan laivanrakennusalalla yleinen käytäntö. Komissio on katsonut eräässä aiemmassa päätöksessä (23), joka niin ikään koski kahden aluksen kolmivuotisen toimitusajan pidentämistä, että sopimusten siirrosta huolimatta ensimmäistä sopimusta voitiin pitää lopullisena, koska tuotetyyppi säilyi muuttumattomana ja uusi omistaja tuli edellisen sijaan ja sai kaikki tälle kuuluneet oikeudet ja velvollisuudet. Edellä mainitussa asiassa komissio kuitenkin katsoi, että omaisuuden siirto sinänsä ei vaikuttanut sopimusten luonteeseen eikä siten myöskään tuen myöntämisedellytyksiin. |
| --- | --- |

(49)

Komissio myöntää, että sopimusten siirtäminen kolmannelle osapuolelle näyttää olevan laivanrakennusalalla yleinen käytäntö. Komissio on katsonut eräässä aiemmassa päätöksessä (23), joka niin ikään koski kahden aluksen kolmivuotisen toimitusajan pidentämistä, että sopimusten siirrosta huolimatta ensimmäistä sopimusta voitiin pitää lopullisena, koska tuotetyyppi säilyi muuttumattomana ja uusi omistaja tuli edellisen sijaan ja sai kaikki tälle kuuluneet oikeudet ja velvollisuudet. Edellä mainitussa asiassa komissio kuitenkin katsoi, että omaisuuden siirto sinänsä ei vaikuttanut sopimusten luonteeseen eikä siten myöskään tuen myöntämisedellytyksiin.

| (50) | Myöskään käsiteltävänä olevassa tapauksessa sopimuksen siirto laivanvarustajalta toiselle ei ole vaikuttanut tuotetyyppiin eikä sopimuksen luonteeseen, vaan uusi omistaja on olennaisilta osin tullut alkuperäisen sopimuspuolen sijaan ja saanut kaikki sille kuuluneet oikeudet ja velvollisuudet. Näin ollen komissio katsoo, että alkuperäinen sopimus on lopullinen ja että se on Italian tukiohjelman perusteella tukikelpoinen. |
| --- | --- |

(50)

Myöskään käsiteltävänä olevassa tapauksessa sopimuksen siirto laivanvarustajalta toiselle ei ole vaikuttanut tuotetyyppiin eikä sopimuksen luonteeseen, vaan uusi omistaja on olennaisilta osin tullut alkuperäisen sopimuspuolen sijaan ja saanut kaikki sille kuuluneet oikeudet ja velvollisuudet. Näin ollen komissio katsoo, että alkuperäinen sopimus on lopullinen ja että se on Italian tukiohjelman perusteella tukikelpoinen.

| (51) | Alusten luovutukselle asetetun kolmen vuoden määräajan pidentämiseen kohdistuvien epäilysten osalta voidaan todeta, että Italian tukiohjelman mukaan komissio voi pidentää määräaikaa, jos se on perusteltua ”yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”. |
| --- | --- |

(51)

Alusten luovutukselle asetetun kolmen vuoden määräajan pidentämiseen kohdistuvien epäilysten osalta voidaan todeta, että Italian tukiohjelman mukaan komissio voi pidentää määräaikaa, jos se on perusteltua ”yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”.

| (52) | Komission on kuitenkin arvioitava, ovatko Italian viranomaiset osoittaneet riittävällä tavalla, että aluksen C 241 luovutukseen liittyvät viivästykset täyttävät Italian tukiohjelmassa vahvistetut edellytykset määräajan pidentämiselle. |
| --- | --- |

(52)

Komission on kuitenkin arvioitava, ovatko Italian viranomaiset osoittaneet riittävällä tavalla, että aluksen C 241 luovutukseen liittyvät viivästykset täyttävät Italian tukiohjelmassa vahvistetut edellytykset määräajan pidentämiselle.

| (53) | Ennen kuin komissio ryhtyy arvioimaan Italian toimittamia tietoja, se toteaa alustavasti, että Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on katsonut asiassa Astilleros Zamacona16 päivänä maaliskuuta 2000 antamassaan tuomiossa (24), että poikkeuksellisia olosuhteita koskevaa säännöstä, jonka mukaan on mahdollista poiketa kolmen vuoden määräaikaa koskevan säännöksen ensimmäisessä alakohdassa vahvistetuista periaatteista, olisi tulkittava suppeasti. Tuomioistuimen mukaan säännöksen sanamuoto ”poikkeukselliset olosuhteet” osoittaa jo itsessään, että lainsäätäjä on tarkoittanut sitä sovellettavan vain hyvin erityisissä tapauksissa. Tuomioistuin on näin ollen katsonut, että on asianomaisen jäsenvaltion tehtävä osoittaa, että oletetut poikkeukselliset olosuhteet ovat aiheuttaneet telakan työsuunnitelmaan vaikuttavan häiriön, joka on viivästyttänyt aluksen luovutusta, ja näytettävä toteen näiden kahden tapahtuman välinen syy-yhteys. |
| --- | --- |

(53)

Ennen kuin komissio ryhtyy arvioimaan Italian toimittamia tietoja, se toteaa alustavasti, että Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on katsonut asiassa Astilleros Zamacona16 päivänä maaliskuuta 2000 antamassaan tuomiossa (24), että poikkeuksellisia olosuhteita koskevaa säännöstä, jonka mukaan on mahdollista poiketa kolmen vuoden määräaikaa koskevan säännöksen ensimmäisessä alakohdassa vahvistetuista periaatteista, olisi tulkittava suppeasti. Tuomioistuimen mukaan säännöksen sanamuoto ”poikkeukselliset olosuhteet” osoittaa jo itsessään, että lainsäätäjä on tarkoittanut sitä sovellettavan vain hyvin erityisissä tapauksissa. Tuomioistuin on näin ollen katsonut, että on asianomaisen jäsenvaltion tehtävä osoittaa, että oletetut poikkeukselliset olosuhteet ovat aiheuttaneet telakan työsuunnitelmaan vaikuttavan häiriön, joka on viivästyttänyt aluksen luovutusta, ja näytettävä toteen näiden kahden tapahtuman välinen syy-yhteys.

| (54) | Italian viranomaisten mukaan aluksen C 241 luovutuksen viivästyminen johtui vaihteiston toimituksen lykkääntymisestä (6 kuukaudella) ja tämän aiheuttamasta kokoonpanotöiden viivästymisestä yhdellä kuukaudella. Komissio toteaa, että tämä on ainoa syy, jonka Italian viranomaiset ovat esittäneet viivästykselle. Määräajan pidentämistä koskevassa pyynnössä ei mainita syyksi sopimuksen siirtämisestä aiheutuneita uusia teknisiä eritelmiä. |
| --- | --- |

(54)

Italian viranomaisten mukaan aluksen C 241 luovutuksen viivästyminen johtui vaihteiston toimituksen lykkääntymisestä (6 kuukaudella) ja tämän aiheuttamasta kokoonpanotöiden viivästymisestä yhdellä kuukaudella. Komissio toteaa, että tämä on ainoa syy, jonka Italian viranomaiset ovat esittäneet viivästykselle. Määräajan pidentämistä koskevassa pyynnössä ei mainita syyksi sopimuksen siirtämisestä aiheutuneita uusia teknisiä eritelmiä.

| (55) | Komission vakiintuneen käytännön (25) mukaan edellytys, jonka mukaan olosuhteiden on oltava ”poikkeuksellisia”, sulkee pois yleiset tai ainakin normaalit tapahtumat, jotka olisi järkevää ottaa huomioon telakan työsuunnitelmassa. Poikkeuksellisina voidaan pitää olennaisten komponenttitoimitusten merkittävää viivästymistä, kun taas vähäisempiä viivästyksiä ei välttämättä pidetä poikkeuksellisina, vaikka laivanrakennushankkeet voivatkin olla pitkällisiä ja monimutkaisia. Koska tällaisia poikkeuksia on lisäksi tulkittava suppeasti, komissio arvioi huolellisesti, liittyykö asiaan tekijöitä, joiden perusteella telakka olisi voinut ennakoida tai välttää viivästykset tai ainakin vähentää niiden vaikutuksia esimerkiksi parantamalla tilausten ajoittamista suhteessa asianomaiseen työsuunnitelmaan. Tapahtuman odottamattomuutta koskeva edellytys sulkee pois kaikki sellaiset tekijät, joihin osapuolten olisi kohtuudella voinut odottaa varautuvan ennalta. |
| --- | --- |

(55)

Komission vakiintuneen käytännön (25) mukaan edellytys, jonka mukaan olosuhteiden on oltava ”poikkeuksellisia”, sulkee pois yleiset tai ainakin normaalit tapahtumat, jotka olisi järkevää ottaa huomioon telakan työsuunnitelmassa. Poikkeuksellisina voidaan pitää olennaisten komponenttitoimitusten merkittävää viivästymistä, kun taas vähäisempiä viivästyksiä ei välttämättä pidetä poikkeuksellisina, vaikka laivanrakennushankkeet voivatkin olla pitkällisiä ja monimutkaisia. Koska tällaisia poikkeuksia on lisäksi tulkittava suppeasti, komissio arvioi huolellisesti, liittyykö asiaan tekijöitä, joiden perusteella telakka olisi voinut ennakoida tai välttää viivästykset tai ainakin vähentää niiden vaikutuksia esimerkiksi parantamalla tilausten ajoittamista suhteessa asianomaiseen työsuunnitelmaan. Tapahtuman odottamattomuutta koskeva edellytys sulkee pois kaikki sellaiset tekijät, joihin osapuolten olisi kohtuudella voinut odottaa varautuvan ennalta.

| (56) | Komissio myöntää, että laivanrakennuksen kannalta keskeisten komponenttien myöhästymisen ja aluksen toimitusajan pidentämistä koskevan pyynnön välillä voi olla syy-yhteys (26). Tutkittavana olevassa tapauksessa komissio kuitenkin kyseenalaistaa väitettyjen poikkeuksellisten ja odottamattomien olosuhteiden esiintymisen: sen mukaan tapaukseen ei näyttäisi liittyvän tekijöitä, joiden perusteella olisi katsottava, että mainittu viivästyminen täyttää Italian tukiohjelman 29 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(56)

Komissio myöntää, että laivanrakennuksen kannalta keskeisten komponenttien myöhästymisen ja aluksen toimitusajan pidentämistä koskevan pyynnön välillä voi olla syy-yhteys (26). Tutkittavana olevassa tapauksessa komissio kuitenkin kyseenalaistaa väitettyjen poikkeuksellisten ja odottamattomien olosuhteiden esiintymisen: sen mukaan tapaukseen ei näyttäisi liittyvän tekijöitä, joiden perusteella olisi katsottava, että mainittu viivästyminen täyttää Italian tukiohjelman 29 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (57) | Kuten edellä jo todettiin, komissio on aiemmin myöntänyt, että keskeisten komponenttien vakavaa viivästymistä voidaan pitää poikkeuksellisena olosuhteena. Määräajan pidentämistä koskevia pyyntöjä on kuitenkin aina tarkasteltava kyseiseen asiaan liittyvien olosuhteiden mukaan. De Poli on useaan otteeseen joutunut kohtaamaan vastaavia häiriöitä: sen lisäksi, että se on ennenkin esittänyt vastaavia määräajan pidentämispyyntöjä (27), se on toistuvasti pyytänyt määräajan pidentämistä myös niiden kolmen aluksen osalta, joita koskevat sopimukset tehtiin samana päivänä kuin aluksen C 241 rakentamista koskeva sopimus, ks. johdanto-osan 1, 6 ja 7 kappale. Tämän vuoksi komissio katsoo, että edellä mainittuja viivästyksiä ei voida pitää aidosti poikkeuksellisina olosuhteina eikä niistä aiheutuvia jatkuvia häiriöitä täysin odottamattomina. |
| --- | --- |

(57)

Kuten edellä jo todettiin, komissio on aiemmin myöntänyt, että keskeisten komponenttien vakavaa viivästymistä voidaan pitää poikkeuksellisena olosuhteena. Määräajan pidentämistä koskevia pyyntöjä on kuitenkin aina tarkasteltava kyseiseen asiaan liittyvien olosuhteiden mukaan. De Poli on useaan otteeseen joutunut kohtaamaan vastaavia häiriöitä: sen lisäksi, että se on ennenkin esittänyt vastaavia määräajan pidentämispyyntöjä (27), se on toistuvasti pyytänyt määräajan pidentämistä myös niiden kolmen aluksen osalta, joita koskevat sopimukset tehtiin samana päivänä kuin aluksen C 241 rakentamista koskeva sopimus, ks. johdanto-osan 1, 6 ja 7 kappale. Tämän vuoksi komissio katsoo, että edellä mainittuja viivästyksiä ei voida pitää aidosti poikkeuksellisina olosuhteina eikä niistä aiheutuvia jatkuvia häiriöitä täysin odottamattomina.

| (58) | Erityisesti viimeksi mainittujen häiriöiden suhteen näyttää siltä, että De Poli ei ole laatinut työsuunnitelmaa riittävän huolellisesti. |
| --- | --- |

(58)

Erityisesti viimeksi mainittujen häiriöiden suhteen näyttää siltä, että De Poli ei ole laatinut työsuunnitelmaa riittävän huolellisesti.

| (59) | Alkuperäisen työsuunnitelman mukaan aluksen C 241 rakentaminen oli tarkoitus aloittaa vuoden 2006 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, ja alus oli määrä luovuttaa vuoden 2007 jälkipuoliskolla. Valmistumisajaksi oli siis laskettu 15–24 kuukautta. |
| --- | --- |

(59)

Alkuperäisen työsuunnitelman mukaan aluksen C 241 rakentaminen oli tarkoitus aloittaa vuoden 2006 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, ja alus oli määrä luovuttaa vuoden 2007 jälkipuoliskolla. Valmistumisajaksi oli siis laskettu 15–24 kuukautta.

| (60) | Tarkistetun työsuunnitelman mukaan tuotanto kuitenkin aloitettiin vasta 28 päivänä syyskuuta 2006 ja aluksen luovutuksen oli määrä tapahtua 20 päivänä joulukuuta 2007, eli vain kuukausi ennen luovutuksen lopullista määräaikaa, joka oli 28 päivänä tammikuuta 2008. Tarkistetun työsuunnitelman mukaan aluksen rakentamiseen oli siis sopimusehtojen mukaan varattu ainoastaan 15 kuukautta. Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan samantyyppisten ja jopa pienempien alusten (C 229 ja C 240) rakentamiseen samalla eteläisellä rakennusalustalla oli varattu 22 ja 20 kuukautta tuotannon aloittamisesta luovutukseen. |
| --- | --- |

(60)

Tarkistetun työsuunnitelman mukaan tuotanto kuitenkin aloitettiin vasta 28 päivänä syyskuuta 2006 ja aluksen luovutuksen oli määrä tapahtua 20 päivänä joulukuuta 2007, eli vain kuukausi ennen luovutuksen lopullista määräaikaa, joka oli 28 päivänä tammikuuta 2008. Tarkistetun työsuunnitelman mukaan aluksen rakentamiseen oli siis sopimusehtojen mukaan varattu ainoastaan 15 kuukautta. Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan samantyyppisten ja jopa pienempien alusten (C 229 ja C 240) rakentamiseen samalla eteläisellä rakennusalustalla oli varattu 22 ja 20 kuukautta tuotannon aloittamisesta luovutukseen.

| (61) | Se, että tuotanto oli määrä aloittaa vasta 28 päivänä syyskuuta 2008 ja luovutuksen oli määrä tapahtua 30 päivänä joulukuuta 2007 eli vain kuukausi ennen 28 päivään tammikuuta 2008 sovittua lopullista luovutusajankohtaa, ei myöskään jättänyt lainkaan liikkumavaraa mahdollisille tuotantoprosessin viivästyksille, vaikka telakka oli jo aiemmin joutunut kohtaamaan viivästyksiä, jotka johtuivat sekä komponenttitoimitusten myöhästymisestä että itse tuotantoprosessiin liittyvistä viivästyksistä, mikä käy ilmi muista De Polin esittämistä määräajan pidentämistä koskevista pyynnöistä. |
| --- | --- |

(61)

Se, että tuotanto oli määrä aloittaa vasta 28 päivänä syyskuuta 2008 ja luovutuksen oli määrä tapahtua 30 päivänä joulukuuta 2007 eli vain kuukausi ennen 28 päivään tammikuuta 2008 sovittua lopullista luovutusajankohtaa, ei myöskään jättänyt lainkaan liikkumavaraa mahdollisille tuotantoprosessin viivästyksille, vaikka telakka oli jo aiemmin joutunut kohtaamaan viivästyksiä, jotka johtuivat sekä komponenttitoimitusten myöhästymisestä että itse tuotantoprosessiin liittyvistä viivästyksistä, mikä käy ilmi muista De Polin esittämistä määräajan pidentämistä koskevista pyynnöistä.

| (62) | Koska kyseessä oli lisäksi vilkkaan kysynnän kausi (Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan dieselmoottorialusten tilaukset lisääntyivät 60 prosenttia vuodesta 2003 vuoteen 2005), voidaan katsoa, että vaihteiston kaltaisten keskeisten komponenttien tilaukset ja niihin liittyvät toimitusajat olisi pitänyt vahvistaa järkevästi siten, että niissä olisi ollut liikkumavaraa. De Polin väite, jonka mukaan tämä ei ole yleinen käytäntö, ei ole riittävä peruste telakan toiminnan puolustamiseksi sillä, että se olisi tehnyt järkevät aloitteet viivästysten välttämiseksi tai vähentämiseksi, etenkin kun otetaan huomioon vilkas kysyntä ja jo aiemmin ilmenneet viivästykset. |
| --- | --- |

(62)

Koska kyseessä oli lisäksi vilkkaan kysynnän kausi (Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan dieselmoottorialusten tilaukset lisääntyivät 60 prosenttia vuodesta 2003 vuoteen 2005), voidaan katsoa, että vaihteiston kaltaisten keskeisten komponenttien tilaukset ja niihin liittyvät toimitusajat olisi pitänyt vahvistaa järkevästi siten, että niissä olisi ollut liikkumavaraa. De Polin väite, jonka mukaan tämä ei ole yleinen käytäntö, ei ole riittävä peruste telakan toiminnan puolustamiseksi sillä, että se olisi tehnyt järkevät aloitteet viivästysten välttämiseksi tai vähentämiseksi, etenkin kun otetaan huomioon vilkas kysyntä ja jo aiemmin ilmenneet viivästykset.

| (63) | Komissio toteaa sen sijaan, että vaihteisto tilattiin 26 päivänä toukokuuta 2006, ja se oli määrä toimittaa syyskuussa 2007. Näin ollen liikkumavaraa mahdollisten viivästysten varalta oli hyvin vähän tai ei lainkaan, kun otetaan huomioon, että aluksen C 241 toimitusajankohdaksi oli sovittu 31 päivä joulukuuta 2007. De Poli on itse huomauttanut, että työtä on jäljellä vaihteiston toimittamisen jälkeen huomattava määrä (ks. johdanto-osan 39 kappale), mikä näyttäisi vahvistavan, että telakan suunnitelmissa olisi pitänyt ottaa huomioon tietty liikkumavara siltä varalta, että laivanrakennuksessa tarvittavien keskeisten komponenttien toimitukset viivästyvät. |
| --- | --- |

(63)

Komissio toteaa sen sijaan, että vaihteisto tilattiin 26 päivänä toukokuuta 2006, ja se oli määrä toimittaa syyskuussa 2007. Näin ollen liikkumavaraa mahdollisten viivästysten varalta oli hyvin vähän tai ei lainkaan, kun otetaan huomioon, että aluksen C 241 toimitusajankohdaksi oli sovittu 31 päivä joulukuuta 2007. De Poli on itse huomauttanut, että työtä on jäljellä vaihteiston toimittamisen jälkeen huomattava määrä (ks. johdanto-osan 39 kappale), mikä näyttäisi vahvistavan, että telakan suunnitelmissa olisi pitänyt ottaa huomioon tietty liikkumavara siltä varalta, että laivanrakennuksessa tarvittavien keskeisten komponenttien toimitukset viivästyvät.

| (64) | Komissio suhtautui menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevästi myös siihen, että sopimuksen siirto uudelle omistajalle voisi itsessään olla viivästyksen syy. Komissio toteaa erityisesti, että sopimus siirrettiin Arcoin S.p.A:lta Elbana Navigazione S.p.A:lle vasta 20 päivänä heinäkuuta 2006 eli useita kuukausia sen jälkeen kun töiden piti alun perin alkaa (vuoden 2006 ensimmäisellä vuosineljänneksellä). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa ei kuitenkaan voida sulkea pois sitä, etteikö sopimuksen siirto laivanvarustajalta toiselle voinut olla itsessään yksi syy tuotannon aloittamisen ja sen myötä myös aluksen luovutuksen viivästymiseen, etenkin jos otetaan huomioon, että sopimuksen siirto toiselle laivanvarustajalle johti myös eräiden aluksen teknisten ominaisuuksien muuttamiseen. |
| --- | --- |

(64)

Komissio suhtautui menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevästi myös siihen, että sopimuksen siirto uudelle omistajalle voisi itsessään olla viivästyksen syy. Komissio toteaa erityisesti, että sopimus siirrettiin Arcoin S.p.A:lta Elbana Navigazione S.p.A:lle vasta 20 päivänä heinäkuuta 2006 eli useita kuukausia sen jälkeen kun töiden piti alun perin alkaa (vuoden 2006 ensimmäisellä vuosineljänneksellä). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa ei kuitenkaan voida sulkea pois sitä, etteikö sopimuksen siirto laivanvarustajalta toiselle voinut olla itsessään yksi syy tuotannon aloittamisen ja sen myötä myös aluksen luovutuksen viivästymiseen, etenkin jos otetaan huomioon, että sopimuksen siirto toiselle laivanvarustajalle johti myös eräiden aluksen teknisten ominaisuuksien muuttamiseen.

| (65) | Yhteenvetona on todettava, että koska poikkeuksellista määräajan pidentämistä koskevia pyyntöjä on tulkittava suppeasti, Italian viranomaiset eivät ole pystyneet johdonmukaisesti perustelemaan, miksi De Poli ei pystynyt välttämään edellä mainittuja olosuhteita tai merkittävästi vähentämään niiden kielteisiä vaikutuksia suunnittelun ja tilausten huolellisen hallinnoinnin avulla. Tämän perusteella komissio katsoo, että poikkeuksen myöntämistä koskevan pyynnön tueksi esitettyjä olosuhteita ei voida pitää poikkeuksellisina ja odottamattomina, koska aluksen C 241 luovutuksen viivästyminen ei ollut odottamaton eikä puolustettavissa Italian tukiohjelman 29 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(65)

Yhteenvetona on todettava, että koska poikkeuksellista määräajan pidentämistä koskevia pyyntöjä on tulkittava suppeasti, Italian viranomaiset eivät ole pystyneet johdonmukaisesti perustelemaan, miksi De Poli ei pystynyt välttämään edellä mainittuja olosuhteita tai merkittävästi vähentämään niiden kielteisiä vaikutuksia suunnittelun ja tilausten huolellisen hallinnoinnin avulla. Tämän perusteella komissio katsoo, että poikkeuksen myöntämistä koskevan pyynnön tueksi esitettyjä olosuhteita ei voida pitää poikkeuksellisina ja odottamattomina, koska aluksen C 241 luovutuksen viivästyminen ei ollut odottamaton eikä puolustettavissa Italian tukiohjelman 29 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (66) | Italian viranomaiset ovat pyytäneet aluksen C 241 luovuttamiselle asetetun määräajan pidentämistä kahdeksalla kuukaudella 31 päivästä joulukuuta 200731 päivään elokuuta 2008, mutta ne ovat esittäneet perustelut vain seitsemälle kuukaudelle näistä kahdeksasta. |
| --- | --- |

(66)

Italian viranomaiset ovat pyytäneet aluksen C 241 luovuttamiselle asetetun määräajan pidentämistä kahdeksalla kuukaudella 31 päivästä joulukuuta 200731 päivään elokuuta 2008, mutta ne ovat esittäneet perustelut vain seitsemälle kuukaudelle näistä kahdeksasta.

| (67) | Toisin kuin aiempien De Polin rakentamiin aluksiin liittyvien määräajan pidentämistä koskevien pyyntöjen (28) yhteydessä, Italian viranomaisten pyytämä lisämääräaika on tarkasteltavana olevassa tapauksessa pidempi kuin niiden mainitsema pyynnön ainoa perustelu (vaihteiston toimituksen viivästyminen). Tämän vuoksi ei voida katsoa, että määräajan pidentämistä koskevan pyynnön taustalla oleva viivästyminen ja keskeisten komponenttien toimitusten viivästyminen olisivat keskenään syy-seuraussuhteessa. |
| --- | --- |

(67)

Toisin kuin aiempien De Polin rakentamiin aluksiin liittyvien määräajan pidentämistä koskevien pyyntöjen (28) yhteydessä, Italian viranomaisten pyytämä lisämääräaika on tarkasteltavana olevassa tapauksessa pidempi kuin niiden mainitsema pyynnön ainoa perustelu (vaihteiston toimituksen viivästyminen). Tämän vuoksi ei voida katsoa, että määräajan pidentämistä koskevan pyynnön taustalla oleva viivästyminen ja keskeisten komponenttien toimitusten viivästyminen olisivat keskenään syy-seuraussuhteessa.

| (68) | De Poli luovutti asianomaisen aluksen vasta 3 päivänä marraskuuta 2008. Toisin sanoen viivästys ei ollut ainoastaan pidempi kuin sen perusteluksi esitetyt tekijät, vaan se venyi jopa pyydettyä lisämääräaikaa pidemmälle. Italia ei ole selittänyt, miksi aluksen luovutus viivästyi vielä kahdella kuukaudella, eikä komissio ole saanut näiden kahden kuukauden osalta määräajan pidentämistä koskevaa pyyntöä. |
| --- | --- |

(68)

De Poli luovutti asianomaisen aluksen vasta 3 päivänä marraskuuta 2008. Toisin sanoen viivästys ei ollut ainoastaan pidempi kuin sen perusteluksi esitetyt tekijät, vaan se venyi jopa pyydettyä lisämääräaikaa pidemmälle. Italia ei ole selittänyt, miksi aluksen luovutus viivästyi vielä kahdella kuukaudella, eikä komissio ole saanut näiden kahden kuukauden osalta määräajan pidentämistä koskevaa pyyntöä.

| (69) | Tästä seuraa, että vaikka alkuperäinen viivästys olisi ollut perusteltu ja komissio olisi myöntänyt pyydetyn määräajan pidennyksen, aluksen C 241 rakentamiseen ei silti olisi saanut myöntää tukea Italian tukiohjelman nojalla, koska edes lopullista määräaikaa ei noudatettu. |
| --- | --- |

(69)

Tästä seuraa, että vaikka alkuperäinen viivästys olisi ollut perusteltu ja komissio olisi myöntänyt pyydetyn määräajan pidennyksen, aluksen C 241 rakentamiseen ei silti olisi saanut myöntää tukea Italian tukiohjelman nojalla, koska edes lopullista määräaikaa ei noudatettu.

VII.   PÄÄTELMÄ

| (70) | Koska Italia on virallisesti peruuttanut alusten C 242, C 243 ja C 244 luovuttamiselle asetetun määräajan pidentämistä koskevat pyynnöt eikä näille aluksille ole myönnetty varoja, muodollinen tutkintamenettely on niiden osalta lopetettu aiheettomana. |
| --- | --- |

(70)

Koska Italia on virallisesti peruuttanut alusten C 242, C 243 ja C 244 luovuttamiselle asetetun määräajan pidentämistä koskevat pyynnöt eikä näille aluksille ole myönnetty varoja, muodollinen tutkintamenettely on niiden osalta lopetettu aiheettomana.

| (71) | Tämän arvioinnin perusteella ei ole voitu osoittaa, että edellytykset aluksen C 241 luovuttamiselle asetetun kolmen vuoden määräajan pidentämistä koskevalle pyynnölle täyttyisivät. Joka tapauksessa alus luovutettiin todellisuudessa vasta sen määräajan jälkeen, joka olisi vahvistettu, jos pyydetty lisäaika olisi myönnetty. Tämän vuoksi aluksen C 241 rakentamiseen ei saa myöntää tukea väliaikaisista suojajärjestelyistä annettuun asetukseen perustuvasta Italian tukiohjelmasta N 59/2004. |
| --- | --- |

(71)

Tämän arvioinnin perusteella ei ole voitu osoittaa, että edellytykset aluksen C 241 luovuttamiselle asetetun kolmen vuoden määräajan pidentämistä koskevalle pyynnölle täyttyisivät. Joka tapauksessa alus luovutettiin todellisuudessa vasta sen määräajan jälkeen, joka olisi vahvistettu, jos pyydetty lisäaika olisi myönnetty. Tämän vuoksi aluksen C 241 rakentamiseen ei saa myöntää tukea väliaikaisista suojajärjestelyistä annettuun asetukseen perustuvasta Italian tukiohjelmasta N 59/2004.

| (72) | Koska Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että De Polille ei ole myönnetty tukea, tuen takaisinperiminen ei ole tarpeen, |
| --- | --- |

(72)

Koska Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että De Polille ei ole myönnetty tukea, tuen takaisinperiminen ei ole tarpeen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Italia aikoo toteuttaa De Polin hyväksi ja joka muodostuu aluksen C 241 luovuttamiselle asetetun kolmen vuoden määräajan pidentämisestä väliaikaisista suojajärjestelyistä annettuun asetukseen perustuvassa Italian tukiohjelmassa 59/2004 tarkoitetulla tavalla, ei sovellu sisämarkkinoille.

Tämän vuoksi kyseistä tukea ei saa panna täytäntöön.

2 artikla

Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Koska Italia on virallisesti peruuttanut alusten C 242, C 243 ja C 244 luovuttamiselle asetetun määräajan pidentämistä koskevat pyynnöt, muodollinen tutkintamenettely on niiden osalta lopetettu aiheettomana.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 208, 15.8.2008, s. 14.

1

(2)  Ilmoitukset kirjattiin vastaanotetuiksi viitteillä N 319/07 aluksen C 243 osalta (6 päivänä kesäkuuta 2007 päivätty kirje), N 318/07 aluksen C 244 osalta (6 päivänä kesäkuuta 2007 päivätty kirje), N 544/07 aluksen C 242 osalta (24 päivänä syyskuuta 2007 päivätty kirje) ja N 70/08 aluksen C 241 osalta (6 päivänä helmikuuta 2008 päivätty kirje).

2

(3)  EUVL C 100, 26.4.2005, s. 27.

3

(4)  EYVL L 172, 2.7.2002, s. 1.

4

(5)  EUVL L 81, 19.3.2004, s. 6.

5

(6)  Joulukuun 1 päivästä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artikla ovat SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla. Näiden määräysten sisältö säilyy kuitenkin muuttumattomana. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

6

(7)  Ks. alaviite 1.

7

(8)  Komissio kirjasi tämän kirjeen saapuneeksi vasta 19 päivänä helmikuuta 2010.

8

(9)  Akordilla tarkoitetaan Italian lainsäädännössä konkurssilain mukaista konkurssimenettelyä, jossa velallinen hakee velkojien kanssa sopimusta esittämällä näille ehdotuksen velan uudelleenjärjestelystä. Tämän jälkeen ehdotuksen käsittelee yrityksen toimipaikan toimivaltainen tuomioistuin. Tuomioistuin voi hyväksyä ehdotuksen päätöksellä tai hylätä sen julistamalla velallisen virallisesti konkurssiin. Jos akordi hyväksytään, velallinen saa pitää yrityksen omaisuuden ja toiminnan hallinnassaan pesänhoitajan (commissario giudiziale) valvonnassa.

9

commissario giudiziale

(10)  Peruutus vahvistettiin 13 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä ja 15 päivänä toukokuuta 2010 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

10

(11)  Yritys oli pyytänyt akordin vahvistamista jo vuoden 2009 alussa (lyhyt selitys akordista, ks. alaviite 9).

11

(12)  Aluksen C 241 valmistumispäivä, joka Italian viranomaisten mukaan on 30 päivä elokuuta 2008, on merkityksetön, koska väliaikaisista suojajärjestelyistä annetussa asetuksessa ja sen mukaisesti myös Italian tukiohjelmassa viitataan ainoastaan aluksen luovuttamispäivään.

12

(13)  Ks. alaviitteet 4 ja 5.

13

(14)  Asetuksen johdanto-osan 3 kappale.

14

(15)  Asetuksen 2 artiklan 3 kohta.

15

(16)  Asetuksen 1 artiklan mukaisesti.

16

(17)  Asetuksen 2 artiklan 1 kohta.

17

(18)  Asetuksen 4 ja 5 artikla, sellaisina kuin ne ovat muutettuina neuvoston asetuksen (EY) N:o 502/2004 1 artiklalla, ks. alaviitteet 4 ja 5.

18

(19)  Asetuksen 2 artiklan 4 kohta.

19

(20)  Ks. alaviite 3.

20

(21)  Komission päätös, tehty 21 päivänä lokakuuta 2008, valtiontuesta C 20/08 (ex N 62/08), jonka Italia aikoo myöntää muuttamalla laivanrakennusteollisuuden väliaikaisia suojajärjestelyjä koskevaa tukiohjelmaa N 59/04, EUVL L 17, 22.1.2010, s. 50. Päätöksestä on sittemmin nostettu kanne (asia T-584/08 ja T-3/09).

21

(22)  Italian viranomaiset ovat toimittaneet alustavan työsuunnitelman jäljennöksen yhdessä tarkistetun työsuunnitelman kanssa 25 päivänä helmikuuta 2008, alusta C 241 koskevan ilmoituksen N 70/08 yhteydessä.

22

(23)  Ks. asia C 33/2004, jossa komissio katsoi, että alkuperäinen sopimus oli sopimuksen siirrosta huolimatta lopullinen.

23

(24)  Asia T-72/98 Astilleros Zamacona SA v. Euroopan yhteisöjen komissio, Kok 2000, s. II-1683. Tuomiossa viitataan vastaavaan säännökseen, joka sisältyi laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1540/98 ja joka sittemmin otettiin myös väliaikaisista suojajärjestelyistä annettuun asetukseen.

24

Astilleros Zamacona SA v. Euroopan yhteisöjen komissio

(25)  Ks. esim. asia Giacalone, N 69/08, 21 kohta.

25

Giacalone

(26)  Ks esim. asiat N 586/03, N 587/03 ja N 589/03 sekä asiat N 68/08 ja N 69/08.

26

(27)  Ks. asiat N 586/03, N 587/2003 ja N 589/03.

27

(28)  Ks. asiat N 586/03, N 587/03 ja N 589/03.

28

---

| 30.4.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/9

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012,

valtiontuesta SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) – Habidite Alonsotegi

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4194)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/198/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tukea C 37/09, (ex Ν 226/09) (2),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Espanjan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä huhtikuuta 2009 oikeusvarmuuden vuoksi kahdesta sopimuksesta, jotka oli tehty 15 päivänä joulukuuta 2006 yhtäältä Bizkailur S.A. -nimisen yhtiön, jäljempänä ’Bizkailur’, ja Diputación Foral de Bizkaian (Vizcayan maakuntaneuvosto), jäljempänä ’Diputación’, ja toisaalta yksityisten yritysten Habidite Technologies País Vasco S.A., jäljempänä ’Habidite’, Grupo Empresarial AFER S.L., jäljempänä ’Afer-konserni’, ja Habidite-konsernin välillä. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä huhtikuuta 2009 oikeusvarmuuden vuoksi kahdesta sopimuksesta, jotka oli tehty 15 päivänä joulukuuta 2006 yhtäältä Bizkailur S.A. -nimisen yhtiön, jäljempänä ’Bizkailur’, ja Diputación Foral de Bizkaian (Vizcayan maakuntaneuvosto), jäljempänä ’Diputación’, ja toisaalta yksityisten yritysten Habidite Technologies País Vasco S.A., jäljempänä ’Habidite’, Grupo Empresarial AFER S.L., jäljempänä ’Afer-konserni’, ja Habidite-konsernin välillä.

| (2) | Komissio päätti 2 päivänä joulukuuta 2009 aloittaa ilmoitettujen sopimusten osalta perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’ (3). Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä maaliskuuta 2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

Komissio päätti 2 päivänä joulukuuta 2009 aloittaa ilmoitettujen sopimusten osalta perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’ (3). Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä maaliskuuta 2010 (4).

| (3) | Espanjan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä. Habidite esitti huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä 9 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Huomautukset toimitettiin 15 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Espanjan viranomaisille, jotka vastasivat niihin 12 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Muut kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(3)

Espanjan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä. Habidite esitti huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä 9 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Huomautukset toimitettiin 15 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Espanjan viranomaisille, jotka vastasivat niihin 12 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Muut kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä.

| (4) | Habidite pyysi 6 päivänä syyskuuta 2010 oikeutta tutustua Espanjan viranomaisten toimittamaan asiakirja-aineistoon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (5) nojalla. Pyynnön johdosta komissio kuuli Espanjan viranomaisia 10 päivänä syyskuuta 2010. Espanjan viranomaiset vastasivat 13 päivänä syyskuuta, etteivät ne vastustaneet Habiditen oikeutta tutustua pyytämiinsä asiakirjoihin. Pyydetyt asiakirjat toimitettiin Habiditelle 7 päivänä lokakuuta 2010. |
| --- | --- |

(4)

Habidite pyysi 6 päivänä syyskuuta 2010 oikeutta tutustua Espanjan viranomaisten toimittamaan asiakirja-aineistoon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (5) nojalla. Pyynnön johdosta komissio kuuli Espanjan viranomaisia 10 päivänä syyskuuta 2010. Espanjan viranomaiset vastasivat 13 päivänä syyskuuta, etteivät ne vastustaneet Habiditen oikeutta tutustua pyytämiinsä asiakirjoihin. Pyydetyt asiakirjat toimitettiin Habiditelle 7 päivänä lokakuuta 2010.

| (5) | Komissio pyysi Espanjan viranomaisilta lisätietoja 28 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 26 päivänä heinäkuuta 2010, sekä 8 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 14 päivänä tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi Espanjan viranomaisilta lisätietoja 28 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 26 päivänä heinäkuuta 2010, sekä 8 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 14 päivänä tammikuuta 2011.

| (6) | Habidite toimitti lisähuomautuksia ja -tietoja 27 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 3 päivänä marraskuuta 2011, 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä ja 13 päivänä huhtikuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 30 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä ja 6 päivänä kesäkuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, sekä 7 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komission yksiköt ja Habiditen edustajat kokoontuivat 3 päivänä helmikuuta 2011 Brysselissä Habiditen pyynnöstä. |
| --- | --- |

(6)

Habidite toimitti lisähuomautuksia ja -tietoja 27 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 3 päivänä marraskuuta 2011, 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä ja 13 päivänä huhtikuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 30 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä ja 6 päivänä kesäkuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, sekä 7 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komission yksiköt ja Habiditen edustajat kokoontuivat 3 päivänä helmikuuta 2011 Brysselissä Habiditen pyynnöstä.

