# Den Europæiske Unions L 39/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.039.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 39 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang9. februar 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.039.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 39

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang9. februar 2013

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 af 15. januar 2013 om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 af 15. januar 2013 om det europæiske statistiske program 2013-2017 (
  2
  ) | 12 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 100/2013 af 15. januar 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (
  1
  ) | 30 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 af 15. januar 2013 om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer (
  1
  )

1

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 af 15. januar 2013 om det europæiske statistiske program 2013-2017 (
  2
  )

2

12

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 100/2013 af 15. januar 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |
| | (2)   Tekst af relevans for EØS og for Schweiz |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

(2)   Tekst af relevans for EØS og for Schweiz

2

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 9.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 39/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 98/2013

af 15. januar 2013

om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Visse stoffer og blandinger er udgangsstoffer til eksplosivstoffer og kan misbruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer. Den Europæiske Unions handlingsplan for øget sprængstofsikkerhed, som Rådet vedtog den 18. april 2008, opfordrede Kommissionen til at nedsætte et stående udvalg vedrørende udgangsstoffer, der skal overveje foranstaltninger og udarbejde henstillinger vedrørende reglerne for udgangsstoffer til eksplosivstoffer, som er tilgængelige på markedet, under hensyntagen til deres costbenefitvirkninger. |
| --- | --- |

(1)

Visse stoffer og blandinger er udgangsstoffer til eksplosivstoffer og kan misbruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer. Den Europæiske Unions handlingsplan for øget sprængstofsikkerhed, som Rådet vedtog den 18. april 2008, opfordrede Kommissionen til at nedsætte et stående udvalg vedrørende udgangsstoffer, der skal overveje foranstaltninger og udarbejde henstillinger vedrørende reglerne for udgangsstoffer til eksplosivstoffer, som er tilgængelige på markedet, under hensyntagen til deres costbenefitvirkninger.

| (2) | Det stående udvalg vedrørende udgangsstoffer, som Kommissionen nedsatte i 2008, identificerede forskellige udgangsstoffer til eksplosivstoffer, som vil kunne bruges til at begå terrorangreb, og anbefalede, at der gøres en passende indsats på EU-plan. |
| --- | --- |

(2)

Det stående udvalg vedrørende udgangsstoffer, som Kommissionen nedsatte i 2008, identificerede forskellige udgangsstoffer til eksplosivstoffer, som vil kunne bruges til at begå terrorangreb, og anbefalede, at der gøres en passende indsats på EU-plan.

| (3) | Nogle medlemsstater har allerede vedtaget love og administrative bestemmelser om markedsføring, tilgængeliggørelse og besiddelse af visse udgangsstoffer til eksplosivstoffer. |
| --- | --- |

(3)

Nogle medlemsstater har allerede vedtaget love og administrative bestemmelser om markedsføring, tilgængeliggørelse og besiddelse af visse udgangsstoffer til eksplosivstoffer.

| (4) | Disse love og administrative bestemmelser, der afviger fra hinanden og kan forårsage handelshindringer i Unionen, bør harmoniseres for at forbedre den frie bevægelighed for kemiske stoffer og blandinger i det indre marked og så vidt muligt fjerne konkurrenceforvridninger og samtidig sikre et højt beskyttelsesniveau for den brede offentligheds sikkerhed. Der er også fastlagt andre regler på nationalt plan og EU-plan for så vidt angår visse stoffer, der er omfattet af denne forordning, vedrørende arbejdstageres sikkerhed og miljøbeskyttelse. Disse andre regler berøres ikke af denne forordning. |
| --- | --- |

(4)

Disse love og administrative bestemmelser, der afviger fra hinanden og kan forårsage handelshindringer i Unionen, bør harmoniseres for at forbedre den frie bevægelighed for kemiske stoffer og blandinger i det indre marked og så vidt muligt fjerne konkurrenceforvridninger og samtidig sikre et højt beskyttelsesniveau for den brede offentligheds sikkerhed. Der er også fastlagt andre regler på nationalt plan og EU-plan for så vidt angår visse stoffer, der er omfattet af denne forordning, vedrørende arbejdstageres sikkerhed og miljøbeskyttelse. Disse andre regler berøres ikke af denne forordning.

| (5) | Med henblik på at sikre den størst mulige ensartethed for økonomiske aktører er en forordning det mest hensigtsmæssige retlige instrument til at regulere markedsføringen og brugen af udgangsstoffer til eksplosivstoffer. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på at sikre den størst mulige ensartethed for økonomiske aktører er en forordning det mest hensigtsmæssige retlige instrument til at regulere markedsføringen og brugen af udgangsstoffer til eksplosivstoffer.

| (6) | Det følger af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (3), at stoffer og blandinger, der er klassificeret som farlige, skal mærkes korrekt inden markedsføringen. Det følger endvidere af nævnte forordning, at økonomiske aktører, herunder detailhandlere, enten skal klassificere og mærke sådanne stoffer eller anvende den klassificering, som en aktør i et tidligere led i leverandørkæden har foretaget. Det er derfor hensigtsmæssigt i nærværende forordning at fastsætte, at alle økonomiske aktører, herunder detailhandlere, der gør de stoffer, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, tilgængelige for almindelige borgere, skal sikre, at det angives på emballagen, at almindelige borgeres erhvervelse, besiddelse eller brug af det pågældende stof eller den pågældende blanding er underlagt en begrænsning. |
| --- | --- |

(6)

Det følger af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (3), at stoffer og blandinger, der er klassificeret som farlige, skal mærkes korrekt inden markedsføringen. Det følger endvidere af nævnte forordning, at økonomiske aktører, herunder detailhandlere, enten skal klassificere og mærke sådanne stoffer eller anvende den klassificering, som en aktør i et tidligere led i leverandørkæden har foretaget. Det er derfor hensigtsmæssigt i nærværende forordning at fastsætte, at alle økonomiske aktører, herunder detailhandlere, der gør de stoffer, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, tilgængelige for almindelige borgere, skal sikre, at det angives på emballagen, at almindelige borgeres erhvervelse, besiddelse eller brug af det pågældende stof eller den pågældende blanding er underlagt en begrænsning.

| (7) | Med henblik på at opnå beskyttelse på nationalt plan mod ulovlig brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer, der kan sidestilles med eller er større end den beskyttelse, som denne forordning fastsætter på EU-plan, har nogle medlemsstater allerede love og administrative bestemmelser, der er i kraft, vedrørende visse stoffer, der vil kunne bruges ulovligt. Nogle af disse stoffer er allerede opført i bilagene til denne forordning, mens andre senere kan blive underlagt begrænsninger på EU-plan. Eftersom det vil stride mod formålene med denne forordning, at foranstaltninger på EU-plan mindsker beskyttelsen, er det hensigtsmæssigt, at der fastsættes en mekanisme, hvorefter sådanne nationale foranstaltninger kan opretholdes (en beskyttelsesklausul). |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på at opnå beskyttelse på nationalt plan mod ulovlig brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer, der kan sidestilles med eller er større end den beskyttelse, som denne forordning fastsætter på EU-plan, har nogle medlemsstater allerede love og administrative bestemmelser, der er i kraft, vedrørende visse stoffer, der vil kunne bruges ulovligt. Nogle af disse stoffer er allerede opført i bilagene til denne forordning, mens andre senere kan blive underlagt begrænsninger på EU-plan. Eftersom det vil stride mod formålene med denne forordning, at foranstaltninger på EU-plan mindsker beskyttelsen, er det hensigtsmæssigt, at der fastsættes en mekanisme, hvorefter sådanne nationale foranstaltninger kan opretholdes (en beskyttelsesklausul).

| (8) | Det bør gøres sværere ulovligt at fremstille eksplosivstoffer ved at fastsætte koncentrationsgrænseværdier for visse udgangsstoffer til eksplosivstoffer. Under disse grænseværdier sikres den frie bevægelighed for disse udgangsstoffer til eksplosivstoffer med forbehold af en beskyttelsesmekanisme; over disse grænseværdier bør den brede offentligheds adgang til disse udgangsstoffer til eksplosivstoffer begrænses. |
| --- | --- |

(8)

Det bør gøres sværere ulovligt at fremstille eksplosivstoffer ved at fastsætte koncentrationsgrænseværdier for visse udgangsstoffer til eksplosivstoffer. Under disse grænseværdier sikres den frie bevægelighed for disse udgangsstoffer til eksplosivstoffer med forbehold af en beskyttelsesmekanisme; over disse grænseværdier bør den brede offentligheds adgang til disse udgangsstoffer til eksplosivstoffer begrænses.

| (9) | Det bør således ikke være muligt for almindelige borgere at erhverve, indføre, besidde eller bruge disse udgangsstoffer til eksplosivstoffer i koncentrationer over grænseværdierne. Det er imidlertid hensigtsmæssigt at gøre det muligt for almindelige borgere at erhverve, indføre, besidde eller bruge sådanne udgangsstoffer til eksplosivstoffer til lovlige formål, dog kun hvis de har licens hertil. |
| --- | --- |

(9)

Det bør således ikke være muligt for almindelige borgere at erhverve, indføre, besidde eller bruge disse udgangsstoffer til eksplosivstoffer i koncentrationer over grænseværdierne. Det er imidlertid hensigtsmæssigt at gøre det muligt for almindelige borgere at erhverve, indføre, besidde eller bruge sådanne udgangsstoffer til eksplosivstoffer til lovlige formål, dog kun hvis de har licens hertil.

| (10) | I betragtning af at nogle medlemsstater allerede har veletablerede registreringssystemer, som anvendes til at føre kontrol med tilgængeliggørelsen på markedet af nogle af eller alle de stoffer, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, og som ikke må gøres tilgængelige for almindelige borgere, er det endvidere hensigtsmæssigt, at der i denne forordning fastsættes et registreringssystem, der finder anvendelse på nogle af eller alle disse stoffer. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af at nogle medlemsstater allerede har veletablerede registreringssystemer, som anvendes til at føre kontrol med tilgængeliggørelsen på markedet af nogle af eller alle de stoffer, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, og som ikke må gøres tilgængelige for almindelige borgere, er det endvidere hensigtsmæssigt, at der i denne forordning fastsættes et registreringssystem, der finder anvendelse på nogle af eller alle disse stoffer.

| (11) | Hydrogenperoxid, nitromethan og salpetersyre anvendes i vid udstrækning af almindelige borgere til lovlige formål. Det bør derfor være muligt for medlemsstaterne at give adgang til disse stoffer inden for nærmere fastsatte koncentrationer ved i stedet for et licenssystem at anvende et registreringssystem i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(11)

Hydrogenperoxid, nitromethan og salpetersyre anvendes i vid udstrækning af almindelige borgere til lovlige formål. Det bør derfor være muligt for medlemsstaterne at give adgang til disse stoffer inden for nærmere fastsatte koncentrationer ved i stedet for et licenssystem at anvende et registreringssystem i henhold til denne forordning.

| (12) | I betragtning af denne forordnings meget specifikke genstand kan målene for den nås samtidig med, at medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet har fleksibilitet til at vælge, om de vil give begrænset adgang til almindelige borgere i overensstemmelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(12)

I betragtning af denne forordnings meget specifikke genstand kan målene for den nås samtidig med, at medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet har fleksibilitet til at vælge, om de vil give begrænset adgang til almindelige borgere i overensstemmelse med denne forordning.

| (13) | For at fremme de legitime mål om offentlig sikkerhed, samtidig med at der stadig sikres mindst mulige hindringer for et velfungerende indre marked, er det hensigtsmæssigt at etablere et licenssystem, der gør det muligt for en almindelig borger, der har erhvervet et stof, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, og som ikke må gøres tilgængeligt for almindelige borgere, eller en blanding eller et stof, hvori det er indeholdt, i en koncentration, der ligger over grænseværdien, at indføre det fra en anden medlemsstat eller fra et tredjeland til en medlemsstat, som tillader adgang til det pågældende stof i overensstemmelse med et af de systemer, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

For at fremme de legitime mål om offentlig sikkerhed, samtidig med at der stadig sikres mindst mulige hindringer for et velfungerende indre marked, er det hensigtsmæssigt at etablere et licenssystem, der gør det muligt for en almindelig borger, der har erhvervet et stof, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, og som ikke må gøres tilgængeligt for almindelige borgere, eller en blanding eller et stof, hvori det er indeholdt, i en koncentration, der ligger over grænseværdien, at indføre det fra en anden medlemsstat eller fra et tredjeland til en medlemsstat, som tillader adgang til det pågældende stof i overensstemmelse med et af de systemer, der er fastsat i denne forordning.

| (14) | For effektivt at gennemføre bestemmelserne vedrørende indførsel af udgangsstoffer til eksplosivstoffer opfordres medlemsstaterne til at sikre, at internationale rejsende gøres opmærksom på de begrænsninger, der gælder for indførslen af stoffer, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, og som ikke må gøres tilgængelige for almindelige borgere. Af samme grund opfordres medlemsstaterne endvidere til at sikre, at den brede offentlighed gøres bekendt med, at disse begrænsninger også gælder for småforsendelser til privatpersoner og for forsendelser, som erhverves af endelige forbrugere ved fjernbestilling. |
| --- | --- |

(14)

For effektivt at gennemføre bestemmelserne vedrørende indførsel af udgangsstoffer til eksplosivstoffer opfordres medlemsstaterne til at sikre, at internationale rejsende gøres opmærksom på de begrænsninger, der gælder for indførslen af stoffer, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, og som ikke må gøres tilgængelige for almindelige borgere. Af samme grund opfordres medlemsstaterne endvidere til at sikre, at den brede offentlighed gøres bekendt med, at disse begrænsninger også gælder for småforsendelser til privatpersoner og for forsendelser, som erhverves af endelige forbrugere ved fjernbestilling.

| (15) | Oplysninger, som medlemsstaterne giver til erhvervslivet, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), kan være et værdifuldt middel til at gøre det lettere at overholde denne forordning, under hensyntagen til vigtigheden af at minimere de administrative byrder for SMV'er. |
| --- | --- |

(15)

Oplysninger, som medlemsstaterne giver til erhvervslivet, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), kan være et værdifuldt middel til at gøre det lettere at overholde denne forordning, under hensyntagen til vigtigheden af at minimere de administrative byrder for SMV'er.

| (16) | Da det ville være uforholdsmæssigt at forbyde brugen af udgangsstoffer til eksplosivstoffer i erhvervsmæssigt øjemed, bør begrænsningerne vedrørende tilgængeliggørelse, indførsel, besiddelse og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer kun gælde den brede offentlighed. I lyset af denne forordnings generelle formål er det imidlertid hensigtsmæssigt at fastsætte en indberetningsmekanisme, der både omfatter professionelle brugere i hele leverandørkæden og almindelige borgere, som er involveret i transaktioner, der på grund af deres art eller omfang må betragtes som mistænkelige. Med henblik herpå bør medlemsstaterne oprette nationale kontaktpunkter til indberetning af mistænkelige transaktioner. |
| --- | --- |

(16)

Da det ville være uforholdsmæssigt at forbyde brugen af udgangsstoffer til eksplosivstoffer i erhvervsmæssigt øjemed, bør begrænsningerne vedrørende tilgængeliggørelse, indførsel, besiddelse og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer kun gælde den brede offentlighed. I lyset af denne forordnings generelle formål er det imidlertid hensigtsmæssigt at fastsætte en indberetningsmekanisme, der både omfatter professionelle brugere i hele leverandørkæden og almindelige borgere, som er involveret i transaktioner, der på grund af deres art eller omfang må betragtes som mistænkelige. Med henblik herpå bør medlemsstaterne oprette nationale kontaktpunkter til indberetning af mistænkelige transaktioner.

| (17) | Forskellige transaktioner vedrørende udgangsstoffer til eksplosivstoffer kan betragtes som mistænkelige og dermed underlagt indberetningspligt. For eksempel er dette tilfældet, hvor den potentielle kunde (professionel eller ikke-professionel) virker uklar med hensyn til den påtænkte brug, forekommer ubekendt med den påtænkte brug eller ikke troværdigt kan redegøre for brugen, har til hensigt at købe stoffer i usædvanlige mængder, usædvanlige koncentrationer eller usædvanlige kombinationer, ikke er villig til at forelægge legitimation for identitet eller bopæl, eller insisterer på at bruge ualmindelige betalingsmetoder, herunder store kontantbeløb. Økonomiske aktører bør have mulighed for at forbeholde sig retten til at afvise en sådan transaktion. |
| --- | --- |

(17)

Forskellige transaktioner vedrørende udgangsstoffer til eksplosivstoffer kan betragtes som mistænkelige og dermed underlagt indberetningspligt. For eksempel er dette tilfældet, hvor den potentielle kunde (professionel eller ikke-professionel) virker uklar med hensyn til den påtænkte brug, forekommer ubekendt med den påtænkte brug eller ikke troværdigt kan redegøre for brugen, har til hensigt at købe stoffer i usædvanlige mængder, usædvanlige koncentrationer eller usædvanlige kombinationer, ikke er villig til at forelægge legitimation for identitet eller bopæl, eller insisterer på at bruge ualmindelige betalingsmetoder, herunder store kontantbeløb. Økonomiske aktører bør have mulighed for at forbeholde sig retten til at afvise en sådan transaktion.

| (18) | I lyset af denne forordnings generelle formål opfordres de kompetente myndigheder til at oplyse det relevante nationale kontaktpunkt om ethvert afslag på en ansøgning om licens, hvis afslaget er baseret på, at der er rimelig grund til at tvivle på, at den påtænkte brug er lovlig, eller at brugeren har lovlige hensigter. De kompetente myndigheder opfordres ligeledes til at oplyse det nationale kontaktpunkt om suspension eller tilbagekaldelse af en licens. |
| --- | --- |

(18)

I lyset af denne forordnings generelle formål opfordres de kompetente myndigheder til at oplyse det relevante nationale kontaktpunkt om ethvert afslag på en ansøgning om licens, hvis afslaget er baseret på, at der er rimelig grund til at tvivle på, at den påtænkte brug er lovlig, eller at brugeren har lovlige hensigter. De kompetente myndigheder opfordres ligeledes til at oplyse det nationale kontaktpunkt om suspension eller tilbagekaldelse af en licens.

| (19) | For at forhindre og afsløre mulig ulovlig brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer er det ønskeligt, at de nationale kontaktpunkter registrerer indberettede mistænkelige transaktioner, og at de kompetente myndigheder træffer de nødvendige foranstaltninger til at efterforske de konkrete omstændigheder, herunder hvorvidt den relevante økonomiske aktivitet, som udøves af en professionel bruger, der er involveret i en mistænkelig transaktion, er reel. |
| --- | --- |

(19)

For at forhindre og afsløre mulig ulovlig brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer er det ønskeligt, at de nationale kontaktpunkter registrerer indberettede mistænkelige transaktioner, og at de kompetente myndigheder træffer de nødvendige foranstaltninger til at efterforske de konkrete omstændigheder, herunder hvorvidt den relevante økonomiske aktivitet, som udøves af en professionel bruger, der er involveret i en mistænkelig transaktion, er reel.

| (20) | I de tilfælde, hvor det er muligt, bør der fastsættes koncentrationsgrænseværdier, over hvilke adgangen til visse udgangsstoffer til eksplosivstoffer er begrænset, mens der for visse andre udgangsstoffer til eksplosivstoffers vedkommende kun bør fastsættes regler om indberetning af mistænkelige transaktioner. Kriterierne for at fastslå, hvilke foranstaltninger der bør gælde for hvilke udgangsstoffer til eksplosivstoffer, omfatter trusselsniveauet forbundet med det berørte udgangsstof til eksplosivstoffer, omfanget af handelen med det berørte udgangsstof til eksplosivstoffer og muligheden for at fastsætte et koncentrationsniveau, under hvilket udgangsstoffet til eksplosivstoffer stadig kan bruges til de lovlige formål, den gøres tilgængelig til. Disse kriterier bør fortsat være retningsgivende for eventuelle yderligere tiltag med hensyn til udgangsstoffer til eksplosivstoffer, der på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(20)

I de tilfælde, hvor det er muligt, bør der fastsættes koncentrationsgrænseværdier, over hvilke adgangen til visse udgangsstoffer til eksplosivstoffer er begrænset, mens der for visse andre udgangsstoffer til eksplosivstoffers vedkommende kun bør fastsættes regler om indberetning af mistænkelige transaktioner. Kriterierne for at fastslå, hvilke foranstaltninger der bør gælde for hvilke udgangsstoffer til eksplosivstoffer, omfatter trusselsniveauet forbundet med det berørte udgangsstof til eksplosivstoffer, omfanget af handelen med det berørte udgangsstof til eksplosivstoffer og muligheden for at fastsætte et koncentrationsniveau, under hvilket udgangsstoffet til eksplosivstoffer stadig kan bruges til de lovlige formål, den gøres tilgængelig til. Disse kriterier bør fortsat være retningsgivende for eventuelle yderligere tiltag med hensyn til udgangsstoffer til eksplosivstoffer, der på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde.

| (21) | Det er teknisk ikke muligt at fastsætte koncentrationsgrænseværdier for hexamin i brændselstabletter. Der er desuden mange lovlige anvendelser af svovlsyre, acetone, kaliumnitrat, natriumnitrat, calciumnitrat og kalkammonsalpeter. En forordning på EU-plan om begrænsning af salg af disse stoffer til den brede offentlighed ville føre til uforholdsmæssigt høje administrations- og overholdelsesomkostninger for forbrugere, offentlige myndigheder og virksomheder. Men i lyset af formålene for denne forordning bør der vedtages foranstaltninger for at fremme indberetningen af mistænkelige transaktioner for så vidt angår hexaminbrændselstabletter og for så vidt angår andre udgangsstoffer til eksplosivstoffer, hvortil der ikke findes egnede og sikre alternativer. |
| --- | --- |

(21)

Det er teknisk ikke muligt at fastsætte koncentrationsgrænseværdier for hexamin i brændselstabletter. Der er desuden mange lovlige anvendelser af svovlsyre, acetone, kaliumnitrat, natriumnitrat, calciumnitrat og kalkammonsalpeter. En forordning på EU-plan om begrænsning af salg af disse stoffer til den brede offentlighed ville føre til uforholdsmæssigt høje administrations- og overholdelsesomkostninger for forbrugere, offentlige myndigheder og virksomheder. Men i lyset af formålene for denne forordning bør der vedtages foranstaltninger for at fremme indberetningen af mistænkelige transaktioner for så vidt angår hexaminbrændselstabletter og for så vidt angår andre udgangsstoffer til eksplosivstoffer, hvortil der ikke findes egnede og sikre alternativer.

| (22) | Tyveri af udgangsstoffer til eksplosivstoffer er et middel til at skaffe udgangsmaterialer til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte, at der skal ske indberetning af væsentlig tyveri og bortkomst af stoffer, der er underlagt foranstaltninger i henhold til denne forordning. For at lette sporingen af gerningsmændene og alarmere de kompetente myndigheder i andre medlemsstater om mulige trusler, opfordres de nationale kontaktpunkter til, når det er hensigtsmæssigt, at gøre brug af Europols system for tidlig varsling. |
| --- | --- |

(22)

Tyveri af udgangsstoffer til eksplosivstoffer er et middel til at skaffe udgangsmaterialer til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte, at der skal ske indberetning af væsentlig tyveri og bortkomst af stoffer, der er underlagt foranstaltninger i henhold til denne forordning. For at lette sporingen af gerningsmændene og alarmere de kompetente myndigheder i andre medlemsstater om mulige trusler, opfordres de nationale kontaktpunkter til, når det er hensigtsmæssigt, at gøre brug af Europols system for tidlig varsling.

| (23) | Medlemsstaterne bør fastsætte regler for sanktioner for overtrædelser af denne forordning. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterne bør fastsætte regler for sanktioner for overtrædelser af denne forordning. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

| (24) | I medfør af bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (4) er det forbudt at levere ammoniumnitrat, der let kan misbruges som et udgangsstof til eksplosivstoffer, til almindelige borgere. Imidlertid er det tilladt at levere ammoniumnitrat til visse professionelle brugere, hovedsagelig landbrugere. Derfor bør sådan levering være omfattet af den indberetningsmekanisme for mistænkelige transaktioner, der er indført ved nærværende forordning, da der ikke er noget tilsvarende krav i forordning (EF) nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(24)

I medfør af bilag XVII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (4) er det forbudt at levere ammoniumnitrat, der let kan misbruges som et udgangsstof til eksplosivstoffer, til almindelige borgere. Imidlertid er det tilladt at levere ammoniumnitrat til visse professionelle brugere, hovedsagelig landbrugere. Derfor bør sådan levering være omfattet af den indberetningsmekanisme for mistænkelige transaktioner, der er indført ved nærværende forordning, da der ikke er noget tilsvarende krav i forordning (EF) nr. 1907/2006.

| (25) | Denne forordning medfører behandling af personoplysninger og videregivelse af disse oplysninger til tredjemand i tilfælde af mistænkelige transaktioner. Denne behandling og videregivelse indebærer et alvorligt indgreb i den grundlæggende ret til beskyttelse af privatlivets fred og retten til beskyttelse af personoplysninger. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) finder anvendelse på behandling af personoplysninger, der foretages inden for rammerne af denne forordning. Det bør derfor sikres, at den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger vedrørende fysiske personer, hvis personoplysninger behandles i medfør af denne forordning, sikres på behørig vis. Navnlig bør behandlingen af personoplysninger i forbindelse med udstedelse af licenser, registrering af transaktioner og indberetning af mistænkelige transaktioner foretages i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF, herunder de generelle principper for databeskyttelse, der vedrører dataminimering, formålsbegrænsning, proportionalitet og nødvendighed og kravet om at tage behørigt hensyn til den registreredes ret til indsigt, berigtigelse og sletning. |
| --- | --- |

(25)

Denne forordning medfører behandling af personoplysninger og videregivelse af disse oplysninger til tredjemand i tilfælde af mistænkelige transaktioner. Denne behandling og videregivelse indebærer et alvorligt indgreb i den grundlæggende ret til beskyttelse af privatlivets fred og retten til beskyttelse af personoplysninger. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) finder anvendelse på behandling af personoplysninger, der foretages inden for rammerne af denne forordning. Det bør derfor sikres, at den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger vedrørende fysiske personer, hvis personoplysninger behandles i medfør af denne forordning, sikres på behørig vis. Navnlig bør behandlingen af personoplysninger i forbindelse med udstedelse af licenser, registrering af transaktioner og indberetning af mistænkelige transaktioner foretages i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF, herunder de generelle principper for databeskyttelse, der vedrører dataminimering, formålsbegrænsning, proportionalitet og nødvendighed og kravet om at tage behørigt hensyn til den registreredes ret til indsigt, berigtigelse og sletning.

| (26) | Valget af de stoffer, som terrorister og andre kriminelle bruger til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer, kan hurtigt ændre sig. Det bør derfor være muligt at medtage yderligere stoffer i den ordning, der indføres med denne forordning, om nødvendigt ved brug af en hasteprocedure. |
| --- | --- |

(26)

Valget af de stoffer, som terrorister og andre kriminelle bruger til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer, kan hurtigt ændre sig. Det bør derfor være muligt at medtage yderligere stoffer i den ordning, der indføres med denne forordning, om nødvendigt ved brug af en hasteprocedure.

| (27) | For at tage højde for udviklingen med hensyn til misbrug af stoffer som udgangsstoffer til eksplosivstoffer, og forudsat at der foretages passende høring af relevante interessenter for at tage hensyn til den potentielt betydelige virkning på økonomiske aktører, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår ændringer af de koncentrationsgrænseværdier, over hvilke visse stoffer, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, ikke må gøres tilgængelige for den brede offentlighed, og tilføjelse af yderligere stoffer, for hvilke mistænkelige transaktioner skal indberettes. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(27)

For at tage højde for udviklingen med hensyn til misbrug af stoffer som udgangsstoffer til eksplosivstoffer, og forudsat at der foretages passende høring af relevante interessenter for at tage hensyn til den potentielt betydelige virkning på økonomiske aktører, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår ændringer af de koncentrationsgrænseværdier, over hvilke visse stoffer, der er underlagt begrænsninger ved denne forordning, ikke må gøres tilgængelige for den brede offentlighed, og tilføjelse af yderligere stoffer, for hvilke mistænkelige transaktioner skal indberettes. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (28) | Kommissionen bør foretage løbende evaluering af listen over stoffer, som ikke må gøres tilgængelige for den brede offentlighed over visse koncentrationsgrænseværdier, og af listen over stoffer, for hvilke mistænkelige transaktioner skal indberettes. Kommissionen bør, når det er berettiget og for at tage højde for udviklingen med hensyn til misbrug af stoffer som udgangsstoffer til eksplosivstoffer, udarbejde lovgivningsforslag med henblik på at tilføje eller fjerne stoffer fra førstnævnte liste eller at fjerne stoffer fra sidstnævnte liste. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bør foretage løbende evaluering af listen over stoffer, som ikke må gøres tilgængelige for den brede offentlighed over visse koncentrationsgrænseværdier, og af listen over stoffer, for hvilke mistænkelige transaktioner skal indberettes. Kommissionen bør, når det er berettiget og for at tage højde for udviklingen med hensyn til misbrug af stoffer som udgangsstoffer til eksplosivstoffer, udarbejde lovgivningsforslag med henblik på at tilføje eller fjerne stoffer fra førstnævnte liste eller at fjerne stoffer fra sidstnævnte liste.

| (29) | Der bør indføres en beskyttelsesklausul, der sikrer en passende EU-procedure med henblik på at håndtere stoffer, der ikke allerede er underlagt begrænsninger ved denne forordning, men som en medlemsstat har rimelig grund til at antage kan bruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer. |
| --- | --- |

(29)

Der bør indføres en beskyttelsesklausul, der sikrer en passende EU-procedure med henblik på at håndtere stoffer, der ikke allerede er underlagt begrænsninger ved denne forordning, men som en medlemsstat har rimelig grund til at antage kan bruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer.

| (30) | Henset til de specifikke risici, der skal behandles i denne forordning, er det desuden hensigtsmæssigt at tillade medlemsstaterne under visse omstændigheder at vedtage beskyttelsesforanstaltninger, herunder for så vidt angår stoffer, der allerede er underlagt foranstaltninger i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(30)

Henset til de specifikke risici, der skal behandles i denne forordning, er det desuden hensigtsmæssigt at tillade medlemsstaterne under visse omstændigheder at vedtage beskyttelsesforanstaltninger, herunder for så vidt angår stoffer, der allerede er underlagt foranstaltninger i henhold til denne forordning.

| (31) | På grund af denne forordnings krav vedrørende oplysninger, der skal gives til Kommissionen og medlemsstaterne, vil det være uhensigtsmæssigt at lade sådanne nye beskyttelsesforanstaltninger være underlagt den ordning, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (6), uanset om de vedrører stoffer, der allerede er underlagt foranstaltninger i henhold til denne forordning, eller stoffer, der ikke er omfattet heraf. |
| --- | --- |

(31)

På grund af denne forordnings krav vedrørende oplysninger, der skal gives til Kommissionen og medlemsstaterne, vil det være uhensigtsmæssigt at lade sådanne nye beskyttelsesforanstaltninger være underlagt den ordning, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (6), uanset om de vedrører stoffer, der allerede er underlagt foranstaltninger i henhold til denne forordning, eller stoffer, der ikke er omfattet heraf.

| (32) | I betragtning af formålene med denne forordning og den indvirkning, den kan have på borgernes sikkerhed og på det indre marked, bør Kommissionen på grundlag af de løbende drøftelser i det stående udvalg vedrørende udgangsstoffer forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om eventuelle problemer, der opstår som følge af gennemførelsen af denne forordning, om det ønskelige i og gennemførligheden af at udvide dens anvendelsesområde, både med hensyn til at omfatte professionelle brugere og med hensyn til i bestemmelserne om indberetning af mistænkelige transaktioner at medtage bortkomst og tyveri af stoffer, der, selv om de ikke er underlagt foranstaltninger i henhold til denne forordning, er identificeret som stoffer, der har været brugt til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer (ikkeregistrerede udgangsstoffer til eksplosivstoffer). Endvidere bør Kommissionen, under hensyntagen til medlemsstaternes relevante erfaringer og en vurdering af omkostninger og fordele, forelægge en rapport om det ønskelige i og gennemførligheden af at styrke og harmonisere systemet yderligere på baggrund af truslen mod den offentlige sikkerhed. Som led i revisionen bør Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om mulighederne for at overføre bestemmelser om ammoniumnitrat fra forordning (EF) nr. 1907/2006 til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(32)

I betragtning af formålene med denne forordning og den indvirkning, den kan have på borgernes sikkerhed og på det indre marked, bør Kommissionen på grundlag af de løbende drøftelser i det stående udvalg vedrørende udgangsstoffer forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om eventuelle problemer, der opstår som følge af gennemførelsen af denne forordning, om det ønskelige i og gennemførligheden af at udvide dens anvendelsesområde, både med hensyn til at omfatte professionelle brugere og med hensyn til i bestemmelserne om indberetning af mistænkelige transaktioner at medtage bortkomst og tyveri af stoffer, der, selv om de ikke er underlagt foranstaltninger i henhold til denne forordning, er identificeret som stoffer, der har været brugt til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer (ikkeregistrerede udgangsstoffer til eksplosivstoffer). Endvidere bør Kommissionen, under hensyntagen til medlemsstaternes relevante erfaringer og en vurdering af omkostninger og fordele, forelægge en rapport om det ønskelige i og gennemførligheden af at styrke og harmonisere systemet yderligere på baggrund af truslen mod den offentlige sikkerhed. Som led i revisionen bør Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om mulighederne for at overføre bestemmelser om ammoniumnitrat fra forordning (EF) nr. 1907/2006 til nærværende forordning.

| (33) | Målet for denne forordning, nemlig at begrænse den brede offentligheds adgang til udgangsstoffer til eksplosivstoffer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af begrænsningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(33)

Målet for denne forordning, nemlig at begrænse den brede offentligheds adgang til udgangsstoffer til eksplosivstoffer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af begrænsningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (34) | I medfør af artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7) har Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgivet en udtalelse (8). |
| --- | --- |

(34)

I medfør af artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7) har Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgivet en udtalelse (8).

| (35) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der navnlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig beskyttelsen af personoplysninger, frihed til at oprette og drive egen virksomhed, ejendomsretten og princippet om ikkeforskelsbehandling. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaterne i overensstemmelse med disse rettigheder og principper — |
| --- | --- |

(35)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der navnlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig beskyttelsen af personoplysninger, frihed til at oprette og drive egen virksomhed, ejendomsretten og princippet om ikkeforskelsbehandling. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaterne i overensstemmelse med disse rettigheder og principper —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Denne forordning indfører harmoniserede regler for tilgængeliggørelse, indførsel, besiddelse og brug af stoffer eller blandinger, der kan misbruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer, for at begrænse den brede offentligheds adgang til disse stoffer eller blandinger og sikre en passende indberetning af mistænkelige transaktioner i hele leverandørkæden.

Denne forordning berører ikke anvendelsen af andre strengere bestemmelser i EU-retten vedrørende de stoffer, der er opført i bilagene.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på de stoffer, der er opført i bilagene, og på blandinger og stoffer, hvori de er indeholdt.

2.   Forordningen finder ikke anvendelse på:

| a) | artikler som defineret i artikel 3, nr. 3), i forordning (EF) nr. 1907/2006 |
| --- | --- |

a)

artikler som defineret i artikel 3, nr. 3), i forordning (EF) nr. 1907/2006

| b) | pyrotekniske artikler som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/23/EF af 23. maj 2007 om markedsføring af pyrotekniske artikler (9), pyrotekniske artikler, der i overensstemmelse med national lovgivning er beregnet til ikkekommerciel anvendelse inden for de væbnede styrker, de retshåndhævende myndigheder eller brandvæsenet, pyroteknisk udstyr der er omfattet af Rådets direktiv 96/98/EF af 20. december 1996 om udstyr på skibe (10), pyrotekniske artikler beregnet til brug i luftfartsindustrien eller knaldhætter beregnet til legetøj |
| --- | --- |

b)

pyrotekniske artikler som defineret i artikel 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/23/EF af 23. maj 2007 om markedsføring af pyrotekniske artikler (9), pyrotekniske artikler, der i overensstemmelse med national lovgivning er beregnet til ikkekommerciel anvendelse inden for de væbnede styrker, de retshåndhævende myndigheder eller brandvæsenet, pyroteknisk udstyr der er omfattet af Rådets direktiv 96/98/EF af 20. december 1996 om udstyr på skibe (10), pyrotekniske artikler beregnet til brug i luftfartsindustrien eller knaldhætter beregnet til legetøj

| c) | lægemidler, der lovligt er gjort tilgængelige for en almindelig borger på grundlag af en lægerecept i overensstemmelse med gældende national lovgivning. |
| --- | --- |

c)

lægemidler, der lovligt er gjort tilgængelige for en almindelig borger på grundlag af en lægerecept i overensstemmelse med gældende national lovgivning.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1)   »stof«: et stof som omhandlet i artikel 3, nr. 1), i forordning (EF) nr. 1907/2006

2)   »blanding«: en blanding som omhandlet i artikel 3, nr. 2), i forordning (EF) nr. 1907/2006

3)   »artikel«: en artikel som omhandlet i artikel 3, nr. 3), i forordning (EF) nr. 1907/2006

4)   »gøre tilgængelig«: enhver levering enten mod betaling eller vederlagsfrit

5)   »indførsel«: den handling at bringe et stof ind på en medlemsstats område enten fra en anden medlemsstat eller fra et tredjeland

6)   »brug«: enhver forarbejdning, formulering, oplagring, behandling eller blanding, herunder ved fremstilling af en artikel, eller enhver anden anvendelse

7)   »almindelig borger«: enhver fysisk person, der ikke handler som led i sin sædvanlige virksomhed som handlende eller forretningsdrivende eller sin sædvanlige profession

8)   »mistænkelig transaktion«: enhver transaktion vedrørende de stoffer, der er opført i bilagene, eller blandinger eller stoffer, hvori de er indeholdt, herunder transaktioner med professionelle brugere, hvor der er begrundet mistanke om, at stoffet eller blandingen er beregnet til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer

9)   »økonomisk aktør«: enhver fysisk eller juridisk person, et offentligt organ eller en gruppe af sådanne personer og/eller organer, der leverer produkter eller tjenesteydelser på markedet

10)   »udgangsstof til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger«: et stof opført i bilag I, i en højere koncentration end den tilhørende grænseværdi fastsat i nævnte bilag, herunder en blanding eller et andet stof, hvori et sådant opført stof findes i en højere koncentration end den tilhørende grænseværdi.

Artikel 4

Tilgængeliggørelse, indførsel, besiddelse og brug

1.   Udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger må ikke gøres tilgængelige for, eller indføres, besiddes eller bruges af almindelige borgere.

2.   Uanset stk. 1 kan en medlemsstat opretholde eller indføre en licensordning, der muliggør, at udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger gøres tilgængelige for, eller besiddes eller bruges af almindelige borgere, såfremt den almindelige borger indhenter, og efter anmodning forelægger, en licens til erhvervelse, besiddelse eller brug af dem, som er udstedt i overensstemmelse med artikel 7 af en kompetent myndighed i den medlemsstat, hvor det pågældende udgangsstof til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger skal erhverves, besiddes eller bruges.