II.   TAUSTA

| (7) | Tämän päätöksen kohteena olevat kaksi sopimusta tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006 yhtäältä Bizkailurin ja Diputaciónin ja toisaalta Habiditen, Afer-konsernin ja Habidite-konsernin välillä. |
| --- | --- |

(7)

Tämän päätöksen kohteena olevat kaksi sopimusta tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006 yhtäältä Bizkailurin ja Diputaciónin ja toisaalta Habiditen, Afer-konsernin ja Habidite-konsernin välillä.

| (8) | Diputación omisti Bizkailurin kokonaan. Diputación harjoitti sosiaalista toimintaa ja hankki maata Vizcayan maakunnasta ja teki siitä teollisuushankkeisiin ja sosiaaliseen asuntotuotantoon soveltuvaa. Kesäkuussa 2010 Bizkailur sulautettiin yhdessä muiden vastaavalla alalla toimivien julkisten yhtiöiden kanssa nykyiseen Azpiegiturak S.A.U:hun, joka on niin ikään kokonaan Diputaciónin omistuksessa ja harjoittaa vastaavaa toimintaa (6). |
| --- | --- |

(8)

Diputación omisti Bizkailurin kokonaan. Diputación harjoitti sosiaalista toimintaa ja hankki maata Vizcayan maakunnasta ja teki siitä teollisuushankkeisiin ja sosiaaliseen asuntotuotantoon soveltuvaa. Kesäkuussa 2010 Bizkailur sulautettiin yhdessä muiden vastaavalla alalla toimivien julkisten yhtiöiden kanssa nykyiseen Azpiegiturak S.A.U:hun, joka on niin ikään kokonaan Diputaciónin omistuksessa ja harjoittaa vastaavaa toimintaa (6).

| (9) | Habidite ja muut Habidite-konsernin sidosyritykset kuuluvat yksityiseen Afer-konserniin, jonka pääkonttori on Ortuellassa Vizcayan maakunnassa (7). Afer-konserniin kuului ilmoituspäivänä yhteensä 13 rakennusalalla ja siihen liittyvillä aloilla toimivaa yhtiötä (8). Enemmistö kustakin Afer-konsernin yhtiöstä oli tuolloin [...]:n (9) enemmistöomistuksessa ja määräysvallassa. Diputaciónin ja Habiditen mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät olleet ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä (10). |
| --- | --- |

(9)

Habidite ja muut Habidite-konsernin sidosyritykset kuuluvat yksityiseen Afer-konserniin, jonka pääkonttori on Ortuellassa Vizcayan maakunnassa (7). Afer-konserniin kuului ilmoituspäivänä yhteensä 13 rakennusalalla ja siihen liittyvillä aloilla toimivaa yhtiötä (8). Enemmistö kustakin Afer-konsernin yhtiöstä oli tuolloin [...]:n (9) enemmistöomistuksessa ja määräysvallassa. Diputaciónin ja Habiditen mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät olleet ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä (10).

| (10) | Ilmoitetut sopimukset koskivat uutta investointihanketta, joka Habiditen oli määrä toteuttaa. Hankkeessa oli tarkoitus perustaa rakennuselementtitehdas, jäljempänä ’Habidite-tehdas’, Alonsotegin kuntaan Gran Bilbaon hallintoalueelle (comarca). Ilmoitettujen sopimusten tekopäivänä Gran Bilbaon hallintoalueen katsottiin olevan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettava alue (11). Habidite-tehtaan oli määrä luoda 1 100 uutta työpaikkaa tuettavalle alueelle. |
| --- | --- |

(10)

Ilmoitetut sopimukset koskivat uutta investointihanketta, joka Habiditen oli määrä toteuttaa. Hankkeessa oli tarkoitus perustaa rakennuselementtitehdas, jäljempänä ’Habidite-tehdas’, Alonsotegin kuntaan Gran Bilbaon hallintoalueelle (comarca). Ilmoitettujen sopimusten tekopäivänä Gran Bilbaon hallintoalueen katsottiin olevan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettava alue (11). Habidite-tehtaan oli määrä luoda 1 100 uutta työpaikkaa tuettavalle alueelle.

| (11) | Uudessa tehtaassa oli tarkoitus valmistaa ”Habidite-elementtejä” eli asuintalojen ja muiden rakennusten pystyttämiseen käytettäviä tehdasvalmisteisia rakennuselementtejä. Habidite-elementtien valmistukseen oli määrä käyttää vastaavia kokoonpanolinjoja kuin autoteollisuudessa. Valmistuksen jälkeen elementit oli tarkoitus kuljettaa ja asentaa suoraan käyttökohteeseen. Tuotetta pidettiin innovatiivisena, koska sen tuotannossa käytettiin ainutlaatuista teknologiaa, lopputuotteen (asuintalojen ja muiden rakennusten) asennuksessa säästettiin aikaa ja rahaa ja valmistusmateriaaleilla säästettiin energiaa. Yhtiö oli hakenut useita tähän tuotteeseen liittyviä patentteja (12). |
| --- | --- |

(11)

Uudessa tehtaassa oli tarkoitus valmistaa ”Habidite-elementtejä” eli asuintalojen ja muiden rakennusten pystyttämiseen käytettäviä tehdasvalmisteisia rakennuselementtejä. Habidite-elementtien valmistukseen oli määrä käyttää vastaavia kokoonpanolinjoja kuin autoteollisuudessa. Valmistuksen jälkeen elementit oli tarkoitus kuljettaa ja asentaa suoraan käyttökohteeseen. Tuotetta pidettiin innovatiivisena, koska sen tuotannossa käytettiin ainutlaatuista teknologiaa, lopputuotteen (asuintalojen ja muiden rakennusten) asennuksessa säästettiin aikaa ja rahaa ja valmistusmateriaaleilla säästettiin energiaa. Yhtiö oli hakenut useita tähän tuotteeseen liittyviä patentteja (12).

| (12) | Diputaciónin antamien tietojen mukaan ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana Alonsotegin investointihankkeen kustannuksiksi arvioitiin 55 miljoonaa euroa seuraavan taulukon mukaan:






  Maapohja | 4,8 miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- |
| Tehdasrakennus | 22,5 miljoonaa euroa |
| Maan muuttaminen rakennusmaaksi (urbanización) | 4,04 miljoonaa euroa |
| Laitteistot | 24,0 miljoonaa euroa |
| Yhteensä | 55,34 miljoonaa euroa |

(12)

Diputaciónin antamien tietojen mukaan ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana Alonsotegin investointihankkeen kustannuksiksi arvioitiin 55 miljoonaa euroa seuraavan taulukon mukaan:

Maapohja

4,8 miljoonaa euroa

Tehdasrakennus

22,5 miljoonaa euroa

Maan muuttaminen rakennusmaaksi (urbanización)

4,04 miljoonaa euroa

Laitteistot

24,0 miljoonaa euroa

Yhteensä

55,34 miljoonaa euroa

| (13) | Perustettavan Habidite-tehtaan vuosituotannoksi arvioitiin 3 500 taloa tehtaan toiminnan alkuvuosina ja 4 500 taloa täyden tuotantokapasiteetin saavuttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(13)

Perustettavan Habidite-tehtaan vuosituotannoksi arvioitiin 3 500 taloa tehtaan toiminnan alkuvuosina ja 4 500 taloa täyden tuotantokapasiteetin saavuttamisen jälkeen.

| (14) | Jotta voitaisiin ymmärtää perusteita, joilla ilmoitetut sopimukset tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006, on kuvattava lyhyesti sosiaaliseen asuntotuotantoon sovellettavaa lainsäädäntöä Pais Vascossa, jäljempänä ’Baskimaa’. |
| --- | --- |

(14)

Jotta voitaisiin ymmärtää perusteita, joilla ilmoitetut sopimukset tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006, on kuvattava lyhyesti sosiaaliseen asuntotuotantoon sovellettavaa lainsäädäntöä Pais Vascossa, jäljempänä ’Baskimaa’.

| (15) | Kiinteistöjen keskihinnat olivat tällä itsehallintoalueella (comunidad autónoma) korkeammat kuin muualla Espanjassa ennen kriisin alkamista vuonna 2008. Ne ovat myös pysyneet muuta Espanjaa korkeampina tämän päätöksen tekopäivään saakka. Baskimaan viranomaiset pyrkivät varmistamaan vähäosaisten kansalaisten asuntojen saannin tarjoamalla sosiaalisin perustein myönnettäviä asuntoja (viviendas protegidas) ja hintasäänneltyjä asuntoja (viviendas tasadas). Näitä kahta sosiaalisen asuntototuotannon ryhmää kuvataan jäljempänä. |
| --- | --- |

(15)

Kiinteistöjen keskihinnat olivat tällä itsehallintoalueella (comunidad autónoma) korkeammat kuin muualla Espanjassa ennen kriisin alkamista vuonna 2008. Ne ovat myös pysyneet muuta Espanjaa korkeampina tämän päätöksen tekopäivään saakka. Baskimaan viranomaiset pyrkivät varmistamaan vähäosaisten kansalaisten asuntojen saannin tarjoamalla sosiaalisin perustein myönnettäviä asuntoja (viviendas protegidas) ja hintasäänneltyjä asuntoja (viviendas tasadas). Näitä kahta sosiaalisen asuntototuotannon ryhmää kuvataan jäljempänä.

| (16) | Laissa Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo
   (13), jäljempänä ’alueellinen laki 2/2006’, säädetään seuraavaa:






  a) | kaupunkien rakennusmaasta 40 prosenttia osoitetaan sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen (viviendas protegídas) ja hintasäänneltyjen asuntojen (viviendas tasadas) tuotantoon siten, että kummankin ryhmän osuus on 20 prosenttia (alueellisen lain 2/2006 80 §:n 2 momentti); |
| --- | --- | --- |

(16)

Laissa Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo
   (13), jäljempänä ’alueellinen laki 2/2006’, säädetään seuraavaa:

a)

kaupunkien rakennusmaasta 40 prosenttia osoitetaan sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen (viviendas protegídas) ja hintasäänneltyjen asuntojen (viviendas tasadas) tuotantoon siten, että kummankin ryhmän osuus on 20 prosenttia (alueellisen lain 2/2006 80 §:n 2 momentti);

| b) | kaupunkien ulkopuolisesta rakennusmaasta 55 prosenttia on varattava sosiaalisin perustein myönnettävien (viviendas protegídas) ja 20 prosenttia hintasäänneltyjen asuntojen (viviendas tasadas) tuotantoon (alueellisen lain 2/2006 80 §:n 3 momentti). |
| --- | --- |

b)

kaupunkien ulkopuolisesta rakennusmaasta 55 prosenttia on varattava sosiaalisin perustein myönnettävien (viviendas protegídas) ja 20 prosenttia hintasäänneltyjen asuntojen (viviendas tasadas) tuotantoon (alueellisen lain 2/2006 80 §:n 3 momentti).

| (17) | Hintasäännellyt asunnot kuuluvat sosiaalisen asuntotuotannon ja vapaarahoitteisten asuntojen väliseen erilliseen ryhmään. Hintasäänneltyjen asuntojen hinnat saavat alueellisen lain 2/2006 nojalla olla enintään 1,7-kertaiset suhteessa vastaavien sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen enimmäishintoihin. Viimeksi mainitun ryhmän enimmäishinnat määritellään Vizcayan maakunnassa 1 päivänä elokuuta 2004 annetussa asunto- ja sosiaalisasioiden ministeriön määräyksessä (14) (orden). Siinä määritellään säännelty lähtöhinta, joka sidotaan Espanjan kansallisen tilastokeskuksen (Instituto Nacional de Estadística) määrittämään kuluttajahintaindeksiin (ĺndice de Precios al Consumo). |
| --- | --- |

(17)

Hintasäännellyt asunnot kuuluvat sosiaalisen asuntotuotannon ja vapaarahoitteisten asuntojen väliseen erilliseen ryhmään. Hintasäänneltyjen asuntojen hinnat saavat alueellisen lain 2/2006 nojalla olla enintään 1,7-kertaiset suhteessa vastaavien sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen enimmäishintoihin. Viimeksi mainitun ryhmän enimmäishinnat määritellään Vizcayan maakunnassa 1 päivänä elokuuta 2004 annetussa asunto- ja sosiaalisasioiden ministeriön määräyksessä (14) (orden). Siinä määritellään säännelty lähtöhinta, joka sidotaan Espanjan kansallisen tilastokeskuksen (Instituto Nacional de Estadística) määrittämään kuluttajahintaindeksiin (ĺndice de Precios al Consumo).

| (18) | Diputacíonin mukaan sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen (viviendas protegídas) sääntelyn mukaiset enimmäishinnat olivat vuonna 2006, jolloin ilmoitetut sopimukset tehtiin, seuraavat:






  — | 1 351,86 euroa/m2 1 päivänä elokuuta annetun määräyksen liitteen I mukaisissa kunnissa; |
| --- | --- | --- |

(18)

Diputacíonin mukaan sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen (viviendas protegídas) sääntelyn mukaiset enimmäishinnat olivat vuonna 2006, jolloin ilmoitetut sopimukset tehtiin, seuraavat:

—

1 351,86 euroa/m2 1 päivänä elokuuta annetun määräyksen liitteen I mukaisissa kunnissa;

| — | 1 307,94 euroa/m2 1 päivänä elokuuta annetun määräyksen liitteen II mukaisissa kunnissa; |
| --- | --- |

—

1 307,94 euroa/m2 1 päivänä elokuuta annetun määräyksen liitteen II mukaisissa kunnissa;

| — | 1 181,54 euroa/m2 muissa kunnissa; |
| --- | --- |

—

1 181,54 euroa/m2 muissa kunnissa;

| — | 472,40 euroa/m2 muiden tilojen (esim. autotallien ja aputilojen) osalta. |
| --- | --- |

—

472,40 euroa/m2 muiden tilojen (esim. autotallien ja aputilojen) osalta.

Hintasäänneltyjen asuntojen (Viviendas tasadas) enimmäishinnat saivat olla enintään 1,7-kertaiset suhteessa edellä mainittuihin hintoihin.

| (19) | Diputación toteaa, että tehdessään ilmoitetut sopimukset Habiditen kanssa Bizkailur toimi lain 7/1985 (Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local) (15) mukaisesti. Laissa (25 §) annetaan kunnille toimivaltuudet hoitaa paikallistason asioita, kuten sosiaalista asuntotuotantoa. Kunnat luovuttivat Bizkailurille kuninkaan asetuksen 1372/1986 (Real Decreto 1372/1986) 109 §:n 2 momentin ja lain 7/1985 (sellaisena kuin se on konsolidoituna) 79 §:n perusteella sosiaalisen asuntotuotannon tavoitteiden täyttämiseen tarvittavia varoja vastikkeetta tai korvausta vastaan. Ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana (15 päivänä joulukuuta 2006) sosiaalisen asuntotuotannon tavoitteet määriteltiin Diputaciónin vuonna 2004 hyväksymässä suunnitelmassa sosiaalisesta asuntotuotannosta Vizcayan maakunnassa vuosina 2004–2007 (Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007), jäljempänä ’Plan Foral’. Diputaciónin mukaan Plan Foralissa suunniteltiin, että Bizkailur tarjoaisi yhteensä 3 000 sosiaalisin perustein myönnettävää asuntoa vuosina 2004–2007. |
| --- | --- |

(19)

Diputación toteaa, että tehdessään ilmoitetut sopimukset Habiditen kanssa Bizkailur toimi lain 7/1985 (Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local) (15) mukaisesti. Laissa (25 §) annetaan kunnille toimivaltuudet hoitaa paikallistason asioita, kuten sosiaalista asuntotuotantoa. Kunnat luovuttivat Bizkailurille kuninkaan asetuksen 1372/1986 (Real Decreto 1372/1986) 109 §:n 2 momentin ja lain 7/1985 (sellaisena kuin se on konsolidoituna) 79 §:n perusteella sosiaalisen asuntotuotannon tavoitteiden täyttämiseen tarvittavia varoja vastikkeetta tai korvausta vastaan. Ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana (15 päivänä joulukuuta 2006) sosiaalisen asuntotuotannon tavoitteet määriteltiin Diputaciónin vuonna 2004 hyväksymässä suunnitelmassa sosiaalisesta asuntotuotannosta Vizcayan maakunnassa vuosina 2004–2007 (Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007), jäljempänä ’Plan Foral’. Diputaciónin mukaan Plan Foralissa suunniteltiin, että Bizkailur tarjoaisi yhteensä 3 000 sosiaalisin perustein myönnettävää asuntoa vuosina 2004–2007.

| (20) | Ensimmäisestä sopimuksesta käytetään menettelyn aloittamispäätöksessä nimeä ”toimenpide 1”, jäljempänä ’maa-alueita koskeva sopimus’. Sen mukaan Diputación ja Bizkailur sitoutuivat toteuttamaan (Bizkailurin ostaman) maa-alueen hankinnan ja mukauttamisen teolliseen käyttöön 24 kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta (sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohta). Montealegren teollisuusalueella Alonsotegissa sijaitsevan maa-alueen kokonaispinta-alan oli määrä olla 101 430 m2 (81 600 m2 itse tehdasrakennusta, 5 300 m2 toimistotiloja ja 14 300 m2 tehtaan lisärakennuksia varten). Bizkailurin oli määrä luovuttaa mukautetun maa-alueen omistusoikeus Habiditelle 12 kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta (sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohta) ”kuluitta ja vastikkeetta” hintaan, jonka oli määrä vastata ”Bizkailurille maa-alueen hankinnasta aiheutuneita todellisia kustannuksia” (sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohta). Habiditen oli määrä maksaa kyseinen hinta seitsemän vuoden kuluessa omistusoikeuden luovuttamisesta neljänä yhtä suurena maksueränä (kukin erä 25 prosenttia koko hinnasta). Ne oli määrä suorittaa neljännen, viidennen, kuudennen ja seitsemännen vuoden lopussa (sopimuksen toisen osan 1 artiklan vii kohta). |
| --- | --- |

(20)

Ensimmäisestä sopimuksesta käytetään menettelyn aloittamispäätöksessä nimeä ”toimenpide 1”, jäljempänä ’maa-alueita koskeva sopimus’. Sen mukaan Diputación ja Bizkailur sitoutuivat toteuttamaan (Bizkailurin ostaman) maa-alueen hankinnan ja mukauttamisen teolliseen käyttöön 24 kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta (sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohta). Montealegren teollisuusalueella Alonsotegissa sijaitsevan maa-alueen kokonaispinta-alan oli määrä olla 101 430 m2 (81 600 m2 itse tehdasrakennusta, 5 300 m2 toimistotiloja ja 14 300 m2 tehtaan lisärakennuksia varten). Bizkailurin oli määrä luovuttaa mukautetun maa-alueen omistusoikeus Habiditelle 12 kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta (sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohta) ”kuluitta ja vastikkeetta” hintaan, jonka oli määrä vastata ”Bizkailurille maa-alueen hankinnasta aiheutuneita todellisia kustannuksia” (sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohta). Habiditen oli määrä maksaa kyseinen hinta seitsemän vuoden kuluessa omistusoikeuden luovuttamisesta neljänä yhtä suurena maksueränä (kukin erä 25 prosenttia koko hinnasta). Ne oli määrä suorittaa neljännen, viidennen, kuudennen ja seitsemännen vuoden lopussa (sopimuksen toisen osan 1 artiklan vii kohta).

| (21) | Toisesta sopimuksesta käytetään menettelyn aloittamispäätöksessä nimeä ”toimenpide 2”, jäljempänä ’talosopimus’. Sen mukaan Diputaciónin oli määrä ostaa Habiditelta joko suoraan tai Bizkailurin välityksellä yhteensä 1 500 taloa, joista 750:n oli määrä olla pinta-alaltaan alle 75 m2. Diputaciónin tai Bizkailurin oli määrä tilata kyseiset 1 500 taloa toukokuun 2007 ja kesäkuun 2010 lopun välisenä aikana, ja tarkoituksena oli toimittaa 1 500 taloa toukokuuhun 2011 mennessä. |
| --- | --- |

(21)

Toisesta sopimuksesta käytetään menettelyn aloittamispäätöksessä nimeä ”toimenpide 2”, jäljempänä ’talosopimus’. Sen mukaan Diputaciónin oli määrä ostaa Habiditelta joko suoraan tai Bizkailurin välityksellä yhteensä 1 500 taloa, joista 750:n oli määrä olla pinta-alaltaan alle 75 m2. Diputaciónin tai Bizkailurin oli määrä tilata kyseiset 1 500 taloa toukokuun 2007 ja kesäkuun 2010 lopun välisenä aikana, ja tarkoituksena oli toimittaa 1 500 taloa toukokuuhun 2011 mennessä.

| (22) | Sopimuksen kattamat talot oli määrä rakentaa maa-alueelle, jonka Bizkailur oli antanut Habiditen käyttöön. Sen jälkeen Diputaciónin tai Bizkailurin tai itse Habiditen oli määrä myydä ne hintasäänneltyjä asuntoja koskevien järjestelyjen ja enimmäishintoja koskevien sovellettavien sääntöjen mukaisesti (ks. johdanto osan 14–19 kappale). Habiditen ei ollut määrä hankkia omistusoikeutta niiden sopimuksen piiriin kuuluvien talojen tonttimaahan, jotka Diputaciónin tai Bizkailurin oli tarkoitus myydä. Tällaisissa tapauksissa Habiditen tehtävänä olisi ollut yksinomaan talojen rakentaminen. |
| --- | --- |

(22)

Sopimuksen kattamat talot oli määrä rakentaa maa-alueelle, jonka Bizkailur oli antanut Habiditen käyttöön. Sen jälkeen Diputaciónin tai Bizkailurin tai itse Habiditen oli määrä myydä ne hintasäänneltyjä asuntoja koskevien järjestelyjen ja enimmäishintoja koskevien sovellettavien sääntöjen mukaisesti (ks. johdanto osan 14–19 kappale). Habiditen ei ollut määrä hankkia omistusoikeutta niiden sopimuksen piiriin kuuluvien talojen tonttimaahan, jotka Diputaciónin tai Bizkailurin oli tarkoitus myydä. Tällaisissa tapauksissa Habiditen tehtävänä olisi ollut yksinomaan talojen rakentaminen.

| (23) | Sopimuksessa määrättiin myös, että osassa sopimuksen piiriin kuuluvista taloista Habidite tai Afer-konserni voisi poikkeuksellisesti toimia myös rakennuttajana (talosopimuksen A artiklan f alakohta). Kyseisissä poikkeustapauksissa Habiditen tai Aferin oli ensin määrä saada omistusoikeus rakennusmaahan ja sen jälkeen toteuttaa rakennustyöt sekä lopuksi myydä talot hintasäänneltyinä asuntoina. Tällöin Habiditen tai Aferin oli tarkoitus pitää itse vain taloille määrätty jäljempänä esitetty hinta ja luovuttaa maapohjaa vastaava osuus hinnasta Diputaciónille ja/tai Bizkailurille. |
| --- | --- |

(23)

Sopimuksessa määrättiin myös, että osassa sopimuksen piiriin kuuluvista taloista Habidite tai Afer-konserni voisi poikkeuksellisesti toimia myös rakennuttajana (talosopimuksen A artiklan f alakohta). Kyseisissä poikkeustapauksissa Habiditen tai Aferin oli ensin määrä saada omistusoikeus rakennusmaahan ja sen jälkeen toteuttaa rakennustyöt sekä lopuksi myydä talot hintasäänneltyinä asuntoina. Tällöin Habiditen tai Aferin oli tarkoitus pitää itse vain taloille määrätty jäljempänä esitetty hinta ja luovuttaa maapohjaa vastaava osuus hinnasta Diputaciónille ja/tai Bizkailurille.

| (24) | Talosopimuksen A artiklan e alakohdan mukaan hinta, joka Habiditen oli määrä saada 1 500 talosta, määräytyi seuraavasti:






  a) | yli 75 m2:n talot: 83 prosenttia Bizkailurin saamasta asuinalan hinnasta ja lisärakennuksista (autotalli, aputilat) saatu hinta kokonaisuudessaan; |
| --- | --- | --- |

(24)

Talosopimuksen A artiklan e alakohdan mukaan hinta, joka Habiditen oli määrä saada 1 500 talosta, määräytyi seuraavasti:

a)

yli 75 m2:n talot: 83 prosenttia Bizkailurin saamasta asuinalan hinnasta ja lisärakennuksista (autotalli, aputilat) saatu hinta kokonaisuudessaan;

| b) | alle 75 m2:n asunnot: 83,30 prosenttia Bizkailurin saamasta asuinalan hinnasta ja lisärakennuksista (autotalli, aputilat jne.) saatu hinta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

b)

alle 75 m2:n asunnot: 83,30 prosenttia Bizkailurin saamasta asuinalan hinnasta ja lisärakennuksista (autotalli, aputilat jne.) saatu hinta kokonaisuudessaan.

| (25) | Bizkailurin oli siis määrä pitää jäljelle jäävät 17 tai 16,70 prosenttia talojen hinnoista (lukuun ottamatta lisärakennuksia, kuten autotallia, aputiloja jne., joista Habiditen oli tarkoitus saada koko myyntihinta). |
| --- | --- |

(25)

Bizkailurin oli siis määrä pitää jäljelle jäävät 17 tai 16,70 prosenttia talojen hinnoista (lukuun ottamatta lisärakennuksia, kuten autotallia, aputiloja jne., joista Habiditen oli tarkoitus saada koko myyntihinta).

| (26) | Diputación esitti esimerkin, jossa 75 m2:n talo oli määrä myydä hintasäänneltynä asuntona vuonna 2006. Sen mukaan Habidite olisi saanut 143 060,58 euron osuuden 200 459,50 euron kokonaishinnasta, jolla Bizkailur olisi myynyt asunnon hintasäänneltynä asuntona. Osuus on saatu laskemalla 75 m2 × 1 351 euroa × 1,7, ottamalla saadusta tuloksesta 83 % ja lisäämällä siihen 28 107,60 euroa lisärakennuksista (35 m2 × 472,4 euroa). |
| --- | --- |

(26)

Diputación esitti esimerkin, jossa 75 m2:n talo oli määrä myydä hintasäänneltynä asuntona vuonna 2006. Sen mukaan Habidite olisi saanut 143 060,58 euron osuuden 200 459,50 euron kokonaishinnasta, jolla Bizkailur olisi myynyt asunnon hintasäänneltynä asuntona. Osuus on saatu laskemalla 75 m2 × 1 351 euroa × 1,7, ottamalla saadusta tuloksesta 83 % ja lisäämällä siihen 28 107,60 euroa lisärakennuksista (35 m2 × 472,4 euroa).

| (27) | Talosopimuksen A artiklan g alakohdan mukaan Diputaciónin tai Bizkailurin oli poikkeuksellisesti määrä voida myydä osa Habiditelta tilatuista 1 500 talosta markkinahintaan, jolloin Habidite olisi saanut A artiklan e alakohdassa määrätyt ja johdanto-osan 24 kappaleessa esitetyt prosenttiosuudet myyntihinnasta. |
| --- | --- |

(27)

Talosopimuksen A artiklan g alakohdan mukaan Diputaciónin tai Bizkailurin oli poikkeuksellisesti määrä voida myydä osa Habiditelta tilatuista 1 500 talosta markkinahintaan, jolloin Habidite olisi saanut A artiklan e alakohdassa määrätyt ja johdanto-osan 24 kappaleessa esitetyt prosenttiosuudet myyntihinnasta.

| (28) | Diputación ja Bizkailur eivät toteuttaneet julkista tarjouskilpailua ennen talosopimuksen tekemistä Habiditen kanssa. |
| --- | --- |

(28)

Diputación ja Bizkailur eivät toteuttaneet julkista tarjouskilpailua ennen talosopimuksen tekemistä Habiditen kanssa.

| (29) | Loppujen lopuksi Habidite-hankkeesta luovuttiin tosiasiallisesti. Diputaciónin mukaan tärkein syy oli se, että kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille Habidite-tehtaan tontiksi suunnitellun maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta teolliseen käyttöön, olisivat olleet alunperin arvioituja suuremmat. |
| --- | --- |

(29)

Loppujen lopuksi Habidite-hankkeesta luovuttiin tosiasiallisesti. Diputaciónin mukaan tärkein syy oli se, että kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille Habidite-tehtaan tontiksi suunnitellun maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta teolliseen käyttöön, olisivat olleet alunperin arvioituja suuremmat.

| (30) | Diputación ilmoitti (16), että Bizkailur oli toukokuun 2007 ja huhtikuun 2008 välisenä aikana ostanut 205 487,73 m2 maata kyseistä hanketta varten ja maksanut siitä yhteensä 4,7 miljoonaa euroa. Diputaciónin mukaan oli tarpeen ostaa vielä 95 000 m2 maata, mistä arvioitiin aiheutuvan 2,6 miljoonan euron lisäkustannukset. Maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön arvioitiin maaliskuussa 2009 aiheutuvan 28,5 miljoonan kustannukset. |
| --- | --- |

(30)

Diputación ilmoitti (16), että Bizkailur oli toukokuun 2007 ja huhtikuun 2008 välisenä aikana ostanut 205 487,73 m2 maata kyseistä hanketta varten ja maksanut siitä yhteensä 4,7 miljoonaa euroa. Diputaciónin mukaan oli tarpeen ostaa vielä 95 000 m2 maata, mistä arvioitiin aiheutuvan 2,6 miljoonan euron lisäkustannukset. Maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön arvioitiin maaliskuussa 2009 aiheutuvan 28,5 miljoonan kustannukset.

| (31) | Bizkailurin hanketta varten jo ostaman maa-alueen omistusoikeutta ei luovutettu Habiditelle. |
| --- | --- |

(31)

Bizkailurin hanketta varten jo ostaman maa-alueen omistusoikeutta ei luovutettu Habiditelle.

III.   MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖS

| (32) | Komissio katsoi 2 päivänä joulukuuta 2009 tehdyssä menettelyn aloittamispäätöksessä (17), että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen näytti liittyvän perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki ei myöskään näyttänyt olevan perussopimuksen eikä asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoi 2 päivänä joulukuuta 2009 tehdyssä menettelyn aloittamispäätöksessä (17), että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen näytti liittyvän perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki ei myöskään näyttänyt olevan perussopimuksen eikä asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukainen.

| (33) | Komissio katsoi maa-alueita koskevan sopimuksen osalta alustavasti, että maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen liittyvät edunsaajan takaisinmaksuehdot vastasivat korotonta lainaa. Näin ollen Habiditelle myönnettiin etu, jota se ei olisi voinut saada markkinoilla. |
| --- | --- |

(33)

Komissio katsoi maa-alueita koskevan sopimuksen osalta alustavasti, että maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen liittyvät edunsaajan takaisinmaksuehdot vastasivat korotonta lainaa. Näin ollen Habiditelle myönnettiin etu, jota se ei olisi voinut saada markkinoilla.

| (34) | Talosopimuksen osalta menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin, että hinta, joka Bizkailurin oli määrä maksaa 1 500 talosta, ei vaikuta normaalilta markkinahinnalta, koska tuensaaja oli arvioinut omassa liiketoimintasuunnitelmassaan, että Bizkailurilta saatava keskihinta olisi ollut 2 012,19 euroa/m2, kun arvioitu markkinahinta olisi ollut 1 762,6 euroa/m2. |
| --- | --- |

(34)

Talosopimuksen osalta menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin, että hinta, joka Bizkailurin oli määrä maksaa 1 500 talosta, ei vaikuta normaalilta markkinahinnalta, koska tuensaaja oli arvioinut omassa liiketoimintasuunnitelmassaan, että Bizkailurilta saatava keskihinta olisi ollut 2 012,19 euroa/m2, kun arvioitu markkinahinta olisi ollut 1 762,6 euroa/m2.

| (35) | Komissio havaitsi myös yhteisöjen tuomioistuimen asiassa P&O Ferries antaman tuomion (18) valossa monia merkkejä Habiditen saamasta hyödystä: a) talosopimuksesta ei ollut järjestetty tarjouskilpailua; b) Vizcayan maakuntaneuvosto ja Bizkailur eivät olleet esittäneet eivätkä osoittaneet, että sosiaalista asuntotuotantoa tarvitaan ja c) talosopimuksen mukaan osa Habiditelta ostetuista 1 500 talosta voitiin myydä vapailla markkinoilla. Komissio totesi myös, että uuden tehtaan ensimmäisten toimintavuosien tuotannon myyminen suureksi osaksi vähensi uuteen investointihankkeeseen yleensä liittyviä riskejä. Päätöksessä punnittiin valtion varojen käyttöä ja valtiosta johtuvaa toimenpidettä koskevaa kriteeriä ja huomautettiin kumpaankin sopimukseen liittyvän mahdollisen valtiontuen osalta, että Bizkailur on kokonaan julkisyhteisön omistuksessa ja määräysvallassa oleva yhtiö, joka suorittaa valtion sille antamia tehtäviä. Valikoivuuden osalta todettiin, että sopimuksista oli selvää hyötyä yksinomaan Habiditelle ja Afer-konsernille. Kilpailun vääristymisen ja Euroopan unionin sisäiseen kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta korostettiin, että Habidite toimi rakennusalalla, jolla kilpailu on erittäin voimakasta. Yhdelle yritykselle annettavasta valtiontuesta saattaa sen vuoksi olla haittaa muiden jäsenvaltioiden yrityksille. |
| --- | --- |

(35)

Komissio havaitsi myös yhteisöjen tuomioistuimen asiassa P&O Ferries antaman tuomion (18) valossa monia merkkejä Habiditen saamasta hyödystä: a) talosopimuksesta ei ollut järjestetty tarjouskilpailua; b) Vizcayan maakuntaneuvosto ja Bizkailur eivät olleet esittäneet eivätkä osoittaneet, että sosiaalista asuntotuotantoa tarvitaan ja c) talosopimuksen mukaan osa Habiditelta ostetuista 1 500 talosta voitiin myydä vapailla markkinoilla. Komissio totesi myös, että uuden tehtaan ensimmäisten toimintavuosien tuotannon myyminen suureksi osaksi vähensi uuteen investointihankkeeseen yleensä liittyviä riskejä. Päätöksessä punnittiin valtion varojen käyttöä ja valtiosta johtuvaa toimenpidettä koskevaa kriteeriä ja huomautettiin kumpaankin sopimukseen liittyvän mahdollisen valtiontuen osalta, että Bizkailur on kokonaan julkisyhteisön omistuksessa ja määräysvallassa oleva yhtiö, joka suorittaa valtion sille antamia tehtäviä. Valikoivuuden osalta todettiin, että sopimuksista oli selvää hyötyä yksinomaan Habiditelle ja Afer-konsernille. Kilpailun vääristymisen ja Euroopan unionin sisäiseen kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta korostettiin, että Habidite toimi rakennusalalla, jolla kilpailu on erittäin voimakasta. Yhdelle yritykselle annettavasta valtiontuesta saattaa sen vuoksi olla haittaa muiden jäsenvaltioiden yrityksille.

| (36) | Menettelyn aloittamispäätöksessä esitettiin epäilyjä ilmoitettuihin sopimuksiin mahdollisesti liittyvän tuen yhteensoveltuvuudesta perussopimuksen ja niiden soveltuvuuskriteerien kanssa, jotka on vahvistettu komission alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (19), tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 800/2008 (20) ja tilapäisissä yhteisön puitteissa valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (21). |
| --- | --- |

(36)

Menettelyn aloittamispäätöksessä esitettiin epäilyjä ilmoitettuihin sopimuksiin mahdollisesti liittyvän tuen yhteensoveltuvuudesta perussopimuksen ja niiden soveltuvuuskriteerien kanssa, jotka on vahvistettu komission alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (19), tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 800/2008 (20) ja tilapäisissä yhteisön puitteissa valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (21).

IV.   ESPANJAN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (37) | Espanjan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä (ks. edellä johdanto-osan 3 kappale). Sen sijaan ne vastasivat pyyntöihin, jotka komissio esitti tehtyään menettelyn aloittamispäätöksen, ja toimittavat lisätietoja. Ne vastasivat myös joihinkin Habiditen esittämiin väitteisiin. Näistä vastauksista ja lisätiedoista esitetään yhteenveto johdanto-osan 48–54 kappaleessa. |
| --- | --- |

(37)

Espanjan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä (ks. edellä johdanto-osan 3 kappale). Sen sijaan ne vastasivat pyyntöihin, jotka komissio esitti tehtyään menettelyn aloittamispäätöksen, ja toimittavat lisätietoja. Ne vastasivat myös joihinkin Habiditen esittämiin väitteisiin. Näistä vastauksista ja lisätiedoista esitetään yhteenveto johdanto-osan 48–54 kappaleessa.

V.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (38) | Kuten johdanto-osan 3 ja 6 kappaleessa todettiin, Habidite esitti 9 päivänä huhtikuuta 2010 huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä sekä antoi lisätietoja ja esitti huomautuksia 27 päivänä heinäkuuta 2010, 6 päivänä huhtikuuta 2011 ja 7 päivänä heinäkuuta 2011. Habidite esitti kyseisissä huomautuksissa ja lisätiedoissa asiaa koskevia tosiseikkoja, jotka eivät olleet komission tiedossa menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana. Lisäksi se esitti väitteitä, joissa kiistettiin ilmoitettuihin sopimuksiin liittyvän valtiontuen olemassaolo. Näistä Habiditen toimittamista väitteistä ja uusista tosiseikoista esitetään yhteenveto johdanto-osan 39–47 kappaleessa. |
| --- | --- |

(38)

Kuten johdanto-osan 3 ja 6 kappaleessa todettiin, Habidite esitti 9 päivänä huhtikuuta 2010 huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä sekä antoi lisätietoja ja esitti huomautuksia 27 päivänä heinäkuuta 2010, 6 päivänä huhtikuuta 2011 ja 7 päivänä heinäkuuta 2011. Habidite esitti kyseisissä huomautuksissa ja lisätiedoissa asiaa koskevia tosiseikkoja, jotka eivät olleet komission tiedossa menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana. Lisäksi se esitti väitteitä, joissa kiistettiin ilmoitettuihin sopimuksiin liittyvän valtiontuen olemassaolo. Näistä Habiditen toimittamista väitteistä ja uusista tosiseikoista esitetään yhteenveto johdanto-osan 39–47 kappaleessa.

| (39) | Ensimmäiseksi Habidite totesi, että maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen tekopäivänä (15 päivänä joulukuuta 2006) tehtiin kolmaskin sopimus. Tällä kolmannella sopimuksella, jäljempänä ’koulutustukisopimus’, Diputación sitoutui antamaan Habiditelle koulutustukea Habidite-tehtaan 1 100 uuden työntekijän kouluttamiseen. Diputación sitoutui erityisesti vastaamaan 1 100 työntekijän koulutuskustannuksista, kun Habidite puolestaan sitoutui säilyttämään 1 100 uutta työpaikkaa vähintään viiden vuoden ajan. Myös koulutustukisopimus purettiin tosiasiallisesti Habidite-hankkeen epäonnistumisen vuoksi (ks. johdanto-osan 29–31 kappale). |
| --- | --- |

(39)

Ensimmäiseksi Habidite totesi, että maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen tekopäivänä (15 päivänä joulukuuta 2006) tehtiin kolmaskin sopimus. Tällä kolmannella sopimuksella, jäljempänä ’koulutustukisopimus’, Diputación sitoutui antamaan Habiditelle koulutustukea Habidite-tehtaan 1 100 uuden työntekijän kouluttamiseen. Diputación sitoutui erityisesti vastaamaan 1 100 työntekijän koulutuskustannuksista, kun Habidite puolestaan sitoutui säilyttämään 1 100 uutta työpaikkaa vähintään viiden vuoden ajan. Myös koulutustukisopimus purettiin tosiasiallisesti Habidite-hankkeen epäonnistumisen vuoksi (ks. johdanto-osan 29–31 kappale).

| (40) | Toiseksi Habidite toimitti asiakirjoja, joista kävi ilmi, että Habidite-hankkeelle oli myönnetty Baskimaan hallituksen (Gobierno Vasco) 30 päivänä joulukuuta 2008 tekemällä päätöksellä yhteensä kuusi miljoonaa euroa aluetukea ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvasta aluetukijärjestelmästä XR 175/2007 (22). |
| --- | --- |

(40)

Toiseksi Habidite toimitti asiakirjoja, joista kävi ilmi, että Habidite-hankkeelle oli myönnetty Baskimaan hallituksen (Gobierno Vasco) 30 päivänä joulukuuta 2008 tekemällä päätöksellä yhteensä kuusi miljoonaa euroa aluetukea ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvasta aluetukijärjestelmästä XR 175/2007 (22).

| (41) | Kolmanneksi Habidite totesi tehneensä Habidite-hankkeen lakkauttamisen jälkeen 6 päivänä helmikuuta 2009 ja 17 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä hallinnolliset valitukset. Niiden mukaan Diputación ja Bizkailur eivät olleet noudattaneet edellä kuvattuihin kolmeen sopimukseen perustuvia sitoumuksia. Habidite totesi myös, että se aikoo esittää vaatimuksensa toimivaltaisessa Espanjan tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

(41)

Kolmanneksi Habidite totesi tehneensä Habidite-hankkeen lakkauttamisen jälkeen 6 päivänä helmikuuta 2009 ja 17 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä hallinnolliset valitukset. Niiden mukaan Diputación ja Bizkailur eivät olleet noudattaneet edellä kuvattuihin kolmeen sopimukseen perustuvia sitoumuksia. Habidite totesi myös, että se aikoo esittää vaatimuksensa toimivaltaisessa Espanjan tuomioistuimessa.

| (42) | Habidite väittää, etteivät maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus täytä kumulatiivisia kriteerejä, joiden täyttyessä on kyseessä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(42)

Habidite väittää, etteivät maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus täytä kumulatiivisia kriteerejä, joiden täyttyessä on kyseessä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

| (43) | Muiden kuin etua koskevien valtiontukielementtien osalta Habidite esitti seuraavat väitteet kummastakin ilmoitetusta sopimuksesta:






  a) | Kumpaankaan sopimukseen ei liity valtion varojen siirtoa, koska niissä on kyse markkinaehtoisista liiketoimista eivätkä ne näin ollen aiheuta julkisten varojen menetystä (yhteisöjen tuomioistuimen asiassa PreussenElektra antaman tuomion (23) mukaan). |
| --- | --- | --- |

(43)

Muiden kuin etua koskevien valtiontukielementtien osalta Habidite esitti seuraavat väitteet kummastakin ilmoitetusta sopimuksesta:

a)

Kumpaankaan sopimukseen ei liity valtion varojen siirtoa, koska niissä on kyse markkinaehtoisista liiketoimista eivätkä ne näin ollen aiheuta julkisten varojen menetystä (yhteisöjen tuomioistuimen asiassa PreussenElektra antaman tuomion (23) mukaan).

| b) | Ei pitäisi olettaa, että valikoivuuskriteeri täyttyy talosopimuksen osalta pelkästään sen vuoksi, ettei sopimusta tehty julkisen tarjouskilpailun perusteella. Asetuksen Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local
   (24) ja julkisista hankinnoista 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (25) 31 artiklan mukaan tällaisia sopimuksia voidaan tehdä myös suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen tekniseen luonteeseen tai yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

b)

Ei pitäisi olettaa, että valikoivuuskriteeri täyttyy talosopimuksen osalta pelkästään sen vuoksi, ettei sopimusta tehty julkisen tarjouskilpailun perusteella. Asetuksen Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local
   (24) ja julkisista hankinnoista 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (25) 31 artiklan mukaan tällaisia sopimuksia voidaan tehdä myös suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen tekniseen luonteeseen tai yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä.

| c) | Koska Habiditen tehdasvalmisteiset elementit ovat tuoteominaisuuksiltaan ja kokoonpanoteknologialtaan ainutlaatuisia, kilpailun vääristymisen mahdollisuus ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten mahdollisuus voidaan sulkea pois. Espanjan kilpailuviranomainen määritteli asioissa N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman ja N-04059 TDR Capital/Agelco, että merkitykselliset markkinat ovat ”elementtitalojen valmistus, myynti ja vuokraus”. Määritelmän perusteella Habidite-elementtien ainutlaatuisuus tarkoittaa, ettei Habiditella ole suoria kilpailijoita, joille ilmoitetut sopimukset saattaisivat aiheuttaa haittaa. Lisäksi asiaa M2473 Finnforest/Moelven Industrier koskeneessa komission päätöksessä (26) vahvistettiin, että elementtirakennusten markkinat ovat paikalliset tai alueelliset, koska pitkien välimatkojen päässä toisistaan olevien tuotantolaitosten keskinäinen kilpailu ei ole mahdollista suurten kuljetuskustannusten vuoksi. Habiditen hinnat olivat joka tapauksessa hyvin kilpailukykyiset, kun otetaan huomioon tuotteen teknologiset ominaisuudet. |
| --- | --- |

c)

Koska Habiditen tehdasvalmisteiset elementit ovat tuoteominaisuuksiltaan ja kokoonpanoteknologialtaan ainutlaatuisia, kilpailun vääristymisen mahdollisuus ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten mahdollisuus voidaan sulkea pois. Espanjan kilpailuviranomainen määritteli asioissa N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman ja N-04059 TDR Capital/Agelco, että merkitykselliset markkinat ovat ”elementtitalojen valmistus, myynti ja vuokraus”. Määritelmän perusteella Habidite-elementtien ainutlaatuisuus tarkoittaa, ettei Habiditella ole suoria kilpailijoita, joille ilmoitetut sopimukset saattaisivat aiheuttaa haittaa. Lisäksi asiaa M2473 Finnforest/Moelven Industrier koskeneessa komission päätöksessä (26) vahvistettiin, että elementtirakennusten markkinat ovat paikalliset tai alueelliset, koska pitkien välimatkojen päässä toisistaan olevien tuotantolaitosten keskinäinen kilpailu ei ole mahdollista suurten kuljetuskustannusten vuoksi. Habiditen hinnat olivat joka tapauksessa hyvin kilpailukykyiset, kun otetaan huomioon tuotteen teknologiset ominaisuudet.

| (44) | Habidite esitti myös konkreettisia yksityiskohtaisia väitteitä, joilla se kiisti edun saamisen ilmoitetuista sopimuksista. |
| --- | --- |

(44)

Habidite esitti myös konkreettisia yksityiskohtaisia väitteitä, joilla se kiisti edun saamisen ilmoitetuista sopimuksista.

| (45) | Habidite väittää, ettei se ole voinut saada talosopimuksesta etua etenkään sen vuoksi, että sopimuksessa määrätyt myyntihinnat eivät olleet markkinahintoja kalliimmat vaan itse asiassa halvemmat. Se perustelee väitettään seuraavasti:






  a) | Hinnat, jotka Habiditen oli määrä saada talosopimuksen perusteella, olivat itsestään selvästi markkinahintoja halvemmat, kun otetaan huomioon, että Bizkailur olisi myynyt talot markkinahintoja halvempaan säänneltyyn hintaan. Kyseinen hinta määritellään lainsäädännössä hintasäännellyille asunnoille – ks. johdanto-osan 14–19 kappale. |
| --- | --- | --- |

(45)

Habidite väittää, ettei se ole voinut saada talosopimuksesta etua etenkään sen vuoksi, että sopimuksessa määrätyt myyntihinnat eivät olleet markkinahintoja kalliimmat vaan itse asiassa halvemmat. Se perustelee väitettään seuraavasti:

a)

Hinnat, jotka Habiditen oli määrä saada talosopimuksen perusteella, olivat itsestään selvästi markkinahintoja halvemmat, kun otetaan huomioon, että Bizkailur olisi myynyt talot markkinahintoja halvempaan säänneltyyn hintaan. Kyseinen hinta määritellään lainsäädännössä hintasäännellyille asunnoille – ks. johdanto-osan 14–19 kappale.

| b) | Bizkailurin oli määrä saada Habiditen rakentamista taloista keskimäärin 2 010,19 euroa/m2. Tämä hinta oli verrattavissa niihin keskihintoihin, joita Bizkailur maksoi samaan aikaan vastaavien sopimusten perusteella, jotka koskivat sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen rakentamista. Habiditen mukaan Bizkailur esimerkiksi maksoi vuonna 2007 sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen rakentamisesta Lemoiziin 2 277 euroa/m2, Ziérbanaan 1 964 euroa/m2 ja Areatzaan 2 021 euroa/m2. Vuonna 2007 hintasäänneltyinä asuntoina myytyjen talojen keskihinta neljässä Vizcayan kunnassa oli 1 808,69 euroa/m2 pinta-alaltaan 84 m2:n taloissa (27). |
| --- | --- |

b)

Bizkailurin oli määrä saada Habiditen rakentamista taloista keskimäärin 2 010,19 euroa/m2. Tämä hinta oli verrattavissa niihin keskihintoihin, joita Bizkailur maksoi samaan aikaan vastaavien sopimusten perusteella, jotka koskivat sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen rakentamista. Habiditen mukaan Bizkailur esimerkiksi maksoi vuonna 2007 sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen rakentamisesta Lemoiziin 2 277 euroa/m2, Ziérbanaan 1 964 euroa/m2 ja Areatzaan 2 021 euroa/m2. Vuonna 2007 hintasäänneltyinä asuntoina myytyjen talojen keskihinta neljässä Vizcayan kunnassa oli 1 808,69 euroa/m2 pinta-alaltaan 84 m2:n taloissa (27).

| c) | Habiditen oli joka tapauksessa määrä saada talosopimuksen perusteella vain 83 prosenttia tai 83,30 prosenttia 2 010,19 euron keskimääräisestä neliöhinnasta (alle 75 m2:n taloista) – ks. johdanto-osan 24–25 kappale. Tältä osin menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin virheellisesti, että Habiditen saaman myyntihinnan oli mainitun sopimuksen mukaan määrä olla 2 010,19 euroa/m2 |
| --- | --- |

c)

Habiditen oli joka tapauksessa määrä saada talosopimuksen perusteella vain 83 prosenttia tai 83,30 prosenttia 2 010,19 euron keskimääräisestä neliöhinnasta (alle 75 m2:n taloista) – ks. johdanto-osan 24–25 kappale. Tältä osin menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin virheellisesti, että Habiditen saaman myyntihinnan oli mainitun sopimuksen mukaan määrä olla 2 010,19 euroa/m2

| d) | Keskihinta, joka Bizkailurin oli määrä saada Habiditen rakentamista asunnoista, oli selvästi pienempi kuin samassa maakunnassa vapailla markkinoilla myytävien vastaavien asuntojen keskihinta. Vuonna 2007 asuntojen markkinahinta oli Vizcayan maakunnassa keskimäärin 2 921,9 euroa/m2
   (28). |
| --- | --- |

d)

Keskihinta, joka Bizkailurin oli määrä saada Habiditen rakentamista asunnoista, oli selvästi pienempi kuin samassa maakunnassa vapailla markkinoilla myytävien vastaavien asuntojen keskihinta. Vuonna 2007 asuntojen markkinahinta oli Vizcayan maakunnassa keskimäärin 2 921,9 euroa/m2
   (28).

| (46) | Habidite väittää, ettei se ole saanut maa-alueita koskevasta sopimuksesta etua, koska sen oli määrä oman käsityksensä mukaan maksaa Bizkailurille takaisin paitsi sopimuksen mukaisesta maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuneet tosiasialliset kustannukset, myös kyseisestä toiminnasta aiheutuneet rahoituskustannukset. |
| --- | --- |

(46)

Habidite väittää, ettei se ole saanut maa-alueita koskevasta sopimuksesta etua, koska sen oli määrä oman käsityksensä mukaan maksaa Bizkailurille takaisin paitsi sopimuksen mukaisesta maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuneet tosiasialliset kustannukset, myös kyseisestä toiminnasta aiheutuneet rahoituskustannukset.

| (47) | Lisäksi Habidite kiistää Diputaciónin arvioiden mukaiset maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuneet kustannukset. Bizkailurin oli maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan määrä ostaa hanketta varten vain 101 403 m2:n maa-alue eikä Diputaciónin mainitsemaa 205 000 m2:n maa-aluetta. Myös kustannukset 254 785 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön, joiden Diputación väittää olleen 28,5 miljoonaa euroa, olivat virheelliset. Nämä kustannukset näyttävät tosiasiassa vastaavan Diputaciónille eräästä toisesta hankkeesta aiheutuneita kustannuksia. Kyseessä oli Kadaguan moottoritien Kastrexana–Arbuio–Sodupe -osuuden rakentaminen. Habidite väittää myös, että Habidite-hanketta varten ostettua maa-aluetta on käytetty lainvastaisesti kaatopaikkana. Tämä vahvistetaan myös kansallisen tuomioistuimen tuomiossa (Barakaldon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio n:o 148/2010, annettu 1 päivänä syyskuuta 2010). |
| --- | --- |

(47)

Lisäksi Habidite kiistää Diputaciónin arvioiden mukaiset maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuneet kustannukset. Bizkailurin oli maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan määrä ostaa hanketta varten vain 101 403 m2:n maa-alue eikä Diputaciónin mainitsemaa 205 000 m2:n maa-aluetta. Myös kustannukset 254 785 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön, joiden Diputación väittää olleen 28,5 miljoonaa euroa, olivat virheelliset. Nämä kustannukset näyttävät tosiasiassa vastaavan Diputaciónille eräästä toisesta hankkeesta aiheutuneita kustannuksia. Kyseessä oli Kadaguan moottoritien Kastrexana–Arbuio–Sodupe -osuuden rakentaminen. Habidite väittää myös, että Habidite-hanketta varten ostettua maa-aluetta on käytetty lainvastaisesti kaatopaikkana. Tämä vahvistetaan myös kansallisen tuomioistuimen tuomiossa (Barakaldon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio n:o 148/2010, annettu 1 päivänä syyskuuta 2010).

VI.   ESPANJAN VIRANOMAISTEN ANTAMAT LISÄTIEDOT JA VASTAUKSET HABIDITEN HUOMAUTUKSIIN

| (48) | Diputación vastasi komission kysymyksiin ja vahvisti, että Habidite-hanke oli lakkautettu eikä maa-alueita koskevasta sopimuksesta ja talosopimuksesta aiheutuneita sopimusvelvoitteita Habiditea kohtaan ollut noudatettu. |
| --- | --- |

(48)

Diputación vastasi komission kysymyksiin ja vahvisti, että Habidite-hanke oli lakkautettu eikä maa-alueita koskevasta sopimuksesta ja talosopimuksesta aiheutuneita sopimusvelvoitteita Habiditea kohtaan ollut noudatettu.

| (49) | Koulutustukisopimuksen (ks. edellä johdanto-osan 39 kappale) osalta Diputación huomauttaa, että sen sitoumus koulutustuen antamiseen Habidite-tehtaan 1 100 työntekijän kouluttamiseen edellytti sopimuksen 10 artiklan mukaan asiaankuuluvan lainsäädännön noudattamista eli epäsuorasti myös mahdollista komissiolle ilmoittamista tai sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaista hyväksyntää. Diputación vahvistaa, ettei kyseessä olevaa koulutustukea maksettu. |
| --- | --- |

(49)

Koulutustukisopimuksen (ks. edellä johdanto-osan 39 kappale) osalta Diputación huomauttaa, että sen sitoumus koulutustuen antamiseen Habidite-tehtaan 1 100 työntekijän kouluttamiseen edellytti sopimuksen 10 artiklan mukaan asiaankuuluvan lainsäädännön noudattamista eli epäsuorasti myös mahdollista komissiolle ilmoittamista tai sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaista hyväksyntää. Diputación vahvistaa, ettei kyseessä olevaa koulutustukea maksettu.

| (50) | Kun Diputaciónilta kysyttiin ilmoitettujen sopimusten ja Baskimaan hallituksen vuonna 2008 myöntämän aluetuen välisestä suhteesta ja siitä, koskivatko molemmat toimenpidekokonaisuudet samaa investointihanketta, Diputación ei sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että kyseessä oli sama investointihanke. Se totesi kuitenkin, ettei tämä välttämättä tarkoittanut, että aluehallinnon vuonna 2008 huomioon ottamat tukikelpoiset investointikustannukset, 6 miljoonaa euroa, olisivat vuoden 2006 eli ilmoitettujen sopimusten allekirjoitusvuoden tilassa olutta hanketta koskevat samat tukikelpoiset kustannukset. Tältä osin Diputación viittaa Baskimaan hallituksen ja Habiditen antamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(50)

Kun Diputaciónilta kysyttiin ilmoitettujen sopimusten ja Baskimaan hallituksen vuonna 2008 myöntämän aluetuen välisestä suhteesta ja siitä, koskivatko molemmat toimenpidekokonaisuudet samaa investointihanketta, Diputación ei sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että kyseessä oli sama investointihanke. Se totesi kuitenkin, ettei tämä välttämättä tarkoittanut, että aluehallinnon vuonna 2008 huomioon ottamat tukikelpoiset investointikustannukset, 6 miljoonaa euroa, olisivat vuoden 2006 eli ilmoitettujen sopimusten allekirjoitusvuoden tilassa olutta hanketta koskevat samat tukikelpoiset kustannukset. Tältä osin Diputación viittaa Baskimaan hallituksen ja Habiditen antamiin tietoihin.

| (51) | Mitä tulee Habiditelta maa-alueita koskevan sopimuksen perusteella vaadittavaan takaisinmaksuun ja erityisesti Habiditen väitteeseen, jonka mukaan Habidite tulkitsi takaisinmaksuvelvoitteen sisältävän myös maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuvat rahoituskustannukset, Diputación viittaa maa-alueita koskevan sopimuksen tosiasialliseen sanamuotoon. Maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan vi kohta kuuluu seuraavasti: ”Hinta, joka [Habiditen] on määrä maksaa, vastaa Bizkailur S.A:lle [...] [...] kuvatun maa-alueen ostosta aiheutuvia tosiasiallisia kustannuksia” (korostus lisätty). |
| --- | --- |

(51)

Mitä tulee Habiditelta maa-alueita koskevan sopimuksen perusteella vaadittavaan takaisinmaksuun ja erityisesti Habiditen väitteeseen, jonka mukaan Habidite tulkitsi takaisinmaksuvelvoitteen sisältävän myös maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuvat rahoituskustannukset, Diputación viittaa maa-alueita koskevan sopimuksen tosiasialliseen sanamuotoon. Maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan vi kohta kuuluu seuraavasti: ”Hinta, joka [Habiditen] on määrä maksaa, vastaa Bizkailur S.A:lle [...] [...] kuvatun maa-alueen ostosta aiheutuvia tosiasiallisia kustannuksia” (korostus lisätty).

| (52) | Diputaciónin saamien tietojen mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät olleet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana. |
| --- | --- |

(52)

Diputaciónin saamien tietojen mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät olleet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana.

| (53) | Baskimaan hallitus puolestaan antoi tietoja Habiditelle 30 päivänä joulukuuta 2008 myönnetystä 6 miljoonan euron aluetuesta sekä kyseistä tukea myönnettäessä huomioon otetuista tukikelpoisista kustannuksista. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tukikelpoisten kustannusten ryhmät:






  Investointikustannukset yhteensä (milj. euroa) | 90,42 |
| --- | --- | --- |
| T & K -kustannukset | 13,71 |
| Tukikelpoiset kustannukset, eriteltyinä: | 76,71 |
| Tietotekniikka | 2,85 |
| Maapohja | 5,5 |
| Rakennukset | 34,76 |
| Tekniset laitteet | 19,14 |
| Koneet | 11,94 |
| Muut laitteistot | 0,737 |
| Tietotekniikkalaitteet | 0,965 |
| Lisämaa ja -rakennukset | 3,9 |
| Tukikelpoiset menot yhteensä | 72,8 |
| Myönnetty tuki | 6 |

(53)

Baskimaan hallitus puolestaan antoi tietoja Habiditelle 30 päivänä joulukuuta 2008 myönnetystä 6 miljoonan euron aluetuesta sekä kyseistä tukea myönnettäessä huomioon otetuista tukikelpoisista kustannuksista. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tukikelpoisten kustannusten ryhmät:

Investointikustannukset yhteensä (milj. euroa)

90,42

T & K -kustannukset

13,71

Tukikelpoiset kustannukset, eriteltyinä:

76,71

Tietotekniikka

2,85

Maapohja

5,5

Rakennukset

34,76

Tekniset laitteet

19,14

Koneet

11,94

Muut laitteistot

0,737

Tietotekniikkalaitteet

0,965

Lisämaa ja -rakennukset

3,9

Tukikelpoiset menot yhteensä

72,8

Myönnetty tuki

6

| (54) | Kyseistä tukea ei ole maksettu. Espanjan viranomaiset toimittivat vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (29) 65 kohdan mukaisesti 19 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle tiedotuslomakkeen sellaisista hyväksytyn aluetukiohjelman mukaisista suurista investointihankkeista, joita ei tarvitse ilmoittaa. |
| --- | --- |

(54)

Kyseistä tukea ei ole maksettu. Espanjan viranomaiset toimittivat vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (29) 65 kohdan mukaisesti 19 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle tiedotuslomakkeen sellaisista hyväksytyn aluetukiohjelman mukaisista suurista investointihankkeista, joita ei tarvitse ilmoittaa.

VII.   ARVIOINTI

| (55) | Tämä päätös ei jäljempänä esitetyistä syistä koske a) Diputaciónin ja Habiditen 15 päivänä joulukuuta 2006 tekemää koulutustukisopimusta eikä (b) Baskimaan hallituksen Habidite-konsernille 30 päivänä joulukuuta 2008 myöntämää 6 miljoonan euron aluetukea (30). |
| --- | --- |

(55)

Tämä päätös ei jäljempänä esitetyistä syistä koske a) Diputaciónin ja Habiditen 15 päivänä joulukuuta 2006 tekemää koulutustukisopimusta eikä (b) Baskimaan hallituksen Habidite-konsernille 30 päivänä joulukuuta 2008 myöntämää 6 miljoonan euron aluetukea (30).

| (56) | Komissio toteaa, että Espanjan viranomaiset eivät ilmoittaneet Diputaciónin ja Habiditen välisestä koulutustukisopimuksesta, joka tehtiin samana päivänä kuin ilmoitetut sopimukset (ks. johdanto-osan 39 ja 49 kappale) eikä menettelyn aloittamispäätös kata kyseistä sopimusta. Vakiintuneen käytännön mukaan (31) valtiontuki katsotaan myönnetyksi silloin, kun sen maksamiseen tehdään oikeudellisesti sitova ja ehdoton sitoumus. Koulutustukisopimuksen 10 artiklassa (ks. johdanto-osan 49 kappale) koulutustuen maksamista koskevan sitoumuksen edellytykseksi määrätään asiaankuuluvan lainsäädännön, kuten valtiontukea koskevien unionin sääntöjen, noudattaminen. Tästä seuraa, ettei kyseisessä sopimuksessa tehtyä sitoumusta koulutustuen maksamiseen voida katsoa ehdottomaksi sopimuksen tekoajankohtana. Espanjan viranomaiset vahvistivat lisäksi, ettei kyseisen sopimuksen mukaista koulutustukea ole maksettu. Koska Habidite-hanke ei toteutunut Alonsotegissa, tukea ei ainakaan todennäköisesti makseta tulevaisuudessakaan. |
| --- | --- |

(56)

Komissio toteaa, että Espanjan viranomaiset eivät ilmoittaneet Diputaciónin ja Habiditen välisestä koulutustukisopimuksesta, joka tehtiin samana päivänä kuin ilmoitetut sopimukset (ks. johdanto-osan 39 ja 49 kappale) eikä menettelyn aloittamispäätös kata kyseistä sopimusta. Vakiintuneen käytännön mukaan (31) valtiontuki katsotaan myönnetyksi silloin, kun sen maksamiseen tehdään oikeudellisesti sitova ja ehdoton sitoumus. Koulutustukisopimuksen 10 artiklassa (ks. johdanto-osan 49 kappale) koulutustuen maksamista koskevan sitoumuksen edellytykseksi määrätään asiaankuuluvan lainsäädännön, kuten valtiontukea koskevien unionin sääntöjen, noudattaminen. Tästä seuraa, ettei kyseisessä sopimuksessa tehtyä sitoumusta koulutustuen maksamiseen voida katsoa ehdottomaksi sopimuksen tekoajankohtana. Espanjan viranomaiset vahvistivat lisäksi, ettei kyseisen sopimuksen mukaista koulutustukea ole maksettu. Koska Habidite-hanke ei toteutunut Alonsotegissa, tukea ei ainakaan todennäköisesti makseta tulevaisuudessakaan.

| (57) | Päätös ei myöskään koske Baskimaan hallituksen Habiditelle 30 päivänä joulukuuta 2008 myöntämää 6 miljoonan euron aluetukea (ks. johdanto-osan 40 ja 50 kappale). On kuitenkin huomautettava, että molemmat tämän päätöksen piiriin kuuluvat ilmoitetut sopimukset sekä vuonna 2008 myönnetty aluetuki liittyvät samaan investointihankkeeseen eli Habiditen rakennuselementtitehtaan perustamiseen Alonsotegiin. Baskimaan hallitus ja Diputación eivät nimenomaisesti ole kiistäneet tätä väitettä (ks. johdanto-osan 50 kappale). |
| --- | --- |

(57)

Päätös ei myöskään koske Baskimaan hallituksen Habiditelle 30 päivänä joulukuuta 2008 myöntämää 6 miljoonan euron aluetukea (ks. johdanto-osan 40 ja 50 kappale). On kuitenkin huomautettava, että molemmat tämän päätöksen piiriin kuuluvat ilmoitetut sopimukset sekä vuonna 2008 myönnetty aluetuki liittyvät samaan investointihankkeeseen eli Habiditen rakennuselementtitehtaan perustamiseen Alonsotegiin. Baskimaan hallitus ja Diputación eivät nimenomaisesti ole kiistäneet tätä väitettä (ks. johdanto-osan 50 kappale).

| (58) | Espanjan viranomaisten on vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (32) 66 kohdan mukaisesti varmistettava vuonna 2008 myönnettyyn aluetukeen sovellettavien tuen kasautumista koskevien sääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

(58)

Espanjan viranomaisten on vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (32) 66 kohdan mukaisesti varmistettava vuonna 2008 myönnettyyn aluetukeen sovellettavien tuen kasautumista koskevien sääntöjen noudattaminen.

| (59) | Lisäksi on syytä muistaa, että Diputaciónin antamien tietojen mukaan (ks. johdanto-osan 30 kappale) investointihankkeeseen tarvittavan maa-alueen hankkiminen alkoi toukokuussa 2007, ja tähän tarkoitukseen tehtiin useita peräkkäisiä tonttikauppoja huhtikuuhun 2008 saakka. Näin ollen hanketta alettiin toteuttaa jo toukokuussa 2007. Vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (33) 38 kohdan mukaan on varmistettava, että aluetuki kannustaa investointeihin. Sen vuoksi tukea voidaan myöntää tukiohjelmien perusteella ainoastaan, jos tuensaaja on tehnyt tukihakemuksen ja toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet kirjallisesti ennen hankkeen aloittamista, että hanke täyttää periaatteessa ohjelmassa tukikelpoisuudelle asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi on syytä muistaa, että Diputaciónin antamien tietojen mukaan (ks. johdanto-osan 30 kappale) investointihankkeeseen tarvittavan maa-alueen hankkiminen alkoi toukokuussa 2007, ja tähän tarkoitukseen tehtiin useita peräkkäisiä tonttikauppoja huhtikuuhun 2008 saakka. Näin ollen hanketta alettiin toteuttaa jo toukokuussa 2007. Vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (33) 38 kohdan mukaan on varmistettava, että aluetuki kannustaa investointeihin. Sen vuoksi tukea voidaan myöntää tukiohjelmien perusteella ainoastaan, jos tuensaaja on tehnyt tukihakemuksen ja toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet kirjallisesti ennen hankkeen aloittamista, että hanke täyttää periaatteessa ohjelmassa tukikelpoisuudelle asetetut edellytykset.

| (60) | Ennen kuin komissio tutkii, onko kyseessä valtiontuki ja onko se perussopimuksen mukainen, komission on päätettävä, miten valtiontukea koskevia sääntöjä sovelletaan ajallisesti oikein (rationae temporis). |
| --- | --- |

(60)

Ennen kuin komissio tutkii, onko kyseessä valtiontuki ja onko se perussopimuksen mukainen, komission on päätettävä, miten valtiontukea koskevia sääntöjä sovelletaan ajallisesti oikein (rationae temporis).

| (61) | Maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus allekirjoitettiin 15 päivänä joulukuuta 2006, mutta ne ilmoitettiin komission tarkasteltaviksi vasta huhtikuussa 2009. Kuten edellä johdanto-osan 56 kappaleessa todettiin, vakiintuneen käytännön mukaan (34) valtiontuki katsotaan myönnetyksi silloin, kun sen maksamiseen tehdään oikeudellisesti sitova ja ehdoton sitoumus. Molempien ilmoitettujen sopimusten tapauksessa oikeudellisesti sitova ehdoton sitoumus tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006, kun Diputación ja Bizkailur allekirjoittivat ilmoitetut kaksi sopimusta. Sopimuksiin mahdollisesti liittyvä valtiontuki on näin ollen sääntöjenvastainen, koska sitä myönnettäessä ei ole noudatettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusvelvoitetta. |
| --- | --- |

(61)

Maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus allekirjoitettiin 15 päivänä joulukuuta 2006, mutta ne ilmoitettiin komission tarkasteltaviksi vasta huhtikuussa 2009. Kuten edellä johdanto-osan 56 kappaleessa todettiin, vakiintuneen käytännön mukaan (34) valtiontuki katsotaan myönnetyksi silloin, kun sen maksamiseen tehdään oikeudellisesti sitova ja ehdoton sitoumus. Molempien ilmoitettujen sopimusten tapauksessa oikeudellisesti sitova ehdoton sitoumus tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006, kun Diputación ja Bizkailur allekirjoittivat ilmoitetut kaksi sopimusta. Sopimuksiin mahdollisesti liittyvä valtiontuki on näin ollen sääntöjenvastainen, koska sitä myönnettäessä ei ole noudatettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusvelvoitetta.

| (62) | Oikeuskäytännön mukaan (asia CELF/SIDE) (35) jälkikäteen tehdyllä ilmoittamisella tai sisämarkkinoille soveltuvaksi toteamisella ei korjata sellaisen tuen sääntöjenvastaisuutta, jota myönnettäessä ei ole noudatettu ilmoitusvelvoitetta tai toimenpiteiden toteuttamista koskevaa kieltoa. Kuten komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (36) todetaan, arvioinnissa sovelletaan tuen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Tässä tapauksessa myöntämisajankohta on 15 päivä joulukuuta 2006. Nämä periaatteet vahvistetaan myös vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 63 ja 105 kohdassa (37). Arvioidessaan tuen olemassaoloa ja mahdollisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio tukeutuu sen vuoksi valtiontukisääntöihin, jotka olivat voimassa 15 päivänä joulukuuta 2006, kun molemmat ilmoitetut sopimukset allekirjoitettiin. |
| --- | --- |

(62)

Oikeuskäytännön mukaan (asia CELF/SIDE) (35) jälkikäteen tehdyllä ilmoittamisella tai sisämarkkinoille soveltuvaksi toteamisella ei korjata sellaisen tuen sääntöjenvastaisuutta, jota myönnettäessä ei ole noudatettu ilmoitusvelvoitetta tai toimenpiteiden toteuttamista koskevaa kieltoa. Kuten komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (36) todetaan, arvioinnissa sovelletaan tuen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Tässä tapauksessa myöntämisajankohta on 15 päivä joulukuuta 2006. Nämä periaatteet vahvistetaan myös vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 63 ja 105 kohdassa (37). Arvioidessaan tuen olemassaoloa ja mahdollisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio tukeutuu sen vuoksi valtiontukisääntöihin, jotka olivat voimassa 15 päivänä joulukuuta 2006, kun molemmat ilmoitetut sopimukset allekirjoitettiin.

VII.1.   Valtiontuen olemassaolo

| (63) | Selvittäessään, liittyykö tutkittaviin toimenpiteisiin valtiontukea, komission on arvioitava, täyttävätkö ne perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiset kumulatiiviset edellytykset. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”[j]ollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Näitä kumulatiivisia kriteerejä tutkitaan jäljempänä kutakin erikseen kummankin ilmoitetun sopimuksen osalta. |
| --- | --- |

(63)

Selvittäessään, liittyykö tutkittaviin toimenpiteisiin valtiontukea, komission on arvioitava, täyttävätkö ne perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiset kumulatiiviset edellytykset. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”[j]ollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Näitä kumulatiivisia kriteerejä tutkitaan jäljempänä kutakin erikseen kummankin ilmoitetun sopimuksen osalta.

VII.1.1   Toimenpide 1: maa-alueita koskeva sopimus

| (64) | Yksi niistä kriteereistä, joiden perusteella määräytyy, onko tietyssä toimenpiteessä kyse perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta, on valtion varojen käyttö joko siten, että valtio maksaa tukea tai että valtiolle aiheutuu tulonmenetystä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (38) niiden julkisten tai yksityisten yritysten varoja, joissa viranomaisilla on määräysvalta joko suoraan tai välillisesti, pidetään lisäksi myös valtion varoina, kun ne pysyvät jatkuvasti julkisessa määräysvallassa ja siis toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä. Komissio käsittelee tätä kysymystä jäljempänä johdanto-osan 65 ja 66 kappaleessa. |
| --- | --- |

(64)

Yksi niistä kriteereistä, joiden perusteella määräytyy, onko tietyssä toimenpiteessä kyse perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta, on valtion varojen käyttö joko siten, että valtio maksaa tukea tai että valtiolle aiheutuu tulonmenetystä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (38) niiden julkisten tai yksityisten yritysten varoja, joissa viranomaisilla on määräysvalta joko suoraan tai välillisesti, pidetään lisäksi myös valtion varoina, kun ne pysyvät jatkuvasti julkisessa määräysvallassa ja siis toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä. Komissio käsittelee tätä kysymystä jäljempänä johdanto-osan 65 ja 66 kappaleessa.

| (65) | Ensiksi komissio toteaa, että Diputación ja Bizkailur tekivät maa-alueita koskevan sopimuksen yhdessä. Sopimuksessa on useita selkeitä viitteitä siitä, että Bizkailur toimi sopimuksen puitteissa Diputaciónin ”apurina”. Maa-alueita koskevan sopimuksen allekirjoitti Diputaciónin ja Bizkailurin puolesta Diputaciónin puheenjohtaja (Diputado General). Maa-alueita koskevan sopimuksen johdanto-osan 2 kappaleen mukaan Bizkailurin 100-prosenttisesti omistavan Diputaciónin julkisen politiikan mukaisiin tavoitteisiin kuuluu edistää uusia ja innovatiivisia investointihankkeita, luoda työpaikkoja ja tarjota Vizcayan maakunnan asukkaille mahdollisuus päästä sosiaalisin perustein myönnettäviin asuntoihin. Maa-alueita koskevan sopimuksen johdanto-osan 5 kappaleen mukaan sopimus tehdään johdanto-osan 2 kappaleessa mainittujen talous- ja sosiaalipoliittisten tavoitteiden edistämiseksi joko suoraan tai julkisten yhtiöiden, kuten Bizkailurin, kautta. |
| --- | --- |

(65)

Ensiksi komissio toteaa, että Diputación ja Bizkailur tekivät maa-alueita koskevan sopimuksen yhdessä. Sopimuksessa on useita selkeitä viitteitä siitä, että Bizkailur toimi sopimuksen puitteissa Diputaciónin ”apurina”. Maa-alueita koskevan sopimuksen allekirjoitti Diputaciónin ja Bizkailurin puolesta Diputaciónin puheenjohtaja (Diputado General). Maa-alueita koskevan sopimuksen johdanto-osan 2 kappaleen mukaan Bizkailurin 100-prosenttisesti omistavan Diputaciónin julkisen politiikan mukaisiin tavoitteisiin kuuluu edistää uusia ja innovatiivisia investointihankkeita, luoda työpaikkoja ja tarjota Vizcayan maakunnan asukkaille mahdollisuus päästä sosiaalisin perustein myönnettäviin asuntoihin. Maa-alueita koskevan sopimuksen johdanto-osan 5 kappaleen mukaan sopimus tehdään johdanto-osan 2 kappaleessa mainittujen talous- ja sosiaalipoliittisten tavoitteiden edistämiseksi joko suoraan tai julkisten yhtiöiden, kuten Bizkailurin, kautta.

| (66) | Toiseksi komissio toteaa, että varat, jotka Bizkailur käytti täyttäessään velvoitteensa ostaa maata Habidite-tehtaan perustamiseksi Alonsotegiin ja mukauttaa maa teolliseen käyttöön, olivat Diputaciónin määräysvallassa. Bizkailur oli vuodesta 1999 alkaen ollut kokonaan Diputaciónin omistuksessa ja määräysvallassa (39). Seuraavat asiassa Stardust Marine annetussa tuomiossa (40) määritellyt ”orgaaniset” ja ”rakenteelliset” edellytykset, joilla määritetään, onko Bizkailurin maa-alueita koskevan sopimuksen puitteissa suorittamat toimet katsottava valtion toiminnaksi, täyttyvät:






  a) | Diputación määritteli Bizkailurin maa-alueita koskevan sopimuksen puitteissa suorittamien toimien kattavuuden; |
| --- | --- | --- |

(66)

Toiseksi komissio toteaa, että varat, jotka Bizkailur käytti täyttäessään velvoitteensa ostaa maata Habidite-tehtaan perustamiseksi Alonsotegiin ja mukauttaa maa teolliseen käyttöön, olivat Diputaciónin määräysvallassa. Bizkailur oli vuodesta 1999 alkaen ollut kokonaan Diputaciónin omistuksessa ja määräysvallassa (39). Seuraavat asiassa Stardust Marine annetussa tuomiossa (40) määritellyt ”orgaaniset” ja ”rakenteelliset” edellytykset, joilla määritetään, onko Bizkailurin maa-alueita koskevan sopimuksen puitteissa suorittamat toimet katsottava valtion toiminnaksi, täyttyvät:

a)

Diputación määritteli Bizkailurin maa-alueita koskevan sopimuksen puitteissa suorittamien toimien kattavuuden;

| b) | Bizkailur toimi kyseistä sopimusta sovellettaessa nimenomaisesti Diputaciónin puolesta; |
| --- | --- |

b)

Bizkailur toimi kyseistä sopimusta sovellettaessa nimenomaisesti Diputaciónin puolesta;

| c) | Bizkailurin toiminnan päämääränä oli yksinomaan julkisen politiikan mukaisten tavoitteiden saavuttaminen, ja toiminnan eritysluonne osoittaa, että Bizkailur ei ollut markkinaehtoisesti kilpaileva normaali markkinatoimija. |
| --- | --- |

c)

Bizkailurin toiminnan päämääränä oli yksinomaan julkisen politiikan mukaisten tavoitteiden saavuttaminen, ja toiminnan eritysluonne osoittaa, että Bizkailur ei ollut markkinaehtoisesti kilpaileva normaali markkinatoimija.

| (67) | Johdanto-osan 65 ja 66 kappaleessa esitettyjen indikaattorien perusteella valtion varojen käyttöä ja valtion toiminnaksi katsomista koskevien kriteerien katsotaan täyttyvän maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa. |
| --- | --- |

(67)

Johdanto-osan 65 ja 66 kappaleessa esitettyjen indikaattorien perusteella valtion varojen käyttöä ja valtion toiminnaksi katsomista koskevien kriteerien katsotaan täyttyvän maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa.

| (68) | Komissio tutki sen maa-alueen takaisinmaksua koskevat ehdot, joka Diputaciónin ja Bizkailurin oli määrä hankkia Alonsotegista Habidite-hanketta varten. Ehdoista määrätään maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi ja vii kohdassa (ks. myös johdanto-osan 20 kappale). Tähän perustuen komissio käsittelee asiaa jäljempänä johdanto-osan 69–83 kappaleessa. |
| --- | --- |

(68)

Komissio tutki sen maa-alueen takaisinmaksua koskevat ehdot, joka Diputaciónin ja Bizkailurin oli määrä hankkia Alonsotegista Habidite-hanketta varten. Ehdoista määrätään maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi ja vii kohdassa (ks. myös johdanto-osan 20 kappale). Tähän perustuen komissio käsittelee asiaa jäljempänä johdanto-osan 69–83 kappaleessa.

| (69) | Maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohdan mukaan hinta, joka Habiditen oli määrä maksaa Bizkailurin ostamasta ja teolliseen käyttöön mukauttamasta maa-alueesta, vastasi ”Bizkailurille [...] maa-alueen ostosta aiheutuneita todellisia kustannuksia [...]”. Habidite totesi (ks. johdanto-osan 46 kappale), että sen mielestä hinnan oli määrä kattaa myös rahoituskustannukset. Tällaista tulkintaa ei kuitenkaan voida hyväksyä. Viittaus, joka koskee ”maa-alueen ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia” on riittävän selkeä eikä vaadi tarkempaa tulkintaa: se kattaa yksinomaan hinnan, jonka Bizkailur tosiasiallisesti maksoi maa-alueesta. |
| --- | --- |

(69)

Maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohdan mukaan hinta, joka Habiditen oli määrä maksaa Bizkailurin ostamasta ja teolliseen käyttöön mukauttamasta maa-alueesta, vastasi ”Bizkailurille [...] maa-alueen ostosta aiheutuneita todellisia kustannuksia [...]”. Habidite totesi (ks. johdanto-osan 46 kappale), että sen mielestä hinnan oli määrä kattaa myös rahoituskustannukset. Tällaista tulkintaa ei kuitenkaan voida hyväksyä. Viittaus, joka koskee ”maa-alueen ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia” on riittävän selkeä eikä vaadi tarkempaa tulkintaa: se kattaa yksinomaan hinnan, jonka Bizkailur tosiasiallisesti maksoi maa-alueesta.

| (70) | Sen vuoksi on ensinnäkin todettava, että kyseisessä sanamuodossa suljetaan selvästi pois Bizkailurille maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneet todelliset kustannukset. |
| --- | --- |

(70)

Sen vuoksi on ensinnäkin todettava, että kyseisessä sanamuodossa suljetaan selvästi pois Bizkailurille maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneet todelliset kustannukset.

| (71) | Toiseksi on todettava, että maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vii kohdan mukaiset takaisinmaksua koskevat helpotukset, eli neljän vuoden lyhennyksetön jakso ja sen jälkeen neljänä vuotena perittävät maksuerät, joista jokainen on 25 prosenttia Bizkailurin maksamasta maa-alueen todellisesta kauppahinnasta, vastaavat käytännössä korotonta lainaa. Maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan vii kohdan sanamuotoa ei voida tulkita siten, että se kattaa myös kyseisen lainan rahoituskustannukset eli koron, jonka markkinaehdoin toimiva velkoja olisi perinyt Habiditelta vastaavasta lainasta. On itse asiassa kyseenalaista, olisiko Bizkailurin tilanteen kaltaisessa tilanteessa ollut yksityinen toimija suostunut olemaan perimättä Habiditelta maa-alueen mukauttamisesta aiheutuneita kustannuksia ja olisiko se myös hyväksynyt neljän vuoden lyhennyksettömän jakson maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun yhteydessä ja koko maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun seitsemän vuoden kuluessa maa-alueen omistusoikeuden luovuttamisesta Habiditelle vaatimatta korkoa oston rahoittamisesta. |
| --- | --- |

(71)

Toiseksi on todettava, että maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vii kohdan mukaiset takaisinmaksua koskevat helpotukset, eli neljän vuoden lyhennyksetön jakso ja sen jälkeen neljänä vuotena perittävät maksuerät, joista jokainen on 25 prosenttia Bizkailurin maksamasta maa-alueen todellisesta kauppahinnasta, vastaavat käytännössä korotonta lainaa. Maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan vii kohdan sanamuotoa ei voida tulkita siten, että se kattaa myös kyseisen lainan rahoituskustannukset eli koron, jonka markkinaehdoin toimiva velkoja olisi perinyt Habiditelta vastaavasta lainasta. On itse asiassa kyseenalaista, olisiko Bizkailurin tilanteen kaltaisessa tilanteessa ollut yksityinen toimija suostunut olemaan perimättä Habiditelta maa-alueen mukauttamisesta aiheutuneita kustannuksia ja olisiko se myös hyväksynyt neljän vuoden lyhennyksettömän jakson maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun yhteydessä ja koko maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun seitsemän vuoden kuluessa maa-alueen omistusoikeuden luovuttamisesta Habiditelle vaatimatta korkoa oston rahoittamisesta.

| (72) | Johdanto-osan 69–71 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella on todettava, että Habidite olisi saanut maa-alueita koskevasta sopimuksesta sellaista etua, jota ei olisi voitu saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Etu muodostuu kahdesta seuraavasta osatekijästä:






  a) | korko, jonka Bizkailur jätti perimättä mainitun sopimuksen mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneita kokonaiskustannuksia vastaavasta seitsemän vuoden lainasta, jonka ehtoina oli neljä vuotta lyhennyksetöntä aikaa ja neljä yhtä suurta vuosittaista takaisinmaksuerää (kukin erä 25 prosenttia maksettavasta summasta) ja |
| --- | --- | --- |

(72)

Johdanto-osan 69–71 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella on todettava, että Habidite olisi saanut maa-alueita koskevasta sopimuksesta sellaista etua, jota ei olisi voitu saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Etu muodostuu kahdesta seuraavasta osatekijästä:

a)

korko, jonka Bizkailur jätti perimättä mainitun sopimuksen mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneita kokonaiskustannuksia vastaavasta seitsemän vuoden lainasta, jonka ehtoina oli neljä vuotta lyhennyksetöntä aikaa ja neljä yhtä suurta vuosittaista takaisinmaksuerää (kukin erä 25 prosenttia maksettavasta summasta) ja

| b) | kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille tämän hankkeen edellyttämän vähintään 101 403 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan ii kohdan mukaisesti (eli vähintään 81 600 m2 itse tehdasrakennusta, 5 300 m2 toimistotiloja ja 14 300 m2 tehtaan lisärakennuksia varten). |
| --- | --- |

b)

kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille tämän hankkeen edellyttämän vähintään 101 403 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan ii kohdan mukaisesti (eli vähintään 81 600 m2 itse tehdasrakennusta, 5 300 m2 toimistotiloja ja 14 300 m2 tehtaan lisärakennuksia varten).