3.   Uanset stk. 1 og 2 kan en medlemsstat opretholde eller indføre en registreringsordning, der muliggør, at følgende udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger gøres tilgængelige for eller besiddes eller bruges af almindelige borgere, såfremt den økonomiske aktør, der gør dem tilgængelige, registrerer hver enkelt transaktion i overensstemmelse med de nærmere bestemmelser, der er fastsat i artikel 8:

| a) | hydrogenperoxid (CAS-nr. 7722-84-1) i højere koncentrationer end den grænseværdi, der er fastsat i bilag I, men ikke højere end 35 % w/w |
| --- | --- |

a)

hydrogenperoxid (CAS-nr. 7722-84-1) i højere koncentrationer end den grænseværdi, der er fastsat i bilag I, men ikke højere end 35 % w/w

| b) | nitromethan (CAS-nr. 75-52-5) i højere koncentrationer end den grænseværdi, der er fastsat i bilag I, men ikke højere end 40 % w/w |
| --- | --- |

b)

nitromethan (CAS-nr. 75-52-5) i højere koncentrationer end den grænseværdi, der er fastsat i bilag I, men ikke højere end 40 % w/w

| c) | salpetersyre (CAS-nr. 7697-37-2) i højere koncentrationer end den grænseværdi, der er fastsat i bilag I, men ikke højere end 10 % w/w. |
| --- | --- |

c)

salpetersyre (CAS-nr. 7697-37-2) i højere koncentrationer end den grænseværdi, der er fastsat i bilag I, men ikke højere end 10 % w/w.

4.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om alle de foranstaltninger, de træffer med henblik på at gennemføre en eller flere af ordningerne i stk. 2 og 3. I underretningen anføres de udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger, for hvilke medlemsstaten har fastsat undtagelser.

5.   Kommissionen gør en liste over de foranstaltninger, som medlemsstaterne har underrettet om i overensstemmelse med stk. 4, offentligt tilgængelig.

6.   Har en almindelig borger til hensigt at indføre et udgangsstof til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger i en medlemsstat, der har fastsat en undtagelse fra stk. 1 ved at anvende en licensordning i overensstemmelse med stk. 2 og/eller en registreringsordning i overensstemmelse med stk. 3 eller med artikel 17, indhenter den pågældende og forelægger efter anmodning en licens, som er udstedt i overensstemmelse med reglerne i artikel 7, og som er gyldig i denne medlemsstat, for den kompetente myndighed.

7.   En økonomisk aktør, der gør et udgangsstof til eksplosivstoffer tilgængelig for en almindelig borger i overensstemmelse med stk. 2, skal for hver enkelt transaktion stille krav om forevisning af en licens, eller, hvis udgangsstoffet til eksplosivstoffer gøres tilgængelig i overensstemmelse med stk. 3, registrere transaktionen i overensstemmelse med den ordning, som er fastsat af den medlemsstat, hvor udgangsstoffet til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger gøres tilgængelig.

Artikel 5

Mærkning

En økonomisk aktør, der har til hensigt at gøre udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger tilgængelige for en almindelig borger, sikrer, enten ved at anbringe en passende mærkning eller ved at kontrollere, at en passende mærkning anbringes, at emballagen tydeligt angiver, at almindelige borgeres erhvervelse, besiddelse eller brug af det pågældende udgangsstof til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger er omfattet af en begrænsning, jf. artikel 4, stk. 1, 2 og 3.

Artikel 6

Fri bevægelighed

Med forbehold af artikel 1, stk. 2, og artikel 13, og medmindre andet er fastsat i denne forordning eller i andre EU-retsakter, må medlemsstaterne ikke af grunde, der vedrører forebyggelse af ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer, forbyde, begrænse eller hindre tilgængeliggørelsen af:

| a) | de stoffer, der er opført i bilag I, i koncentrationer der ikke er højere end de grænseværdier, der er fastsat deri, eller |
| --- | --- |

a)

de stoffer, der er opført i bilag I, i koncentrationer der ikke er højere end de grænseværdier, der er fastsat deri, eller

| b) | de stoffer, der er opført i bilag II. |
| --- | --- |

b)

de stoffer, der er opført i bilag II.

Artikel 7

Licenser

1.   Hver medlemsstat, der udsteder licenser til almindelige borgere med en legitim interesse i at erhverve, indføre, besidde eller bruge udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger, fastsætter regler for udstedelse af licens, jf. artikel 4, stk. 2 og 6. Når den kompetente myndighed i en medlemsstat vurderer, om der skal udstedes licens, tager den hensyn til alle relevante omstændigheder og navnlig til, om den påtænkte brug af stoffet er lovlig. Licensen afvises, hvis der er rimelig grund til at betvivle, at den påtænkte brug er lovlig eller, at brugeren har til hensigt at bruge det til et lovligt formål.

2.   Den kompetente myndighed kan vælge, hvordan den vil begrænse licensens gyldighed, ved at tillade anvendelse én eller flere gange for en periode på højst tre år. Den kompetente myndighed kan forpligte indehaveren af licensen til indtil licensens anførte udløb at godtgøre, at betingelserne for at udstede licensen fortsat er opfyldt. I licensen nævnes de udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger, for hvilke licensen er udstedt.

3.   De kompetente myndigheder kan kræve, at ansøgerne betaler et gebyr for at ansøge om licens. Et sådant gebyr må ikke overstige omkostningerne ved behandling af ansøgningen.

4.   Den kompetente myndighed kan suspendere eller tilbagekalde licensen, når der er rimelig grund til at antage, at betingelserne for at udstede licensen ikke længere er opfyldt.

5.   Klager over enhver afgørelse truffet af den kompetente myndighed og tvister vedrørende overholdelse af licensbetingelserne behandles af et relevant organ, der er kompetent i henhold til den nationale lovgivning.

6.   Licenser udstedt af en medlemsstats kompetente myndigheder kan anerkendes i andre medlemsstater. Kommissionen udarbejder senest den 2. september 2014, efter høring af det stående udvalg vedrørende udgangsstoffer, tekniske retningslinjer for licenserne med henblik på at lette gensidig anerkendelse heraf. Disse retningslinjer skal også indeholde information om, hvilke oplysninger de licenser, der tillader indførsel af udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger, skal indeholde, herunder et udkast til udformning af sådanne licenser.

Artikel 8

Registrering af transaktioner

1.   Almindelige borgere skal til brug for registreringen i medfør af artikel 4, stk. 3, identificere sig ved hjælp af et officielt identitetsdokument.

2.   Registreringen skal som minimum omfatte følgende oplysninger:

| a) | navn, adresse og, hvor det er relevant, enten den almindelige borgers identifikationsnummer eller vedkommendes officielle identitetsdokuments type og nummer |
| --- | --- |

a)

navn, adresse og, hvor det er relevant, enten den almindelige borgers identifikationsnummer eller vedkommendes officielle identitetsdokuments type og nummer

| b) | stoffets eller blandingens navn, herunder dets/dens koncentration |
| --- | --- |

b)

stoffets eller blandingens navn, herunder dets/dens koncentration

| c) | mængden af stoffet eller blandingen |
| --- | --- |

c)

mængden af stoffet eller blandingen

| d) | påtænkt brug af stoffet eller blandingen som angivet af den almindelige borger |
| --- | --- |

d)

påtænkt brug af stoffet eller blandingen som angivet af den almindelige borger

| e) | dato og sted for transaktionen |
| --- | --- |

e)

dato og sted for transaktionen

| f) | den almindelige borgers underskrift. |
| --- | --- |

f)

den almindelige borgers underskrift.

3.   Registreringen opbevares i en periode på fem år fra datoen for transaktionen. I denne periode gøres registreringen tilgængelig for inspektion efter anmodning fra de kompetente myndigheder.

4.   Registreringen skal opbevares på papir eller på et andet varigt medium og være tilgængelig for inspektion til enhver tid i hele den i stk. 3 omhandlede periode. Elektronisk lagrede data skal:

| a) | stemme overens med udformningen og indholdet af de tilsvarende papirdokumenter, og |
| --- | --- |

a)

stemme overens med udformningen og indholdet af de tilsvarende papirdokumenter, og

| b) | til enhver tid være let tilgængelige i hele den i stk. 3 omhandlede periode. |
| --- | --- |

b)

til enhver tid være let tilgængelige i hele den i stk. 3 omhandlede periode.

Artikel 9

Indberetning af mistænkelige transaktioner, bortkomst og tyveri

1.   Mistænkelige transaktioner med de stoffer, der er opført i bilagene, eller med blandinger eller stoffer, hvori de er indeholdt, skal indberettes i overensstemmelse med denne artikel.

2.   Hver medlemsstat opretter et eller flere nationalе kontaktpunkter med klart angivet telefonnummer og e-mailadresse til indberetning af mistænkelige transaktioner.

3.   Økonomiske aktører kan forbeholde sig retten til at afvise den mistænkelige transaktion og skal indberette transaktionen eller den forsøgte transaktion uden unødig forsinkelse, herunder, hvis det er muligt, kundens identitet, til det nationale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor transaktionen blev gennemført eller forsøgt, såfremt de har rimelig grund til at antage, at en planlagt transaktion med et eller flere af de stoffer, der er opført i bilagene, eller med blandinger eller stoffer, hvori de er indeholdt, er en mistænkelig transaktion, idet der tages hensyn til alle omstændigheder og især til, om den potentielle kunde:

| a) | virker uklar med hensyn til den påtænkte brug af stoffet eller blandingen |
| --- | --- |

a)

virker uklar med hensyn til den påtænkte brug af stoffet eller blandingen

| b) | forekommer ubekendt med den påtænkte brug af stoffet eller blandingen eller ikke troværdigt kan redegøre for den påtænkte brug |
| --- | --- |

b)

forekommer ubekendt med den påtænkte brug af stoffet eller blandingen eller ikke troværdigt kan redegøre for den påtænkte brug

| c) | har til hensigt at købe stoffer i mængder, kombinationer eller koncentrationer, der er usædvanlige til privat brug |
| --- | --- |

c)

har til hensigt at købe stoffer i mængder, kombinationer eller koncentrationer, der er usædvanlige til privat brug

| d) | ikke er villig til at forelægge legitimation for identitet eller bopæl, eller |
| --- | --- |

d)

ikke er villig til at forelægge legitimation for identitet eller bopæl, eller

| e) | insisterer på at bruge ualmindelige betalingsmetoder, herunder store kontantbeløb. |
| --- | --- |

e)

insisterer på at bruge ualmindelige betalingsmetoder, herunder store kontantbeløb.

4.   Økonomiske aktører skal også indberette væsentlig bortkomst og tyveri af de stoffer, der er opført i bilagene, og af blandinger eller stoffer, hvori de er indeholdt, til det nationale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor bortkomsten eller tyveriet har fundet sted.

5.   For at lette samarbejdet mellem de kompetente myndigheder og de økonomiske aktører udarbejder Kommissionen efter at have hørt det stående udvalg vedrørende udgangsstoffer senest den 2. september 2014 en vejledning til brug for leverandørkæden i den kemiske industri og, hvis det er relevant, for de kompetente myndigheder. Vejledningen skal navnlig indeholde:

| a) | oplysninger om, hvordan mistænkelige transaktioner identificeres og indberettes, navnlig med hensyn til de koncentrationer og/eller mængder af stoffer, der er opført i bilag II, hvorunder der ikke normalt kræves nogen foranstaltninger |
| --- | --- |

a)

oplysninger om, hvordan mistænkelige transaktioner identificeres og indberettes, navnlig med hensyn til de koncentrationer og/eller mængder af stoffer, der er opført i bilag II, hvorunder der ikke normalt kræves nogen foranstaltninger

| b) | oplysninger om, hvordan væsentlig bortkomst og tyveri identificeres og indberettes |
| --- | --- |

b)

oplysninger om, hvordan væsentlig bortkomst og tyveri identificeres og indberettes

| c) | andre oplysninger som vurderes at være nyttige. |
| --- | --- |

c)

andre oplysninger som vurderes at være nyttige.

Kommissionen ajourfører regelmæssigt vejledningen.

6.   De kompetente myndigheder drager omsorg for, at vejledningen, jf. stk. 5, udbredes regelmæssigt på en måde, som de kompetente myndigheder finder hensigtsmæssig i overensstemmelse med vejledningens formål.

Artikel 10

Databeskyttelse

Medlemsstaterne sikrer, at behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning foregår i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF. Medlemsstaterne skal navnlig sikre, at behandlingen af personoplysninger, der er påkrævet i forbindelse med udstedelse af en licens i medfør af denne forordnings artikel 4, stk. 2 og 6, og artikel 7 eller i forbindelse med registrering af transaktioner i medfør af denne forordnings artikel 4, stk. 3, og artikel 8 og 17, og indberetning af mistænkelige transaktioner i medfør af denne forordnings artikel 9 sker i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF.

Artikel 11

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelse heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

Artikel 12

Ændring af bilagene

1.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 vedrørende ændringer af grænseværdierne i bilag I, i det omfang det er nødvendigt for at tage højde for udviklingen med hensyn til misbrug af stoffer som udgangsstoffer til eksplosivstoffer, eller på grundlag af forskning og afprøvning, samt vedrørende tilføjelse af stoffer i bilag II, når det er nødvendigt for at tage højde for udviklingen med hensyn til misbrug af stoffer som udgangsstoffer til eksplosivstoffer. Som led i udarbejdelsen af de delegerede retsakter tilstræber Kommissionen at høre relevante interessenter, navnlig den kemiske industri og detailsektoren.

Hvis det i tilfælde af en pludselig ændring i risikovurderingen hvad angår misbrug af stoffer til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer er påkrævet af særligt hastende årsager, anvendes proceduren i artikel 15 på delegerede retsakter vedtaget i henhold til nærværende artikel.

2.   Kommissionen vedtager en separat delegeret retsakt for hver enkelt ændring af grænseværdierne i bilag I og for hvert nyt stof, der tilføjes i bilag II. Hver delegeret retsakt skal være baseret på en analyse, der viser, at ændringen ikke forventes at føre til uforholdsmæssigt store byrder for de økonomiske aktører eller forbrugerne, idet der tages behørigt hensyn til de mål, der søges nået.

Artikel 13

Beskyttelsesklausul

1.   Har en medlemsstat rimelig grund til at antage, at et specifikt stof, der ikke er opført i bilagene, kan bruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer, kan den begrænse eller forbyde tilgængeliggørelsen, besiddelsen og brugen af dette stof, eller af enhver blanding eller ethvert stof, hvori det er indeholdt, eller den kan fastsætte, at stoffet er omfattet af bestemmelserne om indberetning af mistænkelige transaktioner i overensstemmelse med artikel 9.

2.   Har en medlemsstat rimelig grund til at antage, at et specifikt stof, der er opført i bilag I, kan bruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer ved en lavere koncentration end den grænseværdi, der er fastsat i bilag I, kan den yderligere begrænse eller forbyde tilgængeliggørelsen, besiddelsen og brugen af dette stof ved at fastsætte en lavere koncentrationsgrænseværdi.

3.   Har en medlemsstat rimelig grund til at fastsætte en koncentrationsgrænseværdi, over hvilken et stof, der er opført i bilag II, bør være underlagt de begrænsninger, der ellers finder anvendelse på udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger, kan den begrænse eller forbyde tilgængeliggørelsen, besiddelsen og brugen af dette stof ved at fastsætte en maksimalt tilladt koncentration.

4.   En medlemsstat, der begrænser eller forbyder stoffer i henhold til stk. 1, 2 eller 3, underretter øjeblikkelig Kommissionen og de andre medlemsstater herom, idet den begrunder sin beslutning.

5.   På baggrund af underretningen i medfør af stk. 4 undersøger Kommissionen øjeblikkelig, om der skal udarbejdes ændringer til bilagene i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, eller udarbejdes et lovgivningsforslag om ændring af bilagene. Den pågældende medlemsstat ændrer eller ophæver, hvis det er relevant, sine nationale foranstaltninger for at tage hensyn til enhver sådan ændring til bilagene.

6.   Medlemsstaterne underretter senest den 2. juni 2013 Kommissionen om enhver eksisterende national foranstaltning, der begrænser eller forbyder tilgængeliggørelsen, besiddelsen og brugen af et stof, eller af blandinger eller stoffer, hvori det er indeholdt, med den begrundelse, at det kan bruges til ulovlig fremstilling af eksplosivstoffer.

Artikel 14

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 12, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. marts 2013. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårs perioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel 12 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 12 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 15

Hasteprocedure

1.   Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet af en delegeret retsakt anføres begrundelses for anvendelse af hasteproceduren.

2.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren i artikel 14, stk. 5, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse.

Artikel 16

Overgangsbestemmelser

Almindelige borgeres besiddelse og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger er fortsat tilladt indtil den 2. marts 2016.

Artikel 17

Eksisterende registreringsordninger

En medlemsstat, der den 1. marts 2013 har en ordning i kraft, der kræver, at økonomiske operatører registrerer transaktioner, der gør et eller flere udgangsstoffer til eksplosivstoffer underlagt begrænsninger tilgængelige for almindelige borgere, kan fravige artikel 4, stk. 1 og 2, ved at anvende registreringsordningen i overensstemmelse med artikel 8 på nogle af eller alle de stoffer, der er opført i bilag I. Reglerne i artikel 4, stk. 4-7, finder tilsvarende anvendelse.

Artikel 18

Revision

1.   Kommissionen forelægger senest den 2. september 2017 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om

| a) | eventuelle problemer, der er opstået som følge af denne forordnings anvendelse |
| --- | --- |

a)

eventuelle problemer, der er opstået som følge af denne forordnings anvendelse

| b) | det ønskelige i og gennemførligheden af at styrke og harmonisere systemet yderligere på baggrund af den trussel mod den offentlige sikkerhed, som terrorisme og anden alvorlig kriminalitet udgør, idet der tages hensyn til medlemsstaternes erfaringer med denne forordning, herunder eventuelle identificerede sikkerhedsmangler, og til omkostningerne og fordelene for medlemsstaterne, de økonomiske aktører og andre relevante interessenter. |
| --- | --- |

b)

det ønskelige i og gennemførligheden af at styrke og harmonisere systemet yderligere på baggrund af den trussel mod den offentlige sikkerhed, som terrorisme og anden alvorlig kriminalitet udgør, idet der tages hensyn til medlemsstaternes erfaringer med denne forordning, herunder eventuelle identificerede sikkerhedsmangler, og til omkostningerne og fordelene for medlemsstaterne, de økonomiske aktører og andre relevante interessenter.

| c) | det ønskelige i og gennemførligheden af at udvide anvendelsesområdet for denne forordning til at omfatte professionelle brugere under hensyntagen til byrderne for de økonomiske aktører og denne forordnings mål |
| --- | --- |

c)

det ønskelige i og gennemførligheden af at udvide anvendelsesområdet for denne forordning til at omfatte professionelle brugere under hensyntagen til byrderne for de økonomiske aktører og denne forordnings mål

| d) | det ønskelige i og gennemførligheden af at medtage ikkeregistrerede udgangsstoffer til eksplosivstoffer i bestemmelserne om indberetning af mistænkelige transaktioner, bortkomst og tyveri. |
| --- | --- |

d)

det ønskelige i og gennemførligheden af at medtage ikkeregistrerede udgangsstoffer til eksplosivstoffer i bestemmelserne om indberetning af mistænkelige transaktioner, bortkomst og tyveri.

2.   Kommissionen forelægger senest den 2. marts 2015 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om mulighederne for at overføre relevante bestemmelser om ammoniumnitrat fra forordning (EF) nr. 1907/2006 til nærværende forordning.

3.   I lyset af de i stk. 1 og 2 nævnte rapporter forelægger Kommissionen, hvis det er hensigtsmæssigt, Europa-Parlamentet og Rådet et lovgivningsforslag med henblik på ændring af denne forordning i overensstemmelse hermed.

Artikel 19

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 2. september 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 15. januar 2013.

På Europa-Parlamentets vegne

M. SCHULZ

Formand

På Rådets vegne

L. CREIGHTON

Formand

---

(1)  EUT C 84 af 17.3.2011, s. 25.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 20.11.2012 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 11.12.2012.

2

(3)  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

5

(6)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

6

(7)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  EUT C 101 af 1.4.2011, s. 1.

8

(9)  EUT L 154 af 14.6.2007, s. 1.

9

(10)  EFT L 46 af 17.2.1997, s. 25.

10

---

BILAG I

Stoffer, der i sig selv, eller i blandinger eller stoffer, hvori de er indeholdt, ikke må gøres tilgængelige for almindelige borgere, medmindre koncentrationen er lig med eller lavere end de grænseværdier, der er fastsat nedenfor

| Stoffets navn og registernummer i Chemical Abstracts Service
  (CAS-nr.) | Grænseværdi | Kode i den kombinerede nomenklatur (KN) for en isoleret kemisk defineret forbindelse, der opfylder kravene i note 1 til henholdsvis kapitel 28 eller 29 i KN (1) | Kode i den kombinerede nomenklatur (KN) for blandinger uden komponenter (f.eks. kviksølv, ædle metaller, sjældne jordarters metaller eller radioaktive stoffer), som medfører klassifikation under en anden KN-kode (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hydrogenperoxid
  (CAS-nr. 7722-84-1) | 12 % w/w | 2847 00 00 | 3824 90 97 |
| Nitromethan
  (CAS-nr. 75-52-5) | 30 % w/w | 2904 20 00 | 3824 90 97 |
| Salpetersyre
  (CAS-nr. 7697-37-2) | 3 % w/w | 2808 00 00 | 3824 90 97 |
| Kaliumklorat
  (CAS-nr. 3811-04-9) | 40 % w/w | 2829 19 00 | 3824 90 97 |
| Kaliumperklorat
  (CAS-nr. 7778-74-7) | 40 % w/w | 2829 90 10 | 3824 90 97 |
| Natriumklorat
  (CAS-nr. 7775-09-9) | 40 % w/w | 2829 11 00 | 3824 90 97 |
| Natriumperklorat
  (CAS-nr. 7601-89-0) | 40 % w/w | 2829 90 10 | 3824 90 97 |

Stoffets navn og registernummer i Chemical Abstracts Service

(CAS-nr.)

Grænseværdi

Kode i den kombinerede nomenklatur (KN) for en isoleret kemisk defineret forbindelse, der opfylder kravene i note 1 til henholdsvis kapitel 28 eller 29 i KN (1)

Kode i den kombinerede nomenklatur (KN) for blandinger uden komponenter (f.eks. kviksølv, ædle metaller, sjældne jordarters metaller eller radioaktive stoffer), som medfører klassifikation under en anden KN-kode (1)

Hydrogenperoxid

(CAS-nr. 7722-84-1)

12 % w/w

2847 00 00

3824 90 97

Nitromethan

(CAS-nr. 75-52-5)

30 % w/w

2904 20 00

3824 90 97

Salpetersyre

(CAS-nr. 7697-37-2)

3 % w/w

2808 00 00

3824 90 97

Kaliumklorat

(CAS-nr. 3811-04-9)

40 % w/w

2829 19 00

3824 90 97

Kaliumperklorat

(CAS-nr. 7778-74-7)

40 % w/w

2829 90 10

3824 90 97

Natriumklorat

(CAS-nr. 7775-09-9)

40 % w/w

2829 11 00

3824 90 97

Natriumperklorat

(CAS-nr. 7601-89-0)

40 % w/w

2829 90 10

3824 90 97

---

(1)  Kommissions forordning (EF) nr. 948/2009 (EUT L 287 af 31.10.2009, s. 1).

---

BILAG II

Stoffer, der i sig selv, eller i blandinger eller stoffer, hvori de er indeholdt, er underlagt indberetningspligt ved mistænkelige transaktioner

| Stoffets navn og registernummer i Chemical Abstracts Service
  (CAS-nr.) | Kode i den kombinerede nomenklatur (KN) for en isoleret kemisk defineret forbindelse, der opfylder kravene i henholdsvis note 1 til kapitel 28, note 1 til kapitel 29 eller note 1 b) til kapitel 31 i KN (1) | Kode i den kombinerede nomenklatur (KN) for blandinger uden komponenter (f.eks. kviksølv, ædle metaller, sjældne jordarters metaller eller radioaktive stoffer), som medfører klassifikation under en anden KN-kode (1) |
| --- | --- | --- |
| Hexamin
  (CAS-nr. 100-97-0) | 2921 29 00 | 3824 90 97 |
| Svovlsyre
  (CAS-nr. 7664-93-9) | 2807 00 10 | 3824 90 97 |
| Acetone
  (CAS-nr. 67-64-1) | 2914 11 00 | 3824 90 97 |
| Kaliumnitrat
  (CAS-nr. 7757-79-1) | 2834 21 00 | 3824 90 97 |
| Natriumnitrat
  (CAS-nr. 7631-99-4) | 3102 50 10 (naturligt) | 3824 90 97 |
| 3102 50 90 (andet) | 3824 90 97 |
| Calciumnitrat
  (CAS-nr. 10124-37-5) | 2834 29 80 | 3824 90 97 |
| Kalkammonsalpeter
  (CAS-nr. 15245-12-2) | 3102 60 00 | 3824 90 97 |
| Ammoniumnitrat
  (CAS-nr. 6484-52-2) [i en koncentration på mindst 16 vægtprocent nitrogen hidrørende fra ammoniumnitrat] | 3102 30 10 (i vandig opløsning) | 3824 90 97 |
| 3102 30 90 (andet) |

Stoffets navn og registernummer i Chemical Abstracts Service

(CAS-nr.)

Kode i den kombinerede nomenklatur (KN) for en isoleret kemisk defineret forbindelse, der opfylder kravene i henholdsvis note 1 til kapitel 28, note 1 til kapitel 29 eller note 1 b) til kapitel 31 i KN (1)

Kode i den kombinerede nomenklatur (KN) for blandinger uden komponenter (f.eks. kviksølv, ædle metaller, sjældne jordarters metaller eller radioaktive stoffer), som medfører klassifikation under en anden KN-kode (1)

Hexamin

(CAS-nr. 100-97-0)

2921 29 00

3824 90 97

Svovlsyre

(CAS-nr. 7664-93-9)

2807 00 10

3824 90 97

Acetone

(CAS-nr. 67-64-1)

2914 11 00

3824 90 97

Kaliumnitrat

(CAS-nr. 7757-79-1)

2834 21 00

3824 90 97

Natriumnitrat

(CAS-nr. 7631-99-4)

3102 50 10 (naturligt)

3824 90 97

3102 50 90 (andet)

3824 90 97

Calciumnitrat

(CAS-nr. 10124-37-5)

2834 29 80

3824 90 97

Kalkammonsalpeter

(CAS-nr. 15245-12-2)

3102 60 00

3824 90 97

Ammoniumnitrat

(CAS-nr. 6484-52-2) [i en koncentration på mindst 16 vægtprocent nitrogen hidrørende fra ammoniumnitrat]

3102 30 10 (i vandig opløsning)

3824 90 97

3102 30 90 (andet)

---

(1)  Forordning (EF) nr. 948/2009.

---

| 9.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 39/12

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 99/2013

af 15. januar 2013

om det europæiske statistiske program 2013-2017

(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Solide empiriske data og statistikker er absolut afgørende for at måle fremskridt og vurdere effektiviteten af Unionens politikker og programmer, særlig inden for rammerne af Europa 2020-strategien, der blev fremlagt i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (Europa 2020-strategien). |
| --- | --- |

(1)

Solide empiriske data og statistikker er absolut afgørende for at måle fremskridt og vurdere effektiviteten af Unionens politikker og programmer, særlig inden for rammerne af Europa 2020-strategien, der blev fremlagt i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (Europa 2020-strategien).

| (2) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker (2) bør der fastlægges et flerårigt europæisk statistisk program (»flerårigt program«), som danner grundlag for finansiering af Unionens aktioner. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker (2) bør der fastlægges et flerårigt europæisk statistisk program (»flerårigt program«), som danner grundlag for finansiering af Unionens aktioner.

| (3) | I henhold til forordning (EF) nr. 223/2009 bør det flerårige program fastlægge rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år. Det bør opstille prioriteter vedrørende informationsbehovet med henblik på at gennemføre Unionens aktiviteter. Disse behov bør holdes op mod de ressourcer, der er nødvendige på europæisk og nationalt plan for at tilvejebringe de nødvendige statistikker, og mod svarbyrden og respondenternes dermed forbundne udgifter, idet der skal være særlig fokus på omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til forordning (EF) nr. 223/2009 bør det flerårige program fastlægge rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år. Det bør opstille prioriteter vedrørende informationsbehovet med henblik på at gennemføre Unionens aktiviteter. Disse behov bør holdes op mod de ressourcer, der er nødvendige på europæisk og nationalt plan for at tilvejebringe de nødvendige statistikker, og mod svarbyrden og respondenternes dermed forbundne udgifter, idet der skal være særlig fokus på omkostningseffektivitet.

| (4) | Udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker inden for lovgivningsrammen for det flerårige program bør gennemføres via nært og koordineret samarbejde inden for det europæiske statistiske system (ESS) mellem Unionens statistikmyndighed, som er Kommissionen (Eurostat), og de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne (3) (samlet »nationale statistikmyndigheder«). De nationale statistiske kontorers og Kommissionens (Eurostats) professionelle uafhængighed er afgørende for, at der kan tilvejebringes pålidelige statistiske data af høj kvalitet. |
| --- | --- |

(4)

Udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker inden for lovgivningsrammen for det flerårige program bør gennemføres via nært og koordineret samarbejde inden for det europæiske statistiske system (ESS) mellem Unionens statistikmyndighed, som er Kommissionen (Eurostat), og de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne (3) (samlet »nationale statistikmyndigheder«). De nationale statistiske kontorers og Kommissionens (Eurostats) professionelle uafhængighed er afgørende for, at der kan tilvejebringes pålidelige statistiske data af høj kvalitet.

| (5) | Tættere samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske kontorer er absolut afgørende for forbedring af kvaliteten af europæiske statistikker. Sådant tættere samarbejde bør navnlig fokusere på yderligere metodeuddannelse inden for statistik og beslægtede spørgsmål, på udvikling og formidling af eksisterende god praksis inden for ESS og på udveksling af personale mellem medlemsstaterne og Kommissionen (Eurostat) i begge retninger. |
| --- | --- |

(5)

Tættere samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske kontorer er absolut afgørende for forbedring af kvaliteten af europæiske statistikker. Sådant tættere samarbejde bør navnlig fokusere på yderligere metodeuddannelse inden for statistik og beslægtede spørgsmål, på udvikling og formidling af eksisterende god praksis inden for ESS og på udveksling af personale mellem medlemsstaterne og Kommissionen (Eurostat) i begge retninger.

| (6) | Gennemførelsen af det flerårige program er en mulighed for at udarbejde harmoniserede europæiske statistikker med henblik på at bidrage til udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af fælles, sammenlignelige og troværdige statistiske data på EU-plan. |
| --- | --- |

(6)

Gennemførelsen af det flerårige program er en mulighed for at udarbejde harmoniserede europæiske statistikker med henblik på at bidrage til udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af fælles, sammenlignelige og troværdige statistiske data på EU-plan.

| (7) | Statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det flerårige program, er afgørende for evidensbaseret beslutningstagning, bør rettidigt stilles til rådighed og bør bidrage til gennemførelsen af Unionens politikker som omhandlet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Europa 2020-strategien og andre politikområder, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer for 2010-2014, navnlig styrket og integreret økonomisk styring, klimaforandringer, reform af landbrugspolitikken, vækst og social samhørighed, ligestilling, borgernes Europa og globalisering. De bør fremmes gennem aktioner, som er finansieret inden for rammerne af det flerårige program, i det omfang Unionen kan tilføre en klar merværdi, og som sigter mod at sikre, at økonomiske, sociale og miljømæssige indikatorer bliver behandlet ens. |
| --- | --- |

(7)

Statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det flerårige program, er afgørende for evidensbaseret beslutningstagning, bør rettidigt stilles til rådighed og bør bidrage til gennemførelsen af Unionens politikker som omhandlet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Europa 2020-strategien og andre politikområder, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer for 2010-2014, navnlig styrket og integreret økonomisk styring, klimaforandringer, reform af landbrugspolitikken, vækst og social samhørighed, ligestilling, borgernes Europa og globalisering. De bør fremmes gennem aktioner, som er finansieret inden for rammerne af det flerårige program, i det omfang Unionen kan tilføre en klar merværdi, og som sigter mod at sikre, at økonomiske, sociale og miljømæssige indikatorer bliver behandlet ens.

| (8) | Ved definitionen af de statistikområder, der skal udvikles, bør der tages hensyn til målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 691/2011 af 6. juli 2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (4), som vedrører udviklingen af nye moduler for miljøøkonomiske regnskaber. |
| --- | --- |

(8)

Ved definitionen af de statistikområder, der skal udvikles, bør der tages hensyn til målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 691/2011 af 6. juli 2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (4), som vedrører udviklingen af nye moduler for miljøøkonomiske regnskaber.

| (9) | Endvidere bør der i statistiske undersøgelser tages særlig hensyn til indvirkningen af finanspolitiske konsolideringsprogrammer på arbejdstagere og andre borgere. De statistiske data indsamles således, at det sikres, at synligheden af udviklingen i hver enkelt medlemsstat fremgår, f.eks. udviklingen med hensyn til arbejdsløshed, størrelse af og ændringer i de sociale overførsler, arbejdspladsernes antal og kvalitet, arbejdskraftens mobilitet i medlemsstaterne, inden for Unionen og mellem Unionen og tredjelande og de relaterede geografiske ændringer i lønstruktur og uddannelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

Endvidere bør der i statistiske undersøgelser tages særlig hensyn til indvirkningen af finanspolitiske konsolideringsprogrammer på arbejdstagere og andre borgere. De statistiske data indsamles således, at det sikres, at synligheden af udviklingen i hver enkelt medlemsstat fremgår, f.eks. udviklingen med hensyn til arbejdsløshed, størrelse af og ændringer i de sociale overførsler, arbejdspladsernes antal og kvalitet, arbejdskraftens mobilitet i medlemsstaterne, inden for Unionen og mellem Unionen og tredjelande og de relaterede geografiske ændringer i lønstruktur og uddannelsesforanstaltninger.

| (10) | ESS har i de senere år stået over for en række udfordringer. For det første kan manglen på nationale statistikker af høj kvalitet have negative følger for medlemsstaterne og Unionen generelt. Konsekvent nøjagtige statistikker af høj kvalitet, udarbejdet af professionelle, uafhængige nationale statistiske kontorer er derfor absolut afgørende for den politiske beslutningstagning på såvel nationalt plan som EU-plan og især i forbindelse med euroområdets tilsynsmekanismer. |
| --- | --- |

(10)

ESS har i de senere år stået over for en række udfordringer. For det første kan manglen på nationale statistikker af høj kvalitet have negative følger for medlemsstaterne og Unionen generelt. Konsekvent nøjagtige statistikker af høj kvalitet, udarbejdet af professionelle, uafhængige nationale statistiske kontorer er derfor absolut afgørende for den politiske beslutningstagning på såvel nationalt plan som EU-plan og især i forbindelse med euroområdets tilsynsmekanismer.

| (11) | For det andet har behovet for europæiske statistikker været konstant stigende, og denne tendens ser ikke ud til at ændre sig i fremtiden. Den økonomiske globalisering udgør en særlig udfordring, og der er behov for at udvikle nye målesystemer til måling af globale værdikæder på en internationalt koordineret måde for at skabe et klarere billede af økonomisk vækst og jobskabelse. |
| --- | --- |

(11)

For det andet har behovet for europæiske statistikker været konstant stigende, og denne tendens ser ikke ud til at ændre sig i fremtiden. Den økonomiske globalisering udgør en særlig udfordring, og der er behov for at udvikle nye målesystemer til måling af globale værdikæder på en internationalt koordineret måde for at skabe et klarere billede af økonomisk vækst og jobskabelse.

| (12) | For det tredje er arten af behov i konstant forandring og kræver mere synergi mellem de statistiske områder. |
| --- | --- |

(12)

For det tredje er arten af behov i konstant forandring og kræver mere synergi mellem de statistiske områder.

| (13) | For det fjerde kan passende opdelinger af de tilgængelige data gøre det lettere at overvåge følgerne af den økonomiske og finansielle krise og virkningerne for borgerne, herunder de mest sårbare, af de gennemførte politikker. |
| --- | --- |

(13)

For det fjerde kan passende opdelinger af de tilgængelige data gøre det lettere at overvåge følgerne af den økonomiske og finansielle krise og virkningerne for borgerne, herunder de mest sårbare, af de gennemførte politikker.

| (14) | For det femte har statistikkernes art ændret sig. De er ikke længere blot en af flere informationskilder til brug for politisk beslutningstagning, men er nu en del af selve kernen i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder højkvalitetskriterier, som er knyttet til de specifikke mål, de forfølger, og der er et stigende behov for komplekse flerdimensionale statistikker til støtte for integrerede politikområder. For fuldt ud at kunne leve op til de krav, der er forbundet med den politiske beslutningstagning, er det nødvendigt at have kønsopdelte data, når det er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

(14)

For det femte har statistikkernes art ændret sig. De er ikke længere blot en af flere informationskilder til brug for politisk beslutningstagning, men er nu en del af selve kernen i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder højkvalitetskriterier, som er knyttet til de specifikke mål, de forfølger, og der er et stigende behov for komplekse flerdimensionale statistikker til støtte for integrerede politikområder. For fuldt ud at kunne leve op til de krav, der er forbundet med den politiske beslutningstagning, er det nødvendigt at have kønsopdelte data, når det er hensigtsmæssigt.

| (15) | For det sjette er de prioriterede mål for ESS høj kvalitet og herunder aktualitet, fordi der er fremkommet nye aktører på informationsmarkedet, hvoraf nogle leverer information næsten i realtid. |
| --- | --- |

(15)

For det sjette er de prioriterede mål for ESS høj kvalitet og herunder aktualitet, fordi der er fremkommet nye aktører på informationsmarkedet, hvoraf nogle leverer information næsten i realtid.

| (16) | For det syvende er udfordringerne blevet endnu større på grund af budgetstramninger på både nationalt plan og EU-plan, og fordi det er blevet nødvendigt at mindske byrden yderligere for virksomheder og borgere. |
| --- | --- |

(16)

For det syvende er udfordringerne blevet endnu større på grund af budgetstramninger på både nationalt plan og EU-plan, og fordi det er blevet nødvendigt at mindske byrden yderligere for virksomheder og borgere.

| (17) | Kommissionens meddelelse af 10. august 2009 om produktionsmetoden for EU-statistikker: en vision for det kommende årti og ESS-strategien for dens implementering tager alle disse udfordringer op ved at sigte mod en omlægning af arbejdsmetoderne i ESS, så de bliver mere effektive og fleksible. Gennemførelsen af denne meddelelse er hovedelementet i det flerårige program inden for rammerne af den fælles ESS-strategi. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionens meddelelse af 10. august 2009 om produktionsmetoden for EU-statistikker: en vision for det kommende årti og ESS-strategien for dens implementering tager alle disse udfordringer op ved at sigte mod en omlægning af arbejdsmetoderne i ESS, så de bliver mere effektive og fleksible. Gennemførelsen af denne meddelelse er hovedelementet i det flerårige program inden for rammerne af den fælles ESS-strategi.

| (18) | For at sikre integriteten og kvalitetsstyringen i udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker i henhold til denne forordning bør de nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) træffe alle nødvendige foranstaltninger for at bevare offentlighedens tillid til statistikker og for at muliggøre en strengere håndhævelse af den gældende adfærdskodeks for europæiske statistikker og Kommissionens meddelelse af 15. april 2011 om effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker, samtidig med at principperne heri overholdes. |
| --- | --- |

(18)

For at sikre integriteten og kvalitetsstyringen i udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker i henhold til denne forordning bør de nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) træffe alle nødvendige foranstaltninger for at bevare offentlighedens tillid til statistikker og for at muliggøre en strengere håndhævelse af den gældende adfærdskodeks for europæiske statistikker og Kommissionens meddelelse af 15. april 2011 om effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker, samtidig med at principperne heri overholdes.