| (73) | Ensimmäisestä osatekijästä komissio arvioi, että maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun yhteydessä perimättä jäävät korot olisivat vastanneet 13,21 prosentin nettoavustusekvivalenttia (NAE) Bizkailurin maksamasta maa-alueen kauppahinnasta. NAE laskettiin johdanto-osan 74–77 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(73)

Ensimmäisestä osatekijästä komissio arvioi, että maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun yhteydessä perimättä jäävät korot olisivat vastanneet 13,21 prosentin nettoavustusekvivalenttia (NAE) Bizkailurin maksamasta maa-alueen kauppahinnasta. NAE laskettiin johdanto-osan 74–77 kappaleessa esitetyllä tavalla.

| (74) | Ensiksi on todettava, että vastaavaan lainaan sovellettava korko määritettiin viitekoroista annetun komission tiedonannon mukaan Espanjassa joulukuussa 2006 sovelletun 4,36 prosentin viitekoron perusteella (41). |
| --- | --- |

(74)

Ensiksi on todettava, että vastaavaan lainaan sovellettava korko määritettiin viitekoroista annetun komission tiedonannon mukaan Espanjassa joulukuussa 2006 sovelletun 4,36 prosentin viitekoron perusteella (41).

| (75) | Toiseksi on todettava, että maa-alueita koskevan sopimuksen tekoajankohtana oli voimassa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä vuonna 1997 annettu komission tiedonanto (42), jäljempänä ’komission vuoden 1997 tiedonanto’. Sen perusteella kyseistä viitekorkoa ei tarvitse korottaa Habiditen luottoriskiprofiilin huomioon ottamiseksi. Komission vuoden 1997 tiedonannon mukaan viitekorkojen katsottiin heijastavan eri jäsenvaltioissa tavanomaisin vakuuksin myönnettyihin keskipitkiin ja pitkiin (5–10 vuotta) lainoihin sovellettavaa keskimääräistä korkotasoa. Tätä yleisperiaatetta ei erityisemmin muutettu komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (43). Koska Habiditen ja Afer-konsernin luottoriskiluokituksesta ei ole suoraa tietoa kyseiseltä ajalta, komission mielestä voidaan olettaa, että Habidite täytti tavanomaiselle vakuustasolle kuuluvan tavanomaisen yrityksen tunnusmerkit. Sekä Diputación että Habidite katsoivat itse asiassa yksimielisesti, että Habidite ja Afer-konserni eivät olleet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä kyseisenä ajankohtana (ks. johdanto-osan 52 kappale.) |
| --- | --- |

(75)

Toiseksi on todettava, että maa-alueita koskevan sopimuksen tekoajankohtana oli voimassa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä vuonna 1997 annettu komission tiedonanto (42), jäljempänä ’komission vuoden 1997 tiedonanto’. Sen perusteella kyseistä viitekorkoa ei tarvitse korottaa Habiditen luottoriskiprofiilin huomioon ottamiseksi. Komission vuoden 1997 tiedonannon mukaan viitekorkojen katsottiin heijastavan eri jäsenvaltioissa tavanomaisin vakuuksin myönnettyihin keskipitkiin ja pitkiin (5–10 vuotta) lainoihin sovellettavaa keskimääräistä korkotasoa. Tätä yleisperiaatetta ei erityisemmin muutettu komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (43). Koska Habiditen ja Afer-konsernin luottoriskiluokituksesta ei ole suoraa tietoa kyseiseltä ajalta, komission mielestä voidaan olettaa, että Habidite täytti tavanomaiselle vakuustasolle kuuluvan tavanomaisen yrityksen tunnusmerkit. Sekä Diputación että Habidite katsoivat itse asiassa yksimielisesti, että Habidite ja Afer-konserni eivät olleet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä kyseisenä ajankohtana (ks. johdanto-osan 52 kappale.)

| (76) | Kolmanneksi on todettava, että takaisinmaksujärjestelyyn sisältyvän tuen bruttoavustusekvivalenttia mukautettiin. Näin otettiin huomioon yhtiövero, joka vastaanottajan olisi pitänyt maksaa ja joka oli Espanjassa kyseiseen aikaan 35 prosenttia. |
| --- | --- |

(76)

Kolmanneksi on todettava, että takaisinmaksujärjestelyyn sisältyvän tuen bruttoavustusekvivalenttia mukautettiin. Näin otettiin huomioon yhtiövero, joka vastaanottajan olisi pitänyt maksaa ja joka oli Espanjassa kyseiseen aikaan 35 prosenttia.

| (77) | Johdanto-osan 74–76 kappaleessa esitettyjen tietojen mukaan tuetulle lainalle laskettu NAE esitetään seuraavassa taulukossa:






  Lainaosuus | 100 % |
| --- | --- | --- |
| Laina-aika | 7 vuotta |
| Takaisinmaksun lyhennyksetön aika | 4 vuotta |
| Viitekorko | 4,36 % |
| Marginaali/korotus | 0 |
| Sovellettava korko yhteensä | 4,36 % |
| Tuen bruttoavustusekvivalentti | 20,33 % |
| Yhtiövero | 35 % |
| Nettoavustusekvivalentti (verojen jälkeen) | 13,21 % |

(77)

Johdanto-osan 74–76 kappaleessa esitettyjen tietojen mukaan tuetulle lainalle laskettu NAE esitetään seuraavassa taulukossa:

Lainaosuus

100 %

Laina-aika

7 vuotta

Takaisinmaksun lyhennyksetön aika

4 vuotta

Viitekorko

4,36 %

Marginaali/korotus

0

Sovellettava korko yhteensä

4,36 %

Tuen bruttoavustusekvivalentti

20,33 %

Yhtiövero

35 %

Nettoavustusekvivalentti (verojen jälkeen)

13,21 %

| (78) | Komissio toteaa myös, että sopimuspuolet ovat eri mieltä maa-alueen ostosta hanketta varten aiheutuneiden todellisten kustannusten määrästä, johon tuen määrää määritettäessä sovellettava NAE perustuu. Kuten edellä johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, Diputación väittää, että Bizkailur oli syyskuuhun 2009 mennessä maksanut 4,7 miljoonaa euroa 205 000 m2:n maa-alueesta, ja toteaa, että hanketta varten lisäksi tarvittavasta 95 000 m2:n maa-alueesta olisi ollut maksettava 2,6 miljoonaa euroa. Habidite väittää toisaalta, ettei Bizkailurin tarvinnut ostaa niin suurta aluetta hanketta varten, koska maa-alueita koskevan sopimuksen mukainen kokonaispinta-ala oli vain 101 403 m2 (ks. edellä oleva johdanto-osan 47 kappale). |
| --- | --- |

(78)

Komissio toteaa myös, että sopimuspuolet ovat eri mieltä maa-alueen ostosta hanketta varten aiheutuneiden todellisten kustannusten määrästä, johon tuen määrää määritettäessä sovellettava NAE perustuu. Kuten edellä johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, Diputación väittää, että Bizkailur oli syyskuuhun 2009 mennessä maksanut 4,7 miljoonaa euroa 205 000 m2:n maa-alueesta, ja toteaa, että hanketta varten lisäksi tarvittavasta 95 000 m2:n maa-alueesta olisi ollut maksettava 2,6 miljoonaa euroa. Habidite väittää toisaalta, ettei Bizkailurin tarvinnut ostaa niin suurta aluetta hanketta varten, koska maa-alueita koskevan sopimuksen mukainen kokonaispinta-ala oli vain 101 403 m2 (ks. edellä oleva johdanto-osan 47 kappale).

| (79) | Komissio toteaa tämän erimielisyyden osalta ensinnäkin, että maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan ii kohdan tarkan sanamuodon mukaan hankkeeseen tarvitun kokonaispinta-alan oli määrä olla ”vähintään”101 143 m2. Toiseksi komissio katsoo, ettei se voi ilmaista näkemystään tästä asiasta sopimuspuolten muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen perusteella. Koska maa-alueita koskevan sopimuksen mukaista tukea ei kuitenkaan ole maksettu eikä takaisinperintää siis tarvitse määrätä, ei myöskään ole tarpeen määrittää tarkkaa hintaa, joka Habiditen olisi ollut maksettava takaisin. Riittää, että tässä päätöksessä määritetään maa-alueita koskevassa sopimuksessa määritellyistä takaisinmaksuehdoista aiheutuva valtiontuen osuus. |
| --- | --- |

(79)

Komissio toteaa tämän erimielisyyden osalta ensinnäkin, että maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan ii kohdan tarkan sanamuodon mukaan hankkeeseen tarvitun kokonaispinta-alan oli määrä olla ”vähintään”101 143 m2. Toiseksi komissio katsoo, ettei se voi ilmaista näkemystään tästä asiasta sopimuspuolten muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen perusteella. Koska maa-alueita koskevan sopimuksen mukaista tukea ei kuitenkaan ole maksettu eikä takaisinperintää siis tarvitse määrätä, ei myöskään ole tarpeen määrittää tarkkaa hintaa, joka Habiditen olisi ollut maksettava takaisin. Riittää, että tässä päätöksessä määritetään maa-alueita koskevassa sopimuksessa määritellyistä takaisinmaksuehdoista aiheutuva valtiontuen osuus.

| (80) | Tukiosuus määritellään 13,21 prosentiksi niistä kustannuksista, jotka on maksettava takaisin Bizkailurille Habidite-hankkeeseen tarvittavan maa-alueen ostamisesta maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdassa esitetyin ehdoin. Näin määritetty valtiontuen määrä vastaa korkoa, jonka Bizkailur jätti perimättä ja jonka markkinatoimija olisi perinyt seitsemän vuoden lainasta, jonka ehtoina oli neljä vuotta lyhennyksetöntä aikaa ja neljä yhtä suurta vuosittaista takaisinmaksuerää (kukin erä 25 prosenttia maksettavasta summasta). Lainan sisältämän tukiosuuden laskemisen perustana ovat todelliset kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta. |
| --- | --- |

(80)

Tukiosuus määritellään 13,21 prosentiksi niistä kustannuksista, jotka on maksettava takaisin Bizkailurille Habidite-hankkeeseen tarvittavan maa-alueen ostamisesta maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdassa esitetyin ehdoin. Näin määritetty valtiontuen määrä vastaa korkoa, jonka Bizkailur jätti perimättä ja jonka markkinatoimija olisi perinyt seitsemän vuoden lainasta, jonka ehtoina oli neljä vuotta lyhennyksetöntä aikaa ja neljä yhtä suurta vuosittaista takaisinmaksuerää (kukin erä 25 prosenttia maksettavasta summasta). Lainan sisältämän tukiosuuden laskemisen perustana ovat todelliset kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta.

| (81) | Vastaavia huomioita on tehtävä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvästä toisesta tukielementistä eli kustannuksista, jotka maa-alueen mukauttaminen teolliseen käyttöön aiheutti. Maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan kyseisiä kustannuksia ei tarvinnut maksaa takaisin Bizkailurille (ks. tältä osin johdanto-osan 69 ja 70 kappale). Sopimuspuolet ovat myös tässä yhteydessä eri mieltä kustannusten määrästä. Diputaciónin mukaan näiden kustannusten arvioitiin maaliskuussa 2009 olevan 28,5 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 30 kappale). Habidite katsoo tämän arvion kuitenkin liian suureksi (ks. johdanto-osan 47 kappale) osittain, koska Bizkailur osti enemmän maata kuin maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan tarvittiin tätä hanketta varten ja osittain, koska Bizkailur oli käyttänyt osaa hanketta varten jo ostetusta maa-alueesta muihin tarkoituksiin, esimerkiksi kaatopaikkana. |
| --- | --- |

(81)

Vastaavia huomioita on tehtävä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvästä toisesta tukielementistä eli kustannuksista, jotka maa-alueen mukauttaminen teolliseen käyttöön aiheutti. Maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan kyseisiä kustannuksia ei tarvinnut maksaa takaisin Bizkailurille (ks. tältä osin johdanto-osan 69 ja 70 kappale). Sopimuspuolet ovat myös tässä yhteydessä eri mieltä kustannusten määrästä. Diputaciónin mukaan näiden kustannusten arvioitiin maaliskuussa 2009 olevan 28,5 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 30 kappale). Habidite katsoo tämän arvion kuitenkin liian suureksi (ks. johdanto-osan 47 kappale) osittain, koska Bizkailur osti enemmän maata kuin maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan tarvittiin tätä hanketta varten ja osittain, koska Bizkailur oli käyttänyt osaa hanketta varten jo ostetusta maa-alueesta muihin tarkoituksiin, esimerkiksi kaatopaikkana.

| (82) | Kun otetaan toistamiseen huomioon, ettei tukea ole maksettu eikä sitä tarvitse periä takaisin, riittää, kun tässä päätöksessä määritellään tämä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tukielementti. Se koostuu niistä kokonaiskustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön hanketta varten – maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan ehtojen mukaisesti – eli kustannuksista, joita Habiditen ei tarvinnut maksaa takaisin Bizkailurille sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohdan sanamuodon mukaan. |
| --- | --- |

(82)

Kun otetaan toistamiseen huomioon, ettei tukea ole maksettu eikä sitä tarvitse periä takaisin, riittää, kun tässä päätöksessä määritellään tämä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tukielementti. Se koostuu niistä kokonaiskustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön hanketta varten – maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan ehtojen mukaisesti – eli kustannuksista, joita Habiditen ei tarvinnut maksaa takaisin Bizkailurille sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohdan sanamuodon mukaan.

| (83) | Komissio katsoo myös, että johdanto-osan 68–77 kappaleessa määritelty etu, joka muodostuu kahdesta johdanto-osan 80 ja 82 kappaleessa kuvatusta osatekijästä, on katsottava valikoivaksi siltä osin kuin se oli määrä myöntää maa-alueita koskevan sopimuksen perusteella yhdelle tietylle tuensaajalle, nimittäin Habiditelle ja AFER-konsernille, johon Habidite kuuluu. |
| --- | --- |

(83)

Komissio katsoo myös, että johdanto-osan 68–77 kappaleessa määritelty etu, joka muodostuu kahdesta johdanto-osan 80 ja 82 kappaleessa kuvatusta osatekijästä, on katsottava valikoivaksi siltä osin kuin se oli määrä myöntää maa-alueita koskevan sopimuksen perusteella yhdelle tietylle tuensaajalle, nimittäin Habiditelle ja AFER-konsernille, johon Habidite kuuluu.

| (84) | Kuten johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan, Habidite väittää, etteivät ilmoitetut sopimukset vääristä kilpailua, koska a) asianomaiset markkinat käsittävät yksinomaan ”tehdasvalmisteisten elementtien valmistuksen, myynnin ja vuokrauksen” ja b) yhtiöllä ei ole kilpailijoita Habiditen tehdasvalmisteisten elementtien ainutlaatuisten ominaisuuksien vuoksi. |
| --- | --- |

(84)

Kuten johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan, Habidite väittää, etteivät ilmoitetut sopimukset vääristä kilpailua, koska a) asianomaiset markkinat käsittävät yksinomaan ”tehdasvalmisteisten elementtien valmistuksen, myynnin ja vuokrauksen” ja b) yhtiöllä ei ole kilpailijoita Habiditen tehdasvalmisteisten elementtien ainutlaatuisten ominaisuuksien vuoksi.

| (85) | Komissio ei voi hyväksyä Habiditen esittämiä perusteluja. Vaikka Habiditen tehdasvalmisteiset rakennuselementit voitaisiin katsoa ainutlaatuiseksi tuotteeksi niiden ominaisuuksien perusteella, merkitykselliset tuotemarkkinat on tässä tapauksessa määriteltävä laajemmassa merkityksessä yleisesti talojen rakentamiseen ja myyntiin liittyviksi markkinoiksi, jotka käsittävät sekä vapailla markkinoilla myytävät että säännellyllä markkinalohkolla myytävät (sosiaalisen asuntotuotannon piiriin kuuluvat) talot. |
| --- | --- |

(85)

Komissio ei voi hyväksyä Habiditen esittämiä perusteluja. Vaikka Habiditen tehdasvalmisteiset rakennuselementit voitaisiin katsoa ainutlaatuiseksi tuotteeksi niiden ominaisuuksien perusteella, merkitykselliset tuotemarkkinat on tässä tapauksessa määriteltävä laajemmassa merkityksessä yleisesti talojen rakentamiseen ja myyntiin liittyviksi markkinoiksi, jotka käsittävät sekä vapailla markkinoilla myytävät että säännellyllä markkinalohkolla myytävät (sosiaalisen asuntotuotannon piiriin kuuluvat) talot.

| (86) | Kuten Habidite itse perustelee, niiden talojen hintoja, jotka oli määrä myydä Bizkailurille, voidaan verrata vapailla markkinoilla myytävien talojen tai sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen hintoihin. Se, että Bizkailur teki myös muiden rakentajien kuin Habiditen kanssa sopimuksia muista hintasäännellyistä taloista, osoittaa, että muut rakentajat tosiaan kilpailivat kyseisenä ajankohtana Habiditen kanssa sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen toimittamisesta Bizkailurille. |
| --- | --- |

(86)

Kuten Habidite itse perustelee, niiden talojen hintoja, jotka oli määrä myydä Bizkailurille, voidaan verrata vapailla markkinoilla myytävien talojen tai sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen hintoihin. Se, että Bizkailur teki myös muiden rakentajien kuin Habiditen kanssa sopimuksia muista hintasäännellyistä taloista, osoittaa, että muut rakentajat tosiaan kilpailivat kyseisenä ajankohtana Habiditen kanssa sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen toimittamisesta Bizkailurille.

| (87) | Habidite toimitti (marraskuussa 2008) Baskimaan hallitukselle vuoden 2008 aluetukea koskevan hakemuksensa tueksi liiketoimintasuunnitelman. Habidite totesi siinä (sivuilla 10–12), että se oli kilpaillut perinteisten talojen rakentajien kanssa useilla Espanjan alueellisilla markkinoilla, joilla se aikoi myydä tuotteitaan (etenkin esim. Baskimaassa, Navarrassa, Cantabriassa, La Riojassa, Madridissa ja Kataloniassa sekä vähäisemmässä määrin myös Espanjan muilla itsehallintoalueilla (comunidades autónomas). Habidite arvioi, että sen kokonaismarkkinaosuus Espanjan markkinoilla (vapaat markkinat ja sosiaalisen asuntotuotannon hankkeet) kasvaisi tämän johdosta vuoden 2011 0,4 prosentista 1 prosenttiin vuosina 2012–2016. Habiditen arvion mukaan esimerkiksi vuonna 2011 koko Espanjan markkinoilla myytävien talojen kokonaismäärä olisi noin 320 000 taloa. Se olisi saanut 0,4 prosentin markkinaosuuden valmistamalla 1 403 taloa vuonna 2011. Habidite arveli erityisesti Baskimaan markkinoiden osalta markkinaosuudekseen 0,5 prosenttia vuonna 2011 ja jopa 2,8 prosenttia vuodesta 2014 alkaen olettaen, että asuntojen vuotuinen kokonaiskysyntä kyseisellä alueella olisi ollut 8 000 taloa vuosina 2011–2016. |
| --- | --- |

(87)

Habidite toimitti (marraskuussa 2008) Baskimaan hallitukselle vuoden 2008 aluetukea koskevan hakemuksensa tueksi liiketoimintasuunnitelman. Habidite totesi siinä (sivuilla 10–12), että se oli kilpaillut perinteisten talojen rakentajien kanssa useilla Espanjan alueellisilla markkinoilla, joilla se aikoi myydä tuotteitaan (etenkin esim. Baskimaassa, Navarrassa, Cantabriassa, La Riojassa, Madridissa ja Kataloniassa sekä vähäisemmässä määrin myös Espanjan muilla itsehallintoalueilla (comunidades autónomas). Habidite arvioi, että sen kokonaismarkkinaosuus Espanjan markkinoilla (vapaat markkinat ja sosiaalisen asuntotuotannon hankkeet) kasvaisi tämän johdosta vuoden 2011 0,4 prosentista 1 prosenttiin vuosina 2012–2016. Habiditen arvion mukaan esimerkiksi vuonna 2011 koko Espanjan markkinoilla myytävien talojen kokonaismäärä olisi noin 320 000 taloa. Se olisi saanut 0,4 prosentin markkinaosuuden valmistamalla 1 403 taloa vuonna 2011. Habidite arveli erityisesti Baskimaan markkinoiden osalta markkinaosuudekseen 0,5 prosenttia vuonna 2011 ja jopa 2,8 prosenttia vuodesta 2014 alkaen olettaen, että asuntojen vuotuinen kokonaiskysyntä kyseisellä alueella olisi ollut 8 000 taloa vuosina 2011–2016.

| (88) | Valtiontuen on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan katsottava vääristävän kilpailua, jos se vahvistaa tuensaajayritysten rahoitustilannetta ja toimintamahdollisuuksia verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea (44). Tämän periaatteen ja edellä olevien huomioiden perusteella on todettava, että Habiditelle ja Afer-konsernille maa-alueita koskevan sopimuksen välityksellä annetulla tuella olisi ollut kilpailua vääristäviä vaikutuksia, koska Habidite olisi sen avulla saanut mahdollisuuden alentaa investointikustannuksia, joista yritys tavallisesti vastaa itse, sekä sen vuoksi myös kilpailuedun todellisiin ja mahdollisiin kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

(88)

Valtiontuen on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan katsottava vääristävän kilpailua, jos se vahvistaa tuensaajayritysten rahoitustilannetta ja toimintamahdollisuuksia verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea (44). Tämän periaatteen ja edellä olevien huomioiden perusteella on todettava, että Habiditelle ja Afer-konsernille maa-alueita koskevan sopimuksen välityksellä annetulla tuella olisi ollut kilpailua vääristäviä vaikutuksia, koska Habidite olisi sen avulla saanut mahdollisuuden alentaa investointikustannuksia, joista yritys tavallisesti vastaa itse, sekä sen vuoksi myös kilpailuedun todellisiin ja mahdollisiin kilpailijoihin nähden.

| (89) | Kuten johdanto-osan 84–87 kappaleessa, ei tässäkään yhteydessä voida hyväksyä Habiditen esittämää perustelua. Sen mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat elementtirakenteisten talojen osalta elementtien kuljetuskustannusten vuoksi vain paikalliset tai alueelliset. Koska Baskimaa sijaitsee lähellä muita jäsenvaltioita ja meren rannikkoa, ylimääräiset kuljetuskustannukset eivät todennäköisesti olisi merkittävässä asemassa Habiditen mahdollisten kilpailijoiden voittamisessa tällä itsehallintoalueella. Kuljetuskustannukset eivät olisi todennäköisesti myöskään olleet esteenä Habiditen kilpaillessa talojen rakentamisesta lähellä olevissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(89)

Kuten johdanto-osan 84–87 kappaleessa, ei tässäkään yhteydessä voida hyväksyä Habiditen esittämää perustelua. Sen mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat elementtirakenteisten talojen osalta elementtien kuljetuskustannusten vuoksi vain paikalliset tai alueelliset. Koska Baskimaa sijaitsee lähellä muita jäsenvaltioita ja meren rannikkoa, ylimääräiset kuljetuskustannukset eivät todennäköisesti olisi merkittävässä asemassa Habiditen mahdollisten kilpailijoiden voittamisessa tällä itsehallintoalueella. Kuljetuskustannukset eivät olisi todennäköisesti myöskään olleet esteenä Habiditen kilpaillessa talojen rakentamisesta lähellä olevissa jäsenvaltioissa.

| (90) | Johdanto-osan 88 kappaleessa mainitussa oikeuskäytännössä vahvistetaan, että jos valtiontuki vahvistaa jonkin yrityksen rahoitustilannetta muihin EU:n sisäisessä kaupankäynnissä kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava haittaavan näitä yrityksiä. Tuki voi vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan, vaikka tuensaajayritys ei itse harjoittaisi rajatylittävää toimintaa (45). |
| --- | --- |

(90)

Johdanto-osan 88 kappaleessa mainitussa oikeuskäytännössä vahvistetaan, että jos valtiontuki vahvistaa jonkin yrityksen rahoitustilannetta muihin EU:n sisäisessä kaupankäynnissä kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava haittaavan näitä yrityksiä. Tuki voi vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan, vaikka tuensaajayritys ei itse harjoittaisi rajatylittävää toimintaa (45).

| (91) | Komissio katsoo johdanto-osan 89 ja 90 kappaleen huomioiden perusteella, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki olisi todennäköisesti vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(91)

Komissio katsoo johdanto-osan 89 ja 90 kappaleen huomioiden perusteella, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki olisi todennäköisesti vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

VII.1.2   Toimenpide 2: talosopimus

| (92) | Johdanto-osan 64–67, 84–88 ja 89 ja 90 kappaleessa esitettyjä huomioita valtiontuen määrittelyssä käytettävistä kriteereistä, jotka koskevat valtion varojen käyttöä ja valtion toiminnaksi katsomista, kilpailun vääristymistä ja vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan, voidaan soveltaa soveltuvin osin myös talosopimukseen. Näin ollen johdanto-osan 93–96 kappaleessa tutkitaan vain edun valikoivuuden kriteeriä. |
| --- | --- |

(92)

Johdanto-osan 64–67, 84–88 ja 89 ja 90 kappaleessa esitettyjä huomioita valtiontuen määrittelyssä käytettävistä kriteereistä, jotka koskevat valtion varojen käyttöä ja valtion toiminnaksi katsomista, kilpailun vääristymistä ja vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan, voidaan soveltaa soveltuvin osin myös talosopimukseen. Näin ollen johdanto-osan 93–96 kappaleessa tutkitaan vain edun valikoivuuden kriteeriä.

| (93) | Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa mainitaan, Habidite väittää, ettei sille myönnetä talosopimuksessa etua, koska Bizkailurin maksettavaksi aiotut hinnat Habiditen talosopimuksen mukaisesti rakentamista 1 500 talosta olivat tosiasiassa yleistä markkinatasoa halvemmat. |
| --- | --- |

(93)

Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa mainitaan, Habidite väittää, ettei sille myönnetä talosopimuksessa etua, koska Bizkailurin maksettavaksi aiotut hinnat Habiditen talosopimuksen mukaisesti rakentamista 1 500 talosta olivat tosiasiassa yleistä markkinatasoa halvemmat.

| (94) | Habidite väittää ensinnäkin erityisesti, että Bizkailur olisi myynyt hintasäänneltyinä asuntoina ne 1 500 taloa, jotka Habiditen oli määrä toimittaa talosopimuksen mukaisesti, sovellettavan alueellisen lainsäädännön mukaan määräytyvään enimmäishintaan. Hinta olisi ollut 1,7-kertainen verrattuna 1 päivänä elokuuta 2004 annetussa Baskimaan hallituksen määräyksessä määriteltyyn ja Espanjan kansallisen tilastokeskuksen määrittämän kuluttajahintaindeksin perusteella tarkistettuun hintaan (ks. tältä osin johdanto-osan 17 ja 18 kappale). Keskihinta, joka Bizkailurin oli näin ollen määrä saada 1 500 talosta, oli 2 010,19 euroa/m2, mikä on selvästi pienempi kuin Vizcayan maakunnassa vuonna 2007 vapailla markkinoilla myytyjen talojen keskihinta, 2 921,9 euroa/m2. Habidite olisi saanut vain 83 prosenttia tai 83,30 prosenttia (750:stä alle 75 m2:n talosta) 2 010,19 euron neliöhinnasta, joka Bizkailurin oli määrä saada näiden hintasäänneltyjen talojen myynnistä. |
| --- | --- |

(94)

Habidite väittää ensinnäkin erityisesti, että Bizkailur olisi myynyt hintasäänneltyinä asuntoina ne 1 500 taloa, jotka Habiditen oli määrä toimittaa talosopimuksen mukaisesti, sovellettavan alueellisen lainsäädännön mukaan määräytyvään enimmäishintaan. Hinta olisi ollut 1,7-kertainen verrattuna 1 päivänä elokuuta 2004 annetussa Baskimaan hallituksen määräyksessä määriteltyyn ja Espanjan kansallisen tilastokeskuksen määrittämän kuluttajahintaindeksin perusteella tarkistettuun hintaan (ks. tältä osin johdanto-osan 17 ja 18 kappale). Keskihinta, joka Bizkailurin oli näin ollen määrä saada 1 500 talosta, oli 2 010,19 euroa/m2, mikä on selvästi pienempi kuin Vizcayan maakunnassa vuonna 2007 vapailla markkinoilla myytyjen talojen keskihinta, 2 921,9 euroa/m2. Habidite olisi saanut vain 83 prosenttia tai 83,30 prosenttia (750:stä alle 75 m2:n talosta) 2 010,19 euron neliöhinnasta, joka Bizkailurin oli määrä saada näiden hintasäänneltyjen talojen myynnistä.

| (95) | Toiseksi Habidite väittää, että hinta, joka sen oli määrä saada Bizkailurilta talosopimuksen mukaan 1 500 talosta, oli verrattavissa muiden rakennusyhtiöiden kyseisenä ajankohtana vastaavien sopimusten perusteella Bizkailurilta saamiin hintoihin (johdanto-osan 45 kappaleessa esitetään esimerkkejä.) |
| --- | --- |

(95)

Toiseksi Habidite väittää, että hinta, joka sen oli määrä saada Bizkailurilta talosopimuksen mukaan 1 500 talosta, oli verrattavissa muiden rakennusyhtiöiden kyseisenä ajankohtana vastaavien sopimusten perusteella Bizkailurilta saamiin hintoihin (johdanto-osan 45 kappaleessa esitetään esimerkkejä.)

| (96) | Habidite väitti lisäksi, että asetuksen 78/1986 ja julkisista hankinnoista 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (46) 31 artiklan mukaan tällaisia sopimuksia voidaan tehdä myös suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen tekniseen luonteeseen tai yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(96)

Habidite väitti lisäksi, että asetuksen 78/1986 ja julkisista hankinnoista 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (46) 31 artiklan mukaan tällaisia sopimuksia voidaan tehdä myös suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen tekniseen luonteeseen tai yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä.

| (97) | Tutkittuaan Habiditen esittämät tiedot ja perustelut komissio esittää seuraavat huomautukset johdanto-osan 98–107 kappaleessa. |
| --- | --- |

(97)

Tutkittuaan Habiditen esittämät tiedot ja perustelut komissio esittää seuraavat huomautukset johdanto-osan 98–107 kappaleessa.

| (98) | Aluksi on syytä huomauttaa, että Bizkailurin kanssa vastaavia sopimuksia tehneiden muiden rakennusyhtiöiden saamia keskihintoja koskevat tiedot perustuvat yksinomaan lehdistössä julkaistuihin tietoihin. Komissio ei saanut Diputaciónilta tätä asiaa koskevia suoria tietoja, kuten jäljennöksiä Bizkailurin ja muiden rakennusyhtiöiden välisistä vastaavista sopimuksista. Joka tapauksessa Habiditen ja Diputaciónin esittämät hinta-arviot koskevat vuosia 2006 ja 2007, kun 1 500 taloa oli talosopimuksen A artiklan c alakohdan ja vuonna 2009 julkaistun Habiditen liiketoimintasuunnitelman mukaan määrä toimittaa Bizkailurille vuosina 2009–2011. |
| --- | --- |

(98)

Aluksi on syytä huomauttaa, että Bizkailurin kanssa vastaavia sopimuksia tehneiden muiden rakennusyhtiöiden saamia keskihintoja koskevat tiedot perustuvat yksinomaan lehdistössä julkaistuihin tietoihin. Komissio ei saanut Diputaciónilta tätä asiaa koskevia suoria tietoja, kuten jäljennöksiä Bizkailurin ja muiden rakennusyhtiöiden välisistä vastaavista sopimuksista. Joka tapauksessa Habiditen ja Diputaciónin esittämät hinta-arviot koskevat vuosia 2006 ja 2007, kun 1 500 taloa oli talosopimuksen A artiklan c alakohdan ja vuonna 2009 julkaistun Habiditen liiketoimintasuunnitelman mukaan määrä toimittaa Bizkailurille vuosina 2009–2011.

| (99) | Komissio ei voi riittävin perustein katsoa, ettei Habidite saanut talosopimuksesta etua, vaikka hyväksyttäisiin, että Bizkailurin mainitun sopimuksen perusteella Habiditelle 1 500 talosta maksettavaksi määrätyt hinnat vastaavat muiden rakennusyhtiöiden samankaltaisten sopimusten perusteella Bizkailurilta saamia hintoja ja ovat joka tapauksessa tällaisista taloista vapailla markkinoilla yleisesti saatavia hintoja halvemmat. Kuten myös menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin (47), Habidite hyötyi talosopimuksesta pääasiallisesti turvaamalla alkuvaiheen tuotantomääriensä huomattavan osan myynnin. Uuteen investointihankkeeseen luontaisesti liittyvät ja uusien tuotteiden, kuten Habidite-elementtien, markkinoille saattamisen yhteydessä tavanomaista suuremmat riskit vähenivät tällä tavoin merkittävästi. |
| --- | --- |

(99)

Komissio ei voi riittävin perustein katsoa, ettei Habidite saanut talosopimuksesta etua, vaikka hyväksyttäisiin, että Bizkailurin mainitun sopimuksen perusteella Habiditelle 1 500 talosta maksettavaksi määrätyt hinnat vastaavat muiden rakennusyhtiöiden samankaltaisten sopimusten perusteella Bizkailurilta saamia hintoja ja ovat joka tapauksessa tällaisista taloista vapailla markkinoilla yleisesti saatavia hintoja halvemmat. Kuten myös menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin (47), Habidite hyötyi talosopimuksesta pääasiallisesti turvaamalla alkuvaiheen tuotantomääriensä huomattavan osan myynnin. Uuteen investointihankkeeseen luontaisesti liittyvät ja uusien tuotteiden, kuten Habidite-elementtien, markkinoille saattamisen yhteydessä tavanomaista suuremmat riskit vähenivät tällä tavoin merkittävästi.

| (100) | Kuten tiedetään, Espanjan rakennusalan markkinoilla käytiin kyseiseen aikaan ja käydään edelleen erittäin kovaa kilpailua. Se, että Bizkailur tilasi 1 500 taloa Habiditelta, merkitsee Habiditelle huomattavaa etua sen kilpailijoihin nähden, vaikka otettaisiin huomioon yksinomaan sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen talojen rakentamiseen kohdistuva kysyntä. |
| --- | --- |

(100)

Kuten tiedetään, Espanjan rakennusalan markkinoilla käytiin kyseiseen aikaan ja käydään edelleen erittäin kovaa kilpailua. Se, että Bizkailur tilasi 1 500 taloa Habiditelta, merkitsee Habiditelle huomattavaa etua sen kilpailijoihin nähden, vaikka otettaisiin huomioon yksinomaan sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen talojen rakentamiseen kohdistuva kysyntä.

| (101) | Kuten Diputación totesi, Bizkailurin oli Plan Foralin (ks. johdanto-osan 19 kappale) mukaan tarkoitus toimittaa yhteensä 3 000 sosiaalisin perustein myönnettävää taloa vuosina 2004–2007. Tämä osoittaa selvästi, ettei Habiditelta tilattujen talon lukumäärä ollut vähäpätöinen. On totta, että Plan Foral kattaa vuodet 2004–2007, mutta Habiditen oli sopimuksen nojalla määrä toimittaa Bizkailurille 1 500 taloa vuosina 2009–2011 (yhtiön liiketoimintasuunnitelman vuonna 2009 julkistetun version mukaan). Siinä viitataan kuitenkin niiden talojen kokonaismäärään, jotka Bizkailur aikoi myydä sosiaalisin perustein myönnettävinä taloina talosopimuksen teon aikaan. |
| --- | --- |

(101)

Kuten Diputación totesi, Bizkailurin oli Plan Foralin (ks. johdanto-osan 19 kappale) mukaan tarkoitus toimittaa yhteensä 3 000 sosiaalisin perustein myönnettävää taloa vuosina 2004–2007. Tämä osoittaa selvästi, ettei Habiditelta tilattujen talon lukumäärä ollut vähäpätöinen. On totta, että Plan Foral kattaa vuodet 2004–2007, mutta Habiditen oli sopimuksen nojalla määrä toimittaa Bizkailurille 1 500 taloa vuosina 2009–2011 (yhtiön liiketoimintasuunnitelman vuonna 2009 julkistetun version mukaan). Siinä viitataan kuitenkin niiden talojen kokonaismäärään, jotka Bizkailur aikoi myydä sosiaalisin perustein myönnettävinä taloina talosopimuksen teon aikaan.

| (102) | Tämän tiedon arvioimiseksi on selvitettävä Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamien talojen lukumäärän suhde Habiditen asianomaisen aikavälin kokonaistuotantoon. Vuonna 2009 julkaistun liiketoimintasuunnitelman mukaan Habidite arvioi, että Bizkailur olisi ostanut Habiditen 433 taloa käsittävän tuotannon kokonaisuudessaan vuonna 2009. Bizkailurin oli vuonna 2010 tarkoitus ostaa 670 taloa, kun Habiditen kokonaistuotannon oli määrä käsittää 1 113 taloa. Vuonna 2011 Bizkailurin oli tarkoitus ostaa 342 taloa Habiditen 3 151 talon kokonaistuotannosta. Tämä viittaa siiten, että Habidite itse arvioi talosopimuksen tekoajankohtana, että Diputación ja Bizkailur olisivat ostaneet merkittävän osan Habiditen Alonsotegin tehtaan tuotannosta sen kahden ensimmäisen tuotantovuoden (vuosien 2009 ja 2010) aikana. Tämä tukee sitä päätelmää, että talosopimuksella on merkittävästi vähennetty uuteen investointihankkeeseen luontaisesti liittyviä ja etenkin uusien tuotteiden (Habidite-elementtien) markkinoille saattamiseen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

(102)

Tämän tiedon arvioimiseksi on selvitettävä Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamien talojen lukumäärän suhde Habiditen asianomaisen aikavälin kokonaistuotantoon. Vuonna 2009 julkaistun liiketoimintasuunnitelman mukaan Habidite arvioi, että Bizkailur olisi ostanut Habiditen 433 taloa käsittävän tuotannon kokonaisuudessaan vuonna 2009. Bizkailurin oli vuonna 2010 tarkoitus ostaa 670 taloa, kun Habiditen kokonaistuotannon oli määrä käsittää 1 113 taloa. Vuonna 2011 Bizkailurin oli tarkoitus ostaa 342 taloa Habiditen 3 151 talon kokonaistuotannosta. Tämä viittaa siiten, että Habidite itse arvioi talosopimuksen tekoajankohtana, että Diputación ja Bizkailur olisivat ostaneet merkittävän osan Habiditen Alonsotegin tehtaan tuotannosta sen kahden ensimmäisen tuotantovuoden (vuosien 2009 ja 2010) aikana. Tämä tukee sitä päätelmää, että talosopimuksella on merkittävästi vähennetty uuteen investointihankkeeseen luontaisesti liittyviä ja etenkin uusien tuotteiden (Habidite-elementtien) markkinoille saattamiseen liittyviä riskejä.

| (103) | Myös (marraskuussa 2008 päivätyssä) Habiditen omassa liiketoimintasuunnitelmassa, jonka Habidite toimitti hakiessaan vuoden 2008 aluetukea, on viitteitä siitä, että Habiditelta olisi talosopimuksella otettu huomattava osa tuotteen vapailla markkinoilla myyntiin liittyvää riskiä. Habidite arvioi tässä liiketoimintasuunnitelmassa säännellyillä markkinoilla koko Baskimaassa vuosina 2011–2016 myytävien talojen kokonaiskysynnäksi noin 8 000 taloa vuodessa. Samassa liiketoimintasuunnitelmassa mainitaan, että Habidite aikoi ensisijaisesti myydä tuotteitaan säännellyllä markkinalohkolla (sosiaalisen asuntotuotannon piirissä) sekä Baskimaassa että muilla Espanjan alueilla. Habidite ennusti myyvänsä vuonna 2011 Espanjan säännellyillä markkinoilla yhteensä 289 taloa saman vuoden 1 403 talon kokonaistuotannostaan. Tämä osoittaa, että talosopimuksen päättymisen jälkeen (Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamat 1 500 taloa oli määrä toimittaa viimeistään toukokuussa 2011) niiden talojen osuus koko vuosituotannosta, jotka Habidite toivoi voivansa myydä säännellyillä markkinoilla, eli 289 taloa 1 403 talon kokonaistuotannosta, oli paljon pienempi kuin vastaava osuus Habiditen Alonsotegin tehtaan kolmen ensimmäisen, talosopimuksen kattaman, toimintavuoden aikana. |
| --- | --- |

(103)

Myös (marraskuussa 2008 päivätyssä) Habiditen omassa liiketoimintasuunnitelmassa, jonka Habidite toimitti hakiessaan vuoden 2008 aluetukea, on viitteitä siitä, että Habiditelta olisi talosopimuksella otettu huomattava osa tuotteen vapailla markkinoilla myyntiin liittyvää riskiä. Habidite arvioi tässä liiketoimintasuunnitelmassa säännellyillä markkinoilla koko Baskimaassa vuosina 2011–2016 myytävien talojen kokonaiskysynnäksi noin 8 000 taloa vuodessa. Samassa liiketoimintasuunnitelmassa mainitaan, että Habidite aikoi ensisijaisesti myydä tuotteitaan säännellyllä markkinalohkolla (sosiaalisen asuntotuotannon piirissä) sekä Baskimaassa että muilla Espanjan alueilla. Habidite ennusti myyvänsä vuonna 2011 Espanjan säännellyillä markkinoilla yhteensä 289 taloa saman vuoden 1 403 talon kokonaistuotannostaan. Tämä osoittaa, että talosopimuksen päättymisen jälkeen (Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamat 1 500 taloa oli määrä toimittaa viimeistään toukokuussa 2011) niiden talojen osuus koko vuosituotannosta, jotka Habidite toivoi voivansa myydä säännellyillä markkinoilla, eli 289 taloa 1 403 talon kokonaistuotannosta, oli paljon pienempi kuin vastaava osuus Habiditen Alonsotegin tehtaan kolmen ensimmäisen, talosopimuksen kattaman, toimintavuoden aikana.