| (19) | Med henblik på bedre at kunne afpasse de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for nationale og europæiske statistikproducenter til udarbejdelse af europæiske statistikker, efter det stigende behov for statistik bør forberedelsen af Kommissionens årlige statistikarbejdsprogrammer, som i detaljeret form udmønter dette flerårige program, omfatte en systematisk og grundig revurdering af prioriteringen af statistikker, som vil reducere antallet af mindre vigtige opgaver og forenkle eksisterende processer, samtidig med at pålideligheden forøges og de officielle statistikkers høje kvalitet opretholdes. Der bør desuden tages hensyn til de byrder, der pålægges respondenterne, hvad enten der er tale om virksomheder, offentlige enheder (statslige, regionale og kommunale), husstande eller enkeltpersoner. Processen bør gennemføres i tæt samarbejde med både brugerne og producenterne af europæiske statistikker. |
| --- | --- |

(19)

Med henblik på bedre at kunne afpasse de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for nationale og europæiske statistikproducenter til udarbejdelse af europæiske statistikker, efter det stigende behov for statistik bør forberedelsen af Kommissionens årlige statistikarbejdsprogrammer, som i detaljeret form udmønter dette flerårige program, omfatte en systematisk og grundig revurdering af prioriteringen af statistikker, som vil reducere antallet af mindre vigtige opgaver og forenkle eksisterende processer, samtidig med at pålideligheden forøges og de officielle statistikkers høje kvalitet opretholdes. Der bør desuden tages hensyn til de byrder, der pålægges respondenterne, hvad enten der er tale om virksomheder, offentlige enheder (statslige, regionale og kommunale), husstande eller enkeltpersoner. Processen bør gennemføres i tæt samarbejde med både brugerne og producenterne af europæiske statistikker.

| (20) | Der bør i denne forbindelse sikres en rimelig finansiel byrdefordeling mellem Unionen og medlemsstaterne. Foruden den finansieringsramme, der fastlægges ved denne forordning, bør de nationale statistiskmyndigheder derfor på nationalt plan modtage passende midler til gennemførelse af de enkelte statistiske aktioner under dette flerårige program. |
| --- | --- |

(20)

Der bør i denne forbindelse sikres en rimelig finansiel byrdefordeling mellem Unionen og medlemsstaterne. Foruden den finansieringsramme, der fastlægges ved denne forordning, bør de nationale statistiskmyndigheder derfor på nationalt plan modtage passende midler til gennemførelse af de enkelte statistiske aktioner under dette flerårige program.

| (21) | I betragtning af den overholdelsesbyrde, der især påhviler mindre medlemsstater, bør Kommissionen (Eurostat) kunne yde teknisk bistand og ekspertise til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at håndtere forskningsmæssige begrænsninger og væsentlige metodologiske hindringer med henblik på at sikre overholdelse af bestemmelserne og tilvejebringelse af data af høj kvalitet. |
| --- | --- |

(21)

I betragtning af den overholdelsesbyrde, der især påhviler mindre medlemsstater, bør Kommissionen (Eurostat) kunne yde teknisk bistand og ekspertise til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at håndtere forskningsmæssige begrænsninger og væsentlige metodologiske hindringer med henblik på at sikre overholdelse af bestemmelserne og tilvejebringelse af data af høj kvalitet.

| (22) | Det flerårige programs finansieringsramme bør også afsætte midler til dækning af udgifter, der er nødvendige for at forbedre processen for og kapaciteten til at udarbejde europæiske statistikker af høj kvalitet samt til at uddanne nationale statistikere. |
| --- | --- |

(22)

Det flerårige programs finansieringsramme bør også afsætte midler til dækning af udgifter, der er nødvendige for at forbedre processen for og kapaciteten til at udarbejde europæiske statistikker af høj kvalitet samt til at uddanne nationale statistikere.

| (23) | Unionens finansielle bidrag bør støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker som fastsat i denne forordning. De bør antage form af tilskud, kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte, som der er behov for til opfyldelsen af målene i det flerårige program. I denne forbindelse bør anvendelsen af engangsbeløb være et væsentligt middel til at forenkle forvaltningen af tilskud. |
| --- | --- |

(23)

Unionens finansielle bidrag bør støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker som fastsat i denne forordning. De bør antage form af tilskud, kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte, som der er behov for til opfyldelsen af målene i det flerårige program. I denne forbindelse bør anvendelsen af engangsbeløb være et væsentligt middel til at forenkle forvaltningen af tilskud.

| (24) | I henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 bør der udvikles en passende finansiel struktur til støtte for samarbejdsnetværk. |
| --- | --- |

(24)

I henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 bør der udvikles en passende finansiel struktur til støtte for samarbejdsnetværk.

| (25) | Det bør sikres, at de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS/EFTA-landene«), og Schweiz får adgang til det flerårige program. Det bør også sikres, at andre lande kan deltage i det flerårige program, herunder især Unionens nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande. |
| --- | --- |

(25)

Det bør sikres, at de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS/EFTA-landene«), og Schweiz får adgang til det flerårige program. Det bør også sikres, at andre lande kan deltage i det flerårige program, herunder især Unionens nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande.

| (26) | Man bør i forbindelse med det flerårige programs gennemførelse forsøge, når det er hensigtsmæssigt, at fremme samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i det flerårige program, idet der tages hensyn til relevante aftaler eller påtænkte aftaler mellem disse tredjelande og Unionen. |
| --- | --- |

(26)

Man bør i forbindelse med det flerårige programs gennemførelse forsøge, når det er hensigtsmæssigt, at fremme samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i det flerårige program, idet der tages hensyn til relevante aftaler eller påtænkte aftaler mellem disse tredjelande og Unionen.

| (27) | For at de årlige arbejdsprogrammer, der vedtages af Kommissionen til gennemførelsen af det flerårige program, kan betragtes som finansieringsafgørelser i henhold til artikel 84, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (5) (»finansforordningen«), skal de indeholde de mål, der skal nås, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og de samlede udgifter til gennemførelse heraf. De skal også indeholde en beskrivelse af de aktioner, som skal finansieres, en angivelse af det beløb, der afsættes til hver aktion, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. Det er hensigtsmæssigt, at de fastlægger relevansen af de mål, der skal nås, for brugernes behov og en projektplan. Endelig bør de i forbindelse med tilskud omfatte prioriteringerne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Desuden bør de årlige arbejdsprogrammer omfatte passende indikatorer til overvågning af resultater. |
| --- | --- |

(27)

For at de årlige arbejdsprogrammer, der vedtages af Kommissionen til gennemførelsen af det flerårige program, kan betragtes som finansieringsafgørelser i henhold til artikel 84, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (5) (»finansforordningen«), skal de indeholde de mål, der skal nås, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og de samlede udgifter til gennemførelse heraf. De skal også indeholde en beskrivelse af de aktioner, som skal finansieres, en angivelse af det beløb, der afsættes til hver aktion, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. Det er hensigtsmæssigt, at de fastlægger relevansen af de mål, der skal nås, for brugernes behov og en projektplan. Endelig bør de i forbindelse med tilskud omfatte prioriteringerne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Desuden bør de årlige arbejdsprogrammer omfatte passende indikatorer til overvågning af resultater.

| (28) | Målet for denne forordning, nemlig oprettelse af det flerårige program, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(28)

Målet for denne forordning, nemlig oprettelse af det flerårige program, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (29) | I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er der blevet foretaget en forudgående evaluering, således at der i det flerårige program fokuseres på nødvendigheden af at effektivisere og rationalisere opfyldelsen af dets mål, og således at der allerede fra og med det flerårige programs udarbejdelse tages højde for budgetstramninger. Værdien og virkningen af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af det flerårige program, bør overvåges og evalueres regelmæssigt, herunder af uafhængige eksterne evaluatorer. Der er fastsat målbare mål og udarbejdet indikatorer til evaluering af det flerårige program. |
| --- | --- |

(29)

I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er der blevet foretaget en forudgående evaluering, således at der i det flerårige program fokuseres på nødvendigheden af at effektivisere og rationalisere opfyldelsen af dets mål, og således at der allerede fra og med det flerårige programs udarbejdelse tages højde for budgetstramninger. Værdien og virkningen af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af det flerårige program, bør overvåges og evalueres regelmæssigt, herunder af uafhængige eksterne evaluatorer. Der er fastsat målbare mål og udarbejdet indikatorer til evaluering af det flerårige program.

| (30) | I denne forordning fastlægges for 2013 en finansieringsramme for det flerårige program, der inden for rammerne af den årlige budgetprocedure udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6). |
| --- | --- |

(30)

I denne forordning fastlægges for 2013 en finansieringsramme for det flerårige program, der inden for rammerne af den årlige budgetprocedure udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).

| (31) | Ud over finansieringsrammen, der er fastlagt ved denne forordning, bør de enkelte statistiske aktioner, der sigter mod at gennemføre det flerårige program, herunder aktioner i form af en aftale mellem de nationale statistiske myndigheder og Kommissionen (Eurostat), så vidt muligt modtage passende finansiering på nationalt plan. |
| --- | --- |

(31)

Ud over finansieringsrammen, der er fastlagt ved denne forordning, bør de enkelte statistiske aktioner, der sigter mod at gennemføre det flerårige program, herunder aktioner i form af en aftale mellem de nationale statistiske myndigheder og Kommissionen (Eurostat), så vidt muligt modtage passende finansiering på nationalt plan.

| (32) | Konsekvensanalysen for denne forordning, hvori angives omkostningsbesparelser for Unionen og medlemsstaterne, udgør grundlaget for forpligtelsen af bevillinger til det flerårige program. Besparelserne vil navnlig komme fra nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker som følge af udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologierne. |
| --- | --- |

(32)

Konsekvensanalysen for denne forordning, hvori angives omkostningsbesparelser for Unionen og medlemsstaterne, udgør grundlaget for forpligtelsen af bevillinger til det flerårige program. Besparelserne vil navnlig komme fra nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker som følge af udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologierne.

| (33) | Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uberettiget eller anvendte forkert, og efter omstændighederne med sanktioner. |
| --- | --- |

(33)

Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uberettiget eller anvendte forkert, og efter omstændighederne med sanktioner.

| (34) | Med henblik på at sikre kontinuiteten af aktiviteter inden for rammerne af det europæiske statistiske program for hele kalenderåret 2013 og af hensyn til retssikkerheden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen og finde anvendelse fra den 1. januar 2013. Denne forordnings anvendelsesdato bør kunne danne grundlag for aflønning af kontraktansatte såvel som for alle aktiviteter under programmet. |
| --- | --- |

(34)

Med henblik på at sikre kontinuiteten af aktiviteter inden for rammerne af det europæiske statistiske program for hele kalenderåret 2013 og af hensyn til retssikkerheden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen og finde anvendelse fra den 1. januar 2013. Denne forordnings anvendelsesdato bør kunne danne grundlag for aflønning af kontraktansatte såvel som for alle aktiviteter under programmet.

| (35) | Udkastet til det flerårige program er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 blevet forelagt til forhåndsgennemgang for Udvalget for det Europæiske Statistiske System, Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg, der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF (7), og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der blev nedsat ved Rådets afgørelse 2006/856/EF (8) — |
| --- | --- |

(35)

Udkastet til det flerårige program er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 blevet forelagt til forhåndsgennemgang for Udvalget for det Europæiske Statistiske System, Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg, der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF (7), og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der blev nedsat ved Rådets afgørelse 2006/856/EF (8) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Oprettelse af det europæiske statistiske program

Det europæiske statistiske program for perioden 2013-2017, (»programmet«), oprettes hermed.

Artikel 2

Merværdi

Programmet repræsenterer den merværdi, der består i at sikre, at europæiske statistikker fokuserer på oplysninger, som er nødvendige for at udforme, gennemføre, overvåge og evaluere EU-politikker. Desuden bidrager det til effektiv udnyttelse af ressourcerne ved at fremme aktioner, som i betydeligt omfang bidrager til udvikling, udarbejdelse og formidling af harmoniserede, sammenlignelige, pålidelige, brugervenlige og tilgængelige statistiske oplysninger på grundlag af ensartede standarder og de fælles principper, som er fastlagt i adfærdskodeksen for europæiske statistikker (»adfærdskodeksen«) som vedtaget af Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC), særlig kvalitetskriterier for relevans, nøjagtighed, pålidelighed, aktualitet og punktlighed, tilgængelighed, klarhed, sammenhæng og sammenlignelighed.

Artikel 3

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning fastlægger rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målene for de planlagte aktioner for perioden 2013-2017 i overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009.

2.   Programmet omfatter ikke foranstaltninger, som er indeholdt i programmet for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (»Meets-programmet«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1297/2008/EF (9) indtil udløbet af Meets-programmet den 31. december 2013, men indeholder mål for erhvervs- og handelsstatistik, der forventes gennemført i årene 2014-2017.

Artikel 4

Mål

1.   Programmets generelle mål er, at det europæiske statistiske system (ESS) fortsat skal være den førende leverandør af statistikker af høj kvalitet om Europa.

2.   Under hensyntagen til de ressourcer, der er til rådighed både på nationalt plan og EU-plan, samt til svarbyrden fastsættes følgende specifikke mål for statistiske aktioner til gennemførelse af dette program:

—   mål 1: i rette tid at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige områder og opfylder behovene for det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og europæiske borgere i almindelighed, på en omkostningseffektiv måde, og uden unødvendigt dobbeltarbejde

—   mål 2: at gennemføre nye metoder til produktion af europæiske statistikker for at forbedre effektiviteten og kvaliteten

—   mål 3: at styrke partnerskabet inden for og uden for ESS for yderligere at forbedre dets produktivitet og dets førerposition inden for officiel statistik på verdensplan, og

—   mål 4: at sikre, at opstillingen af sådanne statistikker foregår konsekvent under hele programmets forløb, forudsat at dette ikke indvirker forstyrrende på ESS' prioriteringsmekanisme.

3.   De generelle og specifikke mål i stk. 1 og 2 er nærmere beskrevet i bilaget sammen med indikatorerne til overvågning af gennemførelsen af programmet. I overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009 skal programmet indgå i den detaljerede årlige planlægning, der omfatter en prioriteringsmekanisme som en integrerende del af processen. Programmets mål opfyldes via et tæt og koordineret samarbejde i ESS. Programmet omfatter udviklingen af passende instrumenter, hvilket medfører en bedre kvalitet, en større fleksibilitet i ESS og en forbedret mulighed for rettidigt at opfylde brugernes behov. Det går endvidere i spidsen for udviklingen af pålidelige indikatorer, der kan leve op til udfordringerne i det 21. århundrede, dvs. måling af miljømæssig bæredygtighed, livskvalitet og social samhørighed og registrering af økonomisk aktivitet i den tertiære sektor og den sociale økonomi.

Artikel 5

Statistisk styring, uafhængighed, gennemsigtighed og kvalitet

1.   Europæiske statistikker skal udarbejdes på en professionel, uafhængig og gennemsigtig måde.

2.   Programmet gennemføres i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen med henblik på at udarbejde og formidle harmoniserede og sammenlignelige europæiske statistikker af høj kvalitet i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009 og sikre, at ESS som helhed fungerer korrekt. De nationale statistiske kontorer og Unionens statistikmyndighed (Kommissionen (Eurostat)) sikrer ved deres professionelle uafhængighed, at de europæiske statistikker stemmer overens med adfærdskodeksen.

3.   De nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, som udpeges af medlemsstaterne (samlet »nationale statistikmyndigheder«), og Kommissionen (Eurostat), der er ansvarlige for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker:

| — | søger at styrke en institutionel og organisatorisk ramme, der fremmer koordinering, effektivitet og troværdighed hos de nationale statistikmyndigheder og Kommissionen (Eurostat), der udarbejder og formidler europæiske statistikker |
| --- | --- |

—

søger at styrke en institutionel og organisatorisk ramme, der fremmer koordinering, effektivitet og troværdighed hos de nationale statistikmyndigheder og Kommissionen (Eurostat), der udarbejder og formidler europæiske statistikker

| — | lægger vægt på de statistiske principper, der er fastlagt i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009, og på brugernes behov |
| --- | --- |

—

lægger vægt på de statistiske principper, der er fastlagt i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009, og på brugernes behov

| — | opfylder behovene hos Unionens institutionelle brugere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 og søger at udvikle statistikker, der kan anvendes af et bredt spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, og |
| --- | --- |

—

opfylder behovene hos Unionens institutionelle brugere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 og søger at udvikle statistikker, der kan anvendes af et bredt spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, og

| — | samarbejder med statistiske organer på internationalt plan for at fremme anvendelsen af internationale begreber, klassificeringer, metoder og andre standarder, navnlig med henblik på at sikre større sammenhæng og bedre sammenlignelighed på globalt plan. |
| --- | --- |

—

samarbejder med statistiske organer på internationalt plan for at fremme anvendelsen af internationale begreber, klassificeringer, metoder og andre standarder, navnlig med henblik på at sikre større sammenhæng og bedre sammenlignelighed på globalt plan.

4.   De enkelte medlemsstater bestræber sig på at sikre, at deres statistiske produktionsprocesser er fastsat på en standardiseret måde, og at de styrkes i det omfang, det er muligt, ved kontrolmekanismer.

5.   Af hensyn til gennemsigtigheden gør Kommissionen (Eurostat) som led i sin kvalitetsrapportering og overvågning af, om bestemmelserne overholdes, hvor det er hensigtsmæssigt, sin vurdering af kvaliteten af de nationale statistikkers bidrag til europæiske statistikker offentligt tilgængelig.

6.   Kommissionen (Eurostat) undersøger, hvordan den kan gøre sine publikationer, navnlig dem, der er tilgængelige på dens websted, mere brugervenlige for privatpersoner og muliggøre let adgang til komplette dataserier og intuitive og sammenlignelige grafer for at give borgerne en større merværdi. Kommissionens (Eurostats) regelmæssige ajourføringer indeholder, hvor det er muligt, og hvis fordelene er større end omkostningerne ved indsamling, oplysninger om hver enkelt medlemsstat og tilvejebringer dataserier fra år til år og måned til måned samt, hvor det er hensigtsmæssigt, langsigtede dataserier.

Artikel 6

Statistisk prioritering

1.   Programmet sikrer statistiske initiativer, der understøtter udformningen, gennemførelsen og overvågningen af nuværende EU-politikker, og leverer statistik støtte til vigtige opgaver, som følger af nye politiske initiativer fra Unionen.

2.   Kommissionen sikrer i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 9, en effektiv prioritering og en årlig undersøgelse af og rapportering om de statistiske prioriteter. De årlige arbejdsprogrammer søger dermed at sikre, at europæiske statistikker kan udarbejdes inden for rammerne af de ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan og på EU-plan. Prioriteringen bidrager til at mindske omkostningerne og byrderne ved nye statistiske krav ved at reducere de statistiske krav inden for de eksisterende områder af de europæiske statistikker og følges i tæt samarbejde med medlemsstaterne.

3.   Kommissionen sikrer udviklingen og gennemførelsen af instrumenter til en årlig revision af prioriteringerne af statistiske aktiviteter for således at bidrage til at reducere omkostninger og byrder for dataleverandører og producenter af statistikker.

4.   Når Kommissionen foreslår nye aktioner eller indfører større ændringer til eksisterende statistikker, skal den behørigt begrunde sådanne aktioner eller ændringer og stille oplysninger til rådighed med input fra medlemsstaterne vedrørende indberetningsbyrden og produktionsomkostninger i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 223/2009.

Artikel 7

Finansiering

1.   Unionens finansieringsramme for gennemførelsen af dette program for 2013 fastsættes til 57,3 mio. EUR for programperioden 2007-2013.

2.   Kommissionen forelægger senest tre måneder efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (»FFR 2014-2020«), et lovgivningsmæssigt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet med den finansielle tildeling for 2014-2017.

3.   Kommissionen yder EU-støtten i overensstemmelse med finansforordningen.

4.   Kommissionen træffer sin afgørelse om de årlige bevillinger i overensstemmelse med budgetmyndighedens beføjelser.

Artikel 8

Administrativ og teknisk bistand

Den finansielle tildeling til programmet kan anvendes til at dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig til undersøgelser, møder med eksperter, udgifter til godtgørelser til statistiske eksperter, informations- og kommunikationsaktiviteter samt udgifter til it-netværk til databearbejdning og dataudveksling og alle andre udgifter til administrativ eller teknisk bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet. Tildelingen kan endvidere anvendes til at dække udgifter til teknisk bistand til medlemsstater, som på grund af særlige omstændigheder er ude af stand til at udarbejde visse europæiske statistikker eller statistikker af den fornødne kvalitet.

Artikel 9

Årlige arbejdsprogrammer

Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal opfylde kravene i artikel 17 i forordning (EF) nr. 223/2009 og angive deres fastsatte mål og forventede resultater i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 1 og 2. De årlige arbejdsprogrammer sendes til Europa-Parlamentet til underretning.

Artikel 10

Støtteformer

Unionens finansielle støtte kan antage form af tilskud eller kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte til opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2.

Artikel 11

Støtteberettigede foranstaltninger

1.   Unionens finansielle bidrag har til formål at støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, der er nødvendige med henblik på opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2. Aktioner, som skaber stor merværdi for Unionen i overensstemmelse med artikel 2, gives prioritet.

2.   Finansielle bidrag til støtte for samarbejdsnetværk som omhandlet i artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 kan antage form af tilskud til en aktion og kan dække op til 95 % af de støtteberettigede omkostninger.

3.   Når det er hensigtsmæssigt, kan der ydes tilskud, dog højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger, til driften af de i artikel 12, stk. 3, omhandlede organisationer.

4.   Som et bidrag til dækning af de udgifter, som medlemsstaterne afholder for at gennemføre aktioner baseret på dataindsamling, kan der ydes et engangsbeløb pr. datasæt, for hvilket der indberettes komplette resultater til Kommissionen, dog op til en maksimumsgrænse, der fastsættes for hver dataindsamling. Engangsbeløbet fastsættes af Kommissionen under hensyntagen til, hvor kompleks dataindsamlingen er.

Artikel 12

Tilskudsmodtagere

1.   I overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, andet afsnit, i finansforordningen kan der ydes tilskud til de nationale statistikmyndigheder, som defineret i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, uden indkaldelse af forslag.

2.   Samarbejdsnetværk kan omfatte de i stk. 1 nævnte modtagere og andre organer uden en indkaldelse af forslag i overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, i finansforordningen.

3.   Tilskuddene som omhandlet i artikel 11, stk. 3, kan ydes til organisationer, som opfylder begge disse kriterier:

| a) | de er nonprofitorganisationer, uafhængige af industrielle, kommercielle og forretningsmæssige interesser og ikke berørt af andre interessekonflikter og har som deres primære mål og aktiviteter at fremme og støtte gennemførelsen af adfærdskodeksen og gennemførelsen af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker med det formål at forbedre effektiviteten og kvaliteten på EU-plan, og |
| --- | --- |

a)

de er nonprofitorganisationer, uafhængige af industrielle, kommercielle og forretningsmæssige interesser og ikke berørt af andre interessekonflikter og har som deres primære mål og aktiviteter at fremme og støtte gennemførelsen af adfærdskodeksen og gennemførelsen af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker med det formål at forbedre effektiviteten og kvaliteten på EU-plan, og

| b) | de har givet Kommissionen fyldestgørende oplysninger om deres medlemmer, forretningsorden og finansieringskilder. |
| --- | --- |

b)

de har givet Kommissionen fyldestgørende oplysninger om deres medlemmer, forretningsorden og finansieringskilder.

Artikel 13

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

1.   Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, bliver beskyttet ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved konsekvent og effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.

2.   Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til denne forordning.

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) foretager, når det er hensigtsmæssigt, efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering i henhold til denne forordning.

Med forbehold af første og andet afsnit skal samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet.

Artikel 14

Tredjelandes deltagelse i programmet

Følgende lande vil kunne deltage i programmet:

| a) | EØS/EFTA-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- |

a)

EØS/EFTA-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| b) | Schweiz i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen af 26. oktober 2004 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om samarbejde om statistik (11), og |
| --- | --- |

b)

Schweiz i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen af 26. oktober 2004 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om samarbejde om statistik (11), og

| c) | lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande, og de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler med disse lande om de generelle principper for disse landes deltagelse i Unionens programmer. |
| --- | --- |

c)

lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande, og de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler med disse lande om de generelle principper for disse landes deltagelse i Unionens programmer.

Artikel 15

Evaluering og revision af programmet

1.   Kommissionen forelægger senest den 30. juni 2015 efter høring af ESSC en interimsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.

2.   Kommissionen kan senest den 31. december 2016 på grundlag af interimsrapporten, der er omhandlet i stk. 1, og efter høring af ESSC forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om forlængelse af programmet for perioden 2018-2020, under overholdelse af FFR 2014-2020.

3.   Inden den 31. december 2018 forelægger Kommissionen efter høring af ESSC og Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg en endelig evalueringsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 16

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 15. januar 2013.

På Europa-Parlamentets vegne

M. SCHULZ

Formand

På Rådet vegne

L. CREIGHTON

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 12.12.2012 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 20.12.2012.

1

(2)  EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164.

2

(3)  Med forbehold af artikel 5 i protokol (nr. 4) om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.

3

(4)  EUT L 192 af 22.7.2011, s. 1.

4

(5)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

5

(6)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 73 af 15.3.2008, s. 13.

7

(8)  EUT L 332 af 30.11.2006, s. 21.

8

(9)  EUT L 340 af 19.12.2008, s. 76.

9

(10)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

10

(11)  EUT L 90 af 28.3.2006, s. 2.

11

---

BILAG

Statistisk infrastruktur og målene i det europæiske statistiske program 2013-2017

Indledning

Gennemførelsen af Unionens politikker kræver sammenlignelige og pålidelige statistikker af høj kvalitet om økonomiske, sociale og miljømæssige forhold i Unionen som helhed samt på nationalt og regionalt plan. Europæiske statistikker er også nødvendige, for at Europa kan forstås af offentligheden, og for at de europæiske borgere kan forstå og tage del i den demokratiske proces og debatten om Unionen nu og i fremtiden.

Det europæiske statistiske program skaber lovgivningsrammen for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker for perioden 2013-2017.

De europæiske statistikker udvikles, udarbejdes og formidles inden for denne lovgivningsramme gennem nært og koordineret samarbejde i det europæiske statistiske system (ESS).

Statistikker, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det europæiske statistiske program 2013-2017 (»programmet«), bidrager til gennemførelse af Unionens politikker som afspejlet i TEUF og Europa 2020-strategien samt dens respektive flagskibsinitiativer og andre politikker, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer.

I betragtning af at programmet er et flerårigt program, der dækker en periode på fem år, og at ESS sigter mod at spille og vedblive med at spille en central rolle på det statistiske område, er programmet ambitiøst for så vidt angår dækningsområde og mål, men programmet vil blive gennemført trinvist. Et af programmets mål skal være udviklingen af en effektiv prioriterings- og forenklingsmekanisme.

Statistisk infrastruktur

Programmet skal bestræbe sig på at etablere en infrastruktur for statistiske data. Infrastrukturen skal være tilpasset den omfattende brug af forskellige applikationer.

Europæiske statistikker udarbejdes hovedsagelig til støtte for udformningen af politikker, men de bør også stilles til rådighed og gøres let tilgængelige for andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og Europas borgere i almindelighed, eftersom statistikkerne udgør et offentligt gode og betales af de europæiske borgere og virksomhederne, hvorfor disse bør kunne nyde godt af disse tjenester i samme omfang. For at infrastrukturen kan opfylde disse krav, skal den opbygges efter fornuftige principper, således at den kan opfylde en lang række forskellige formål og samtidig være tilstrækkelig smidig til at kunne tilpasses udviklingen i brugernes behov i de kommende år.

Infrastrukturen for statistiske data fremgår af følgende:

STATISTIKKENS INFRASTRUKTUR

Image

Inden for dette overordnede system vil der i programmet blive foretaget en yderligere opdeling af statistiske data i tre søjler: virksomheder; borgernes Europa; og geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker.

EU-politikkerne og relevante globale politikker ligger til grund for fastlæggelse af statistikbehovene, som inden for programmet søges opfyldt gennem en ny struktur og tilsvarende produktionsprocesser. Derfor er hver enkelt EU-politik og globale politik afspejlet i de forskellige bestanddele i den statistiske infrastruktur, og er omfattet af specifikke aktiviteter i programmet. Nye politikker i de kommende år vil blive omfattet ved hjælp af nye metoder til udledning af indikatorer/regnskaber på grundlag af statistiske data produceret inden for de tre søjler.

STATISTISKE DATA — STRUKTUR OG DYNAMIK

Image

Mål

Programmets generelle mål er, at ESS fortsat skal være den førende leverandør af statistikker af høj kvalitet vedrørende Europa.

Under hensyntagen til de ressourcer, der er til rådighed både på nationalt plan og EU-plan, samt svarbyrden fastsættes følgende specifikke mål for statistiske aktioner til gennemførelse af programmet:

| — | mål 1: i rette tid at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige områder og opfylder behovene for det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, på en omkostningseffektiv måde, uden unødvendigt dobbeltarbejde |
| --- | --- |

—

mål 1: i rette tid at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige områder og opfylder behovene for det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, på en omkostningseffektiv måde, uden unødvendigt dobbeltarbejde

| — | mål 2: at gennemføre nye metoder til produktion af europæiske statistikker til forbedring af effektiviteten og kvaliteten |
| --- | --- |

—

mål 2: at gennemføre nye metoder til produktion af europæiske statistikker til forbedring af effektiviteten og kvaliteten

| — | mål 3: at styrke partnerskabet inden for og uden for ESS for yderligere at forbedre dets produktivitet og dets førerposition inden for officiel statistik på verdensplan, og |
| --- | --- |

—

mål 3: at styrke partnerskabet inden for og uden for ESS for yderligere at forbedre dets produktivitet og dets førerposition inden for officiel statistik på verdensplan, og

| — | mål 4: at sikre, at opstillingen af sådanne statistikker foregår konsekvent under hele programmets forløb, forudsat at dette ikke indvirker forstyrrende på ESS' prioriteringsmekanisme. |
| --- | --- |

—

mål 4: at sikre, at opstillingen af sådanne statistikker foregår konsekvent under hele programmets forløb, forudsat at dette ikke indvirker forstyrrende på ESS' prioriteringsmekanisme.

Disse specifikke mål opdeles i forskellige prioriterede områder som beskrevet nedenfor. Mål 1 og 4 er beskrevet i »I. Statistikproduktion«, mål 2 i »II. Metoder til produktion af europæiske statistikker« og mål 3 i »III. Partnerskab«.

I.   STATISTIKPRODUKTION

1.   Indikatorer

1.1.   Europa 2020

Godkendelsen af Europa 2020-strategien af Det Europæiske Råd i juni 2010 har i vidt omfang fastlagt den strategiske dagsorden for Unionen og de nationale politikker for de kommende år. Denne dagsorden indeholder en række hovedmål og flagskibsinitiativer, for hvilke ESS skal udarbejde statistiske indikatorer inden for en række områder (f.eks. forbedring af betingelserne for innovation, forskning og udvikling, fremme af beskæftigelsen, opfyldelse af Unionens målsætninger for klimaændringer og energi, effektiv ressourceudnyttelse, forbedring af uddannelsesniveauerne, herunder læringsmobilitet, aktiv og sund aldring og fremme af social integration gennem fattigdomsbekæmpelse).

Mål 1.1.1

At levere statistiske data af høj kvalitet, som skal være rettidigt til rådighed, og overvåge gennemførelsen af Europa 2020-strategien. Nye indikatorer baseres så vidt muligt på tilgængelige statistiske data.

Målet gennemføres ved at stille følgende til rådighed:

| — | ajourførte hovedmålsindikatorer for Europa 2020 (inden for beskæftigelse, forskning og udvikling, innovation, energi/klimaændringer, uddannelse, miljø, social beskyttelse, social integration og fattigdom), der skal være tilgængelig på Kommissionens (Eurostats) websted |
| --- | --- |

—

ajourførte hovedmålsindikatorer for Europa 2020 (inden for beskæftigelse, forskning og udvikling, innovation, energi/klimaændringer, uddannelse, miljø, social beskyttelse, social integration og fattigdom), der skal være tilgængelig på Kommissionens (Eurostats) websted

| — | statistikker til støtte for overvågning af gennemførelsen af flagskibsinitiativer i Europa 2020 |
| --- | --- |

—

statistikker til støtte for overvågning af gennemførelsen af flagskibsinitiativer i Europa 2020

| — | supplerende indikatorer til brug for den forudgående og efterfølgende evalueringer af Unionens politikker på det økonomiske, sociale og miljømæssige område, og |
| --- | --- |

—

supplerende indikatorer til brug for den forudgående og efterfølgende evalueringer af Unionens politikker på det økonomiske, sociale og miljømæssige område, og

| — | beskæftigelsesindikatorer, der skelner mellem deltids- og fuldtidsbeskæftigelse, samt indikatorer vedrørende arbejdsløshed, som tager højde for personer, der deltager i aktiveringspolitikker, f.eks. efteruddannelse. |
| --- | --- |

—

beskæftigelsesindikatorer, der skelner mellem deltids- og fuldtidsbeskæftigelse, samt indikatorer vedrørende arbejdsløshed, som tager højde for personer, der deltager i aktiveringspolitikker, f.eks. efteruddannelse.

1.2.   Økonomisk styring

Krisen og spændingerne på finansmarkederne har understreget behovet for at styrke den økonomiske styring i Unionen. Unionen har allerede taget afgørende skridt inden for økonomisk styring og samordning, som i et vist omfang vil få stor betydning for det statistiske arbejde ud over de løbende statistiske aktiviteter.

Mål 1.2.1

At udvikle nye og forbedre eksisterende statistiske data, som er relevante for Unionens beslutningstagere og offentligheden generelt, vedrørende den styrkede og integrerede økonomiske styring af Unionen og overvågningscyklussen, der også inddrager stabilitets- og vækstpagten og den økonomiske politik.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | tilvejebringelsen af statistisk input til resultattavlen for makroøkonomiske ubalancer og den tilgrundliggende analyse |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistisk input til resultattavlen for makroøkonomiske ubalancer og den tilgrundliggende analyse

| — | tilvejebringelsen af statistisk input til forbedring af stabilitets- og vækstpagten, med særligt fokus på produktion og forelæggelse af statistikker af høj kvalitet om offentlig gæld |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistisk input til forbedring af stabilitets- og vækstpagten, med særligt fokus på produktion og forelæggelse af statistikker af høj kvalitet om offentlig gæld

| — | udviklingen og udarbejdelsen af et sæt indikatorer til måling af konkurrenceevnen, og |
| --- | --- |

—

udviklingen og udarbejdelsen af et sæt indikatorer til måling af konkurrenceevnen, og

| — | gennemførelsen af en solid kvalitetsstyring i produktionskæden, herunder også opstrømsdata vedrørende offentlige finanser og de underliggende arbejdsprocesser i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af en solid kvalitetsstyring i produktionskæden, herunder også opstrømsdata vedrørende offentlige finanser og de underliggende arbejdsprocesser i medlemsstaterne.

Mål 1.2.2

At levere pålidelige statistikker og indikatorer til europæiske beslutningstagere til administrative og reguleringsmæssige formål og til overvågning af specifikke mål inden for Unionens politikområder.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | fastlæggelsen af anvendelsesområdet for statistikker til administrative og reguleringsmæssige formål og indgåelsen af aftaler med brugerne om dette anvendelsesområde, og |
| --- | --- |

—

fastlæggelsen af anvendelsesområdet for statistikker til administrative og reguleringsmæssige formål og indgåelsen af aftaler med brugerne om dette anvendelsesområde, og

| — | fastlæggelsen, så vidt som det er hensigtsmæssigt, gennemførelsen og forklaring af et pålideligt kvalitetsstyringssystem for disse indikatorer. |
| --- | --- |

—

fastlæggelsen, så vidt som det er hensigtsmæssigt, gennemførelsen og forklaring af et pålideligt kvalitetsstyringssystem for disse indikatorer.

1.3.   Økonomisk globalisering

De sociale, økonomiske og andre virkninger af den finansielle krise, de øgede strømme på tværs af grænserne og fragmenteringen af produktionsprocesserne har understreget behovet for et mere sammenhængende system og bedre måling af den globaliserede produktion.

Mål 1.3.1

At forbedre de indikatorer og statistiske oplysninger om økonomisk globalisering og globale værdikæder, som er til rådighed for EU-beslutningstagere og offentligheden generelt.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | ajourføringen af eksisterende indikatorer om økonomisk globalisering, der skal være tilgængelige på (Kommissionens) Eurostats websted |
| --- | --- |

—

ajourføringen af eksisterende indikatorer om økonomisk globalisering, der skal være tilgængelige på (Kommissionens) Eurostats websted

| — | udviklingen af nye indikatorer om globale værdikæder, herunder strømme og afhængighed af naturressourcer |
| --- | --- |

—

udviklingen af nye indikatorer om globale værdikæder, herunder strømme og afhængighed af naturressourcer

| — | en analyse af globale værdikæder, eventuelt via egnede input-output-tabeller, og udenrigshandels- og virksomhedsstatistik, herunder sammenkædning af mikrodata, og |
| --- | --- |

—

en analyse af globale værdikæder, eventuelt via egnede input-output-tabeller, og udenrigshandels- og virksomhedsstatistik, herunder sammenkædning af mikrodata, og

| — | en undersøgelse af behovet for at revidere beregningen og tildelingen af finansielle formidlingstjenester. |
| --- | --- |

—

en undersøgelse af behovet for at revidere beregningen og tildelingen af finansielle formidlingstjenester.

2.   Regnskabssystemer

Kommissionens meddelelse af 20. august 2009 med titlen »BNP og mere — Måling af fremskridt i en verden i forandring« og offentliggørelsen af Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapporten om måling af økonomiske resultater og sociale fremskridt har givet nye impulser til at imødegå den vigtige udfordring for ESS, nemlig hvordan der ud over de traditionelle opgørelser af økonomisk output kan produceres bedre statistikker om tværgående emner og mere integrerede statistikker til at beskrive komplekse sociale, miljømæssige og økonomiske fænomener. Det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) udgør en integreret og konsistent ramme for al økonomisk statistik, som bør suppleres med andre indikatorer for at tilvejebringe mere fyldestgørende data til brug for beslutningstagningen og politikudformningen.

2.1.   Økonomiske og sociale resultater

Den økonomiske krise har understreget behovet for et sæt makroøkonomiske indikatorer af høj kvalitet for bedre at forstå og analysere de økonomiske konjunkturer og deres sociale virkninger og derved lette beslutningsprocessen. Den globaliserede produktion gør det nødvendigt at udvikle et konsistent system, som gør det lettere at fortolke og integrere statistikker fra forskellige områder.

Mål 2.1.1

At supplere målingen af de økonomiske resultater med forskellige dimensioner af globalisering, livskvalitet, adgang til varer og tjenesteydelser, miljømæssig bæredygtighed, sundhed, trivsel, social samhørighed og social integration samt at udvikle et system til analyse af den globaliserede produktion.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | gennemførelsen og opstillingen af årlige, kvartalsvise nationale regnskaber samt årlige regionale regnskaber i overensstemmelse med ENS |
| --- | --- |

—

gennemførelsen og opstillingen af årlige, kvartalsvise nationale regnskaber samt årlige regionale regnskaber i overensstemmelse med ENS

| — | udarbejdelsen af indikatorer for indkomst- og forbrugsfordelingen mellem husholdningerne (ved at afstemme nationalregnskabsaggregater med data fra husholdningsundersøgelser eller administrative data) |
| --- | --- |

—

udarbejdelsen af indikatorer for indkomst- og forbrugsfordelingen mellem husholdningerne (ved at afstemme nationalregnskabsaggregater med data fra husholdningsundersøgelser eller administrative data)

| — | udarbejdelsen af aktuelle prisstatistikker af høj kvalitet, især de harmoniserede forbrugerprisindeks |
| --- | --- |

—

udarbejdelsen af aktuelle prisstatistikker af høj kvalitet, især de harmoniserede forbrugerprisindeks

| — | udviklingen af satellitregnskaber for nye områder |
| --- | --- |

—

udviklingen af satellitregnskaber for nye områder

| — | oprettelsen af en database til måling af vækst og produktivitet, hvor der tages hensyn til ændringerne i produktivitet i såvel den offentlige som den private sektor |
| --- | --- |

—

oprettelsen af en database til måling af vækst og produktivitet, hvor der tages hensyn til ændringerne i produktivitet i såvel den offentlige som den private sektor

| — | udviklingen af et rammesystem til analyse af den globaliserede produktion |
| --- | --- |

—

udviklingen af et rammesystem til analyse af den globaliserede produktion

| — | udviklingen af et rammekoncept til måling af livskvalitet og trivsel, og |
| --- | --- |

—

udviklingen af et rammekoncept til måling af livskvalitet og trivsel, og

| — | en tilpasning af de tilsvarende regnskabsmæssige og statistiske begreber i videst muligt omfang. |
| --- | --- |

—

en tilpasning af de tilsvarende regnskabsmæssige og statistiske begreber i videst muligt omfang.