| (104) | Toinen varteenotettava tekijä on Bizkailurin talosopimuksen avulla kattaman sosiaalisen asuntotuotannon todellinen kysyntä Vizcayan maakunnassa. Diputación ja Habidite eivät toimittaneet erityisiä todisteita sosiaalisen asuntotuotannon todellisesta kysynnästä, joka Bizkailurin oli määrä kattaa sovituin ehdoin Habiditen kanssa tehdyn talosopimuksen perusteella. Kuten johdanto-osan 98 kappaleessa mainittiin, talosopimuksen mukaiset 1 500 taloa oli määrä toimittaa vuosina 2009–2011. Diputación ei myöskään väittänyt, että sopimus olisi tehty yleistä taloudellista etua koskevan palvelun, kuten sosiaalisen asuntotuotannon, toimittamiseksi. On myös syytä panna merkille, ettei talosopimuksen tekemistä edeltänyt julkinen tarjouskilpailu, vaikka Habiditen itsensä antamien tietojen mukaan Bizkailur näyttäisi järjestäneen tarjouskilpailun muiden rakennusyhtiöiden kanssa tekemistään vastaavista sopimuksista. |
| --- | --- |

(104)

Toinen varteenotettava tekijä on Bizkailurin talosopimuksen avulla kattaman sosiaalisen asuntotuotannon todellinen kysyntä Vizcayan maakunnassa. Diputación ja Habidite eivät toimittaneet erityisiä todisteita sosiaalisen asuntotuotannon todellisesta kysynnästä, joka Bizkailurin oli määrä kattaa sovituin ehdoin Habiditen kanssa tehdyn talosopimuksen perusteella. Kuten johdanto-osan 98 kappaleessa mainittiin, talosopimuksen mukaiset 1 500 taloa oli määrä toimittaa vuosina 2009–2011. Diputación ei myöskään väittänyt, että sopimus olisi tehty yleistä taloudellista etua koskevan palvelun, kuten sosiaalisen asuntotuotannon, toimittamiseksi. On myös syytä panna merkille, ettei talosopimuksen tekemistä edeltänyt julkinen tarjouskilpailu, vaikka Habiditen itsensä antamien tietojen mukaan Bizkailur näyttäisi järjestäneen tarjouskilpailun muiden rakennusyhtiöiden kanssa tekemistään vastaavista sopimuksista.

| (105) | Tästä näkökulmasta ei voida hyväksyä Habiditen esittämää väitettä (ks. johdanto-osan 96 kappale), jonka mukaan sopimus voidaan tehdä suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen teknisen eritysluonteen vuoksi. Säännöt, joihin Habidite vetosi, eivät ensinnäkään koske nyt esillä olevan kaltaisia tilanteita, joissa hankkeen erityisluonne perustuu uuden tuotteen markkinoille tuomiseen. Talosopimuksen kohteena oli sellaisten talojen osto, jotka oli määrä myydä hintasäänneltyinä asuntoina vähäosaisille kansalaisille. Talojen rakentamiseen käytetyllä teknologialla ei ole merkitystä, ja tehdasvalmisteisista elementeistä rakennetut talot kilpailivat suoraan perinteisin menetelmin rakennettujen kanssa. Toiseksi, Baskimaan taloustuomioistuin (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) ilmoitti tammikuussa 2009 laaditussa raportissa (48) epäilevänsä maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen lainmukaisuutta ottaen huomioon, että julkiset hankintasopimukset oli tehty avoimuuden ja tarjouskilpailuperiaatteiden vastaisesti. |
| --- | --- |

(105)

Tästä näkökulmasta ei voida hyväksyä Habiditen esittämää väitettä (ks. johdanto-osan 96 kappale), jonka mukaan sopimus voidaan tehdä suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen teknisen eritysluonteen vuoksi. Säännöt, joihin Habidite vetosi, eivät ensinnäkään koske nyt esillä olevan kaltaisia tilanteita, joissa hankkeen erityisluonne perustuu uuden tuotteen markkinoille tuomiseen. Talosopimuksen kohteena oli sellaisten talojen osto, jotka oli määrä myydä hintasäänneltyinä asuntoina vähäosaisille kansalaisille. Talojen rakentamiseen käytetyllä teknologialla ei ole merkitystä, ja tehdasvalmisteisista elementeistä rakennetut talot kilpailivat suoraan perinteisin menetelmin rakennettujen kanssa. Toiseksi, Baskimaan taloustuomioistuin (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) ilmoitti tammikuussa 2009 laaditussa raportissa (48) epäilevänsä maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen lainmukaisuutta ottaen huomioon, että julkiset hankintasopimukset oli tehty avoimuuden ja tarjouskilpailuperiaatteiden vastaisesti.

| (106) | Asiassa P&O Ferries
   (49) annetun tuomion mukaan ei yksinomaan sen perusteella, että viranomainen hankkii tavaroita markkinahinnoitteluehdoin, voida katsoa olevan kyse markkinaehtoisista liiketoimista, jos valtiolla ei ole ollut todellista tarvetta kyseisille tavaroille, varsinkaan jos tavaroista on tehty hankintasopimus ilman julkista tarjouskilpailua. Käsiteltävänä olevassa asiassa on tullut esille kaksi seikkaa, jotka viittaavat siihen, ettei liiketoimea toteutettu markkinaehtoisesti. Ensinnäkään ei ole saatu tietoja Bizkailurin todellisesta tarpeesta myydä sopimuksen piiriin kuuluvat 1 500 taloa hintasäänneltyinä asuntoina vuosina 2009–2011 ja toiseksi ei ole toteutettu julkista tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

(106)

Asiassa P&O Ferries
   (49) annetun tuomion mukaan ei yksinomaan sen perusteella, että viranomainen hankkii tavaroita markkinahinnoitteluehdoin, voida katsoa olevan kyse markkinaehtoisista liiketoimista, jos valtiolla ei ole ollut todellista tarvetta kyseisille tavaroille, varsinkaan jos tavaroista on tehty hankintasopimus ilman julkista tarjouskilpailua. Käsiteltävänä olevassa asiassa on tullut esille kaksi seikkaa, jotka viittaavat siihen, ettei liiketoimea toteutettu markkinaehtoisesti. Ensinnäkään ei ole saatu tietoja Bizkailurin todellisesta tarpeesta myydä sopimuksen piiriin kuuluvat 1 500 taloa hintasäänneltyinä asuntoina vuosina 2009–2011 ja toiseksi ei ole toteutettu julkista tarjouskilpailua.

| (107) | Komissio katsoo johdanto-osan 97–106 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella, ettei talosopimusta voida pitää tavanomaisena markkinatoimena. Sen sijaan sopimus merkitsee etua Habiditelle ja Afer-konsernille, koska ne vapautuvat sopimuksen perusteella riskeistä, joita liittyy tuotannon myymiseen markkinaehtoisesti ja kilpaillen suoraan muiden rakentajien kanssa. Tukiosuus määritellään tässä yhteydessä voitoksi, jonka Habidite olisi saanut 1 500 asunnon myynnistä Diputaciónille ja Bizkailurille talosopimuksen mukaisin ehdoin. Se olisi siis ollut Bizkailurilta 1 500 talon myynnistä talosopimuksen A artiklan e alakohdan mukaisin hinnoitteluehdoin saadun hinnan ja 1 500 talon valmistuksesta Habiditelle aiheutuneiden tuotantokustannusten välinen erotus. Etu on valikoiva, koska se myönnetään talosopimuksen nojalla nimenomaisesti Habiditelle ja Afer-konsernille. |
| --- | --- |

(107)

Komissio katsoo johdanto-osan 97–106 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella, ettei talosopimusta voida pitää tavanomaisena markkinatoimena. Sen sijaan sopimus merkitsee etua Habiditelle ja Afer-konsernille, koska ne vapautuvat sopimuksen perusteella riskeistä, joita liittyy tuotannon myymiseen markkinaehtoisesti ja kilpaillen suoraan muiden rakentajien kanssa. Tukiosuus määritellään tässä yhteydessä voitoksi, jonka Habidite olisi saanut 1 500 asunnon myynnistä Diputaciónille ja Bizkailurille talosopimuksen mukaisin ehdoin. Se olisi siis ollut Bizkailurilta 1 500 talon myynnistä talosopimuksen A artiklan e alakohdan mukaisin hinnoitteluehdoin saadun hinnan ja 1 500 talon valmistuksesta Habiditelle aiheutuneiden tuotantokustannusten välinen erotus. Etu on valikoiva, koska se myönnetään talosopimuksen nojalla nimenomaisesti Habiditelle ja Afer-konsernille.

VII.1.3   Alustavat päätelmät

| (108) | Johdanto-osan 64–90 ja 92–106 kappaleen perusteella ja sanotun rajoittamatta huomioiden esittämistä julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön noudattamisesta on katsottava, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen liittyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(108)

Johdanto-osan 64–90 ja 92–106 kappaleen perusteella ja sanotun rajoittamatta huomioiden esittämistä julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön noudattamisesta on katsottava, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen liittyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (109) | Maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa valtiontuki muodostui kahdesta eri osatekijästä:






  a) | Perimättä jätetty korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi Bizkailurille Habidite-hanketta varten hankitun maa-alueen ostosta aiheutuneita kustannuksia. Koroton laina olisi myönnetty seitsemäksi vuodeksi, ja lyhennyksetön aika olisi ollut neljä vuotta. Perimättä jätetyn koron määrä vastaa NAE:ta, joka on 13,41 prosenttia Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- | --- |

(109)

Maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa valtiontuki muodostui kahdesta eri osatekijästä:

a)

Perimättä jätetty korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi Bizkailurille Habidite-hanketta varten hankitun maa-alueen ostosta aiheutuneita kustannuksia. Koroton laina olisi myönnetty seitsemäksi vuodeksi, ja lyhennyksetön aika olisi ollut neljä vuotta. Perimättä jätetyn koron määrä vastaa NAE:ta, joka on 13,41 prosenttia Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksista.

| b) | kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille tämän hankkeen edellyttämän vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille tämän hankkeen edellyttämän vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti.

| (110) | Talosopimuksen tapauksessa tukiosuus koostuu voitosta, jonka Habidite olisi saanut 1 500 talon myynnistä mainitun sopimuksen mukaisesti eli talosopimuksen A artiklan e kohdassa määrätyn 1 500 talon hinnan ja Habiditelle 1 500 talon rakentamisesta aiheutuneiden tuotantokustannusten välisestä erotuksesta. |
| --- | --- |

(110)

Talosopimuksen tapauksessa tukiosuus koostuu voitosta, jonka Habidite olisi saanut 1 500 talon myynnistä mainitun sopimuksen mukaisesti eli talosopimuksen A artiklan e kohdassa määrätyn 1 500 talon hinnan ja Habiditelle 1 500 talon rakentamisesta aiheutuneiden tuotantokustannusten välisestä erotuksesta.

VII.2.   Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (111) | Komissio esitti 2 päivänä joulukuuta 2009 tekemässään menettelyn aloittamispäätöksessä epäilyjä siitä, voitiinko maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyvä valtiontuki todeta perussopimuksen ja asiaa koskevien arviointiajankohtana sovellettavien sääntöjen mukaiseksi. Edellä mainituilla säännöillä tarkoitetaan erityisesti alkuperäisiä tilapäisiä puitteita (50), vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja, vuosille 2007–2013 annettuja alueellisia valtiontukia koskevia yhteisön suuntaviivoja (51) ja vuoden 2008 yleistä ryhmäpoikkeusasetusta (52). |
| --- | --- |

(111)

Komissio esitti 2 päivänä joulukuuta 2009 tekemässään menettelyn aloittamispäätöksessä epäilyjä siitä, voitiinko maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyvä valtiontuki todeta perussopimuksen ja asiaa koskevien arviointiajankohtana sovellettavien sääntöjen mukaiseksi. Edellä mainituilla säännöillä tarkoitetaan erityisesti alkuperäisiä tilapäisiä puitteita (50), vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja, vuosille 2007–2013 annettuja alueellisia valtiontukia koskevia yhteisön suuntaviivoja (51) ja vuoden 2008 yleistä ryhmäpoikkeusasetusta (52).

| (112) | Kuten johdanto-osan 60–62 kappaleessa todetaan, maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetty tuki myönnettiin kuitenkin sääntöjenvastaisesti (ennen komissiolle ilmoittamista) 15 päivänä joulukuuta 2006. Tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on sen vuoksi arvioitava tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden valtiontukisääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(112)

Kuten johdanto-osan 60–62 kappaleessa todetaan, maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetty tuki myönnettiin kuitenkin sääntöjenvastaisesti (ennen komissiolle ilmoittamista) 15 päivänä joulukuuta 2006. Tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on sen vuoksi arvioitava tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden valtiontukisääntöjen perusteella.

| (113) | Kun on otettava huomioon myöntämisajankohta, maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille ei voida tutkia niiden kriisin johdosta sovellettavien erityissääntöjen perusteella, jotka annettiin ja jotka tulivat voimaan myöhemmin. |
| --- | --- |

(113)

Kun on otettava huomioon myöntämisajankohta, maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille ei voida tutkia niiden kriisin johdosta sovellettavien erityissääntöjen perusteella, jotka annettiin ja jotka tulivat voimaan myöhemmin.

| (114) | Diputaciónin mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät 15 päivänä joulukuuta 2006 myöskään olleet vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä. Ne eivät sen vuoksi olleet oikeutettuja pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiseen tukeen maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen tekoajankohtana. |
| --- | --- |

(114)

Diputaciónin mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät 15 päivänä joulukuuta 2006 myöskään olleet vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä. Ne eivät sen vuoksi olleet oikeutettuja pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiseen tukeen maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen tekoajankohtana.

| (115) | Maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006 edistämään uutta investointihanketta Alonsotegin kunnassa, joka sijaitsee Gran Bilbaon hallintoalueella (comarca) (53). Alue oli kyseisenä ajankohtana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettava alue. Sen vuoksi on tutkittava, onko maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetty tuki voinut olla perussopimuksen ja aluetukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 sovellettujen sääntöjen eli vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (54), jäljempänä ’vuoden 1998 suuntaviivat’ ja vuonna 2002 alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (55), jäljempänä ’vuoden 2002 puitteet’, mukainen perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(115)

Maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006 edistämään uutta investointihanketta Alonsotegin kunnassa, joka sijaitsee Gran Bilbaon hallintoalueella (comarca) (53). Alue oli kyseisenä ajankohtana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettava alue. Sen vuoksi on tutkittava, onko maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetty tuki voinut olla perussopimuksen ja aluetukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 sovellettujen sääntöjen eli vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (54), jäljempänä ’vuoden 1998 suuntaviivat’ ja vuonna 2002 alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (55), jäljempänä ’vuoden 2002 puitteet’, mukainen perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

| (116) | Jotta alueellinen investointituki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, sen on oltava niiden monien vakiokriteerien mukainen, jotka on maa-alueita koskevan sopimuksen tekoajankohdan, 15 päivän joulukuuta 2006, osalta vahvistettu vuoden 1998 suuntaviivoissa. Tuen on erityisesti edistettävä alueellista kehitystä ja alkuinvestointihanketta, jonka toteutus on aloitettu vasta tukihakemuksen jättämisen jälkeen (kannustava vaikutus). Lisäksi tuensaajan on rahoitettava vähintään 25 prosenttia investointihankkeesta ja investointihanke on säilytettävä alkuperäisellä tuettavalla alueella vähintään viiden vuoden ajan. Tukea myönnettäessä huomioon otettavina tukikelpoisina kustannuksina tulivat lisäksi kyseeseen vain tietyt kulut, eikä tuki voinut kasautua muun tuen kanssa siten, että se olisi ylittänyt aluetukeen sovellettavan enimmäismäärän. |
| --- | --- |

(116)

Jotta alueellinen investointituki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, sen on oltava niiden monien vakiokriteerien mukainen, jotka on maa-alueita koskevan sopimuksen tekoajankohdan, 15 päivän joulukuuta 2006, osalta vahvistettu vuoden 1998 suuntaviivoissa. Tuen on erityisesti edistettävä alueellista kehitystä ja alkuinvestointihanketta, jonka toteutus on aloitettu vasta tukihakemuksen jättämisen jälkeen (kannustava vaikutus). Lisäksi tuensaajan on rahoitettava vähintään 25 prosenttia investointihankkeesta ja investointihanke on säilytettävä alkuperäisellä tuettavalla alueella vähintään viiden vuoden ajan. Tukea myönnettäessä huomioon otettavina tukikelpoisina kustannuksina tulivat lisäksi kyseeseen vain tietyt kulut, eikä tuki voinut kasautua muun tuen kanssa siten, että se olisi ylittänyt aluetukeen sovellettavan enimmäismäärän.

| (117) | Vuoden 1998 suuntaviivojen 2 kohdan mukaan yhdelle yritykselle myönnettyä tai yhdelle toimialalle rajoittuvaa tilapäistä (ad hoc) aluetukea ei pääsääntöisesti ole katsottava perussopimuksen mukaiseksi, koska sen vääristävät vaikutukset aluetukeen olisivat periaatteessa olleet myönteisiä vaikutuksia vahvemmat. Lisäksi kiellettiin tilapäinen tuki vaikeuksissa oleville yrityksille. |
| --- | --- |

(117)

Vuoden 1998 suuntaviivojen 2 kohdan mukaan yhdelle yritykselle myönnettyä tai yhdelle toimialalle rajoittuvaa tilapäistä (ad hoc) aluetukea ei pääsääntöisesti ole katsottava perussopimuksen mukaiseksi, koska sen vääristävät vaikutukset aluetukeen olisivat periaatteessa olleet myönteisiä vaikutuksia vahvemmat. Lisäksi kiellettiin tilapäinen tuki vaikeuksissa oleville yrityksille.

| (118) | Espanjan viranomaiset eivät ilmoittaneet Habiditelle maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla myönnetystä tuesta hyväksytyn aluetukijärjestelmän piiriin kuuluvana tukena. Tätä tukea on pikemminkin pidettävä tilapäisenä toimenpiteenä, josta on hyötyä vain Habiditelle ja Afer-konsernille sekä välillisesti koko rakennusalalle. |
| --- | --- |

(118)

Espanjan viranomaiset eivät ilmoittaneet Habiditelle maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla myönnetystä tuesta hyväksytyn aluetukijärjestelmän piiriin kuuluvana tukena. Tätä tukea on pikemminkin pidettävä tilapäisenä toimenpiteenä, josta on hyötyä vain Habiditelle ja Afer-konsernille sekä välillisesti koko rakennusalalle.

| (119) | Vuoden 1998 suuntaviivojen saman 2 kohdan mukaan yhdelle toimialalle tai yhdelle yritykselle myönnetty tilapäinen tuki voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti todeta perussopimuksen mukaiseksi, jos voidaan osoittaa, että se edistää alueellista kehitystä merkittävästi ja edistävä vaikutus on EU:n sisäiseen kauppaan ja kilpailuun kohdistuvia vääristäviä vaikutuksia vahvempi. Vaikka Espanjan viranomaiset eivät ole esittäneet tätä näkökohtaa koskevia väitteitä, komissio aikoo tutkia omasta aloitteestaan hallussaan olevien tietojen perusteella, täyttyvätkö kyseistä poikkeusta koskevat edellytykset maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetyn tuen tapauksessa. |
| --- | --- |

(119)

Vuoden 1998 suuntaviivojen saman 2 kohdan mukaan yhdelle toimialalle tai yhdelle yritykselle myönnetty tilapäinen tuki voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti todeta perussopimuksen mukaiseksi, jos voidaan osoittaa, että se edistää alueellista kehitystä merkittävästi ja edistävä vaikutus on EU:n sisäiseen kauppaan ja kilpailuun kohdistuvia vääristäviä vaikutuksia vahvempi. Vaikka Espanjan viranomaiset eivät ole esittäneet tätä näkökohtaa koskevia väitteitä, komissio aikoo tutkia omasta aloitteestaan hallussaan olevien tietojen perusteella, täyttyvätkö kyseistä poikkeusta koskevat edellytykset maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetyn tuen tapauksessa.

| (120) | Maa-alueita koskeva sopimus oli selvästi tarkoitettu edistämään uutta investointihanketta eli uutta Habidite-tehdasta Alonsotegin kunnassa. Hankkeen arveltiin tuolloin luovan tuettavalle alueelle 1 100 välitöntä uutta työpaikkaa ja hyvin todennäköisesti myös huomattavan määrän välillisiä työpaikkoja samalle alueelle. Tätä tietoa vahvistaa se tosiasia, että uusi investointihanke olisi samanaikaisesti tehdyn talosopimuksen nojalla edistänyt myös aluepoliittisten tavoitteiden saavuttamista eli sosiaalista asuntotarjontaa vähäosaisille kansalaisille Vizcayan maakunnassa. Habiditea ja Afer-konsernia ei myöskään katsottu pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitetuiksi vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen allekirjoitusajankohtana (ks. johdanto-osan 9 kappale). Komissio katsoo sen vuoksi, että vuoden 1998 suuntaviivojen 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset poikkeusta koskevat edellytykset täyttyvät maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa. |
| --- | --- |

(120)

Maa-alueita koskeva sopimus oli selvästi tarkoitettu edistämään uutta investointihanketta eli uutta Habidite-tehdasta Alonsotegin kunnassa. Hankkeen arveltiin tuolloin luovan tuettavalle alueelle 1 100 välitöntä uutta työpaikkaa ja hyvin todennäköisesti myös huomattavan määrän välillisiä työpaikkoja samalle alueelle. Tätä tietoa vahvistaa se tosiasia, että uusi investointihanke olisi samanaikaisesti tehdyn talosopimuksen nojalla edistänyt myös aluepoliittisten tavoitteiden saavuttamista eli sosiaalista asuntotarjontaa vähäosaisille kansalaisille Vizcayan maakunnassa. Habiditea ja Afer-konsernia ei myöskään katsottu pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitetuiksi vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen allekirjoitusajankohtana (ks. johdanto-osan 9 kappale). Komissio katsoo sen vuoksi, että vuoden 1998 suuntaviivojen 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset poikkeusta koskevat edellytykset täyttyvät maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa.

| (121) | Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.4 kohdan mukaan aluetuen käsite kattaa yksinomaan tuen alkuinvestointeihin, joilla tarkoitetaan investointeja kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen. Maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla myönnetty tuki on tämän määritelmän mukainen, koska tuen tavoitteena oli edistää uuden investointihankkeen perustamista Alonsotegin kunnassa. |
| --- | --- |

(121)

Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.4 kohdan mukaan aluetuen käsite kattaa yksinomaan tuen alkuinvestointeihin, joilla tarkoitetaan investointeja kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen. Maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla myönnetty tuki on tämän määritelmän mukainen, koska tuen tavoitteena oli edistää uuden investointihankkeen perustamista Alonsotegin kunnassa.

| (122) | Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaan alkuinvestointituen on määrä kattaa yksinomaan tukikelpoiset investointikustannukset. Aluetuen enimmäismäärä määritellään näin ollen prosenttiosuutena tukikelpoisista investointikustannuksista. Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 ja 4.6 kohdan mukaan uuden investointihankkeen ”tukikelpoisiin kustannuksiin” kuuluvat maasta, rakennuksista ja laitteista aiheutuneet kustannukset. Lisäksi niihin kuuluvat osasta aineettomia investointeja (patentit, käyttöluvat, taitotieto) aiheutuneet kustannukset edellyttäen, että ne eivät suurten yritysten osalta ylitä 25 prosenttia vakioperusteesta. |
| --- | --- |

(122)

Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaan alkuinvestointituen on määrä kattaa yksinomaan tukikelpoiset investointikustannukset. Aluetuen enimmäismäärä määritellään näin ollen prosenttiosuutena tukikelpoisista investointikustannuksista. Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 ja 4.6 kohdan mukaan uuden investointihankkeen ”tukikelpoisiin kustannuksiin” kuuluvat maasta, rakennuksista ja laitteista aiheutuneet kustannukset. Lisäksi niihin kuuluvat osasta aineettomia investointeja (patentit, käyttöluvat, taitotieto) aiheutuneet kustannukset edellyttäen, että ne eivät suurten yritysten osalta ylitä 25 prosenttia vakioperusteesta.

| (123) | Aluksi olisi siis määritettävä Habidite-hankkeesta 15 päivänä joulukuuta 2006 alkaen Alonsotegin kunnassa aiheutuneet tukikelpoiset kustannukset. |
| --- | --- |

(123)

Aluksi olisi siis määritettävä Habidite-hankkeesta 15 päivänä joulukuuta 2006 alkaen Alonsotegin kunnassa aiheutuneet tukikelpoiset kustannukset.

| (124) | Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvää tukea ei myönnetty sitä edeltäneen tukihakemuksen perusteella, tuensaaja ei ollut toimittanut tietoja, jotka ovat aluetukea koskevissa tapauksissa olennaisia tukikelpoisten kustannusten määrittelylle uudessa investointihankkeessa. Diputaciónin käytettävissä olevat tiedot tukikelpoisista kustannuksista esitettiin edellä johdanto-osan 12 kappaleessa seuraavasti:






  Maapohja | 4,8 miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- |
| Tehdasrakennus | 22,5 miljoonaa euroa |
| Maan mukauttaminen (urbanización) | 4,04 miljoonaa euroa |
| Laitteistot | 24,0 miljoonaa euroa |
| Yhteensä | 55,34 miljoonaa euroa |

(124)

Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvää tukea ei myönnetty sitä edeltäneen tukihakemuksen perusteella, tuensaaja ei ollut toimittanut tietoja, jotka ovat aluetukea koskevissa tapauksissa olennaisia tukikelpoisten kustannusten määrittelylle uudessa investointihankkeessa. Diputaciónin käytettävissä olevat tiedot tukikelpoisista kustannuksista esitettiin edellä johdanto-osan 12 kappaleessa seuraavasti:

Maapohja

4,8 miljoonaa euroa

Tehdasrakennus

22,5 miljoonaa euroa

Maan mukauttaminen (urbanización)

4,04 miljoonaa euroa

Laitteistot

24,0 miljoonaa euroa

Yhteensä

55,34 miljoonaa euroa

| (125) | Edellä ilmoitetut kululajit voidaan tosiasiassa katsoa vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdassa tarkoitetuiksi ”tukeen oikeutetuiksi kustannuksiksi”. Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen sisältyvä tuki lisäksi liittyi välittömästi uuteen investointihankkeeseen tarvittavan maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen teolliseen käyttöön, se myös täytti vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaisen edellytyksen. |
| --- | --- |

(125)

Edellä ilmoitetut kululajit voidaan tosiasiassa katsoa vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdassa tarkoitetuiksi ”tukeen oikeutetuiksi kustannuksiksi”. Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen sisältyvä tuki lisäksi liittyi välittömästi uuteen investointihankkeeseen tarvittavan maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen teolliseen käyttöön, se myös täytti vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaisen edellytyksen.

| (126) | Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.10 kohdan mukaan alkuinvestointitukien myöntämisen ehtona olisi oltava kyseisen investoinnin säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan. Vaikka tätä ehtoa ei nimenomaisesti määrätäkään Habiditelle maa-alueita koskevan sopimuksen yhteydessä, on kuitenkin todettava, että samanaikaisesti eli 15 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn ja samaan investointihankkeeseen liittyvän (edellä johdanto-osan 39 kappaleessa kuvatun) koulutustukisopimuksen yhteydessä Habidite oli sitoutunut säilyttämään 1 100 työpaikkaa vähintään viiden vuoden ajan. Komissio katsoo sen vuoksi, että myös vuoden 1998 suuntaviivojen 4.10 kohdan mukaiset vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(126)

Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.10 kohdan mukaan alkuinvestointitukien myöntämisen ehtona olisi oltava kyseisen investoinnin säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan. Vaikka tätä ehtoa ei nimenomaisesti määrätäkään Habiditelle maa-alueita koskevan sopimuksen yhteydessä, on kuitenkin todettava, että samanaikaisesti eli 15 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn ja samaan investointihankkeeseen liittyvän (edellä johdanto-osan 39 kappaleessa kuvatun) koulutustukisopimuksen yhteydessä Habidite oli sitoutunut säilyttämään 1 100 työpaikkaa vähintään viiden vuoden ajan. Komissio katsoo sen vuoksi, että myös vuoden 1998 suuntaviivojen 4.10 kohdan mukaiset vaatimukset täyttyvät.

| (127) | Koska tiedot Alonsotegin kuntaan perustetun Habidite-tehtaan 1 100 työntekijän arvioiduista palkkakustannuksista puuttuvat, komissio ei voi mielekkäästi arvioida, onko maa-alueita koskevan sopimuksen mukaisesti myönnetty tuki mahdollisesti vuoden 1998 suuntaviivojen työpaikkojen luomista koskevan 4.11–4.17 kohdan mukainen. Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen sisältyvä tuki kuitenkin liittyi maa-alueen ostoon, joka on tukeen oikeutettu kustannus, ei ole tarpeen tehdä vuoden 1998 suuntaviivojen 4.11–4.17 kohdan mukaista arviointia. |
| --- | --- |

(127)

Koska tiedot Alonsotegin kuntaan perustetun Habidite-tehtaan 1 100 työntekijän arvioiduista palkkakustannuksista puuttuvat, komissio ei voi mielekkäästi arvioida, onko maa-alueita koskevan sopimuksen mukaisesti myönnetty tuki mahdollisesti vuoden 1998 suuntaviivojen työpaikkojen luomista koskevan 4.11–4.17 kohdan mukainen. Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen sisältyvä tuki kuitenkin liittyi maa-alueen ostoon, joka on tukeen oikeutettu kustannus, ei ole tarpeen tehdä vuoden 1998 suuntaviivojen 4.11–4.17 kohdan mukaista arviointia.

| (128) | Habiditen investointihankkeelle ei ennen maa-alueita koskevan sopimuksen allekirjoittamista ollut myönnetty muuta investointitukea, joka olisi otettava huomioon arvioitaessa vuoden 1998 suuntaviivojen 4.18 kohdan mukaisia kumulatiivisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(128)

Habiditen investointihankkeelle ei ennen maa-alueita koskevan sopimuksen allekirjoittamista ollut myönnetty muuta investointitukea, joka olisi otettava huomioon arvioitaessa vuoden 1998 suuntaviivojen 4.18 kohdan mukaisia kumulatiivisia vaikutuksia.

| (129) | Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.2 kohdassa todetaan, että tukijärjestelmässä on vaadittava, että tukihakemus on jätettävä ennen kuin investointihanketta aletaan toteuttaa. Tämän säännön tavoitteena on varmistaa, että aluetukea myönnetään vain, jos sillä on todennettavissa oleva kannustava vaikutus: jos tiettyä hanketta olisi alettu toteuttaa ennen tukihakemuksen jättämistä, myöhemmin myönnetyllä aluetuella ei ilmeisestikään olisi kannustavaa vaikutusta. Hanke olisi todennäköisesti toteutettu, vaikka tukea ei olisi saatukaan. |
| --- | --- |

(129)

Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.2 kohdassa todetaan, että tukijärjestelmässä on vaadittava, että tukihakemus on jätettävä ennen kuin investointihanketta aletaan toteuttaa. Tämän säännön tavoitteena on varmistaa, että aluetukea myönnetään vain, jos sillä on todennettavissa oleva kannustava vaikutus: jos tiettyä hanketta olisi alettu toteuttaa ennen tukihakemuksen jättämistä, myöhemmin myönnetyllä aluetuella ei ilmeisestikään olisi kannustavaa vaikutusta. Hanke olisi todennäköisesti toteutettu, vaikka tukea ei olisi saatukaan.

| (130) | Tältä osin on ensinnäkin todettava, että maa-alueita koskeva sopimus oli väliaikainen toimenpide eikä siinä ole kyse hyväksytyn järjestelmän mukaisesta tuesta. Kannustava vaikutus on kuitenkin perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen soveltuvuuskriteeri, joka on joka tapauksessa todennettava maa-alueita koskevan sopimuksen osalta. Vaikka Diputación ei väittänyt, että tällä toimenpiteellä on kannustava vaikutus, komission olisi silti tutkittava omasta aloitteestaan, noudatetaanko tätä olennaista sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytystä. |
| --- | --- |

(130)

Tältä osin on ensinnäkin todettava, että maa-alueita koskeva sopimus oli väliaikainen toimenpide eikä siinä ole kyse hyväksytyn järjestelmän mukaisesta tuesta. Kannustava vaikutus on kuitenkin perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen soveltuvuuskriteeri, joka on joka tapauksessa todennettava maa-alueita koskevan sopimuksen osalta. Vaikka Diputación ei väittänyt, että tällä toimenpiteellä on kannustava vaikutus, komission olisi silti tutkittava omasta aloitteestaan, noudatetaanko tätä olennaista sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytystä.

| (131) | Komissio katsoo, että kannustavaa vaikutusta koskeva edellytys täyttyy maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen tapauksessa seuraavista syistä. Ensiksi on todettava, että vaikka tuesta ei ilmoitettu ennen sen myöntämispäivää (15 päivänä joulukuuta 2006), hanketta ei alettu toteuttaa ennen tuen myöntämistä. Diputaciónin antamien tietojen mukaan hanketta varten tarvitun maa-alueen ostoa voidaan itse asiassa pitää tämän investointihankkeen aloittamisena. Ostoa alettiin toteuttaa vasta toukokuussa 2007 eli sen jälkeen, kun maa-alueita koskeva sopimus oli allekirjoitettu 15 päivänä joulukuuta 2006 Toiseksi, Habidite-hanketta ei toteutettu maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen keskeyttämisen jälkeen. Tämä voidaan nähdä osoituksena tuen kannustavasta vaikutuksesta, koska hanketta ei siis toteutettu ilman tukea. |
| --- | --- |

(131)

Komissio katsoo, että kannustavaa vaikutusta koskeva edellytys täyttyy maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen tapauksessa seuraavista syistä. Ensiksi on todettava, että vaikka tuesta ei ilmoitettu ennen sen myöntämispäivää (15 päivänä joulukuuta 2006), hanketta ei alettu toteuttaa ennen tuen myöntämistä. Diputaciónin antamien tietojen mukaan hanketta varten tarvitun maa-alueen ostoa voidaan itse asiassa pitää tämän investointihankkeen aloittamisena. Ostoa alettiin toteuttaa vasta toukokuussa 2007 eli sen jälkeen, kun maa-alueita koskeva sopimus oli allekirjoitettu 15 päivänä joulukuuta 2006 Toiseksi, Habidite-hanketta ei toteutettu maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen keskeyttämisen jälkeen. Tämä voidaan nähdä osoituksena tuen kannustavasta vaikutuksesta, koska hanketta ei siis toteutettu ilman tukea.

| (132) | Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.2 kohdassa edellytettiin myös, että tuensaajan olisi ollut rahoitettava vähintään 25 prosentin oma, tuesta vapaa osuus hankkeen tukikelpoisista kustannuksista Tätä edellytystä noudatetaan selvästi maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen tapauksessa. Diputaciónin ilmoittamat hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset olivat 55 miljoonaa euroa. Habiditen olisi siis pitänyt rahoittaa omista varoistaan vähintään 25 prosenttia tästä summasta eli vähintään 13,75 miljoonaa euroa. Komissio katsoo, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä edellä johdanto-osan 109 kappaleessa määritelty tukiosuus ei voinut olla yli 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista eli yli 41,25 miljoonaa euroa. Ei myöskään skenaariossa, jossa tuen kokonaismäärä olisi lisääntynyt huomattavasti hyväksyttäessä, että tuki koostui maan mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneista 28,2 miljoonan euron todellisista kustannuksista, joihin lisätään 0,98 miljoonaa euroa (13,41 prosenttia maa-alueen ostamisesta aiheutuneista Diputaciónin arvioiden mukaisista yhteensä 7,3 miljoonan euron kustannuksista). |
| --- | --- |

(132)

Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.2 kohdassa edellytettiin myös, että tuensaajan olisi ollut rahoitettava vähintään 25 prosentin oma, tuesta vapaa osuus hankkeen tukikelpoisista kustannuksista Tätä edellytystä noudatetaan selvästi maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen tapauksessa. Diputaciónin ilmoittamat hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset olivat 55 miljoonaa euroa. Habiditen olisi siis pitänyt rahoittaa omista varoistaan vähintään 25 prosenttia tästä summasta eli vähintään 13,75 miljoonaa euroa. Komissio katsoo, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä edellä johdanto-osan 109 kappaleessa määritelty tukiosuus ei voinut olla yli 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista eli yli 41,25 miljoonaa euroa. Ei myöskään skenaariossa, jossa tuen kokonaismäärä olisi lisääntynyt huomattavasti hyväksyttäessä, että tuki koostui maan mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneista 28,2 miljoonan euron todellisista kustannuksista, joihin lisätään 0,98 miljoonaa euroa (13,41 prosenttia maa-alueen ostamisesta aiheutuneista Diputaciónin arvioiden mukaisista yhteensä 7,3 miljoonan euron kustannuksista).

| (133) | Komissio katsoo johdanto-osan 116–132 kappaleen huomioiden perusteella, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki täytti vuoden 1998 suuntaviivojen mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuuden ehdot. |
| --- | --- |

(133)

Komissio katsoo johdanto-osan 116–132 kappaleen huomioiden perusteella, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki täytti vuoden 1998 suuntaviivojen mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuuden ehdot.

| (134) | Myös johdanto-osan 12 ja 124 kappaleessa esitetyt tukikelpoisia investointikustannuksia koskevat tiedot osoittavat, että Habiditen investointihanketta voitiin joulukuussa 2006 pitää vuoden 2002 monialaisissa puitteissa tarkoitettuna suurena investointihankkeena. Hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset olivat yli 50 miljoonaa euroa. Maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta tutkittaessa on sen vuoksi selvitettävä myös, onko se vuoden 2002 puitteiden ehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(134)

Myös johdanto-osan 12 ja 124 kappaleessa esitetyt tukikelpoisia investointikustannuksia koskevat tiedot osoittavat, että Habiditen investointihanketta voitiin joulukuussa 2006 pitää vuoden 2002 monialaisissa puitteissa tarkoitettuna suurena investointihankkeena. Hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset olivat yli 50 miljoonaa euroa. Maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta tutkittaessa on sen vuoksi selvitettävä myös, onko se vuoden 2002 puitteiden ehtojen mukainen.

| (135) | Tuen enimmäisintensiteetti oli Gran Bilbaon hallintoalueella joulukuussa 2006 NAE:na 20 prosenttia. Vuoden 2002 puitteiden 21 kohdan perusteella ja ottaen huomioon Habidite-hankkeessa vuodesta 2006 alkaen aiheutuneet johdanto-osan 12 kappaleessa esitetyt tukikelpoiset kustannukset, tuen enimmäisintensiteettiä olisi tämän hankkeen osalta ollut alennettava seuraavasti:






  Tukikelpoiset kustannukset | Mukautettu tuen enimmäismäärä |
| --- | --- | --- |
| Enintään 50 miljoonaa euroa | 10 miljoonaa euroa (20 % – 50 miljoonan euron alueellinen enimmäismäärä) |
| 50–100 miljoonaa euroa | 0,5 miljoonaa euroa (10 % – puolet 5 miljoonan euron alueellisesta enimmäismäärästä) |
| 100 miljoonan euron ylittävä osuus | — |
| Yhteensä | 10,5 miljoonaa euroa |

(135)

Tuen enimmäisintensiteetti oli Gran Bilbaon hallintoalueella joulukuussa 2006 NAE:na 20 prosenttia. Vuoden 2002 puitteiden 21 kohdan perusteella ja ottaen huomioon Habidite-hankkeessa vuodesta 2006 alkaen aiheutuneet johdanto-osan 12 kappaleessa esitetyt tukikelpoiset kustannukset, tuen enimmäisintensiteettiä olisi tämän hankkeen osalta ollut alennettava seuraavasti:

Tukikelpoiset kustannukset

Mukautettu tuen enimmäismäärä

Enintään 50 miljoonaa euroa

10 miljoonaa euroa (20 % – 50 miljoonan euron alueellinen enimmäismäärä)

50–100 miljoonaa euroa

0,5 miljoonaa euroa (10 % – puolet 5 miljoonan euron alueellisesta enimmäismäärästä)

100 miljoonan euron ylittävä osuus

—

Yhteensä

10,5 miljoonaa euroa

| (136) | Tästä seuraa, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki olisi ollut sisämarkkinoille soveltuvaa vain 10,5 miljoonan euron kokonaismäärään saakka ja sisämarkkinoille soveltumatonta 10,5 miljoonan euron rajan ylittävältä osuudelta. Kuten johdanto-osan 78–82 ja 109 kappaleessa todetaan, maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen määrää ei voida määrittää tarkasti. Tähän on syynä kiista todellisista kustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille niiden sopimusvelvoitteiden täyttämisestä, jotka koskevat Habiditen Alonsotegin tehtaan perustamiseen tarvittavan maa-alueen ostoa ja mukauttamista teolliseen käyttöön. Tähän kiistaan komissio ei pysty ottamaan perusteltua lopullista kantaa. |
| --- | --- |

(136)