Mål 2.1.2

At tilvejebringe makroøkonomiske og sociale indikatorer og PEEI-indikatorer (vigtige europæiske økonomiske indikatorer) i form af et sammenhængende sæt indikatorer for at imødekomme kravene til statistikker på EU-plan og verdensplan og tilpasning af PEEI-indikatorerne til brugernes behov.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | en koordineret udvikling af resultattavler for vigtige makroøkonomiske og sociale indikatorer og indikatorer for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

en koordineret udvikling af resultattavler for vigtige makroøkonomiske og sociale indikatorer og indikatorer for bæredygtig udvikling

| — | tilvejebringelsen af en harmoniseret metodologi for vigtige makroøkonomiske og sociale indikatorer og PEEI-indikatorer |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af en harmoniseret metodologi for vigtige makroøkonomiske og sociale indikatorer og PEEI-indikatorer

| — | en forbedring af indikatorernes internationale sammenlignelighed |
| --- | --- |

—

en forbedring af indikatorernes internationale sammenlignelighed

| — | tilvejebringelsen af bedre redskaber til at gøre det lettere at fortolke og formidle indikatorer, og |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af bedre redskaber til at gøre det lettere at fortolke og formidle indikatorer, og

| — | tilvejebringelsen af harmoniserede boligstatistikker og tilhørende statistikker tilgængelige for alle medlemsstater. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af harmoniserede boligstatistikker og tilhørende statistikker tilgængelige for alle medlemsstater.

2.2.   Miljømæssig bæredygtighed

Beskyttelse, bevarelse og forbedring af miljøet for nuværende og kommende generationer og bekæmpelse af klimaændringernes virkninger står meget højt på den europæiske dagsorden og er mål i EU-traktaterne. Effektive politikker vedrørende disse emner kræver statistiske oplysninger inden for forskellige områder.

Mål 2.2.1

At tilvejebringe miljøregnskaber og statistikker vedrørende klimaændringer under hensyntagen til den internationale udvikling på dette område.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | udviklingen af et sammenhængende miljøregnskabssystem, som er opbygget som et »satellitregnskab« til nationalregnskabet, og som indeholder oplysninger om luftforurening, energiforbrug, strømme og reserver af vigtige naturressourcer og vand, handel med basale og kritiske råstoffer, miljøafgifter og udgifter til miljøbeskyttelse, herunder eventuelt også grøn vækst og offentlige grønne indkøb |
| --- | --- |

—

udviklingen af et sammenhængende miljøregnskabssystem, som er opbygget som et »satellitregnskab« til nationalregnskabet, og som indeholder oplysninger om luftforurening, energiforbrug, strømme og reserver af vigtige naturressourcer og vand, handel med basale og kritiske råstoffer, miljøafgifter og udgifter til miljøbeskyttelse, herunder eventuelt også grøn vækst og offentlige grønne indkøb

| — | en opgradering, udvikling, udarbejdelse og formidling af indikatorer for sekundære belastninger, virkningerne af klimaændringer, også med hensyn til sundhed, svagheder og tilpasningsprocessen, og |
| --- | --- |

—

en opgradering, udvikling, udarbejdelse og formidling af indikatorer for sekundære belastninger, virkningerne af klimaændringer, også med hensyn til sundhed, svagheder og tilpasningsprocessen, og

| — | udviklingen af en primær indikator til måling af det samlede miljøpres. |
| --- | --- |

—

udviklingen af en primær indikator til måling af det samlede miljøpres.

3.   Data

3.1.   Virksomheder

Europæiske virksomheder er i centrum for en lang række EU-politikker. Hertil kommer, at de er ansvarlige for levering af basisdata. Derfor er der stærk efterspørgsel efter virksomhedsstatistikker til støtte for beslutningsprocessen, men de medvirker også til, at de europæiske borgere og virksomheder bedre forstår virkningerne af disse politikker, hvor der skelnes mellem store virksomheder, virksomheder med mellemkapitalisering (mid-caps) og små og mellemstore virksomheder, for hvilke der er øget behov for detaljerede og harmoniserede statistikker. Der er samtidig behov for at reducere den administrative byrde og indberetningsbyrden.

Mål 3.1.1

At forbedre effektiviteten i de statistiske produktionsprocesser. At tilvejebringe statistik af høj kvalitet om kerneområder, hvor virksomhederne er i centrum, f.eks. virksomhedsstatistik, konjunkturindikatorer, investeringer i menneskelige ressourcer og kompetencer, internationale transaktioner, globalisering, overvågning af det indre marked, FoU og innovation og turisme. Det er særlig vigtigt, at der foreligger data om industri- eller servicesektorer med høj værditilvækst, navnlig inden for den grønne, den digitale og den sociale økonomis sektorer (som f.eks. sundhed og uddannelse).

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | genanvendelsen af data i det statistiske system og i samfundet og indførelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer |
| --- | --- |

—

genanvendelsen af data i det statistiske system og i samfundet og indførelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer

| — | tilvejebringelsen af statistiske data og indikatorer om virksomheder på årsbasis eller hyppigere |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistiske data og indikatorer om virksomheder på årsbasis eller hyppigere

| — | tilvejebringelsen af statistiske data til beskrivelse af Europas placering i verden og Unionens forhold til den øvrige verden |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistiske data til beskrivelse af Europas placering i verden og Unionens forhold til den øvrige verden

| — | tilvejebringelsen af statistiske data til analyse af globale værdikæder og oprettelsen af Euro Group Register som hovedelement i indsamlingen af tværgående oplysninger om globalisering |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistiske data til analyse af globale værdikæder og oprettelsen af Euro Group Register som hovedelement i indsamlingen af tværgående oplysninger om globalisering

| — | en bedre balance mellem indsamlede statistikker om handelen med varer og tjenesteydelser med en øget mængde data om tjenesteydelser og foranstaltninger til sikring af bedre fordeling af statistiske data om tjenesteydelser og varer |
| --- | --- |

—

en bedre balance mellem indsamlede statistikker om handelen med varer og tjenesteydelser med en øget mængde data om tjenesteydelser og foranstaltninger til sikring af bedre fordeling af statistiske data om tjenesteydelser og varer

| — | udviklingen af værktøjer til overvågning af det indre marked, f.eks. værktøj til overvågning af fødevarepriser og tilhørende indikatorer |
| --- | --- |

—

udviklingen af værktøjer til overvågning af det indre marked, f.eks. værktøj til overvågning af fødevarepriser og tilhørende indikatorer

| — | tilvejebringelsen af kvalitetsstatistikker om resultater vedrørende kerneområder inden for innovation og FoU, som er udarbejdet ved øget anvendelse af patentregistre og øget forskning samt statistisk udnyttelse af individuelle mikrodata |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af kvalitetsstatistikker om resultater vedrørende kerneområder inden for innovation og FoU, som er udarbejdet ved øget anvendelse af patentregistre og øget forskning samt statistisk udnyttelse af individuelle mikrodata

| — | tilvejebringelsen af statistikker om udbud og efterspørgsel inden for turisme udarbejdet ved bedre dataindsamling og en bedre sammenkædning af turismedata og data fra andre områder, og |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistikker om udbud og efterspørgsel inden for turisme udarbejdet ved bedre dataindsamling og en bedre sammenkædning af turismedata og data fra andre områder, og

| — | tilvejebringelsen af statistikker om ressourceforbrug og ressourceeffektivitet så vidt muligt baseret på eksisterende dataindsamlinger. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistikker om ressourceforbrug og ressourceeffektivitet så vidt muligt baseret på eksisterende dataindsamlinger.

3.2.   Borgernes Europa

Europas borgere er i centrum for Unionens politikker. Sociale statistikker i videste forstand er derfor stærkt efterspurgt til støtte for beslutningsprocessen og til overvågning af resultaterne af sociale politikker, men kan også medvirke til, at borgerne i Europa bedre kan vurdere disse politikkers indflydelse på deres dagligdag og trivsel.

Mål 3.2.1

At tilvejebringe statistikker om kerneområder inden for socialpolitikken, hvor borgeren er i centrum, f.eks. trivsel, bæredygtighed, social samhørighed, fattigdom, uligheder, demografiske udfordringer (navnlig befolknings aldring og migration), arbejdsmarkedet, uddannelse, herunder undervisning af børn, voksenuddannelse, erhvervsuddannelse og unges læringsmobilitet, kultur, fysisk aktivitet, livskvalitet, sikkerhed, sundhed, handicap, forbrug, fri bevægelighed og det indre marked, unges mobilitet, teknologisk innovation og ny livsstil. Disse statistikker kønsopdeles, hvor det er hensigtsmæssigt, for grupper, der er særligt interessante for socialpolitiske beslutningstagere. Prioriteringer opstilles i overensstemmelse med artikel 6.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | en konsolidering af basisinfrastrukturen for europæiske socialstatistikker, herunder datasamlinger fra undersøgelser og administrative kilder, og et fælles sæt kernevariabler |
| --- | --- |

—

en konsolidering af basisinfrastrukturen for europæiske socialstatistikker, herunder datasamlinger fra undersøgelser og administrative kilder, og et fælles sæt kernevariabler

| — | udviklingen af vigtige sociale undersøgelser, der leverer strømlinede data (herunder mikrodata) om personer og husholdninger, der suppleres af yderligere og mindre hyppige mikrodataindsamlinger |
| --- | --- |

—

udviklingen af vigtige sociale undersøgelser, der leverer strømlinede data (herunder mikrodata) om personer og husholdninger, der suppleres af yderligere og mindre hyppige mikrodataindsamlinger

| — | udviklingen af statistikker om uddannelse, herunder effektivisering og modernisering af voksenuddannelsesundersøgelserne |
| --- | --- |

—

udviklingen af statistikker om uddannelse, herunder effektivisering og modernisering af voksenuddannelsesundersøgelserne

| — | tilvejebringelsen af statistikker over indkomstuligheder, så der kan fremskaffes en sammenlignelig national primær indikator, samt data vedrørende uligheder i adgangen til basale varer og tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistikker over indkomstuligheder, så der kan fremskaffes en sammenlignelig national primær indikator, samt data vedrørende uligheder i adgangen til basale varer og tjenesteydelser

| — | et metodologisk arbejde vedrørende statistikker om fysisk aktivitet og kultur |
| --- | --- |

—

et metodologisk arbejde vedrørende statistikker om fysisk aktivitet og kultur

| — | tilvejebringelsen af statistikker vedrørende sikkerhed mod kriminalitet, sundhed, som fastlagt inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (1), og handicap |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistikker vedrørende sikkerhed mod kriminalitet, sundhed, som fastlagt inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (1), og handicap

| — | gennemførelsen af aktioner i arbejdsprogrammet for mainstreaming af migrationsstatistik |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af aktioner i arbejdsprogrammet for mainstreaming af migrationsstatistik

| — | tilvejebringelsen af livskvalitetsindikatorer til måling af fremskridt i samfundet, og |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af livskvalitetsindikatorer til måling af fremskridt i samfundet, og

| — | påbegyndelsen af forberedelserne til næste folketællingsrunde (planlagt til 2021). |
| --- | --- |

—

påbegyndelsen af forberedelserne til næste folketællingsrunde (planlagt til 2021).

3.3.   Geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker

Kombinationen af statistikker med georefererede data og geospatiale analyser åbner op for nye muligheder, som ESS vil undersøge nærmere. Specifikke emner som f.eks. fortrolighed og den statistiske validitet af estimationer ud fra små områder bør der lægges særlig vægt på.

Statistikker vedrørende energi og transport til støtte for EU 2020-strategien og klimaændringspolitikken vil være af stor betydning i fremtiden.

Blandt Unionens øvrige politikker vil landbruget fortsat have stor betydning i perioden 2013-2017. Det statistiske arbejde vil i stort omfang komme til at afhænge af resultaterne af overvejelserne om den fælles landbrugspolitik efter 2013. Der vil blive lagt vægt på miljøspørgsmål, biodiversitet/økosystemer, økonomiske spørgsmål, sundhed og sikkerhed og sociale aspekter.

Mål 3.3.1

At understøtte evidensbaseret politikudformning via mere fleksibel og øget anvendelse af geodata kombineret med sociale, økonomiske og miljømæssige statistikker.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | videreudvikling, vedligeholdelse og drift af infrastrukturen for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire), som fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (2), og navnlig af Unionens geoportal |
| --- | --- |

—

videreudvikling, vedligeholdelse og drift af infrastrukturen for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire), som fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (2), og navnlig af Unionens geoportal

| — | at der stilles en bred vifte af geografiske data til rådighed via samarbejde med EU-programmer for arealanvendelsesundersøgelser og teledetektion, og |
| --- | --- |

—

at der stilles en bred vifte af geografiske data til rådighed via samarbejde med EU-programmer for arealanvendelsesundersøgelser og teledetektion, og

| — | integreringen af statistiske data, når det er relevant, med henblik på etablering af en fleksibel infrastruktur, der er baseret på flere kilder, til brug for analyser i rum og tid. |
| --- | --- |

—

integreringen af statistiske data, når det er relevant, med henblik på etablering af en fleksibel infrastruktur, der er baseret på flere kilder, til brug for analyser i rum og tid.

Mål 3.3.2

At tilvejebringe statistikker vedrørende miljø til støtte for udformningen af EU-politikker.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | en række basale miljøstatistikker om ressourcer som f.eks. affald og genanvendelse, vand, råstofdepoter, økosystemer og biodiversitet på nationalt og om muligt på regionalt plan samt et sæt basale statistikker vedrørende klimaændringer med henblik på at understøtte reduktions- og tilpasningsforanstaltninger og -politikker på alle relevante niveauer fra lokalt plan til EU-plan. |
| --- | --- |

—

en række basale miljøstatistikker om ressourcer som f.eks. affald og genanvendelse, vand, råstofdepoter, økosystemer og biodiversitet på nationalt og om muligt på regionalt plan samt et sæt basale statistikker vedrørende klimaændringer med henblik på at understøtte reduktions- og tilpasningsforanstaltninger og -politikker på alle relevante niveauer fra lokalt plan til EU-plan.

Mål 3.3.3

At tilvejebringe statistikker vedrørende energi og transport til støtte for Unionens politikker.

Målet skal nås ved hjælp af produktion og formidling af statistikker om:

| — | vedvarende energi |
| --- | --- |

—

vedvarende energi

| — | energibesparelser og energieffektivitet, og |
| --- | --- |

—

energibesparelser og energieffektivitet, og

| — | transportsikkerhed, passagermobilitet, vejtrafik og intermodal godstransport. |
| --- | --- |

—

transportsikkerhed, passagermobilitet, vejtrafik og intermodal godstransport.

Mål 3.3.4

At tilvejebringe landbrugs-, fiskeri- og skovbrugsstatistik til udvikling og overvågning af den fælles landbrugs- og fiskeripolitik til realisering af basale europæiske strategimål vedrørende bæredygtighed samt udvikling af landdistrikterne ved at udføre regelmæssige aktiviteter i forbindelse med udvikling, produktion og formidling af statistikker.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | en revurdering og forenkling af indsamlingen af landbrugsdata i overensstemmelse med revurderingen af den fælles landbrugspolitik efter 2013 |
| --- | --- |

—

en revurdering og forenkling af indsamlingen af landbrugsdata i overensstemmelse med revurderingen af den fælles landbrugspolitik efter 2013

| — | en omlægning af indsamlingen af landbrugsdata, især med det formål at forbedre dataenes kvalitet og aktualitet |
| --- | --- |

—

en omlægning af indsamlingen af landbrugsdata, især med det formål at forbedre dataenes kvalitet og aktualitet

| — | en gennemgribende gennemgang af datastyringssystemet for arealanvendelse og arealdække, og udformning og gennemførelse af et nyt system på grundlag heraf |
| --- | --- |

—

en gennemgribende gennemgang af datastyringssystemet for arealanvendelse og arealdække, og udformning og gennemførelse af et nyt system på grundlag heraf

| — | gennemførelsen af dataindsamlingssystemet for sammenhængende landbrugsmiljøindikatorer, om muligt baseret på eksisterende data |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af dataindsamlingssystemet for sammenhængende landbrugsmiljøindikatorer, om muligt baseret på eksisterende data

| — | etableringen af passende regionale opdelinger, og |
| --- | --- |

—

etableringen af passende regionale opdelinger, og

| — | gennemførelsen og formidlingen af et sæt basale skovbrugsdata fra Integrated Environmental and Economic Accounting for Forestry (skovbrugsregnskaberne) som f.eks. skovarealer, mængde og værdi af træer på roden og skovbrugs- og skovningsregnskaber. |
| --- | --- |

—

gennemførelsen og formidlingen af et sæt basale skovbrugsdata fra Integrated Environmental and Economic Accounting for Forestry (skovbrugsregnskaberne) som f.eks. skovarealer, mængde og værdi af træer på roden og skovbrugs- og skovningsregnskaber.

II.   METODER TIL PRODUKTION AF EUROPÆISKE STATISTIKKER

ESS står i øjeblikket over for en række udfordringer: øget efterspørgsel efter statistikker af høj kvalitet, voksende behov for komplekse, flerdimensionale statistikker, nye aktører på informationsmarkedet, begrænsede ressourcer, behov for yderligere reduktion af respondenternes statistikbyrde samt diversificering af kommunikationsmidler. Det kræver, at der foretages en progressiv tilpasning af metoderne til produktion og formidling af officielle europæiske statistikker.

1.   Kvalitetsstyring inden for ESS

Mål 1.1

At gennemføre et kvalitetsstyringssystem i ESS baseret på adfærdskodeksen.

At styrke udvekslingen af god praksis ved gennemførelsen af adfærdskodeksen og sikre, at der i kvalitetsrapporterne tages højde for de forskellige brugerbehov.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | indførelsen af nye overvågningssystemer og yderligere peerevalueringer for at vurdere, om adfærdskodeksen overholdes |
| --- | --- |

—

indførelsen af nye overvågningssystemer og yderligere peerevalueringer for at vurdere, om adfærdskodeksen overholdes

| — | en harmonisering af ESS' og Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB's) kvalitetssikringssystemer |
| --- | --- |

—

en harmonisering af ESS' og Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB's) kvalitetssikringssystemer

| — | opfyldelsen af brugernes behov med hensyn til kvalitetsrapportering, og |
| --- | --- |

—

opfyldelsen af brugernes behov med hensyn til kvalitetsrapportering, og

| — | en standardisering af kvalitetsrapporter inden for forskellige statistiske områder på EU-plan. |
| --- | --- |

—

en standardisering af kvalitetsrapporter inden for forskellige statistiske områder på EU-plan.