Tästä seuraa, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki olisi ollut sisämarkkinoille soveltuvaa vain 10,5 miljoonan euron kokonaismäärään saakka ja sisämarkkinoille soveltumatonta 10,5 miljoonan euron rajan ylittävältä osuudelta. Kuten johdanto-osan 78–82 ja 109 kappaleessa todetaan, maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen määrää ei voida määrittää tarkasti. Tähän on syynä kiista todellisista kustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille niiden sopimusvelvoitteiden täyttämisestä, jotka koskevat Habiditen Alonsotegin tehtaan perustamiseen tarvittavan maa-alueen ostoa ja mukauttamista teolliseen käyttöön. Tähän kiistaan komissio ei pysty ottamaan perusteltua lopullista kantaa.

| (137) | Ensimmäinen tukiosuus olisi ollut 13,21 prosenttia Bizkailurille maa-alueen ostosta aiheutuneista todellisista kustannuksista. Diputación väittää, että nämä todelliset kustannukset olisivat olleet yhteensä 7,3 miljoonaa euroa, mutta Habidite katsoo tämän arvion olevan liioiteltu. On myös todettava, että Diputaciónin itsensä antamien tietojen mukaan (ks. johdanto-osan 12 kappale) maa-alueen ostamisesta aiheutuvien kustannusten arvioitiin tuolloin olevan 4,8 miljoonaa euroa. Marraskuussa 2008 arvioidut maa-alueen ostosta aiheutuvat kustannukset olivat 5,5 miljoonaa euroa. Arvio esitettiin Habiditen liiketoimintasuunnitelmassa, jonka Habidite toimitti vuoden 2008 aluetukea koskevassa hakemuksessaan. |
| --- | --- |

(137)

Ensimmäinen tukiosuus olisi ollut 13,21 prosenttia Bizkailurille maa-alueen ostosta aiheutuneista todellisista kustannuksista. Diputación väittää, että nämä todelliset kustannukset olisivat olleet yhteensä 7,3 miljoonaa euroa, mutta Habidite katsoo tämän arvion olevan liioiteltu. On myös todettava, että Diputaciónin itsensä antamien tietojen mukaan (ks. johdanto-osan 12 kappale) maa-alueen ostamisesta aiheutuvien kustannusten arvioitiin tuolloin olevan 4,8 miljoonaa euroa. Marraskuussa 2008 arvioidut maa-alueen ostosta aiheutuvat kustannukset olivat 5,5 miljoonaa euroa. Arvio esitettiin Habiditen liiketoimintasuunnitelmassa, jonka Habidite toimitti vuoden 2008 aluetukea koskevassa hakemuksessaan.

| (138) | Toinen tukiosuus ovat Bizkailurille kyseessä olevan maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneet todelliset kokonaiskustannukset. Diputación arveli maaliskuussa 2009 niiden olevan 28,5 miljoonaa euroa, mutta totesi myös, että tiettynä ajankohtana niiden arvioitiin olevan vain 4,04 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 12 kappale). |
| --- | --- |

(138)

Toinen tukiosuus ovat Bizkailurille kyseessä olevan maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneet todelliset kokonaiskustannukset. Diputación arveli maaliskuussa 2009 niiden olevan 28,5 miljoonaa euroa, mutta totesi myös, että tiettynä ajankohtana niiden arvioitiin olevan vain 4,04 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 12 kappale).

| (139) | Yhteenvetona todetaan, että saatujen tietojen perusteella ei voida ehdottoman varmasti sulkea pois, ettei maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki olisi ylittänyt tälle hankkeelle sallittua 10,5 miljoonan euron enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(139)

Yhteenvetona todetaan, että saatujen tietojen perusteella ei voida ehdottoman varmasti sulkea pois, ettei maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki olisi ylittänyt tälle hankkeelle sallittua 10,5 miljoonan euron enimmäismäärää.

| (140) | Vuoden 2002 puitteiden 24 kohdassa asetetaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia lisäehtoja toimenpiteille, joissa tuen määrä ylittää 100 miljoonan euron investoinnille sallitun enimmäismäärän samalla tuetulla alueella. Tässä tapauksessa tuen sallittu enimmäismäärä 100 miljoonan euron investoinnille Gran Bilbaon hallintoalueella joulukuussa 2006 oli vuoden 2002 puitteiden 21 kohdan perusteella 15 miljoonaa euroa. (Se muodostui 10 miljoonasta eurosta, joka vastaa 20 prosentin osuutta ensimmäisestä 50 miljoonasta eurosta, ja 5 miljoonasta eurosta, joka vastaa 10 prosentin osuutta seuraavasta 50 miljoonasta eurosta.) |
| --- | --- |

(140)

Vuoden 2002 puitteiden 24 kohdassa asetetaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia lisäehtoja toimenpiteille, joissa tuen määrä ylittää 100 miljoonan euron investoinnille sallitun enimmäismäärän samalla tuetulla alueella. Tässä tapauksessa tuen sallittu enimmäismäärä 100 miljoonan euron investoinnille Gran Bilbaon hallintoalueella joulukuussa 2006 oli vuoden 2002 puitteiden 21 kohdan perusteella 15 miljoonaa euroa. (Se muodostui 10 miljoonasta eurosta, joka vastaa 20 prosentin osuutta ensimmäisestä 50 miljoonasta eurosta, ja 5 miljoonasta eurosta, joka vastaa 10 prosentin osuutta seuraavasta 50 miljoonasta eurosta.)

| (141) | Kuten johdanto-osan 78–82 kappaleessa jo selitettiin, maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen kokonaismäärää ei saatavilla olevien tietojen perusteella voida määrittää tarkasti. Komissio ei voi kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuen määrä olisi saattanut ylittää 15 miljoonan euron enimmäismäärän. Komissio tutki näin ollen, täyttyivätkö kyseisen tuen hyväksymistä koskevat kaksi lisäehtoa maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa. |
| --- | --- |

(141)

Kuten johdanto-osan 78–82 kappaleessa jo selitettiin, maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen kokonaismäärää ei saatavilla olevien tietojen perusteella voida määrittää tarkasti. Komissio ei voi kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuen määrä olisi saattanut ylittää 15 miljoonan euron enimmäismäärän. Komissio tutki näin ollen, täyttyivätkö kyseisen tuen hyväksymistä koskevat kaksi lisäehtoa maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa.

| (142) | Ensimmäisenä ehtona on, ettei tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä ole yli 25 prosenttia ennen investointia eikä investoinnin jälkeen. Toisena ehtona on, ettei investointihankkeella luotu tuotantokapasiteetti ole yli 5 prosenttia asianomaisista markkinoista. Vuoden 2002 puitteiden 24 kohdan mukaan asianomaisilla jäsenvaltioilla on todistustaakka osoittaa, että nämä ehdot täyttyvät. Tässä tapauksessa Espanjan viranomaiset eivät ole antaneet tietoja, joiden perusteella komissio voisi todeta, täyttyykö toinen näistä kahdesta lisäehdosta. |
| --- | --- |

(142)

Ensimmäisenä ehtona on, ettei tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä ole yli 25 prosenttia ennen investointia eikä investoinnin jälkeen. Toisena ehtona on, ettei investointihankkeella luotu tuotantokapasiteetti ole yli 5 prosenttia asianomaisista markkinoista. Vuoden 2002 puitteiden 24 kohdan mukaan asianomaisilla jäsenvaltioilla on todistustaakka osoittaa, että nämä ehdot täyttyvät. Tässä tapauksessa Espanjan viranomaiset eivät ole antaneet tietoja, joiden perusteella komissio voisi todeta, täyttyykö toinen näistä kahdesta lisäehdosta.

| (143) | Habidite esitti marraskuussa 2008 vuoden 2008 aluetukea koskevassa hakemuksessaan markkinahinta-arvioita (ks. johdanto-osan 87 kappale). Niissä Habidite arvioi oman osuutensa Espanjan koko talonrakennusmarkkinoista (vapaat markkinat ja sosiaalinen asuntotuotanto) olevan [0,1–1,0] prosenttia vuonna 2011 ottaen huomioon tämän investointihankkeen aikaansaaman uuden tuotantokapasiteetin. Vuodesta 2012 eteenpäin Habidite arvioi osuuden kasvavan [0,5–1,5] prosenttiin. Yksinomaan Baskimaan markkinoilla Habiditen osuus rakennusalan markkinoiden vapaasta markkinalohkosta olisi ollut vuonna 2011 [0,1–1,0] prosenttia ja kasvanut [2,0–3,0] prosenttiin vuodesta 2014 eteenpäin. |
| --- | --- |

(143)

Habidite esitti marraskuussa 2008 vuoden 2008 aluetukea koskevassa hakemuksessaan markkinahinta-arvioita (ks. johdanto-osan 87 kappale). Niissä Habidite arvioi oman osuutensa Espanjan koko talonrakennusmarkkinoista (vapaat markkinat ja sosiaalinen asuntotuotanto) olevan [0,1–1,0] prosenttia vuonna 2011 ottaen huomioon tämän investointihankkeen aikaansaaman uuden tuotantokapasiteetin. Vuodesta 2012 eteenpäin Habidite arvioi osuuden kasvavan [0,5–1,5] prosenttiin. Yksinomaan Baskimaan markkinoilla Habiditen osuus rakennusalan markkinoiden vapaasta markkinalohkosta olisi ollut vuonna 2011 [0,1–1,0] prosenttia ja kasvanut [2,0–3,0] prosenttiin vuodesta 2014 eteenpäin.

| (144) | Edellä mainittuja arvioita ei kyseenalaisteta muissa komission käytettävissä olevissa tiedoissa. Niiden perusteella voidaan olettaa, että Habidite ei olisi joulukuussa 2006 maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla tuetussa investointihankkeessa ylittänyt vuoden 2002 puitteiden 24 kohdassa asetettuja markkinaosuuden ja kapasiteetin enimmäismääriä. |
| --- | --- |

(144)

Edellä mainittuja arvioita ei kyseenalaisteta muissa komission käytettävissä olevissa tiedoissa. Niiden perusteella voidaan olettaa, että Habidite ei olisi joulukuussa 2006 maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla tuetussa investointihankkeessa ylittänyt vuoden 2002 puitteiden 24 kohdassa asetettuja markkinaosuuden ja kapasiteetin enimmäismääriä.

| (145) | Edellä esitetyn perusteella myös vuoden 2002 puitteiden mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat ehdot olisi täytetty maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sen osuuden osalta, joka ei ylittänyt sallittua 10,5 miljoonan euron enimmäismäärää. Tämän enimmäismäärän ylittävä tuki ei olisi ollut perussopimuksen mukainen, koska se ei olisi täyttänyt vuoden 1998 suuntaviivojen ja vuoden 2002 puitteiden mukaisia sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja. |
| --- | --- |

(145)

Edellä esitetyn perusteella myös vuoden 2002 puitteiden mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat ehdot olisi täytetty maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sen osuuden osalta, joka ei ylittänyt sallittua 10,5 miljoonan euron enimmäismäärää. Tämän enimmäismäärän ylittävä tuki ei olisi ollut perussopimuksen mukainen, koska se ei olisi täyttänyt vuoden 1998 suuntaviivojen ja vuoden 2002 puitteiden mukaisia sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja.

| (146) | Koska tukea ei maksettu eikä sitä siis tarvitse periä takaisin, edellä olevat päätelmät maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sisämarkkinoille soveltuvuudesta ovat riittävät tämän päätöksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(146)

Koska tukea ei maksettu eikä sitä siis tarvitse periä takaisin, edellä olevat päätelmät maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sisämarkkinoille soveltuvuudesta ovat riittävät tämän päätöksen yhteydessä.

| (147) | Komissio haluaa kiinnittää toimivaltaisten Espanjan viranomaisten huomion siihen, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki on otettava huomioon tutkittaessa, onko tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatettu Baskimaan hallituksen samaa hanketta varten myöntämän vuoden 2008 aluetuen yhteydessä. Tämä on tarpeen myös, kun otetaan huomioon, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki että vuoden 2008 aluetuki kattoivat saman maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen liittyviä tukikelpoisia menoja. On jälleen todettava, että tätä investointihanketta alettiin toteuttaa toukokuussa 2007, kun vuoden 2008 aluetukihakemus toimitettiin vuonna 2008. |
| --- | --- |

(147)

Komissio haluaa kiinnittää toimivaltaisten Espanjan viranomaisten huomion siihen, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki on otettava huomioon tutkittaessa, onko tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatettu Baskimaan hallituksen samaa hanketta varten myöntämän vuoden 2008 aluetuen yhteydessä. Tämä on tarpeen myös, kun otetaan huomioon, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki että vuoden 2008 aluetuki kattoivat saman maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen liittyviä tukikelpoisia menoja. On jälleen todettava, että tätä investointihanketta alettiin toteuttaa toukokuussa 2007, kun vuoden 2008 aluetukihakemus toimitettiin vuonna 2008.

| (148) | Kuten johdanto-osan 93–107 kappaleessa todettiin, talosopimukseen liittyvä tuki lieventää alkuinvestointeihin liittyviä riskejä turvaamalla uuden tehtaan alkuvaiheen tuotantomäärien merkittävän osan myynnin. Lisäksi se merkitsee Habiditelle muihin kilpailijoihin nähden myönnettävää etua, sillä Habidite sai ilman julkista tarjouskilpailua sopimuksen hintasäänneltyinä asuntoina myytävien 1 500 talon toimittamisesta aluehallinnolle. Talosopimukseen liittyvä valtiontuki määriteltiin voitoksi, jonka Habidite olisi saanut Diputaciónin ja Bizkailurin ostamista 1 500 talosta eli viimeksi mainittujen maksaman hinnan ja talojen valmistamisesta Habiditelle aiheutuneiden kustannusten väliseksi erotukseksi. |
| --- | --- |

(148)

Kuten johdanto-osan 93–107 kappaleessa todettiin, talosopimukseen liittyvä tuki lieventää alkuinvestointeihin liittyviä riskejä turvaamalla uuden tehtaan alkuvaiheen tuotantomäärien merkittävän osan myynnin. Lisäksi se merkitsee Habiditelle muihin kilpailijoihin nähden myönnettävää etua, sillä Habidite sai ilman julkista tarjouskilpailua sopimuksen hintasäänneltyinä asuntoina myytävien 1 500 talon toimittamisesta aluehallinnolle. Talosopimukseen liittyvä valtiontuki määriteltiin voitoksi, jonka Habidite olisi saanut Diputaciónin ja Bizkailurin ostamista 1 500 talosta eli viimeksi mainittujen maksaman hinnan ja talojen valmistamisesta Habiditelle aiheutuneiden kustannusten väliseksi erotukseksi.

| (149) | Vuoden 1998 suuntaviivojen mukaan aluetuen perusteena ovat tukikelpoiset kustannukset. Vaikka kyseisten suuntaviivojen 4.2 kohdassa ei rajoiteta investointituen myöntämisen muotoja, 4.5 kohdasta ja suuntaviivojen koko sisällöstä käy kuitenkin ilmi, että investointituen on kohdistuttava tukikelpoisiin investointikustannuksiin. Kyseisten suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaan myönnettäessä aluetukea voidaan ottaa huomioon vain omaisuuden, kuten maan, rakennusten ja laitteiden, ostamisesta aiheutuneet kustannukset. Aluetukea voidaan 4.6 kohdan mukaan myöntää myös muihin kustannuksiin, kuten patenttien, käyttölupien ja taitotiedon hankkimisesta aiheutuneisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(149)

Vuoden 1998 suuntaviivojen mukaan aluetuen perusteena ovat tukikelpoiset kustannukset. Vaikka kyseisten suuntaviivojen 4.2 kohdassa ei rajoiteta investointituen myöntämisen muotoja, 4.5 kohdasta ja suuntaviivojen koko sisällöstä käy kuitenkin ilmi, että investointituen on kohdistuttava tukikelpoisiin investointikustannuksiin. Kyseisten suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaan myönnettäessä aluetukea voidaan ottaa huomioon vain omaisuuden, kuten maan, rakennusten ja laitteiden, ostamisesta aiheutuneet kustannukset. Aluetukea voidaan 4.6 kohdan mukaan myöntää myös muihin kustannuksiin, kuten patenttien, käyttölupien ja taitotiedon hankkimisesta aiheutuneisiin kustannuksiin.

| (150) | Talosopimuksella myönnetyn tuen luonteen perusteella tukea ei kohdisteta edellä mainitun kaltaisiin tukikelpoisiin menoihin. Tuen tarkoituksena on pikemminkin tuensaajan juoksevien kustannusten alentaminen. Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan toimintatuet ovat periaatteessa kiellettyjä. Niitä voidaan vain poikkeuksellisesti sallia perussopimuksen 107 artiklan a alakohdan mukaisesti tuettavilla alueilla. Habidite-hanke oli kuitenkin määrä toteuttaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettavalla alueella. |
| --- | --- |

(150)

Talosopimuksella myönnetyn tuen luonteen perusteella tukea ei kohdisteta edellä mainitun kaltaisiin tukikelpoisiin menoihin. Tuen tarkoituksena on pikemminkin tuensaajan juoksevien kustannusten alentaminen. Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan toimintatuet ovat periaatteessa kiellettyjä. Niitä voidaan vain poikkeuksellisesti sallia perussopimuksen 107 artiklan a alakohdan mukaisesti tuettavilla alueilla. Habidite-hanke oli kuitenkin määrä toteuttaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettavalla alueella.

| (151) | Komissio katsoo sen vuoksi, että talosopimukseen liittyvää tukea voidaan pitää toimintatukena, joka vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan ei ole ollut perussopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

(151)

Komissio katsoo sen vuoksi, että talosopimukseen liittyvää tukea voidaan pitää toimintatukena, joka vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan ei ole ollut perussopimuksen mukaista.

VIII.   PÄÄTELMÄ

| (152) | Komissio katsoo edellä johdanto-osan 63–151 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella ja sanotun rajoittamatta huomioiden esittämistä julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön noudattamisesta, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen liittyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(152)

Komissio katsoo edellä johdanto-osan 63–151 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella ja sanotun rajoittamatta huomioiden esittämistä julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön noudattamisesta, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen liittyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (153) | Maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa tuki koostui kahdesta eri osatekijästä:






  a) | Perimättä jätetty korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi Bizkailurille Habidite-hanketta varten hankitun maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksia. Koroton laina olisi myönnetty seitsemäksi vuodeksi, ja lyhennyksetön aika olisi ollut neljä vuotta. Perimättä jätetyn koron määrä vastaa NAE:ta, joka on 13,41 prosenttia Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- | --- |

(153)

Maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa tuki koostui kahdesta eri osatekijästä:

a)

Perimättä jätetty korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi Bizkailurille Habidite-hanketta varten hankitun maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksia. Koroton laina olisi myönnetty seitsemäksi vuodeksi, ja lyhennyksetön aika olisi ollut neljä vuotta. Perimättä jätetyn koron määrä vastaa NAE:ta, joka on 13,41 prosenttia Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksista.

| b) | kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille kyseessä olevan vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille kyseessä olevan vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti.

| (154) | Talosopimuksen tapauksessa tukiosuus koostuu voitosta, jonka Habidite ja Afer-konserni olisivat saaneet Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamien 1 500 talon myynnistä. Toisin sanoen se koostuu erotuksesta talosopimuksessa viimeksi mainittujen maksettavaksi määrätyn hinnan ja Habiditelle talojen rakentamisesta aiheutuneiden kustannusten välillä. |
| --- | --- |

(154)

Talosopimuksen tapauksessa tukiosuus koostuu voitosta, jonka Habidite ja Afer-konserni olisivat saaneet Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamien 1 500 talon myynnistä. Toisin sanoen se koostuu erotuksesta talosopimuksessa viimeksi mainittujen maksettavaksi määrätyn hinnan ja Habiditelle talojen rakentamisesta aiheutuneiden kustannusten välillä.

| (155) | Saatavilla olevien tietojen perusteella ei pystytä tarkasti määrittämän maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyvän valtiontuen määrää. Tuen määrää ei kuitenkaan tarvitse määrittää tässä päätöksessä, koska tukea ei ole maksettu eikä sitä näin ollen tarvitse periä takaisin. |
| --- | --- |

(155)

Saatavilla olevien tietojen perusteella ei pystytä tarkasti määrittämän maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyvän valtiontuen määrää. Tuen määrää ei kuitenkaan tarvitse määrittää tässä päätöksessä, koska tukea ei ole maksettu eikä sitä näin ollen tarvitse periä takaisin.

| (156) | On myös korostettava, että maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyy sääntöjenvastaista valtiontukea. Sopimuksiin liittyvä tuki myönnettiin 15 päivänä joulukuuta 2006 perussopimuksen mukaisen ennakkoilmoitusvelvoitteen vastaisesti. Asiassa CELF/SIDE annetun tuomion (56) perusteella tuen sääntöjenvastaisuutta ei korjaa se, että sopimuksista ilmoitetaan jälkikäteen ja maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki todetaan sisämarkkinoille soveltuvaksi siltä osin kuin se alittaa sallitun enimmäismäärän eli 10,5 miljoonaa euroa. Komissio vaatii, että toimivaltaiset Espanjan viranomaiset tekevät kaikki maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen sisältyvän valtiontuen sääntöjenvastaisuudesta johtuvat asianmukaiset oikeudelliset johtopäätökset. |
| --- | --- |

(156)

On myös korostettava, että maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyy sääntöjenvastaista valtiontukea. Sopimuksiin liittyvä tuki myönnettiin 15 päivänä joulukuuta 2006 perussopimuksen mukaisen ennakkoilmoitusvelvoitteen vastaisesti. Asiassa CELF/SIDE annetun tuomion (56) perusteella tuen sääntöjenvastaisuutta ei korjaa se, että sopimuksista ilmoitetaan jälkikäteen ja maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki todetaan sisämarkkinoille soveltuvaksi siltä osin kuin se alittaa sallitun enimmäismäärän eli 10,5 miljoonaa euroa. Komissio vaatii, että toimivaltaiset Espanjan viranomaiset tekevät kaikki maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen sisältyvän valtiontuen sääntöjenvastaisuudesta johtuvat asianmukaiset oikeudelliset johtopäätökset.

| (157) | Maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetty tuki on perussopimuksen mukainen ja vuoden 1998 suuntaviivojen ja vuoden 2002 puitteiden mukainen 10,5 miljoonan euron sallittuun enimmäismäärään saakka. Maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetty tuki, joka mahdollisesti ylittää tämän sallitun enimmäismäärän, on perussopimuksen vastainen. |
| --- | --- |

(157)

Maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetty tuki on perussopimuksen mukainen ja vuoden 1998 suuntaviivojen ja vuoden 2002 puitteiden mukainen 10,5 miljoonan euron sallittuun enimmäismäärään saakka. Maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetty tuki, joka mahdollisesti ylittää tämän sallitun enimmäismäärän, on perussopimuksen vastainen.

| (158) | Talosopimuksella myönnetty tuki on toimintatukea, joka on vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan kokonaisuudessaan perussopimuksen vastainen. |
| --- | --- |

(158)

Talosopimuksella myönnetty tuki on toimintatukea, joka on vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan kokonaisuudessaan perussopimuksen vastainen.

| (159) | Tässä päätöksessä esitetyt päätelmät maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän valtiontuen olemassaolosta ovat merkityksellisiä Baskimaan hallituksen vuonna 2008 samalle investointihankkeelle myöntämän aluetuen kannalta. On todettava, että tätä investointihanketta alettiin toteuttaa toukokuussa 2007 eli ennen vuoden 2008 aluetuen hakemista. |
| --- | --- |

(159)

Tässä päätöksessä esitetyt päätelmät maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän valtiontuen olemassaolosta ovat merkityksellisiä Baskimaan hallituksen vuonna 2008 samalle investointihankkeelle myöntämän aluetuen kannalta. On todettava, että tätä investointihanketta alettiin toteuttaa toukokuussa 2007 eli ennen vuoden 2008 aluetuen hakemista.

| (160) | Maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnettävän tuen saajat ovat Habidite Technologies País Vasco S.A. ja Afer-konserni, jotka ovat maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen osapuolia ja mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (57) liitteessä olevan 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja sidosyrityksiä, |
| --- | --- |

(160)

Maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnettävän tuen saajat ovat Habidite Technologies País Vasco S.A. ja Afer-konserni, jotka ovat maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen osapuolia ja mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (57) liitteessä olevan 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja sidosyrityksiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Espanjan kuningaskunnan 15 päivänä huhtikuuta 2009 ilmoittamiin kahteen sopimukseen, jotka tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006 yhtäältä Vizcayan maakuntaneuvoston (Diputación Foral de Bizkaia) ja Bizkailur S.A. -nimisen yhtiön ja toisaalta Habidite Technologies País Vasco S.A. -nimisen yhtiön ja Afer-konsernin välillä, sisältyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Ilmoitettuihin sopimuksiin sisältyvä valtiontuki on sääntöjenvastainen, koska sitä myönnettäessä ei ole noudatettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ennakkoilmoitusvelvoitetta.

3 artikla

Maa-alueita koskevaan sopimukseen sisältyvä valtiontuki koostuu seuraavista elementeistä:

| a) | Diputaciónin ja Bizkailurin perimättä jättämä korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi maa-alueen ostosta aiheutuneita todellisia kustannuksia ja joka oli määrä maksaa takaisin korottomana ja neljän lyhennyksettömän vuoden jälkeen neljänä yhtä suurena vuosittaisena maksueränä, joista kunkin oli määrä olla 25 prosenttia lainasummasta. Tällaisen korottoman lainan NAE olisi ollut 13,41 prosenttia todellisista kustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta hanketta varten tarvittavan maa-alueen ostosta. |
| --- | --- |

a)

Diputaciónin ja Bizkailurin perimättä jättämä korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi maa-alueen ostosta aiheutuneita todellisia kustannuksia ja joka oli määrä maksaa takaisin korottomana ja neljän lyhennyksettömän vuoden jälkeen neljänä yhtä suurena vuosittaisena maksueränä, joista kunkin oli määrä olla 25 prosenttia lainasummasta. Tällaisen korottoman lainan NAE olisi ollut 13,41 prosenttia todellisista kustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta hanketta varten tarvittavan maa-alueen ostosta.

| b) | Todelliset kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille asianomaista hanketta varten ostettavan, kaiken kaikkiaan vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Todelliset kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille asianomaista hanketta varten ostettavan, kaiken kaikkiaan vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti.

4 artikla

Talosopimukseen liittyvä valtiontuki muodostuu voitosta, jonka Habidite ja Afer-konserni olisivat saaneet Vizcayan maakuntaneuvoston ja Bizkailur S.A.:n tilaamien 1 500 talon myynnistä talosopimuksen mukaisesti. Voitto määritetään vähentämällä Habiditelle 1 500 talon valmistuksesta aiheutuneet kustannukset Habiditen Bizkailurilta talosopimuksen A artiklan e alakohdan mukaisesti saamasta hinnasta.

5 artikla

Maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki on vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen ja vuonna 2002 alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden mukaan perussopimuksen mukainen 10,5 miljoonan euron enimmäismäärään saakka. Enimmäismäärän ylittävä valtiontuki on perussopimuksen vastainen.

6 artikla

Talosopimukseen sisältyvä tuki on vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan perussopimuksen vastainen, koska se on toimintatukea.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta on tullut SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  Komission päätös C(2009) 9310 lopullinen, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009 (EUVL C 61, 12.3.2010, s. 6).

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

5

(6)  http://www.azpiegiturak.bizkaia.net/index.php?option=com_content&task=view&id=140&Itemid=185.

6

(7)  Ks. http://www.grupoafer.com.

7

(8)  Konserniin ei kuulunut hiljattain perustettu Habidite Technologies Alonsotegi S.A., jonka perustamiseksi ilmoitetut sopimukset tehtiin.

8

(9)  Liikesalaisuus.

9

(10)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

10

(11)  Ks. komission päätös, 17.5.2000, valtiontuki, N 773/99, Espanja. Siinä hyväksytään Espanjan aluetukikartta vuosille 2000–2006. Päätös on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-1999/n773-99.pdf.

11

(12)  Ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana käytettävissä olleen Habiditen (päiväämättömän) liiketoimintasuunnitelman mukaan oli haettu kaikkiaan 56:ta tähän tuotteeseen liittyvää patenttia. Osapuolet eivät ilmoittaneet, myönnettiinkö haetut patentit. Lisätietoja Habiditen rakennuselementtien ominaisuuksista on Habiditen verkkosivustolla osoitteessa http://www.habidite.com/descripcion.html.

12

(13)  Baskimaan virallinen lehti, jäljempänä ’BOPV’, N:o 2006/183, s. 15396.

13

(14)  BOPV N:o 2004/160, s. 15872.

14

(15)  Boletín Oficial del Estado, jäljempänä ’BOE’, N:o 80, 3.4.1985, s. 8945.

15

Boletín Oficial del Estado

(16)  Perustuu tietoihin, jotka Diputación antoi 23 päivänä syyskuuta 2009, ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista.

16

(17)  Ks. alaviite 2.

17

(18)  Ks. yhdistetyt asiat T-116/01 ja T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) ja Diputación Foral de Vizcaya v. komissio, tuomio 5.8.2003, Kok., s. II-2957.

18

(19)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

19

(20)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

20

(21)  EUVL C 83, 7.4.2009, s. 1, konsolidoitu toisinto.

21

(22)  Julkaistu Baskimaan virallisessa lehdessä N:o 194, 8.10.2007.

22

(23)  Asia C-379/1998, PreussenElektra v. Schleswag AG, tuomio 13.3.2001, Kok., s. I-2099.

23

(24)  B.O.E. 96, 22.4.1986.

24

(25)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.

25

(26)  EUVL C 239, 25.3.2001, s. 9.

26

(27)  Ks. www.behargintza.net/home2/Bizkaiamedia/Contenido_Noticia.asp?TNo_Codigo=0&Not-Codigo=1196&Tem_Codigo=7&Texto=plan%foral%20vivienda.

27

(28)  Tiedot, jotka Habidite on saanut Espanjan kehitysministeriön (Ministerio de Fomento) julkaisemasta materiaalista, saatavilla osoitteessa www.fomento.gob.es/BE2/sedal/35101000.XLS.

28

Ministerio de Fomento

(29)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

29

(30)  Asia MF 12/2009, Habidite v. Espanja, vireillä tämän päätöksen antamisajankohtana.

30

(31)  Ks. esimerkiksi komission päätös valtiontuesta C 19/06, Javor Pivka Lesna Industrija d.d. (EUVL L 29, 2.2.2008, s. 16).

31

(32)  Ks. alaviite 18.

32

(33)  Ks. alaviite 18.

33

(34)  Ks. esimerkiksi komission päätös valtiontuesta C 19/06, Javor Pivka Lesna Industrija d.d. (EUVL L 29, 2.2.2008, s. 16).

34

(35)  Asia C-199/06, CELF v. SIDE, tuomio 12.2.2008, Kok., s. I-469.

35

(36)  EUVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

36

(37)  Ks. alaviite 18.

37

(38)  Ks. esim. asia C-278/00, Kreikka v. komissio, tuomio 29.4.2004, Kok., s. I-3997, 50 kohta; asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397 ja yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00 Italia v. komissio (SIM 2 Multimedia), tuomio 8.5.2003, Kok., s. I-4035, 33 kohta.

38

(39)  Ks. http://www.azpiegiturak.bizkaia.net/index.php?option=com_content&task=view&id=397&Itemid=492.

39

(40)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

40

(41)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

41

(42)  EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

42

(43)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1). Viite- ja diskonttokorkojen määrittämiseen sovellettavaa menetelmää muutettiin vasta vuonna 2008 ottamalla käyttöön viitekorkoon lisättävät korotukset/marginaalit. Näin otettiin huomioon tuensaajan riskiprofiili ja vakuudet – ks. komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

43

(44)  Ks. esim. asia 730/79, Philip Morris Holland BV v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok., s. 2671, 11 kohta ja asia C-259/85, Ranska v. komissio, tuomio 11.11.1987, Kok., s. 4393, 24 kohta.

44

(45)  Ks. esim. asia C-102/87, Ranska v. komissio (SEB), tuomio 13.7.1988, Kok., s. 4067, ja asia C-310/99, Italian tasavalta v. komissio, tuomio 7.3.2002, Kok., s. I-289, 85 kohta.

45

(46)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.

46

(47)  Ks. menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 32 kappale.

47

(48)  Ks. http://legislacion.derecho.com/acuerdo-11-junio-2009-tribunal-vasco-de-cuentas-publicas-2231134.

48

(49)  Ks. yhdistetyt asiat T-116/01 ja T-118/01, P & O European Ferries (Vizcaya), SA ja Diputación Foral de Vizcaya v. komissio, tuomio 5.8.2003, Kok., s. II-2957, erityisesti 109–139 kohta. Ratkaisu pysytettiin muutoksenhaussa arvioinnin tämän osan osalta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 1 päivänä kesäkuuta 2006 antamalla päätöksellä.

49

(50)  Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (EUVL C 83, 7.4.2009, s. 1).

50

(51)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

51

(52)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

52

(53)  Ks. komission päätös, 17.5.2000, valtiontuki N 773/99 – Espanja – aluetukikartta vuosille 2000–2006. Teksti on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-1999/n773-99.pdf.

53

(54)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

54

(55)  EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.

55

(56)  Ks. alaviite 34.

56

(57)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

57

---

| 30.4.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/30

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012,

valtiontuesta SA.29064 (11/C, ex 11/NN) – Lentomatkaverokantojen eriyttäminen Irlannissa

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5037)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/199/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten ja säännösten mukaisesti kehottanut (1) asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti vuonna 2009 lentoyhtiöltä, jäljempänä ’kantelija’, valtiontukea koskevan kanteen, joka koski useita Irlannin soveltamaan lentomatkaveroon liittyviä seikkoja, kuten eriytettyjä verokantoja. Eriytettyjä verokantoja sovelletaan lentoihin, joiden määränpää sijaitsee enintään 300 kilometrin päässä Dublinin lentoasemalta, minkä väitettiin suosivan lentoyhtiötä Aer Arann. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti vuonna 2009 lentoyhtiöltä, jäljempänä ’kantelija’, valtiontukea koskevan kanteen, joka koski useita Irlannin soveltamaan lentomatkaveroon liittyviä seikkoja, kuten eriytettyjä verokantoja. Eriytettyjä verokantoja sovelletaan lentoihin, joiden määränpää sijaitsee enintään 300 kilometrin päässä Dublinin lentoasemalta, minkä väitettiin suosivan lentoyhtiötä Aer Arann.

| (2) | Komissio ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Irlannille, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Irlannin soveltamia lentomatkaveron eriytettyjä verokantoja. Komissio pyysi Irlannin viranomaisia toimittamaan jäljennöksen tästä päätöksestä tuensaajille. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Irlannille, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Irlannin soveltamia lentomatkaveron eriytettyjä verokantoja. Komissio pyysi Irlannin viranomaisia toimittamaan jäljennöksen tästä päätöksestä tuensaajille.

| (3) | Lentoyhtiö Ryanair LTd., jäljempänä ’Ryanair’, toimitti 9 päivänä elokuuta 2011 ja 5 päivänä syyskuuta 2011 kirjeet, jotka koskivat komission päätöstä aloittaa menettely. Komissio vastasi kirjeisiin 5 päivänä lokakuuta 2011. Ryanair toimitti 17 päivänä lokakuuta 2011 uuden kirjeen. |
| --- | --- |

(3)

Lentoyhtiö Ryanair LTd., jäljempänä ’Ryanair’, toimitti 9 päivänä elokuuta 2011 ja 5 päivänä syyskuuta 2011 kirjeet, jotka koskivat komission päätöstä aloittaa menettely. Komissio vastasi kirjeisiin 5 päivänä lokakuuta 2011. Ryanair toimitti 17 päivänä lokakuuta 2011 uuden kirjeen.

| (4) | Vastauksille asetetun määräajan pidentämisen jälkeen Irlannin viranomaiset toimittivat huomautuksensa komission päätöksestä 15 päivänä syyskuuta 2011. |
| --- | --- |

(4)

Vastauksille asetetun määräajan pidentämisen jälkeen Irlannin viranomaiset toimittivat huomautuksensa komission päätöksestä 15 päivänä syyskuuta 2011.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 18 päivänä lokakuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 18 päivänä lokakuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

| (6) | Ryanair toimitti 17 päivänä marraskuuta 2011 vastauksensa kehotukseen. Komissio kysyi 28 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Ryanairiltä, ovatko jotkin sen toimittamista tiedoista luottamuksellisia siten, ettei niitä voida paljastaa Irlannin viranomaisille. Ryanair vahvisti 30 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että sen 17 päivänä marraskuuta 2011 toimittamat tiedot voidaan toimittaa edelleen Irlannin viranomaisille. |
| --- | --- |

(6)

Ryanair toimitti 17 päivänä marraskuuta 2011 vastauksensa kehotukseen. Komissio kysyi 28 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Ryanairiltä, ovatko jotkin sen toimittamista tiedoista luottamuksellisia siten, ettei niitä voida paljastaa Irlannin viranomaisille. Ryanair vahvisti 30 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että sen 17 päivänä marraskuuta 2011 toimittamat tiedot voidaan toimittaa edelleen Irlannin viranomaisille.

| (7) | Komissio toimitti 12 päivänä joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Ryanairin huomautukset Irlannin viranomaisille, jotka toimittivat niitä koskevat huomautuksensa 13 päivänä tammikuuta 2012. |
| --- | --- |

(7)

Komissio toimitti 12 päivänä joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Ryanairin huomautukset Irlannin viranomaisille, jotka toimittivat niitä koskevat huomautuksensa 13 päivänä tammikuuta 2012.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

| (8) | Irlannin viranomaiset ottivat 30 päivänä maaliskuuta 2009 käyttöön lentomatkustajaliikennettä koskevan valmisteveron. Veron kansallinen oikeusperusta on vuoden 2008 finanssilain nro 2 (Finance No. 2 Act) 55 §. Sillä otettiin käyttöön valmistevero, josta käytetään nimitystä ’lentomatkavero’ ja jonka lentoliikenteen harjoittajat joutuvat maksamaan jokaisesta matkustajan lähdöstä ilma-aluksella Irlannissa sijaitsevalta lentoasemalta (3). Vero on maksettava, kun matkustaja lähtee lentoasemalta ilma-aluksella, joka kykenee kuljettamaan yli 20 matkustajaa ja jota ei käytetä valtiollisiin tai sotilaallisiin tarkoituksiin. Vaikka vero on tarkoitettu viime kädessä matkustajan maksettavaksi lipun hinnassa, lentoyhtiöt ovat vastuussa siitä ja maksuvelvollisia (4). |
| --- | --- |

(8)

Irlannin viranomaiset ottivat 30 päivänä maaliskuuta 2009 käyttöön lentomatkustajaliikennettä koskevan valmisteveron. Veron kansallinen oikeusperusta on vuoden 2008 finanssilain nro 2 (Finance No. 2 Act) 55 §. Sillä otettiin käyttöön valmistevero, josta käytetään nimitystä ’lentomatkavero’ ja jonka lentoliikenteen harjoittajat joutuvat maksamaan jokaisesta matkustajan lähdöstä ilma-aluksella Irlannissa sijaitsevalta lentoasemalta (3). Vero on maksettava, kun matkustaja lähtee lentoasemalta ilma-aluksella, joka kykenee kuljettamaan yli 20 matkustajaa ja jota ei käytetä valtiollisiin tai sotilaallisiin tarkoituksiin. Vaikka vero on tarkoitettu viime kädessä matkustajan maksettavaksi lipun hinnassa, lentoyhtiöt ovat vastuussa siitä ja maksuvelvollisia (4).

| (9) | Kun vero otettiin käyttöön, sitä kannettiin lähtöaseman ja määräaseman välisen lennon pituuden perusteella siten, että vero oli i) 2 euroa, jos lennon määräasema sijaitsi enintään 300 kilometrin päässä Dublinin lentoasemalta ja ii) 10 euroa muissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(9)

Kun vero otettiin käyttöön, sitä kannettiin lähtöaseman ja määräaseman välisen lennon pituuden perusteella siten, että vero oli i) 2 euroa, jos lennon määräasema sijaitsi enintään 300 kilometrin päässä Dublinin lentoasemalta ja ii) 10 euroa muissa tapauksissa.

| (10) | Komission tutkittua lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (5) sekä palvelujen tarjoamisen vapautta koskevan SEUT-sopimuksen 56 artiklan mahdollista rikkomista verokantoja muutettiin 1 päivästä maaliskuuta 2011 siten, että samaa 3 euron veroa sovellettiin kaikkiin lähtöihin matkan pituudesta riippumatta (6). |
| --- | --- |

(10)

Komission tutkittua lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (5) sekä palvelujen tarjoamisen vapautta koskevan SEUT-sopimuksen 56 artiklan mahdollista rikkomista verokantoja muutettiin 1 päivästä maaliskuuta 2011 siten, että samaa 3 euron veroa sovellettiin kaikkiin lähtöihin matkan pituudesta riippumatta (6).

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (11) | Komissio aloitti virallisen menettelyn, joka koski 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 tietyillä reiteillä sovellettua alempaa verokantaa, koska se katsoi, että kyseessä saattoi olla valtiontuki. Lisäksi sillä oli epäilyjä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(11)

Komissio aloitti virallisen menettelyn, joka koski 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 tietyillä reiteillä sovellettua alempaa verokantaa, koska se katsoi, että kyseessä saattoi olla valtiontuki. Lisäksi sillä oli epäilyjä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

| (12) | Arvioidessaan, onko toimenpide valikoiva, komissio määritti vakiintuneen oikeuskäytännön (7) mukaisesti ensin vertailukohdaksi sopivan verojärjestelmän, ja tarkasteli tämän jälkeen, muodostiko toimenpide poikkeuksen tästä järjestelmästä, ja jos muodosti, oliko Irlanti osoittanut, että poikkeus oli verojärjestelmän luonteen ja logiikan kannalta perusteltu. |
| --- | --- |

(12)

Arvioidessaan, onko toimenpide valikoiva, komissio määritti vakiintuneen oikeuskäytännön (7) mukaisesti ensin vertailukohdaksi sopivan verojärjestelmän, ja tarkasteli tämän jälkeen, muodostiko toimenpide poikkeuksen tästä järjestelmästä, ja jos muodosti, oliko Irlanti osoittanut, että poikkeus oli verojärjestelmän luonteen ja logiikan kannalta perusteltu.

| (13) | Se totesi, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa vertailukohta on Irlannissa sijaitsevilta lentoasemilta lähtevien lentomatkustajien verotus. |
| --- | --- |

(13)

Se totesi, että käsiteltävänä olevassa tapauksessa vertailukohta on Irlannissa sijaitsevilta lentoasemilta lähtevien lentomatkustajien verotus.

| (14) | Komissio totesi, että lentomatkaverojärjestelmässä oli yksi yleinen tai tavanomainen verokanta, jota sovellettiin lähes kaikkiin lentoihin, ja alennettu verokanta lennoille kohteisiin, jotka sijaitsevat enintään 300 kilometrin päässä Dublinin lentoasemasta. Se totesi, että tavanomainen verokanta muodosti vertailukohdan, kun taas alennettu verokanta, jota sovellettiin tarkasti rajattuihin lentoihin, vaikutti poikkeukselta vertailukohtaan nähden. |
| --- | --- |

(14)

Komissio totesi, että lentomatkaverojärjestelmässä oli yksi yleinen tai tavanomainen verokanta, jota sovellettiin lähes kaikkiin lentoihin, ja alennettu verokanta lennoille kohteisiin, jotka sijaitsevat enintään 300 kilometrin päässä Dublinin lentoasemasta. Se totesi, että tavanomainen verokanta muodosti vertailukohdan, kun taas alennettu verokanta, jota sovellettiin tarkasti rajattuihin lentoihin, vaikutti poikkeukselta vertailukohtaan nähden.

| (15) | Komissio epäili, oliko alennettu verokanta perusteltu matkan lähtöpaikan ja lopullisen määräpaikan välisen etäisyyden perusteella. |
| --- | --- |

(15)

Komissio epäili, oliko alennettu verokanta perusteltu matkan lähtöpaikan ja lopullisen määräpaikan välisen etäisyyden perusteella.

| (16) | Ensinnäkään sen soveltaminen ei perustunut matkan todellisen pituuteen vaan Dublinin lentoaseman ja määräaseman väliseen etäisyyteen. |
| --- | --- |

(16)

Ensinnäkään sen soveltaminen ei perustunut matkan todellisen pituuteen vaan Dublinin lentoaseman ja määräaseman väliseen etäisyyteen.

| (17) | Toiseksi veron rakenne ja objektiivinen luonne eivät ilmeisesti liittyneet lentomatkan pituuteen vaan siihen, että lento lähti irlantilaiselta lentoasemalta. Yhteys veroviranomaiseen, verotettava tapahtuma (lähtö irlantilaiselta lentoasemalta) ja negatiiviset ulkoisvaikutukset irlantilaiselle yhteiskunnalle (melu ja ilmansaasteet) olivat täsmälleen samat kaikkien irlantilaisilta lentoasemilta lähtevien matkustajien osalta riippumatta lennon määräpaikasta ja matkan pituudesta. Asianomaiset lentoyhtiöt olivat tältä osin samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(17)

Toiseksi veron rakenne ja objektiivinen luonne eivät ilmeisesti liittyneet lentomatkan pituuteen vaan siihen, että lento lähti irlantilaiselta lentoasemalta. Yhteys veroviranomaiseen, verotettava tapahtuma (lähtö irlantilaiselta lentoasemalta) ja negatiiviset ulkoisvaikutukset irlantilaiselle yhteiskunnalle (melu ja ilmansaasteet) olivat täsmälleen samat kaikkien irlantilaisilta lentoasemilta lähtevien matkustajien osalta riippumatta lennon määräpaikasta ja matkan pituudesta. Asianomaiset lentoyhtiöt olivat tältä osin samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

| (18) | Kolmanneksi verojärjestelmässä ei määritelty eriytettyä veroa lennon pituuden mukaan vaan määriteltiin ainoastaan kaksi verokantaa: yksi erittäin lyhyiden matkojen lennoille ja toinen muille lennoille. Tämä jako näytti suosivan Irlannin sisäisiä lentoja ja lentoja tiettyihin Yhdistyneen kuningaskunnan länsiosiin, ja aiheutti näin syrjintää kansallisten ja unionin sisäisten lentojen välille. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa Irlannin viranomaiset väittivät, että korkeampi maksu niiden määräpaikkojen osalta, joihin sovellettiin alempaa verokantaa, olisi hintaan nähden kohtuuton. Komissio totesi, että kotimaisten kohteiden lippujen hinta ei välttämättä ole alhaisempi kuin niiden lentojen lippujen hinta, jotka suuntautuvat muihin kohteisiin unionissa. Alhaisemman verokannan perusteena ei siten näytä olevan lentomatkaverojärjestelmän luonne ja logiikka, vaan toimenpide vaikutti valikoivalta. |
| --- | --- |

(18)

Kolmanneksi verojärjestelmässä ei määritelty eriytettyä veroa lennon pituuden mukaan vaan määriteltiin ainoastaan kaksi verokantaa: yksi erittäin lyhyiden matkojen lennoille ja toinen muille lennoille. Tämä jako näytti suosivan Irlannin sisäisiä lentoja ja lentoja tiettyihin Yhdistyneen kuningaskunnan länsiosiin, ja aiheutti näin syrjintää kansallisten ja unionin sisäisten lentojen välille. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa Irlannin viranomaiset väittivät, että korkeampi maksu niiden määräpaikkojen osalta, joihin sovellettiin alempaa verokantaa, olisi hintaan nähden kohtuuton. Komissio totesi, että kotimaisten kohteiden lippujen hinta ei välttämättä ole alhaisempi kuin niiden lentojen lippujen hinta, jotka suuntautuvat muihin kohteisiin unionissa. Alhaisemman verokannan perusteena ei siten näytä olevan lentomatkaverojärjestelmän luonne ja logiikka, vaan toimenpide vaikutti valikoivalta.

| (19) | Koska myös kaikki muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiset määritelmät näyttivät täyttyvän, toimenpide vaikuttaa valtiontuelta sellaisilla reiteillä toimiville lentoyhtiöille, joihin sovelletaan alennettua verokantaa. |
| --- | --- |

(19)

Koska myös kaikki muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiset määritelmät näyttivät täyttyvän, toimenpide vaikuttaa valtiontuelta sellaisilla reiteillä toimiville lentoyhtiöille, joihin sovelletaan alennettua verokantaa.

| (20) | Tuki ei näytä kuuluvan yksienkään komission antamien valtiontuen suuntaviivojen soveltamisalaan. Koska se vaikutti toimintatuelta, joka kohteli unionin alueella lennettäviä lentoja syrjivästi, sitä ei voitu katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tuki ei myöskään kuulunut minkään muun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdassa mainitun poikkeuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(20)

Tuki ei näytä kuuluvan yksienkään komission antamien valtiontuen suuntaviivojen soveltamisalaan. Koska se vaikutti toimintatuelta, joka kohteli unionin alueella lennettäviä lentoja syrjivästi, sitä ei voitu katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Tuki ei myöskään kuulunut minkään muun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdassa mainitun poikkeuksen soveltamisalaan.

| (21) | Näin ollen komissio epäili tukitoimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille, ja se päätti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 (8) 4 artiklan mukaisesti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn ja kehotti Irlantia ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(21)

Näin ollen komissio epäili tukitoimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille, ja se päätti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 (8) 4 artiklan mukaisesti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn ja kehotti Irlantia ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa.

4.   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (22) | Vastauksena Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (9) julkaistuun ilmoitukseen komissio sai huomautuksia Irlannin viranomaisilta ja Ryanairiltä. |
| --- | --- |

(22)

Vastauksena Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (9) julkaistuun ilmoitukseen komissio sai huomautuksia Irlannin viranomaisilta ja Ryanairiltä.

4.1.   Irlannin viranomaisten huomautukset

4.1.1.   Vero kannetaan kuluttajilta

| (23) | Irlannin viranomaiset toteavat, että lentomatkavero on pohjimmiltaan kulutusvero. Sen soveltamisen helpottamiseksi Irlannin viranomaiset velvoittivat lentoyhtiöt maksamaan verohallinnolle kyseisen veron, jonka määrä muodostuu irlantilaiselta lentoasemalta matkustavien kyseisen lentoyhtiön matkustajien määrän perusteella. Lentoyhtiöt voivat kuitenkin siirtää veron matkustajille ja kerätä sen näiltä. |
| --- | --- |

(23)

Irlannin viranomaiset toteavat, että lentomatkavero on pohjimmiltaan kulutusvero. Sen soveltamisen helpottamiseksi Irlannin viranomaiset velvoittivat lentoyhtiöt maksamaan verohallinnolle kyseisen veron, jonka määrä muodostuu irlantilaiselta lentoasemalta matkustavien kyseisen lentoyhtiön matkustajien määrän perusteella. Lentoyhtiöt voivat kuitenkin siirtää veron matkustajille ja kerätä sen näiltä.

| (24) | Tavallisesti lentomatkavero luetellaan lipun hintaerittelyssä ja/tai lentoyhtiön yleisissä ehdoissa verona tai maksuna muiden verojen ja maksujen kanssa. Näin ollen verosta ei aiheudu etua millekään lentoyhtiölle, koska se on ainoastaan yksi vero tai maksu lisää ja se veloitetaan todellisuudessa kuluttajilta. |
| --- | --- |

(24)

Tavallisesti lentomatkavero luetellaan lipun hintaerittelyssä ja/tai lentoyhtiön yleisissä ehdoissa verona tai maksuna muiden verojen ja maksujen kanssa. Näin ollen verosta ei aiheudu etua millekään lentoyhtiölle, koska se on ainoastaan yksi vero tai maksu lisää ja se veloitetaan todellisuudessa kuluttajilta.

4.1.2.   Ei etua tietyille toimijoille

| (25) | Irlannin viranomaiset toteavat, että lentomatkaveron voidaan katsoa kuuluvan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ainoastaan, jos siitä aiheutuu etua tietyille toimijoille. Irlannin viranomaisten mukaan tilanteessa, jossa lentomatkavero on pohjimmiltaan kulutusvero (riippumatta siitä, onko sovellettava vero 10 vai 2 euroa), voi olla vaikea määrittää, miten verosta koituisi etua tietyille toimijoille. |
| --- | --- |

(25)

Irlannin viranomaiset toteavat, että lentomatkaveron voidaan katsoa kuuluvan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ainoastaan, jos siitä aiheutuu etua tietyille toimijoille. Irlannin viranomaisten mukaan tilanteessa, jossa lentomatkavero on pohjimmiltaan kulutusvero (riippumatta siitä, onko sovellettava vero 10 vai 2 euroa), voi olla vaikea määrittää, miten verosta koituisi etua tietyille toimijoille.

| (26) | Ei voida kiistää, että lentoyhtiöillä on lähtökohtaisesti tasapuoliset toimintaolosuhteet siitä riippumatta, onko niiden veloitettava 10 vai 2 euron vero. Kysymys on siitä, saavatko ne lentoyhtiöt etua, joiden on veloitettava ainoastaan 2 euron vero. Irlannin viranomaisten mukaan ainoa realistinen tilanne, jossa lentomatkavero voitaisiin katsoa valtiontueksi, olisi se, jos ne lentoyhtiöt, joiden kohteet ovat enintään 300 kilometrin päässä Dublinin lentokentästä, joutuisivat keräämään 10 euron veron mutta saisivat pitää itsellään 10 ja 2 euron verokantojen välisen erotuksen. Näin ei kuitenkaan ollut. Tältä osin on syytä huomauttaa, että Irlannin viranomaisilla ei ollut veroa suunnitellessaan mielessä mitään tiettyä lentoyhtiötä tai liiketoimintamallia. |
| --- | --- |

(26)

Ei voida kiistää, että lentoyhtiöillä on lähtökohtaisesti tasapuoliset toimintaolosuhteet siitä riippumatta, onko niiden veloitettava 10 vai 2 euron vero. Kysymys on siitä, saavatko ne lentoyhtiöt etua, joiden on veloitettava ainoastaan 2 euron vero. Irlannin viranomaisten mukaan ainoa realistinen tilanne, jossa lentomatkavero voitaisiin katsoa valtiontueksi, olisi se, jos ne lentoyhtiöt, joiden kohteet ovat enintään 300 kilometrin päässä Dublinin lentokentästä, joutuisivat keräämään 10 euron veron mutta saisivat pitää itsellään 10 ja 2 euron verokantojen välisen erotuksen. Näin ei kuitenkaan ollut. Tältä osin on syytä huomauttaa, että Irlannin viranomaisilla ei ollut veroa suunnitellessaan mielessä mitään tiettyä lentoyhtiötä tai liiketoimintamallia.

4.1.3.   Ei etua irlantilaisille lentoyhtiöille

| (27) | Ensinnäkin on syytä huomata, että Irlannilla ei ole enää varsinaisia kansallisia lentoyhtiöitä valtion supistettua vähemmistöosakkuudeksi osakkuutensa Aer Lingus -yhtiössä, joka oli alun perin valtiollinen lentoyhtiö. |
| --- | --- |

(27)

Ensinnäkin on syytä huomata, että Irlannilla ei ole enää varsinaisia kansallisia lentoyhtiöitä valtion supistettua vähemmistöosakkuudeksi osakkuutensa Aer Lingus -yhtiössä, joka oli alun perin valtiollinen lentoyhtiö.

| (28) | Jos verolla on ollut vaikutusta irlantilaisiin lentoyhtiöihin, vaikutuksen on täytynyt olla kunkin osalta hyvin erilainen. Irlannin viranomaiset huomauttavat, että unionin sisäisillä reiteillä, joihin sovellettiin korkeampaa 10 euron verokantaa, toimi pääasiassa samoja irlantilaisia lentoyhtiöitä. Kyseisellä ajanjaksolla kolmella lentoyhtiöllä oli noin [93–97] (10) prosentin osuus niiden lentojen markkinoista, joihin sovellettiin matalampaa verokantaa, mutta niillä oli vallitseva asema myös unionin sisäisillä markkinoilla, joilla niiden osuus lennoista oli [82-87] (10) prosenttia. |
| --- | --- |

(28)

Jos verolla on ollut vaikutusta irlantilaisiin lentoyhtiöihin, vaikutuksen on täytynyt olla kunkin osalta hyvin erilainen. Irlannin viranomaiset huomauttavat, että unionin sisäisillä reiteillä, joihin sovellettiin korkeampaa 10 euron verokantaa, toimi pääasiassa samoja irlantilaisia lentoyhtiöitä. Kyseisellä ajanjaksolla kolmella lentoyhtiöllä oli noin [93–97] (10) prosentin osuus niiden lentojen markkinoista, joihin sovellettiin matalampaa verokantaa, mutta niillä oli vallitseva asema myös unionin sisäisillä markkinoilla, joilla niiden osuus lennoista oli [82-87] (10) prosenttia.

| (29) | Irlannin viranomaiset väittävät erityisesti, että Ryanairin väitteet sen kärsimästä haitasta ovat selvästi perusteettomia, koska Ryanairin osuus matkustajista niillä reiteillä, joihin sovellettiin matalampaa verokantaa, oli noin [56-63] (10) prosenttia (ks. taulukko 1).

  Taulukko 1


  Irlantilaisten lentoyhtiöiden markkinaosuudet irlantilaisilta lentoasemilta lähtevillä reiteillä










  Markkinaosuudet |
| --- | --- |
| | Enintään 300 km | Yli 300 kilometriä (11) |
| Ryanair | [56-63] (*) % | [42-47] (*) % |
| Aer Lingus | [16-23] (*) % | [35-40] (*) % |
| Aer Arann | [10-17] (*) % | [0,5-2,5] (*) % |
| YHTEENSÄ | [93-97] (*) % | [82-85] (*) % |
| Lähde: | Irlannin toimittamat tiedot perustuvat kyseisten irlantilaisten lentoyhtiöiden toimittamiin lukuihin sekä tilastolaitoksen (Central Statistics Office) tietoihin. |

(29)

Irlannin viranomaiset väittävät erityisesti, että Ryanairin väitteet sen kärsimästä haitasta ovat selvästi perusteettomia, koska Ryanairin osuus matkustajista niillä reiteillä, joihin sovellettiin matalampaa verokantaa, oli noin [56-63] (10) prosenttia (ks. taulukko 1).

Taulukko 1

Irlantilaisten lentoyhtiöiden markkinaosuudet irlantilaisilta lentoasemilta lähtevillä reiteillä

Markkinaosuudet

Enintään 300 km

Yli 300 kilometriä (11)

Ryanair

[56-63] (*) %

[42-47] (*) %

Aer Lingus

[16-23] (*) %

[35-40] (*) %

Aer Arann

[10-17] (*) %

[0,5-2,5] (*) %

YHTEENSÄ

[93-97] (*) %

[82-85] (*) %

Lähde:

Irlannin toimittamat tiedot perustuvat kyseisten irlantilaisten lentoyhtiöiden toimittamiin lukuihin sekä tilastolaitoksen (Central Statistics Office) tietoihin.

| (30) | Taulukko 1 osoittaa, että ainoan lentoyhtiön (Aer Lingus), joka voitaisiin mitenkään luokitella kansalliseksi lentoyhtiöksi johtuen valtion vähemmistöosakkuudesta siinä, osuus korkeammin verottavista lennoista oli paljon suurempi ([35–40] (*) prosenttia) kuin kevyemmin verotettavista lennoista ([16–23] (*) prosenttia). Näin ollen jos alhaisemmalla verokannalla oli mitään vaikutusta lentoyhtiöihin, vaikutus Aer Lingusiin olisi ollut huomattavan epäedullinen. |
| --- | --- |

(30)

Taulukko 1 osoittaa, että ainoan lentoyhtiön (Aer Lingus), joka voitaisiin mitenkään luokitella kansalliseksi lentoyhtiöksi johtuen valtion vähemmistöosakkuudesta siinä, osuus korkeammin verottavista lennoista oli paljon suurempi ([35–40] (*) prosenttia) kuin kevyemmin verotettavista lennoista ([16–23] (*) prosenttia). Näin ollen jos alhaisemmalla verokannalla oli mitään vaikutusta lentoyhtiöihin, vaikutus Aer Lingusiin olisi ollut huomattavan epäedullinen.

| (31) | Toinen lentoyhtiö, jonka kantelija väitti hyötyneen tuesta, oli Aer Arann. Irlannin viranomaiset huomauttavat, että Aer Arannin liikevaihto ja matkustajamäärät supistuivat vuosina 2007–2010 voimakkaasti. Aer Arann ilmoitti veron käyttöönoton jälkeen 18 miljoonan euron tappioista. Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että lentoyhtiö oli kannattavimmillaan ennen veron käyttöönottoa. Irlannin viranomaiset myös toteavat, että kantelija ja Aer Arann kilpailivat ainoastaan yhdellä kotimaisella reitillä ja että lähes [37–42] (*) prosenttia kyseisen reitin lennoista oli kantelijan. Kantelijan osuus alemmasta verokannasta hyötyvistä lennoista ulkomailla (Yhdistyneen kuningaskunnan länsiosassa) sijaitseviin kohteisiin oli yli [37–42] (*) prosenttia. Aer Arannin ja Aer Lingusin osuudet olivat pienempiä. |
| --- | --- |

(31)

Toinen lentoyhtiö, jonka kantelija väitti hyötyneen tuesta, oli Aer Arann. Irlannin viranomaiset huomauttavat, että Aer Arannin liikevaihto ja matkustajamäärät supistuivat vuosina 2007–2010 voimakkaasti. Aer Arann ilmoitti veron käyttöönoton jälkeen 18 miljoonan euron tappioista. Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että lentoyhtiö oli kannattavimmillaan ennen veron käyttöönottoa. Irlannin viranomaiset myös toteavat, että kantelija ja Aer Arann kilpailivat ainoastaan yhdellä kotimaisella reitillä ja että lähes [37–42] (*) prosenttia kyseisen reitin lennoista oli kantelijan. Kantelijan osuus alemmasta verokannasta hyötyvistä lennoista ulkomailla (Yhdistyneen kuningaskunnan länsiosassa) sijaitseviin kohteisiin oli yli [37–42] (*) prosenttia. Aer Arannin ja Aer Lingusin osuudet olivat pienempiä.

| (32) | Lisäksi muillakin kuin irlantilaisilla lentoyhtiöillä on aina ollut mahdollisuus lentoihin, joihin sovelletaan alempaa verokantaa. Valtiolla ei ole ollut vaikutusmahdollisuutta tähän asiaan. Irlannin viranomaisten mukaan ulkomaiset (eli muut kuin irlantilaiset) lentoyhtiöt olisivat liikennöineet näillä reiteillä, jos alennetusta verokannasta olisi ollut jotakin etua. Koska ulkomaiset lentoyhtiöt eivät tätä kuitenkaan tehneet, vaikuttaa siltä, että alemmasta verokannasta ei aiheutunut etua. |
| --- | --- |

(32)

Lisäksi muillakin kuin irlantilaisilla lentoyhtiöillä on aina ollut mahdollisuus lentoihin, joihin sovelletaan alempaa verokantaa. Valtiolla ei ole ollut vaikutusmahdollisuutta tähän asiaan. Irlannin viranomaisten mukaan ulkomaiset (eli muut kuin irlantilaiset) lentoyhtiöt olisivat liikennöineet näillä reiteillä, jos alennetusta verokannasta olisi ollut jotakin etua. Koska ulkomaiset lentoyhtiöt eivät tätä kuitenkaan tehneet, vaikuttaa siltä, että alemmasta verokannasta ei aiheutunut etua.

4.1.4.   Alempi verokanta otettiin käyttöön, jotta verokanta ei olisi ollut kohtuuton lipun hintaan nähden

| (33) | Irlannin viranomaiset korostavat, että verokantojen eriyttämisen tarkoituksena oli veron kohtuullistaminen suhteessa etäisyyteen, koska lentolippujen hinnat ovat yleensä halvemmat lähempänä sijaitseviin kohteisiin. Vaikka myönnetään, että etäisyys ja hinta eivät täysin korreloi, korrelaatiota pidettiin riittävänä perusteeksi veron eriyttämiselle kahdeksi verokannaksi. Irlannin viranomaiset katsovat, että tarkempi eriyttäminen etäisyyden mukaan olisi tehnyt järjestelmästä liian monimutkaisen ja lisännyt hallinnollista rasitusta. |
| --- | --- |

(33)

Irlannin viranomaiset korostavat, että verokantojen eriyttämisen tarkoituksena oli veron kohtuullistaminen suhteessa etäisyyteen, koska lentolippujen hinnat ovat yleensä halvemmat lähempänä sijaitseviin kohteisiin. Vaikka myönnetään, että etäisyys ja hinta eivät täysin korreloi, korrelaatiota pidettiin riittävänä perusteeksi veron eriyttämiselle kahdeksi verokannaksi. Irlannin viranomaiset katsovat, että tarkempi eriyttäminen etäisyyden mukaan olisi tehnyt järjestelmästä liian monimutkaisen ja lisännyt hallinnollista rasitusta.

4.1.5.   Ei kilpailun vääristymistä

| (34) | Irlannin viranomaisten mukaan alhaisempi verokanta ei johtanut kilpailun vääristymiseen ja vaikuttanut kauppaan. Ensinnäkään verolla ei kulutusveroluonteensa vuoksi ollut juurikaan vaikutusta lentoyhtiöihin. Toiseksi eriytettyjä verokantoja ei sovellettu eri tavalla Irlannin ja muiden jäsenvaltioiden markkinoihin. Suurin osa lennoista, joihin sovellettiin alempaa verokantaa, oli ulkomaanlentoja (68 prosenttia, kun täysin kotimaisten lentojen osuus oli 32 prosenttia). Kolmanneksi lentoyhtiöt toimivat kilpailulle avoimilla markkinoilla, mikä tarkoittaa sitä, että markkinat olivat avoinna uusille tulokkaille, joihin alempaa verokantaa sovellettiin samoin edellytyksin kuin muihinkin lentoyhtiöihin. Jos alempi verokanta olisi tuonut etua joillekin toimijoille, muut kuin irlantilaiset lentoyhtiöt olisivat todennäköisesti ryhtyneet liikennöimään reiteillä, joihin alempaa veroa sovellettiin. Uusien tulokkaiden puuttuminen osoittaa, että alennetusta verokannasta ei koitunut etua millekään tietyille lentoyhtiöille. |
| --- | --- |

(34)

Irlannin viranomaisten mukaan alhaisempi verokanta ei johtanut kilpailun vääristymiseen ja vaikuttanut kauppaan. Ensinnäkään verolla ei kulutusveroluonteensa vuoksi ollut juurikaan vaikutusta lentoyhtiöihin. Toiseksi eriytettyjä verokantoja ei sovellettu eri tavalla Irlannin ja muiden jäsenvaltioiden markkinoihin. Suurin osa lennoista, joihin sovellettiin alempaa verokantaa, oli ulkomaanlentoja (68 prosenttia, kun täysin kotimaisten lentojen osuus oli 32 prosenttia). Kolmanneksi lentoyhtiöt toimivat kilpailulle avoimilla markkinoilla, mikä tarkoittaa sitä, että markkinat olivat avoinna uusille tulokkaille, joihin alempaa verokantaa sovellettiin samoin edellytyksin kuin muihinkin lentoyhtiöihin. Jos alempi verokanta olisi tuonut etua joillekin toimijoille, muut kuin irlantilaiset lentoyhtiöt olisivat todennäköisesti ryhtyneet liikennöimään reiteillä, joihin alempaa veroa sovellettiin. Uusien tulokkaiden puuttuminen osoittaa, että alennetusta verokannasta ei koitunut etua millekään tietyille lentoyhtiöille.

4.1.6.   Mahdollinen tuki olisi vähämerkityksistä tai sen vaikutus asianomaisiin lentoyhtiöihin olisi vähäinen

| (35) | Irlannin viranomaiset väittävät, että vaikka alempaa verokantaa pidettäisiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, se olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuvaksi, sillä se olisi joko vähämerkityksistä tukea tai tuella olisi joka tapauksessa vähäinen vaikutus kyseisiin lentoyhtiöihin. |
| --- | --- |

(35)

Irlannin viranomaiset väittävät, että vaikka alempaa verokantaa pidettäisiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, se olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuvaksi, sillä se olisi joko vähämerkityksistä tukea tai tuella olisi joka tapauksessa vähäinen vaikutus kyseisiin lentoyhtiöihin.

4.2.   Kolmansien osapuolten huomautukset

4.2.1.   Ryanair

| (36) | Alemman verokannan valtiontukiluonteen osalta Ryanair on samaa mieltä kuin komissio alustavassa kannassaan, jonka se ilmaisi 13 päivänä toukokuuta 2011 tehdyssä päätöksessä. Sen mukaan alempi verokanta tarjosi etua tietyille lentoliikenteen harjoittajille ja muodosti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen. Ryanair ei kuitenkaan ole komission kanssa samaa mieltä siitä, että i) ylempää 10 euron veroa olisi pidettävä ”tavanomaisena” verokantana, ja että ii) Ryanair sai etua toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(36)

Alemman verokannan valtiontukiluonteen osalta Ryanair on samaa mieltä kuin komissio alustavassa kannassaan, jonka se ilmaisi 13 päivänä toukokuuta 2011 tehdyssä päätöksessä. Sen mukaan alempi verokanta tarjosi etua tietyille lentoliikenteen harjoittajille ja muodosti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen. Ryanair ei kuitenkaan ole komission kanssa samaa mieltä siitä, että i) ylempää 10 euron veroa olisi pidettävä ”tavanomaisena” verokantana, ja että ii) Ryanair sai etua toimenpiteestä.

| (37) | Ryanair väittää, että määritellessään verojärjestelmän tavanomaista verokantaa komissio päätteli mielivaltaisesti, että korkeampi 10 euron vero oli tavanomainen ja että kaikki lentoyhtiöt, joihin sovellettiin alempaa kahden euron verokantaa, olisivat saaneet tästä etua. Ryanairin mukaan ei ole mitään syytä päätellä, että korkeampi (eikä alempi) vero olisi tavanomainen verokanta. Lisäksi kaksitasoinen vero on korvattu yksitasoisella verolla, minkä vuoksi uusi vero on todennäköisesti kahden aiemman veron välimuoto. Näin ollen uusi verokanta olisi järkevä vertailuarvo arvioitaessa kaksitasoisesta järjestelmästä mahdollisesti koitunutta haittaa tai etua. |
| --- | --- |

(37)

Ryanair väittää, että määritellessään verojärjestelmän tavanomaista verokantaa komissio päätteli mielivaltaisesti, että korkeampi 10 euron vero oli tavanomainen ja että kaikki lentoyhtiöt, joihin sovellettiin alempaa kahden euron verokantaa, olisivat saaneet tästä etua. Ryanairin mukaan ei ole mitään syytä päätellä, että korkeampi (eikä alempi) vero olisi tavanomainen verokanta. Lisäksi kaksitasoinen vero on korvattu yksitasoisella verolla, minkä vuoksi uusi vero on todennäköisesti kahden aiemman veron välimuoto. Näin ollen uusi verokanta olisi järkevä vertailuarvo arvioitaessa kaksitasoisesta järjestelmästä mahdollisesti koitunutta haittaa tai etua.

| (38) | Ryanair väittää lisäksi, että kaksitasoisesta verosta ei koitunut etua Ryanairille. Tutkiessaan toimenpidettä, joka saattaa olla valtiontukea, komission on otettava huomioon sen kokonaisvaikutukset mahdollisiin tuensaajiin ja erityisesti vähennettävä mahdolliset maksut, jotka pienentävät väitetyn tuen tarjoamaa etua. Sinä aikana, jolloin kaksitasoista verojärjestelmää sovellettiin, Ryanair maksoi taulukossa 2 esitetyt verot.

  Taulukko 2


  Matkustajamäärät ja maksetut verot 30.3.2009–1.3.2011









  Kohde suhteessa Dublinin lentoasemaan | Verotettavat matkustajat | Maksettu vero | Osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 300 km, Irlannissa (vero 2 EUR) | [...] (*) | EUR [...] (*) | [0,5-2,5] (*) % |
| Enintään 300 km, Irlannin ulkopuolella (vero 2 EUR) | [...] (*) | EUR [...] (*) | [1,5-4,5] (*) % |
| Yli 300 km, EU:n alueella | [...] (*) | EUR [...] (*) | [93-98] (*) % |
| Yli 300 km, EU:n ulkopuolella | [...] (*) | EUR [...] (*) | [0,3-2,5] (*) % |
| YHTEENSÄ | [...] (*) | EUR [...] (*) | 100 % |

(38)

Ryanair väittää lisäksi, että kaksitasoisesta verosta ei koitunut etua Ryanairille. Tutkiessaan toimenpidettä, joka saattaa olla valtiontukea, komission on otettava huomioon sen kokonaisvaikutukset mahdollisiin tuensaajiin ja erityisesti vähennettävä mahdolliset maksut, jotka pienentävät väitetyn tuen tarjoamaa etua. Sinä aikana, jolloin kaksitasoista verojärjestelmää sovellettiin, Ryanair maksoi taulukossa 2 esitetyt verot.

Taulukko 2

Matkustajamäärät ja maksetut verot 30.3.2009–1.3.2011

Kohde suhteessa Dublinin lentoasemaan

Verotettavat matkustajat

Maksettu vero

Osuus

Enintään 300 km, Irlannissa (vero 2 EUR)

[...] (*)

EUR [...] (*)

[0,5-2,5] (*) %

Enintään 300 km, Irlannin ulkopuolella (vero 2 EUR)

[...] (*)

EUR [...] (*)

[1,5-4,5] (*) %

Yli 300 km, EU:n alueella

[...] (*)

EUR [...] (*)

[93-98] (*) %

Yli 300 km, EU:n ulkopuolella

[...] (*)

EUR [...] (*)

[0,3-2,5] (*) %

YHTEENSÄ

[...] (*)

EUR [...] (*)

100 %

| (39) | Koska Ryanair katsoo, että uusi yksitasoinen 3 euron vero olisi katsottava tavanomaiseksi verokannaksi, Ryanairin olisi kuulunut maksaa 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 lentomatkaveroa [...] (*) (12) euroa. Tämä on [...] (*) euroa vähemmän kuin tosiasiallisesti maksettu määrä (ks. taulukko 2). Ryanair väittääkin, että se ei hyötynyt alemmasta verosta vaan pikemminkin kärsi haittaa. |
| --- | --- |

(39)

Koska Ryanair katsoo, että uusi yksitasoinen 3 euron vero olisi katsottava tavanomaiseksi verokannaksi, Ryanairin olisi kuulunut maksaa 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 lentomatkaveroa [...] (*) (12) euroa. Tämä on [...] (*) euroa vähemmän kuin tosiasiallisesti maksettu määrä (ks. taulukko 2). Ryanair väittääkin, että se ei hyötynyt alemmasta verosta vaan pikemminkin kärsi haittaa.

4.3.   Irlannin kannanotot kolmannen osapuolen huomautuksiin

| (40) | Irlannin viranomaiset toimittivat 13 päivänä tammikuuta 2012 kannanottonsa Ryanairin huomautuksiin. Ensinnäkin ne ovat eri mieltä Ryanairin kanssa veron luonnehdinnasta, koska niiden mielestä vero on pohjimmiltaan kulutusvero eikä alempi verokanta tarjonnut etua lentoyhtiöille. Toiseksi ne eivät näe, miten Ryanair voisi olla osapuoli, johon alempi verokanta on suorimmin ja kielteisimmin vaikuttanut, koska sen osuus matkustajamääristä niillä lennoilla, joihin alempaa verokantaa sovellettiin, oli [56–63] (*) prosenttia. Kolmanneksi väite, jonka mukaan alempi verokanta oli tarkoitettu tukemaan Aer Arann -yhtiötä, oli perusteeton. Irlannin viranomaisilla ei ollut mielessään mitään tiettyä lentoyhtiötä lentomatkaveroa suunniteltaessa. Neljänneksi Ryanairin väite siitä, että korkeampaa 10 euron veroa ei voida katsoa lentomatkaveron tavanomaiseksi verokannaksi, ei ole looginen. Kaksitasoisessa verojärjestelmässä korkeampaa veroa sovellettiin 85–90 prosenttiin kaikista lähtevistä lennoista. Irlannin viranomaiset toistivat, että ne olivat sallineet poikkeuksen tavanomaisesta 10 euron verosta veron kohtuullistamiseksi etäisyyteen nähden. |
| --- | --- |

(40)

Irlannin viranomaiset toimittivat 13 päivänä tammikuuta 2012 kannanottonsa Ryanairin huomautuksiin. Ensinnäkin ne ovat eri mieltä Ryanairin kanssa veron luonnehdinnasta, koska niiden mielestä vero on pohjimmiltaan kulutusvero eikä alempi verokanta tarjonnut etua lentoyhtiöille. Toiseksi ne eivät näe, miten Ryanair voisi olla osapuoli, johon alempi verokanta on suorimmin ja kielteisimmin vaikuttanut, koska sen osuus matkustajamääristä niillä lennoilla, joihin alempaa verokantaa sovellettiin, oli [56–63] (*) prosenttia. Kolmanneksi väite, jonka mukaan alempi verokanta oli tarkoitettu tukemaan Aer Arann -yhtiötä, oli perusteeton. Irlannin viranomaisilla ei ollut mielessään mitään tiettyä lentoyhtiötä lentomatkaveroa suunniteltaessa. Neljänneksi Ryanairin väite siitä, että korkeampaa 10 euron veroa ei voida katsoa lentomatkaveron tavanomaiseksi verokannaksi, ei ole looginen. Kaksitasoisessa verojärjestelmässä korkeampaa veroa sovellettiin 85–90 prosenttiin kaikista lähtevistä lennoista. Irlannin viranomaiset toistivat, että ne olivat sallineet poikkeuksen tavanomaisesta 10 euron verosta veron kohtuullistamiseksi etäisyyteen nähden.

5.   ARVIOINTI

5.1.   Onko kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta

| (41) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(41)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (42) | Jotta toimenpide olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen on siis oltava valikoiva (13). Määritettäessä, onko jokin toimenpide valikoiva, komission on arvioitava, suosiiko toimenpide ”tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja” verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa (14). Vakiintuneen oikeuskäytännön (15) mukaisesti verotoimenpide on lähtökohtaisesti valikoiva, jos se muodostaa poikkeuksen yleisistä verosäännöksistä. |
| --- | --- |

(42)

Jotta toimenpide olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen on siis oltava valikoiva (13). Määritettäessä, onko jokin toimenpide valikoiva, komission on arvioitava, suosiiko toimenpide ”tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja” verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa (14). Vakiintuneen oikeuskäytännön (15) mukaisesti verotoimenpide on lähtökohtaisesti valikoiva, jos se muodostaa poikkeuksen yleisistä verosäännöksistä.

| (43) | Ensin komission on määritettävä sopiva vertailukohta verojärjestelmälle. Verotuksen osalta komissio toteaa, että verojärjestelmän määrittely kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Verojärjestelmää suunnitellessaan Irlannin viranomaiset päättivät määritellä lentomatkaveron osalta verotettavaksi tapahtumaksi sen, kun matkustaja lähtee ilma-aluksella matkaan Irlannissa sijaitsevalta lentoasemalta. Viitejärjestelmä on näin ollen niiden lentomatkustajien verotus, jotka lähtevät matkaan ilma-aluksella Irlannissa sijaitsevalta lentoasemalta. Järjestelmän tavoitteena on kerätä tuloja valtion talousarvioon. Vastauksessaan kolmannen osapuolen huomautuksiin Irlannin viranomaiset vahvistivat päätelmän, jonka mukaan viitejärjestelmä on niiden lentomatkustajien verotus, jotka lähtevät matkaan ilma-aluksella Irlannissa sijaitsevalta lentoasemalta. |
| --- | --- |

(43)

Ensin komission on määritettävä sopiva vertailukohta verojärjestelmälle. Verotuksen osalta komissio toteaa, että verojärjestelmän määrittely kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Verojärjestelmää suunnitellessaan Irlannin viranomaiset päättivät määritellä lentomatkaveron osalta verotettavaksi tapahtumaksi sen, kun matkustaja lähtee ilma-aluksella matkaan Irlannissa sijaitsevalta lentoasemalta. Viitejärjestelmä on näin ollen niiden lentomatkustajien verotus, jotka lähtevät matkaan ilma-aluksella Irlannissa sijaitsevalta lentoasemalta. Järjestelmän tavoitteena on kerätä tuloja valtion talousarvioon. Vastauksessaan kolmannen osapuolen huomautuksiin Irlannin viranomaiset vahvistivat päätelmän, jonka mukaan viitejärjestelmä on niiden lentomatkustajien verotus, jotka lähtevät matkaan ilma-aluksella Irlannissa sijaitsevalta lentoasemalta.

| (44) | Toiseksi komission on vakiintuneen oikeuskäytännön (16) mukaisesti määritettävä, onko kyseinen verotoimenpide poikkeus määritetystä viitejärjestelmästä. |
| --- | --- |

(44)

Toiseksi komission on vakiintuneen oikeuskäytännön (16) mukaisesti määritettävä, onko kyseinen verotoimenpide poikkeus määritetystä viitejärjestelmästä.

| (45) | Ryanair väittää, että lentomatkaverojärjestelmässä tavanomaisena verokantana olisi pidettävä joko alempaa kahden euron veroa tai vaihtoehtoisesti 1 päivästä maaliskuuta 2011 käyttöön otetun yksitasoisen järjestelmän 3 euron verokantaa. Alennettua verokantaa sovellettiin kuitenkin tiettyjä Yhdistyneen kuningaskunnan länsiosan kohteita lukuun ottamatta ainoastaan kotimaan kohteisiin, ja Irlannin viranomaisten mukaan vain noin 10–15 prosenttiin kaikista lennoista. Näin ollen sitä ei voida katsoa tavanomaiseksi verokannaksi. Koska 3 euron verokanta ei ollut voimassa ajanjaksolla, jota tämä päätös koskee, sitä ei voida pitää lentomatkaverojärjestelmän tavanomaisena verokantana kyseisenä aikana. Komissio toteaa tämän vuoksi, että korkeampi 10 euron verokanta oli viitejärjestelmän tavanomainen verokanta ja 2 euron verokanta, jota sovellettiin hyvin rajattuihin lentoihin, oli poikkeus viitejärjestelmästä. |
| --- | --- |

(45)

Ryanair väittää, että lentomatkaverojärjestelmässä tavanomaisena verokantana olisi pidettävä joko alempaa kahden euron veroa tai vaihtoehtoisesti 1 päivästä maaliskuuta 2011 käyttöön otetun yksitasoisen järjestelmän 3 euron verokantaa. Alennettua verokantaa sovellettiin kuitenkin tiettyjä Yhdistyneen kuningaskunnan länsiosan kohteita lukuun ottamatta ainoastaan kotimaan kohteisiin, ja Irlannin viranomaisten mukaan vain noin 10–15 prosenttiin kaikista lennoista. Näin ollen sitä ei voida katsoa tavanomaiseksi verokannaksi. Koska 3 euron verokanta ei ollut voimassa ajanjaksolla, jota tämä päätös koskee, sitä ei voida pitää lentomatkaverojärjestelmän tavanomaisena verokantana kyseisenä aikana. Komissio toteaa tämän vuoksi, että korkeampi 10 euron verokanta oli viitejärjestelmän tavanomainen verokanta ja 2 euron verokanta, jota sovellettiin hyvin rajattuihin lentoihin, oli poikkeus viitejärjestelmästä.

| (46) | Kolmanneksi komission on tutkittava, ovatko tällaiset poikkeukset perusteltuja ”järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella” (17) kyseisessä jäsenvaltiossa. Jos näin on, toimenpiteen ei katsota tuottavan valikoivaa etua eikä se näin ollen muodosta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Olisi huomattava, että oikeuskäytännön (18) mukaan merkitystä on tässä yhteydessä viitejärjestelmän eikä kyseisen toimenpiteen perusperiaatteilla. |
| --- | --- |

(46)

Kolmanneksi komission on tutkittava, ovatko tällaiset poikkeukset perusteltuja ”järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella” (17) kyseisessä jäsenvaltiossa. Jos näin on, toimenpiteen ei katsota tuottavan valikoivaa etua eikä se näin ollen muodosta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Olisi huomattava, että oikeuskäytännön (18) mukaan merkitystä on tässä yhteydessä viitejärjestelmän eikä kyseisen toimenpiteen perusperiaatteilla.

| (47) | Irlannin viranomaisten mukaan alempi vero otettiin käyttöön veron kohtuullistamiseksi suhteessa lennon pituuteen. Komissio toteaa, että perustelu ei liity itse verojärjestelmän perusperiaatteisiin vaan poikkeusta koskeviin periaatteisiin. Veron rakenne ja objektiivinen luonne eivät liittyneet lennon pituuteen vaan siihen, että lento lähti irlantilaiselta lentoasemalta. Yhteys veroviranomaiseen, verotettava tapahtuma (lähtö irlantilaiselta lentoasemalta) ja negatiiviset ulkoisvaikutukset irlantilaiselle yhteiskunnalle (melu ja ilmansaasteet) olivat täsmälleen samat riippumatta lennon kohteesta ja matkan pituudesta. Asianomaiset lentoyhtiöt olivat siis samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa tavoitteeseen nähden. |
| --- | --- |

(47)

Irlannin viranomaisten mukaan alempi vero otettiin käyttöön veron kohtuullistamiseksi suhteessa lennon pituuteen. Komissio toteaa, että perustelu ei liity itse verojärjestelmän perusperiaatteisiin vaan poikkeusta koskeviin periaatteisiin. Veron rakenne ja objektiivinen luonne eivät liittyneet lennon pituuteen vaan siihen, että lento lähti irlantilaiselta lentoasemalta. Yhteys veroviranomaiseen, verotettava tapahtuma (lähtö irlantilaiselta lentoasemalta) ja negatiiviset ulkoisvaikutukset irlantilaiselle yhteiskunnalle (melu ja ilmansaasteet) olivat täsmälleen samat riippumatta lennon kohteesta ja matkan pituudesta. Asianomaiset lentoyhtiöt olivat siis samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa tavoitteeseen nähden.

| (48) | Verojärjestelmälle ei myöskään ole ominaista verokannan tarkka eriyttäminen lennon todellisen pituuden mukaan. Ensinnäkään sovellettava verokanta ei perustunut lennon todelliseen pituuteen vaan kohteen ja Dublinin lentoaseman väliseen etäisyyteen siitä riippumatta, mistä lähtö varsinaisesti tapahtui. Toiseksi verojärjestelmässä on vain kaksi verokantaa: yksi erittäin lyhyille lennoille Dublinin lentoasemaan nähden ja toinen kaikkia muita lentoja varten. |
| --- | --- |

(48)

Verojärjestelmälle ei myöskään ole ominaista verokannan tarkka eriyttäminen lennon todellisen pituuden mukaan. Ensinnäkään sovellettava verokanta ei perustunut lennon todelliseen pituuteen vaan kohteen ja Dublinin lentoaseman väliseen etäisyyteen siitä riippumatta, mistä lähtö varsinaisesti tapahtui. Toiseksi verojärjestelmässä on vain kaksi verokantaa: yksi erittäin lyhyille lennoille Dublinin lentoasemaan nähden ja toinen kaikkia muita lentoja varten.

| (49) | Lisäksi vaikka poikkeuksen syy olisi lentomatkaveron periaatteiden luonteessa ja logiikassa, unionin tuomioistuin on todennut, että edun on oltava johdonmukainen paitsi kyseisen verojärjestelmän luonteenomaisten ominaispiirteiden kanssa myös suhteessa kyseisen järjestelmän toteuttamiseen (19). Kuten johdanto-osan 47 kappaleessa todettiin, verojärjestelmällä ei käytännössä varmistettu verokantojen ja lentojen todellisten pituuksien oikeasuhteisuutta, koska sovellettava tulli oli vahvistettu Dublinin lentoaseman ja kohteen etäisyyden perusteella riippumatta siitä, mistä varsinainen lähtö tapahtui, ja sovellettavia verokantoja oli vain kaksi: yksi erittäin lyhyille lennoille Dublinin lentoasemaan nähden ja toinen kaikkia muita lentoja varten. Matkalippujen hinta kotimaassa sijaitseviin kohteisiin ei välttämättä ole halvempi kuin lentojen hinta muihin kohteisiin unionissa. Toimenpiteellä ei siis voitu saavuttaa tavoitetta, joka koski verotuksen oikeasuhteisuutta lennon pituuteen nähden. Tässä tapauksessa Irlannin viranomaiset tai kolmannet osapuolet eivät ole väittäneet, että poikkeuksen vaikutuksena vero olisi todellisuudessa ollut oikeasuhteinen etäisyyteen nähden. Irlannin viranomaiset päinvastoin tunnustavat, että etäisyyden ja verokannan vastaavuus ei ollut täydellinen. |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi vaikka poikkeuksen syy olisi lentomatkaveron periaatteiden luonteessa ja logiikassa, unionin tuomioistuin on todennut, että edun on oltava johdonmukainen paitsi kyseisen verojärjestelmän luonteenomaisten ominaispiirteiden kanssa myös suhteessa kyseisen järjestelmän toteuttamiseen (19). Kuten johdanto-osan 47 kappaleessa todettiin, verojärjestelmällä ei käytännössä varmistettu verokantojen ja lentojen todellisten pituuksien oikeasuhteisuutta, koska sovellettava tulli oli vahvistettu Dublinin lentoaseman ja kohteen etäisyyden perusteella riippumatta siitä, mistä varsinainen lähtö tapahtui, ja sovellettavia verokantoja oli vain kaksi: yksi erittäin lyhyille lennoille Dublinin lentoasemaan nähden ja toinen kaikkia muita lentoja varten. Matkalippujen hinta kotimaassa sijaitseviin kohteisiin ei välttämättä ole halvempi kuin lentojen hinta muihin kohteisiin unionissa. Toimenpiteellä ei siis voitu saavuttaa tavoitetta, joka koski verotuksen oikeasuhteisuutta lennon pituuteen nähden. Tässä tapauksessa Irlannin viranomaiset tai kolmannet osapuolet eivät ole väittäneet, että poikkeuksen vaikutuksena vero olisi todellisuudessa ollut oikeasuhteinen etäisyyteen nähden. Irlannin viranomaiset päinvastoin tunnustavat, että etäisyyden ja verokannan vastaavuus ei ollut täydellinen.

| (50) | Tämän vuoksi komissio ei näe mitään syytä muuttaa alustavaa näkemystään, jonka mukaan alempi vero ei ollut lentomatkaverojärjestelmän logiikan ja sisäisen rakenteen mukainen. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide on valikoiva eikä sitä voida perustella järjestelmän luonteella ja logiikalla. |
| --- | --- |

(50)

Tämän vuoksi komissio ei näe mitään syytä muuttaa alustavaa näkemystään, jonka mukaan alempi vero ei ollut lentomatkaverojärjestelmän logiikan ja sisäisen rakenteen mukainen. Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide on valikoiva eikä sitä voida perustella järjestelmän luonteella ja logiikalla.

| (51) | Veromenot ovat kustannuksia, joista yleensä vastaa yritys. |
| --- | --- |

(51)

Veromenot ovat kustannuksia, joista yleensä vastaa yritys.

| (52) | Lentomatkaveron soveltaminen saattaa vaikuttaa veroa maksavien lentoyhtiöiden tuloihin nostamalla lippujen hintaa, jonka ne voivat tarjota asiakkailleen, tai pienentämällä jokaisen myydyn lipun marginaalia, jos lentoyhtiöt päättävät olla siirtämättä veroa asiakkailleen. Tältä osin unionin tuomioistuin on todennut: ”Koska lentokenttäverojen määrä vaikuttaa suoraan ja mekaanisesti matkan hintaan, matkustajien maksamien maksujen erot vaikuttavat automaattisesti kuljetuksen kustannuksiin, ja tällä tavalla pääasiassa suositaan pääsyä kotimaan lennoille [...]” (20). |
| --- | --- |

(52)

Lentomatkaveron soveltaminen saattaa vaikuttaa veroa maksavien lentoyhtiöiden tuloihin nostamalla lippujen hintaa, jonka ne voivat tarjota asiakkailleen, tai pienentämällä jokaisen myydyn lipun marginaalia, jos lentoyhtiöt päättävät olla siirtämättä veroa asiakkailleen. Tältä osin unionin tuomioistuin on todennut: ”Koska lentokenttäverojen määrä vaikuttaa suoraan ja mekaanisesti matkan hintaan, matkustajien maksamien maksujen erot vaikuttavat automaattisesti kuljetuksen kustannuksiin, ja tällä tavalla pääasiassa suositaan pääsyä kotimaan lennoille [...]” (20).

| (53) | Tämän vuoksi alennetulla verokannalla on tavanomaista verokantaa pienempi vaikutus lentoyhtiöihin, jotka tarjoavat tällaisia lentoja. Nämä lentoyhtiöt vapautuvat maksusta, joka niiden olisi tavallisesti kannettava, ja niillä on näin ollen pienemmät kustannukset siirrettävänään asiakkaille tai kannettavanaan itse. |
| --- | --- |

(53)

Tämän vuoksi alennetulla verokannalla on tavanomaista verokantaa pienempi vaikutus lentoyhtiöihin, jotka tarjoavat tällaisia lentoja. Nämä lentoyhtiöt vapautuvat maksusta, joka niiden olisi tavallisesti kannettava, ja niillä on näin ollen pienemmät kustannukset siirrettävänään asiakkaille tai kannettavanaan itse.

| (54) | Näin ollen komissio toteaa, että alempi verokanta tarjosi etua lentoyhtiöille, jotka toimivat niillä reiteillä, joihin kyseistä verokantaa sovellettiin. Alemmat kustannukset, jotka näiden lentoyhtiöiden oli siirrettävä asiakkailleen tai kannettava itse, merkitsivät näille lentoyhtiöille säästöä ja paransivat siten niiden taloudellista tilannetta verrattuna muihin lentoyhtiöihin, jotka kilpailivat lentoliikennemarkkinoilla. Etu vastaa erotusta alemman 2 euron verokannan ja tavanomaisen 10 euron verokannan välillä 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 välisenä aikana. Komissio panee merkille, että lentoja, joihin alempaa verokantaa sovellettiin, lensivät pääasiassa sellaiset lentoyhtiöt, joilla on vahva yhteys Irlantiin (Aer Lingus, Aer Arann ja Ryanair on perustettu Irlannissa ja niiden päätoimipaikat ovat edelleen siellä). Tämän vuoksi alennettu verokanta tarjosi tosiasiassa irlantilaisille lentoyhtiöille etua verrattuna muihin toimijoihin unionissa. |
| --- | --- |

(54)

Näin ollen komissio toteaa, että alempi verokanta tarjosi etua lentoyhtiöille, jotka toimivat niillä reiteillä, joihin kyseistä verokantaa sovellettiin. Alemmat kustannukset, jotka näiden lentoyhtiöiden oli siirrettävä asiakkailleen tai kannettava itse, merkitsivät näille lentoyhtiöille säästöä ja paransivat siten niiden taloudellista tilannetta verrattuna muihin lentoyhtiöihin, jotka kilpailivat lentoliikennemarkkinoilla. Etu vastaa erotusta alemman 2 euron verokannan ja tavanomaisen 10 euron verokannan välillä 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 välisenä aikana. Komissio panee merkille, että lentoja, joihin alempaa verokantaa sovellettiin, lensivät pääasiassa sellaiset lentoyhtiöt, joilla on vahva yhteys Irlantiin (Aer Lingus, Aer Arann ja Ryanair on perustettu Irlannissa ja niiden päätoimipaikat ovat edelleen siellä). Tämän vuoksi alennettu verokanta tarjosi tosiasiassa irlantilaisille lentoyhtiöille etua verrattuna muihin toimijoihin unionissa.

| (55) | Komissio ei voi hyväksyä Ryanairin väitettä, jonka mukaan etu rajoittui alemman verokannan ja 1 päivästä maaliskuuta 2011 käyttöön otetun 3 euron verokannan väliseen erotukseen. Jäljempänä mainittua verokantaa ei sovellettu samaan aikaan kuin alempaa verokantaa. Kun etua määritellään järjestelmässä, jossa on alempi ja korkeampi verokanta, vertailuarvon asettaminen jonnekin näiden kahden välille ei ilmentäisi saatua etua kokonaan. |
| --- | --- |

(55)

Komissio ei voi hyväksyä Ryanairin väitettä, jonka mukaan etu rajoittui alemman verokannan ja 1 päivästä maaliskuuta 2011 käyttöön otetun 3 euron verokannan väliseen erotukseen. Jäljempänä mainittua verokantaa ei sovellettu samaan aikaan kuin alempaa verokantaa. Kun etua määritellään järjestelmässä, jossa on alempi ja korkeampi verokanta, vertailuarvon asettaminen jonnekin näiden kahden välille ei ilmentäisi saatua etua kokonaan.

| (56) | Ryanair väitti lisäksi, että se on hyötynyt alemmasta verokannasta vähemmän kuin esimerkiksi Aer Arann, koska suurin osa sen lennoista suuntautuu kohteisiin, joihin sovellettiin korkeampaa verokantaa. Alemmasta 2 euron verokannasta koitunut etu on kuitenkin alemman veron ja tavanomaisen 10 euron verokannan välinen erotus. Kun alempaa verokantaa on sovellettu tiettyihin lentoihin, Ryanair on saanut etua, joka vastaa näiden kahden verokannan välistä erotusta, kuten muutkin lentoyhtiöt, jotka ovat suorittaneet lentoja, joihin alempaa verokantaa on sovellettu. |
| --- | --- |

(56)

Ryanair väitti lisäksi, että se on hyötynyt alemmasta verokannasta vähemmän kuin esimerkiksi Aer Arann, koska suurin osa sen lennoista suuntautuu kohteisiin, joihin sovellettiin korkeampaa verokantaa. Alemmasta 2 euron verokannasta koitunut etu on kuitenkin alemman veron ja tavanomaisen 10 euron verokannan välinen erotus. Kun alempaa verokantaa on sovellettu tiettyihin lentoihin, Ryanair on saanut etua, joka vastaa näiden kahden verokannan välistä erotusta, kuten muutkin lentoyhtiöt, jotka ovat suorittaneet lentoja, joihin alempaa verokantaa on sovellettu.

| (57) | Irlannin viranomaisten mukaan vero oli tarkoitettu siirrettäväksi matkustajille eikä sen vuoksi tarjonnut etua lentoyhtiöille. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että tavanomaisen veron alennus saattaa tarjota valikoivaa etua lentoyhtiölle, joka on velvollinen maksamaan alennetun veron, jopa niissä tilanteissa, joissa on olemassa oikeudellinen velvoite siirtää kyseinen vero asiakkaille (21). Komissio toteaa myös, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa ei ollut sellaista mekanismia, jolla oltaisiin varmistettu, että vero on tosiasiassa siirretty eteenpäin, vaan lentoyhtiö saattoi päättää, siirtääkö se veron matkustajille, ja jos siirtää, millä tavalla. Kantelija itse asiassa väitti kantelussaan, että se ei voinut siirtää veron kustannuksia asiakkailleen, koska tällä olisi ollut suhteettoman suuri vaikutus sen lippujen hintoihin. Komissio ei sen vuoksi ole Irlannin viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että lentoyhtiöille ei olisi aiheutunut etua, sillä niillä lentoyhtiöillä, jotka pystyivät hyödyntämään alempaa veroa tietyillä lennoilla, oli vähemmän kustannuksia siirrettävänä asiakkailleen kuin muilla. Tämä on myös linjassa komission käytännön (22) kanssa, joka koskee valmisteveroon perustuvia tukitoimenpiteitä ja jonka mukaan tällaisen veron helpotusten on katsottu tarjoavan etua veron maksamiseen velvolliselle lentoyhtiölle siitäkin riippumatta, että yhtiö voi päättää siirtää kustannukset asiakkailleen. |
| --- | --- |

(57)

Irlannin viranomaisten mukaan vero oli tarkoitettu siirrettäväksi matkustajille eikä sen vuoksi tarjonnut etua lentoyhtiöille. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että tavanomaisen veron alennus saattaa tarjota valikoivaa etua lentoyhtiölle, joka on velvollinen maksamaan alennetun veron, jopa niissä tilanteissa, joissa on olemassa oikeudellinen velvoite siirtää kyseinen vero asiakkaille (21). Komissio toteaa myös, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa ei ollut sellaista mekanismia, jolla oltaisiin varmistettu, että vero on tosiasiassa siirretty eteenpäin, vaan lentoyhtiö saattoi päättää, siirtääkö se veron matkustajille, ja jos siirtää, millä tavalla. Kantelija itse asiassa väitti kantelussaan, että se ei voinut siirtää veron kustannuksia asiakkailleen, koska tällä olisi ollut suhteettoman suuri vaikutus sen lippujen hintoihin. Komissio ei sen vuoksi ole Irlannin viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että lentoyhtiöille ei olisi aiheutunut etua, sillä niillä lentoyhtiöillä, jotka pystyivät hyödyntämään alempaa veroa tietyillä lennoilla, oli vähemmän kustannuksia siirrettävänä asiakkailleen kuin muilla. Tämä on myös linjassa komission käytännön (22) kanssa, joka koskee valmisteveroon perustuvia tukitoimenpiteitä ja jonka mukaan tällaisen veron helpotusten on katsottu tarjoavan etua veron maksamiseen velvolliselle lentoyhtiölle siitäkin riippumatta, että yhtiö voi päättää siirtää kustannukset asiakkailleen.

| (58) | Näin ollen komissio toteaa, että alempi verokanta tarjosi etua tietyille lentoyhtiöille. Etu vastaa erotusta alemman 2 euron verokannan ja tavanomaisen 10 euron verokannan välillä 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011. Lentoja, joihin alempaa verokantaa sovellettiin, lensivät pääasiassa sellaiset lentoyhtiöt, joilla on vahva yhteys Irlantiin (Aer Lingus, Aer Arann ja Ryanair). Tämän vuoksi alennettu verokanta tarjosi irlantilaisille lentoyhtiöille etua verrattuna muihin toimijoihin unionissa. |
| --- | --- |

(58)

Näin ollen komissio toteaa, että alempi verokanta tarjosi etua tietyille lentoyhtiöille. Etu vastaa erotusta alemman 2 euron verokannan ja tavanomaisen 10 euron verokannan välillä 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011. Lentoja, joihin alempaa verokantaa sovellettiin, lensivät pääasiassa sellaiset lentoyhtiöt, joilla on vahva yhteys Irlantiin (Aer Lingus, Aer Arann ja Ryanair). Tämän vuoksi alennettu verokanta tarjosi irlantilaisille lentoyhtiöille etua verrattuna muihin toimijoihin unionissa.

| (59) | Se, että Irlannin viranomaiset sallivat tavanomaista alemman verokannan soveltamisen, johti valtion verotulojen menetykseen, ja kyseessä oli siten valtion varoista tapahtuva rahoitus. Koska alemmasta verokannasta olivat päättäneet valtion viranomaiset, kyse on valtion toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(59)

Se, että Irlannin viranomaiset sallivat tavanomaista alemman verokannan soveltamisen, johti valtion verotulojen menetykseen, ja kyseessä oli siten valtion varoista tapahtuva rahoitus. Koska alemmasta verokannasta olivat päättäneet valtion viranomaiset, kyse on valtion toimenpiteestä.

| (60) | Kilpailijoihin verrattuna alemmasta verokannasta hyötyneet lentoyhtiöt vapautuivat kustannuksista, jotka niiden olisi muussa tapauksessa pitänyt kantaa tai siirtää asiakkailleen. Näin ollen lentomatkaveron alempi verokanta paransi niiden taloudellista tilannetta verrattuna muihin lentoliikennemarkkinoilla kilpaileviin yrityksiin, jolloin se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(60)

Kilpailijoihin verrattuna alemmasta verokannasta hyötyneet lentoyhtiöt vapautuivat kustannuksista, jotka niiden olisi muussa tapauksessa pitänyt kantaa tai siirtää asiakkailleen. Näin ollen lentomatkaveron alempi verokanta paransi niiden taloudellista tilannetta verrattuna muihin lentoliikennemarkkinoilla kilpaileviin yrityksiin, jolloin se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua.

| (61) | Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka kilpailevat sen kanssa unionin sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan kauppaan (23). Riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (24). Lentoliikennealalle on tyypillistä voimakas kilpailu eri jäsenvaltioista tulevien lentoyhtiöiden välillä. Kilpailu lisääntyi entisestään 1 päivästä tammikuuta 1993, jolloin tuli voimaan lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (”kolmas paketti”) eli yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2407/92 (25), yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92 (26) ja lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2409/92 (27). Alennettu verokanta oli sen vuoksi omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se vahvisti joidenkin sellaisten lentoyhtiöiden asemaa, jotka kilpailevat unionin tasolla kokonaan vapautetuilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(61)

Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa muihin yrityksiin, jotka kilpailevat sen kanssa unionin sisäisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan kauppaan (23). Riittää, että tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (24). Lentoliikennealalle on tyypillistä voimakas kilpailu eri jäsenvaltioista tulevien lentoyhtiöiden välillä. Kilpailu lisääntyi entisestään 1 päivästä tammikuuta 1993, jolloin tuli voimaan lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (”kolmas paketti”) eli yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2407/92 (25), yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92 (26) ja lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2409/92 (27). Alennettu verokanta oli sen vuoksi omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se vahvisti joidenkin sellaisten lentoyhtiöiden asemaa, jotka kilpailevat unionin tasolla kokonaan vapautetuilla markkinoilla.

| (62) | Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan arviointiperusteet täyttyvät, toimenpide on valtiontukea kaikille lentoyhtiöille, jotka liikennöivät alennetusta verokannasta hyötyviä lentoja. |
| --- | --- |

(62)

Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan arviointiperusteet täyttyvät, toimenpide on valtiontukea kaikille lentoyhtiöille, jotka liikennöivät alennetusta verokannasta hyötyviä lentoja.

5.2.   Sääntöjenmukaisuus

| (63) | Koska Irlannin viranomaiset eivät ilmoittaneet toimenpiteestä ennen sen toteutusta, ne eivät täyttäneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvollisuuksiaan. Näin ollen tuki on sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(63)

Koska Irlannin viranomaiset eivät ilmoittaneet toimenpiteestä ennen sen toteutusta, ne eivät täyttäneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvollisuuksiaan. Näin ollen tuki on sääntöjenvastaista valtiontukea.

5.3.   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen nojalla

| (64) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen ja jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Koska tuki oli toimintatukea, joka vähensi tiettyjen lentoyhtiöiden juoksevia kustannuksia, se ei unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti periaatteessa sovellu sisämarkkinoille (28). Tuki ei kuulu yksienkään komission antamien valtiontuen soveltuvuutta koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Se ei varsinkaan kuulu lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (29) soveltamisalaan, koska se ei liity tiettyjen reittien perustamiseen. Irlannin viranomaiset eivät ole väittäneet ja toimittaneet mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että tuki voitaisiin katsoa valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaiseksi (30). Päinvastoin ne ovat tehneet selväksi, että veron tarkoituksena on lisätä tuloja eikä suojella ympäristöä. Tätä päätelmää tukee se, että verolla ei ole selkeää tai suhteellista yhteyttä energiankulutuksen, saaste- tai kaasupäästöjen, melun tms. vähentämiseen. Sen vuoksi komissio ei pidä tukea sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(64)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen ja jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Koska tuki oli toimintatukea, joka vähensi tiettyjen lentoyhtiöiden juoksevia kustannuksia, se ei unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti periaatteessa sovellu sisämarkkinoille (28). Tuki ei kuulu yksienkään komission antamien valtiontuen soveltuvuutta koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Se ei varsinkaan kuulu lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (29) soveltamisalaan, koska se ei liity tiettyjen reittien perustamiseen. Irlannin viranomaiset eivät ole väittäneet ja toimittaneet mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että tuki voitaisiin katsoa valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaiseksi (30). Päinvastoin ne ovat tehneet selväksi, että veron tarkoituksena on lisätä tuloja eikä suojella ympäristöä. Tätä päätelmää tukee se, että verolla ei ole selkeää tai suhteellista yhteyttä energiankulutuksen, saaste- tai kaasupäästöjen, melun tms. vähentämiseen. Sen vuoksi komissio ei pidä tukea sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (65) | Tuki ei myöskään kuulu minkään muun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdassa mainitun poikkeuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(65)

Tuki ei myöskään kuulu minkään muun SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdassa mainitun poikkeuksen soveltamisalaan.

| (66) | Vaikka tuki olisi jonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen mukainen – kuten se ei ole –, unionin tuomioistuin on todennut, ettei SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukainen menettely saa koskaan johtaa tulokseen, joka on ristiriidassa SEUT-sopimuksen erityismääräysten kanssa. Lisäksi unionin tuomioistuin on katsonut, että tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka ovat vastoin SEUT-sopimuksen muita kuin 107 ja 108 artiklan sisältämiä erityisiä määräyksiä, voivat olla niin kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, ettei niitä voida arvioida erikseen (31). Tässä tapauksessa, kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, komissio tutki eriytettyjä verokantoja ja totesi, että ne olivat asetuksen (EY) N:o 1008/2008 sekä SEUT-sopimuksen palvelujen tarjoamisen vapautta koskevan 56 artiklan vastaisia, koska eriyttäminen asetti taloudellisesti rasittavampia ehtoja unionin sisäiselle lentoliikenteelle kuin kotimaan lentoliikenteelle. Unionin tuomioistuin on todennut nimenomaisesti lentokenttäveroja koskevissa asioissa, että palvelujen tarjoamisen vapautta koskevia SEUT-sopimuksen määräyksiä on sovellettava myös liikenteen alalla (32). Tässä tapauksessa valtiontuki muodostuu verokantojen eriyttämisestä. Koska vero ja tuki ovat saman verotoimenpiteen elementtejä, ne kuuluvat erottamattomasti yhteen (33), ja sen vuoksi valtiontukea ei voida myöntää ilman, että rikotaan palvelujen tarjoamisen vapauden periaatetta. Näin ollen tukea ei voida missään tapauksessa pitää SEUT-sopimuksen mukaisena, koska se olisi väistämättä ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 ja SEUT-sopimuksen 56 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Vaikka tuki olisi jonkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen mukainen – kuten se ei ole –, unionin tuomioistuin on todennut, ettei SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukainen menettely saa koskaan johtaa tulokseen, joka on ristiriidassa SEUT-sopimuksen erityismääräysten kanssa. Lisäksi unionin tuomioistuin on katsonut, että tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka ovat vastoin SEUT-sopimuksen muita kuin 107 ja 108 artiklan sisältämiä erityisiä määräyksiä, voivat olla niin kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, ettei niitä voida arvioida erikseen (31). Tässä tapauksessa, kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, komissio tutki eriytettyjä verokantoja ja totesi, että ne olivat asetuksen (EY) N:o 1008/2008 sekä SEUT-sopimuksen palvelujen tarjoamisen vapautta koskevan 56 artiklan vastaisia, koska eriyttäminen asetti taloudellisesti rasittavampia ehtoja unionin sisäiselle lentoliikenteelle kuin kotimaan lentoliikenteelle. Unionin tuomioistuin on todennut nimenomaisesti lentokenttäveroja koskevissa asioissa, että palvelujen tarjoamisen vapautta koskevia SEUT-sopimuksen määräyksiä on sovellettava myös liikenteen alalla (32). Tässä tapauksessa valtiontuki muodostuu verokantojen eriyttämisestä. Koska vero ja tuki ovat saman verotoimenpiteen elementtejä, ne kuuluvat erottamattomasti yhteen (33), ja sen vuoksi valtiontukea ei voida myöntää ilman, että rikotaan palvelujen tarjoamisen vapauden periaatetta. Näin ollen tukea ei voida missään tapauksessa pitää SEUT-sopimuksen mukaisena, koska se olisi väistämättä ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 ja SEUT-sopimuksen 56 artiklan kanssa.

| (67) | Näin ollen komissio päättelee, että tukea ei voida pitää SEUT-sopimuksen mukaisena. |
| --- | --- |

(67)

Näin ollen komissio päättelee, että tukea ei voida pitää SEUT-sopimuksen mukaisena.

6.   PÄÄTELMÄT

| (68) | Komissio katsoo, että finanssilain nro 2 (Finance No. 2 Act) 55 §:n 2 momenttiin ja etenkin sen 2 §:n b kohtaan perustuva lentomatkaveron alempi verokanta, jota sovellettiin 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 lentoihin, joiden kohde sijaitsi enintään 300 kilometrin etäisyydellä Dublinin lentoasemalta, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Irlanti on toteuttanut valtiontuen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(68)

Komissio katsoo, että finanssilain nro 2 (Finance No. 2 Act) 55 §:n 2 momenttiin ja etenkin sen 2 §:n b kohtaan perustuva lentomatkaveron alempi verokanta, jota sovellettiin 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 lentoihin, joiden kohde sijaitsi enintään 300 kilometrin etäisyydellä Dublinin lentoasemalta, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Irlanti on toteuttanut valtiontuen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (69) | Valtiontuki ei ole minkään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyn poikkeuksen mukainen. Koska kyseisen toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille millään muullakaan perusteella, se ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(69)

Valtiontuki ei ole minkään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyn poikkeuksen mukainen. Koska kyseisen toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille millään muullakaan perusteella, se ei sovellu sisämarkkinoille.

| (70) | Valtiontuen määrä on matkustajakohtaisen alemman verokannan ja tavanomaisen 10 euron verokannan välinen erotus (eli 8 euroa matkustajaa kohti). Tämä koskee kaikkia lentoja ilma-aluksilla, jotka kykenevät kuljettamaan yli 20 matkustajaa ja joita ei käytetä valtiollisiin tai sotilaallisiin tarkoituksiin, jotka lähtevät lentoasemilta, joiden kautta kulkee yli 10 000 matkustajaa vuodessa, ja joiden kohteena oleva lentoasema sijaitsee enintään 300 kilometrin etäisyydellä Dublinin lentoasemasta. Tuensaajat ovat Ryanair, Aer Lingus, Aer Arann ja muut lentoyhtiöt, jotka Irlannin on yksilöitävä. |
| --- | --- |

(70)

Valtiontuen määrä on matkustajakohtaisen alemman verokannan ja tavanomaisen 10 euron verokannan välinen erotus (eli 8 euroa matkustajaa kohti). Tämä koskee kaikkia lentoja ilma-aluksilla, jotka kykenevät kuljettamaan yli 20 matkustajaa ja joita ei käytetä valtiollisiin tai sotilaallisiin tarkoituksiin, jotka lähtevät lentoasemilta, joiden kautta kulkee yli 10 000 matkustajaa vuodessa, ja joiden kohteena oleva lentoasema sijaitsee enintään 300 kilometrin etäisyydellä Dublinin lentoasemasta. Tuensaajat ovat Ryanair, Aer Lingus, Aer Arann ja muut lentoyhtiöt, jotka Irlannin on yksilöitävä.

| (71) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Irlanti olisi sen vuoksi velvoitettava perimään sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin, |
| --- | --- |

(71)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Irlanti olisi sen vuoksi velvoitettava perimään sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Irlannin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti käyttöön ottama sääntöjenvastainen valtiontuki, jota annettiin vuoden 2008 finanssilain nro 2 (Finance No. 2 Act) 55 §:n nojalla 30 päivästä maaliskuuta 20091 päivään maaliskuuta 2011 kaikkiin sellaisiin lentoihin sovellettavan alennetun lentomatkaveron muodossa, joita liikennöivät sellaiset ilma-alukset, jotka kykenevät kuljettamaan yli 20 matkustajaa ja joita ei käytetä valtiollisiin tai sotilaallisiin tarkoituksiin, jos ne lähtivät lentoasemilta, joiden kautta kulkee yli 10 000 matkustajaa vuodessa, ja lensivät kohteeseen, joka sijaitsee enintään 300 kilometrin etäisyydellä Dublinin lentoasemasta, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty yksittäinen tuki ei ole valtiontukea, jos se täyttää neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (34) 2 artiklan nojalla annetussa asetuksessa säädetyt edellytykset.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty yksittäinen tuki, joka myöntämishetkellä täyttää asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan nojalla annetussa asetuksessa tai komission päätöksellä hyväksytyssä tukiohjelmassa säädetyt edellytykset, soveltuu sisämarkkinoille enintään kyseiseen tukimuotoon sovellettaviin enimmäistuki-intensiteetteihin saakka.

4 artikla

1.   Irlannin on perittävä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajilta.

2.   Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.

3.   Korko on laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (35) V luvun säännösten mukaisesti.

5 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetty tuki on perittävä välittömästi takaisin.

2.   Irlannin on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

6 artikla

1.   Kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta Irlannin on toimitettava seuraavat tiedot:

| (a) | luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla, ja kunkin tuensaajan kyseisen tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä |
| --- | --- |

(a)

luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla, ja kunkin tuensaajan kyseisen tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä

| (b) | kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko) |
| --- | --- |

(b)

kultakin tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko)

| (c) | yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä, |
| --- | --- |

(c)

yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja suunnitelluista toimenpiteistä,

| (d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

(d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Irlannin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta takaisinperityn tuen ja koron määristä.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Irlannille.

Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 306, 18.10.2011, s. 10.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Veroa ei sovelleta ilma-aluksiin, jotka kykenevät kuljettamaan ainoastaan alle 20 matkustajaa, eikä ilma-aluksiin, joita käytetään valtiollisiin tai sotilaallisiin tarkoituksiin. Sitä ei myöskään sovelleta lähtöihin lentoasemilta, joiden kautta kulkee vähemmän kuin 10 000 matkustajaa vuodessa.

3

(4)  Kaikkien tämän veron maksuun velvollisten lentoyhtiöiden on rekisteröidyttävä verohallinnossa ja toimitettava verohallinnolle 20 päivän tai muun verohallinnon määräämän määräajan kuluessa tiedot matkustajien lähtöjen määrästä edellisen kuukauden aikana.

4

(5)  EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.

5

(6)  Rikkomismenettelyn yhteydessä komissio antoi virallisen ilmoituksensa 18 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, jossa se katsoi, että Irlanti rikkoi lentomatkaverokantojen eriyttämisellä asetuksesta (EY) N:o 1008/2008 ja SEUT-sopimuksen 56 artiklasta johtuvia velvoitteitaan. Virallisen ilmoituksen saatuaan Irlannin viranomaiset muuttivat verojärjestelmää.

6

(7)  Ks. esimerkiksi tuomiot asiassa C-88/2003, Portugali v. komissio (Kok. 2006, s. I-7115, 56 kohta) ja asiassa C-487/2006 P, British Aggregates v. komissio. (Kok. 2008, s. I-10505, 81-83 kohta).

7

Portugali v. komissio

British Aggregates v. komissio.

(8)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Ks. alaviite 1.

9

(10)  Liikesalaisuuden suojelemiseksi esitetään vaihteluvälinä.

10

(11)  Ainoastaan unionin sisällä.

11

| Lähde: | Irlannin toimittamat tiedot perustuvat kyseisten irlantilaisten lentoyhtiöiden toimittamiin lukuihin sekä tilastolaitoksen (Central Statistics Office) tietoihin. |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

Irlannin toimittamat tiedot perustuvat kyseisten irlantilaisten lentoyhtiöiden toimittamiin lukuihin sekä tilastolaitoksen (Central Statistics Office) tietoihin.

(12)  3 euroa kerrottuna matkustajien lukumäärällä [...] (*).

12

(13)  Ks. asia C-66/02, Italia v. komissio (Kok. 2005, s. I-10901, 94 kohta).

13

Italia v. komissio

(14)  Ks. esimerkiksi asiat C-143/99 Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (Kok. 2001, s. I-8365, 41 kohta), C-308/01, GIL Insurance ym. (Kok. 2004, s. I-4777, 68 kohta), C-172/03, Heiser (Kok. 2005, s. I-1627, 40 kohta), C-88/03, Portugali (Kok. 2006, s. I-7115, 54 kohta) ja C-169/08 Presidente del Consiglio dei Ministri v. Regione Sardegna (Kok. 2009, s. I-10821, 61 kohta).

14

Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

GIL Insurance ym

Heiser

Portugali

Presidente del Consiglio dei Ministri v. Regione Sardegna

(15)  Ks. esimerkiksi tuomiot asiassa T-210/02, (RENV) British Aggregates Association v. komissio (Kok. 2006, s. II-2789, 107 kohta), asiassa C-88/03, Portugali (56 kohta) ja asiassa C-487/06 P, British Aggregates (Kok. 2008, 81–83 kohta).

15

British Aggregates Association v. komissio

Portugali

British Aggregates

(16)  Ks. alaviite 13.

16

(17)  Ks. esimerkiksi asia C-173/73, Italia v. komissio (Kok. 1974, s. 709) sekä 13 kohta ja sitä seuraavat kohdat komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3).

17

Italia v. komissio

(18)  Ks. esimerkiksi tuomiot yhdistetyissä asioissa C-78/08–C 80/08, Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate v. Paint Graphos Soc. coop. arl, Adige Carni Soc. coop. arl, selvitystilassa v. Agenzia delle Entrate, Ministero dell’Economia e delle Finanze ja Ministero delle Finanze v. Michele Franchetto, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa, erityisesti 69 kohta, sekä asiassa T-210/02, 107 kohta.

18

Ministero dell’Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate v. Paint Graphos Soc. coop. arl, Adige Carni Soc. coop. arl, selvitystilassa v. Agenzia delle Entrate, Ministero dell’Economia e delle Finanze ja Ministero delle Finanze v. Michele Franchetto

(19)  Ks. esimerkiksi tuomiot yhdistetyissä asioissa C78-C-80/08, 73 kohta.

19

(20)  Ks. esimerkiksi asia C-92/01, Georgios Stylianakis v. Elliniko Dimosio (Kok. 2003, s. I-1291, 28 kohta) ja asia C-70/99, komissio v. Portugali (Kok. 2001, s. I-4845, 20 kohta).

20

Georgios Stylianakis v. Elliniko Dimosio

komissio v. Portugali

(21)  Ks. esimerkiksi asia C-143/99, erityisesti 5, 54 ja 55 kohta.

21

(22)  Ks. komission päätös C(2007) 754 valtiontukiasiassa N 892/2006 – Suomi – eriytetyt sähkön verokannat (EUVL C 109, 15.5.2007, s. 1); komission päätös C (2007) 2416/2 asiassa N 775/2006 – Saksa – alennetut verokannat tehdasteollisuuden, maa- ja metsätalouden jne. aloilla (EUVL C 152, 6.7.2007, s. 3); komission päätös C (2005) 1815/3 asiassa N 190/A/2005 – Yhdistynyt kuningaskunta – ilmastonmuutosmaksun muuttaminen (EUVL C 146, 22.6.2006, s. 8); komission päätös C (2009) 8093/2 asiassa N 327/2008 – Tanska – NOx-veron alennukset suurille saastuttajille ja yrityksille, jotka vähentävät saastuttamista, sekä biokaasua ja biomassaa koskevat verovähennykset (EUVL C 166, 25.6.2010, s. 1).

22

(23)  Ks. erityisesti asia 730/79, Philip Morris v. komissio (Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta); asia C-53/00, Ferring (Kok. 2001, s. I-9067, 21 kohta) ja asia C-372/97, Italia v. komissio (Kok. 2004, s. I-3679, 44 kohta).

23

Philip Morris v. komissio

Ferring

Italia v. komissio

(24)  Asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest (Région flamande) v. Euroopan yhteisöjen komissio (Kok. 1998, s. II-717).

24

Het Vlaamse Gewest (Région flamande) v. Euroopan yhteisöjen komissio

(25)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1.

25

(26)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8.

26

(27)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 15.

27

(28)  Asia T-459/93, Siemens SA v. komissio (Kok. 1995, s. II-1675, 48 kohta). Ks. myös tuomio (johon on haettu muutosta) asiassa T-396/08, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt v. komissio (Kok. 2010, 46–48 kohta) ja tuomio asiassa C-156/98, Saksa v. komissio (Kok. 1980, s. I-6857, 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).

28

Siemens SA v. komissio

Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt v. komissio

Saksa v. komissio

(29)  EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1.

29

(30)  EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.

30

(31)  Ks. esimerkiksi tuomiot asiassa C-225/91, Matra v. komissio (Kok. 1993, s. I–3203, 41 kohta) ja asiassa T-156/98, RJB Mining v. komissio (Kok. 2001, s. II-337, 112 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).

31

Matra v. komissio

RJB Mining v. komissio

(32)  Ks. asiat C-92/01, Georgios Stylianakis Paraskevas Louloudakis v. Elliniko Dimosio, 23 kohta, ja C-70/99, komissio v. Portugali (Kok. 2001, s. I-4845, 27 ja 28 kohta) sekä asia C-49/89, Corsica Ferries France v. Direction générale des douanes françaises (Kok. 1989, s. 4441, 10 kohta).

32

Georgios Stylianakis Paraskevas Louloudakis v. Elliniko Dimosio

komissio v. Portugali

Corsica Ferries France v. Direction générale des douanes françaises

(33)  Asia C-526/04, Laboratoires Boiron v ACOSS (Kok. 2006, s. I-7529, 45 kohta).

33

Laboratoires Boiron v ACOSS

(34)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

34

(35)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

35

---