2.   Prioritering og forenkling

ESS står over for en stor udfordring: hvordan kan der leveres europæiske statistikker af høj kvalitet for at imødekomme den stigende efterspørgsel efter statistikker i en situation, hvor medlemsstaternes budgetter er stærkt beskåret, og der er ansættelsesstop i Kommissionen og medlemsstaterne, hvilket for visse organers vedkommende vil betyde en reel mindskelse af de menneskelige ressourcer. Med de begrænsede ressourcer på europæisk og nationalt plan er det vigtigt at fokusere på prioriteringen og forenklingen, som kræver en indsats af alle parter i ESS. Der er blevet indført en prioriteringsmekanisme som en integrerende del af udarbejdelsen af de årlige arbejdsprogrammer, og den vil blive anvendt i løbet af hele programmet. Der skal i denne forbindelse bl.a. foretages en årlig revurdering af eksisterende statistikbehov, som tager udgangspunkt i initiativer fra Kommissionen til at reducere de statistiske krav under hensyntagen til brugernes, producenternes og respondenternes interesser. Processen bør følges i tæt samarbejde med både brugere og producenter af europæiske statistikker.

Mål 2.1

At gennemføre en prioriteringsmekanisme for ESS med det formål at forenkle rapporteringskravene og tilpasning til nye statistikbehov, samtidig med at der tages højde for producenternes begrænsede ressourcer, byrden for respondenterne og brugernes behov.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | fastlæggelsen af prioriteringer og afsættelsen af ressourcer i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

—

fastlæggelsen af prioriteringer og afsættelsen af ressourcer i overensstemmelse hermed

| — | fastlæggelsen af prioriteringer for ESS som en del af det årlige arbejdsprogram, som der henvises til i artikel 9 |
| --- | --- |

—

fastlæggelsen af prioriteringer for ESS som en del af det årlige arbejdsprogram, som der henvises til i artikel 9

| — | hensyntagen til resultaterne af bruger- og producentkonsultationer i det årlige arbejdsprogram, og |
| --- | --- |

—

hensyntagen til resultaterne af bruger- og producentkonsultationer i det årlige arbejdsprogram, og

| — | oplysning af brugerne om de statistikområder, der skal forenkles, og om, hvilke dataindsamlinger der skal begrænses/indstilles. |
| --- | --- |

—

oplysning af brugerne om de statistikområder, der skal forenkles, og om, hvilke dataindsamlinger der skal begrænses/indstilles.

3.   Statistikker til flere formål og effektivisering af statistikproduktionen

Mål 3.1

Gradvist, og under hensyntagen til de omkostninger, som gennemførelsen genererer i ESS, at indføre en forretningsarkitektur for ESS, som skal sikre en mere integreret produktion af europæiske statistikker, at harmonisere og standardisere produktionsmetoder og metadata, at forbedre den horisontale (statistikområder) og vertikale (ESS-partnere) integrering af statistiske produktionsprocesser i ESS under overholdelse af nærhedsprincippet, at anvende og integrere flere datakilder og producere statistikker til flere formål. Der vil særligt blive fokuseret på spørgsmål om fortrolighed, der vil opstå i forbindelse med en øget anvendelse, genbrug og udveksling af mikrodata og administrative registre.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | en øget anvendelse af passende administrative data inden for alle statistikområder |
| --- | --- |

—

en øget anvendelse af passende administrative data inden for alle statistikområder

| — | en indkredsning og anvendelse af nye datakilder til brug for europæiske statistikker |
| --- | --- |

—

en indkredsning og anvendelse af nye datakilder til brug for europæiske statistikker

| — | en øget deltagelse af Kommissionen (Eurostat) og nationale statistikmyndigheder i udformningen af administrative registre |
| --- | --- |

—

en øget deltagelse af Kommissionen (Eurostat) og nationale statistikmyndigheder i udformningen af administrative registre

| — | en mere udbredt anvendelse af teknikker som statistisk match og sammenkædning af data (data linking) for at øge udbuddet af europæiske statistikker |
| --- | --- |

—

en mere udbredt anvendelse af teknikker som statistisk match og sammenkædning af data (data linking) for at øge udbuddet af europæiske statistikker

| — | anvendelsen af den europæiske tilgang til statistikker i forbindelse med hurtig reaktion på statistikbehov i særlige og behørigt begrundede tilfælde |
| --- | --- |

—

anvendelsen af den europæiske tilgang til statistikker i forbindelse med hurtig reaktion på statistikbehov i særlige og behørigt begrundede tilfælde

| — | en øget integrering af produktionsprocesserne for europæiske statistikker via ESS-koordinerede aktioner |
| --- | --- |

—

en øget integrering af produktionsprocesserne for europæiske statistikker via ESS-koordinerede aktioner

| — | en yderligere harmonisering af statistiske begreber inden for alle statistikområder |
| --- | --- |

—

en yderligere harmonisering af statistiske begreber inden for alle statistikområder

| — | udviklingen og gennemførelsen af en fleksibel it-referenceinfrastruktur og tekniske standarder for forbedring af interoperabiliteten, deling af data og metadata og fælles datamodellering |
| --- | --- |

—

udviklingen og gennemførelsen af en fleksibel it-referenceinfrastruktur og tekniske standarder for forbedring af interoperabiliteten, deling af data og metadata og fælles datamodellering

| — | anvendelsen af standard it-værktøjer i alle statistikprocesser |
| --- | --- |

—

anvendelsen af standard it-værktøjer i alle statistikprocesser

| — | udviklingen af metodologiske standarder for at øge anvendelsen og tilgængeligheden af harmoniserede metodologier (herunder blandede fremgangsmåder ved dataindsamling) og harmoniserede metadata |
| --- | --- |

—

udviklingen af metodologiske standarder for at øge anvendelsen og tilgængeligheden af harmoniserede metodologier (herunder blandede fremgangsmåder ved dataindsamling) og harmoniserede metadata

| — | styrkelsen af de statistiske virksomhedsregistres rolle som det sted, hvor de statistiske enheder for alle virksomhedsrelaterede statistikker er indeholdt og anvendt som kilde for nationalregnskaber, og |
| --- | --- |

—

styrkelsen af de statistiske virksomhedsregistres rolle som det sted, hvor de statistiske enheder for alle virksomhedsrelaterede statistikker er indeholdt og anvendt som kilde for nationalregnskaber, og

| — | en forbedring af tilvejebringelsen af metadata, herunder baggrundsinformation om, hvordan dataene er indsamlet, om dataenes kvalitet og om, hvordan dataene kan gøres mere tilgængelige for brugerne. |
| --- | --- |

—

en forbedring af tilvejebringelsen af metadata, herunder baggrundsinformation om, hvordan dataene er indsamlet, om dataenes kvalitet og om, hvordan dataene kan gøres mere tilgængelige for brugerne.

Mål 3.2

At sikre, at ESS er velfungerende og kohærent via effektivt samarbejde og kommunikation.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | en effektiv støtte til partnerskaber inden for ESS |
| --- | --- |

—

en effektiv støtte til partnerskaber inden for ESS

| — | fastlæggelsen og gennemførelsen af processer til byrde- og arbejdsfordeling inden for ESS, og |
| --- | --- |

—

fastlæggelsen og gennemførelsen af processer til byrde- og arbejdsfordeling inden for ESS, og

| — | en yderligere udvikling og iværksættelse af samarbejdsnetværk. |
| --- | --- |

—

en yderligere udvikling og iværksættelse af samarbejdsnetværk.

4.   Formidling og kommunikation

Mål 4.1

At gøre ESS til den vigtigste datakilde vedrørende europæiske statistikker for alle brugere og især for offentlige og private beslutningstagere ved at etablere en statistisk informationstjeneste af høj kvalitet baseret på principperne om fri og let adgang til europæiske statistikker.

At intensivere og udbygge dialogen mellem statistikbrugere og -producenter for at kunne opfylde brugernes behov for kvalitetsstatistik. Inddragelse af brugerne i nyudviklingsarbejdet på et tidligt tidspunkt er af afgørende betydning for at forbedre ESS' effektivitet og virkemåde.

At udvide og rationalisere udbuddet af formidlingsprodukter for at imødekomme behovet hos brugere, der anvender ny teknologi.

At etablere en omkostningseffektiv, integreret og sikker infrastruktur inden for ESS for adgang til fortrolige oplysninger med henblik på anvendelse til videnskabelige formål.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | en anerkendelse af ESS som vigtigste referencepunkt for brugere af europæiske statistikker |
| --- | --- |

—

en anerkendelse af ESS som vigtigste referencepunkt for brugere af europæiske statistikker

| — | etableringen af en integreret sikker infrastruktur for adgang til EU-mikrodata |
| --- | --- |

—

etableringen af en integreret sikker infrastruktur for adgang til EU-mikrodata

| — | indførelsen af et system til at behandle brugernes anmodninger om direkte adgang og rådgivning angående fortolkning af statistiske data |
| --- | --- |

—

indførelsen af et system til at behandle brugernes anmodninger om direkte adgang og rådgivning angående fortolkning af statistiske data

| — | tilpasningen af formidlingsprodukter til brugernes behov ved anvendelse af ny teknologi |
| --- | --- |

—

tilpasningen af formidlingsprodukter til brugernes behov ved anvendelse af ny teknologi

| — | et større antal statistikprodukter med tværgående emner |
| --- | --- |

—

et større antal statistikprodukter med tværgående emner

| — | en øget anvendelse af ny kommunikations- og formidlingsteknologi (f.eks. SDMX-baseret) |
| --- | --- |

—

en øget anvendelse af ny kommunikations- og formidlingsteknologi (f.eks. SDMX-baseret)

| — | et større udbud af mikrodatasæt til brug for statistisk forskning i overensstemmelse med EU-lovgivning og national lovgivning om datafortrolighed, og |
| --- | --- |

—

et større udbud af mikrodatasæt til brug for statistisk forskning i overensstemmelse med EU-lovgivning og national lovgivning om datafortrolighed, og

| — | udarbejdelsen af datasæt med henblik på at lette anvendelsen af statistiske data til undervisnings- og forskningsformål. |
| --- | --- |

—

udarbejdelsen af datasæt med henblik på at lette anvendelsen af statistiske data til undervisnings- og forskningsformål.

5.   Uddannelse, innovation og forskning

Mål 5.1

At opfylde lærings- og udviklingsbehov i ESS baseret på en kombination af uddannelseskurser og lærings- og udviklingsmuligheder.

At forbedre samarbejdet mellem ESS-medlemmerne vedrørende vidensoverførsel og udveksling og gennemførelse af bedste praksis og fælles innovative metoder til produktion af statistik.

At organisere aktiviteter, forskerkredses deltagelse i og bidrag til forbedring af de statistiske produktionskæder og kvaliteten af officielle statistikker.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | indførelsen af en kandidatgrad (f.eks. master i officiel statistik) |
| --- | --- |

—

indførelsen af en kandidatgrad (f.eks. master i officiel statistik)

| — | tilvejebringelsen af uddannelsesprogrammer baseret på brugeres og andre borgeres behov |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af uddannelsesprogrammer baseret på brugeres og andre borgeres behov

| — | en bredere anvendelse af forskningsresultater i statistikproduktionen og -formidlingen |
| --- | --- |

—

en bredere anvendelse af forskningsresultater i statistikproduktionen og -formidlingen

| — | en anerkendelse af ESS som referencepunkt for statistiske forskningsmiljøer |
| --- | --- |

—

en anerkendelse af ESS som referencepunkt for statistiske forskningsmiljøer

| — | forskningsmiljøers øgede deltagelse i forskning inden for officiel statistik, og |
| --- | --- |

—

forskningsmiljøers øgede deltagelse i forskning inden for officiel statistik, og

| — | indførelsen af egnede instrumenter til udveksling af praksis og gennemførelsen af fælles løsninger i ESS. |
| --- | --- |

—

indførelsen af egnede instrumenter til udveksling af praksis og gennemførelsen af fælles løsninger i ESS.

III.   PARTNERSKAB

1.   Partnerskab inden for og uden for ESS

De nationale statistiskmyndigheder og Kommissionen (Eurostat) er i en partnerskabets ånd ansvarlige for udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker.

Mål 1.1

At gennemføre en bedre ramme for ESS' styring.

Målet skal nås ved hjælp af gennemførelsen af revisionen af forordning (EF) nr. 223/2009 og af Kommissionens afgørelse 2012/504/EU af 17. september 2012 om Eurostat (3).

Mål 1.2

At forbedre Kommissionens (Eurostats) koordinerende funktion som Den Europæiske Unions statistiske kontor.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | inddragelsen af Kommissionen (Eurostat) på et tidligt stadium i alle Kommissionens initiativer for så vidt angår de statistiske aspekter, og |
| --- | --- |

—

inddragelsen af Kommissionen (Eurostat) på et tidligt stadium i alle Kommissionens initiativer for så vidt angår de statistiske aspekter, og

| — | regelmæssige interessentdialoger på topledelsesniveau. |
| --- | --- |

—

regelmæssige interessentdialoger på topledelsesniveau.

Mål 1.3

At styrke samarbejdet med ESCB og de europæiske og internationale organisationer, der deltager i produktionen af data til statistiske eller administrative formål via fælles projekter og koordinering af udvikling. At sikre overensstemmelse mellem Unionens standarder og internationale standarder.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | gennemførelsen af et fælles kvalitetssystem for ESS og ESCB |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af et fælles kvalitetssystem for ESS og ESCB

| — | en øget deltagelse af Kommissionen (Eurostat) i internationale rådgivende grupper |
| --- | --- |

—

en øget deltagelse af Kommissionen (Eurostat) i internationale rådgivende grupper

| — | fastlæggelsen og gennemførelsen af nye samarbejdsformer med henblik på at sikre, at den statistiske udvikling koordineres behørigt mellem de internationale organisation, og at arbejdet fordeles effektivt, og |
| --- | --- |

—

fastlæggelsen og gennemførelsen af nye samarbejdsformer med henblik på at sikre, at den statistiske udvikling koordineres behørigt mellem de internationale organisation, og at arbejdet fordeles effektivt, og

| — | gennemførelsen af manualerne til det nye FN's nationalregnskabssystem, ENS, FN's system for miljømæssige og økonomiske regnskaber, europæiske miljøøkonomiske regnskaber og betalingsbalancen. |
| --- | --- |

—

gennemførelsen af manualerne til det nye FN's nationalregnskabssystem, ENS, FN's system for miljømæssige og økonomiske regnskaber, europæiske miljøøkonomiske regnskaber og betalingsbalancen.

Mål 1.4

At fremme og gennemføre statistisk rådgivning og statistisk bistand i lande uden for Unionen i overensstemmelse med de prioriterede mål i Unionens udenrigspolitik med særlig vægt på udvidelse og den europæiske naboskabspolitik.

Målet skal nås ved hjælp af:

| — | anvendelsen af ESS' førerposition internationalt |
| --- | --- |

—

anvendelsen af ESS' førerposition internationalt

| — | leveringen af kvalitetsdata til EU's udenrigspolitik |
| --- | --- |

—

leveringen af kvalitetsdata til EU's udenrigspolitik

| — | en understøtning af Kommissionens tjenestegrene til gennemførelsen af udviklingspolitik og politik for internationalt samarbejde i deres relationer med internationale organisationer og med tredjelandsregioner eller tredjelande i spørgsmål af almen statistisk interesse |
| --- | --- |

—

en understøtning af Kommissionens tjenestegrene til gennemførelsen af udviklingspolitik og politik for internationalt samarbejde i deres relationer med internationale organisationer og med tredjelandsregioner eller tredjelande i spørgsmål af almen statistisk interesse

| — | formidlingen af relevante statistiske data til støtte for udvidelsesprocessen og forhandlingerne herom |
| --- | --- |

—

formidlingen af relevante statistiske data til støtte for udvidelsesprocessen og forhandlingerne herom

| — | begrænsningen af anmodninger fra nye medlemsstater om undtagelsesordninger, der fører til mangler i tilgængeligheden af data |
| --- | --- |

—

begrænsningen af anmodninger fra nye medlemsstater om undtagelsesordninger, der fører til mangler i tilgængeligheden af data

| — | indgåelsen af aftaler/aftalememoranda med tredjelande |
| --- | --- |

—

indgåelsen af aftaler/aftalememoranda med tredjelande

| — | udformningen og gennemførelsen af programmer for teknisk samarbejde |
| --- | --- |

—

udformningen og gennemførelsen af programmer for teknisk samarbejde

| — | en fokusering af teknisk bistand på dataharmonisering og -levering, og |
| --- | --- |

—

en fokusering af teknisk bistand på dataharmonisering og -levering, og

| — | forbedring af samarbejds- og koordineringsaktiviteter blandt ESS' medlemmer. |
| --- | --- |

—

forbedring af samarbejds- og koordineringsaktiviteter blandt ESS' medlemmer.

---

(1)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 70.

(2)  EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1.

(3)  EUT L 251 af 18.9.2012, s. 49.

---

| 9.2.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 39/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 39/30

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 100/2013

af 15. januar 2013

om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 (3), der blev vedtaget som reaktion på ulykken med olietankeren »Erika«, blev der oprettet et europæisk agentur for søfartssikkerhed (»agenturet«) med det formål at sikre et højt, ensartet og effektivt niveau for søfartssikkerhed og forebyggelse af forurening fra skibe. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 (3), der blev vedtaget som reaktion på ulykken med olietankeren »Erika«, blev der oprettet et europæisk agentur for søfartssikkerhed (»agenturet«) med det formål at sikre et højt, ensartet og effektivt niveau for søfartssikkerhed og forebyggelse af forurening fra skibe.

| (2) | Efter ulykken med olietankeren »Prestige« i 2002 blev forordning (EF) nr. 1406/2002 ændret med henblik på at give agenturet flere opgaver inden for forureningsbekæmpelse. |
| --- | --- |

(2)

Efter ulykken med olietankeren »Prestige« i 2002 blev forordning (EF) nr. 1406/2002 ændret med henblik på at give agenturet flere opgaver inden for forureningsbekæmpelse.

| (3) | Det er nødvendigt at afklare, hvilke typer havforurening der bør være omfattet af målsætningerne i forordning (EF) nr. 1406/2002. Havforurening, der er forårsaget af olie- og gasanlæg, skal derfor forstås som olieforurening eller forurening med ethvert andet stof end olie, som, hvis det tilføres havmiljøet, kan bringe menneskers sundhed i fare, skade levende ressourcer og havets flora og fauna, ødelægge rekreative værdier eller være til hinder for anden retmæssig udnyttelse af havet som fastsat ved protokollen af 2000 om beredskab, bekæmpelse og samarbejde vedrørende forureningsulykker forårsaget af farlige og giftige stoffer. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at afklare, hvilke typer havforurening der bør være omfattet af målsætningerne i forordning (EF) nr. 1406/2002. Havforurening, der er forårsaget af olie- og gasanlæg, skal derfor forstås som olieforurening eller forurening med ethvert andet stof end olie, som, hvis det tilføres havmiljøet, kan bringe menneskers sundhed i fare, skade levende ressourcer og havets flora og fauna, ødelægge rekreative værdier eller være til hinder for anden retmæssig udnyttelse af havet som fastsat ved protokollen af 2000 om beredskab, bekæmpelse og samarbejde vedrørende forureningsulykker forårsaget af farlige og giftige stoffer.

| (4) | Agenturets bestyrelse (»bestyrelsen«) lod i 2007, i henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 1406/2002 en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af forordningen udarbejde. Ud fra denne evaluering fremsatte bestyrelsen i juni 2008 henstillinger med henblik på ændringer af agenturets funktion, dets kompetenceområder og dets arbejdsmetoder. |
| --- | --- |

(4)

Agenturets bestyrelse (»bestyrelsen«) lod i 2007, i henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 1406/2002 en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af forordningen udarbejde. Ud fra denne evaluering fremsatte bestyrelsen i juni 2008 henstillinger med henblik på ændringer af agenturets funktion, dets kompetenceområder og dets arbejdsmetoder.

| (5) | På grundlag af resultaterne af den eksterne evaluering og henstillingerne og den flerårige strategi, vedtaget af bestyrelsen i marts 2010, bør nogle bestemmelser i forordning (EF) nr. 1406/2002 præciseres og ajourføres. Ud over at fokusere på sine prioriterede opgaver inden for søfartssikkerhed bør agenturet tildeles et antal yderligere kerneopgaver og accessoriske opgaver, der afspejler udviklingen inden for søfartssikkerhedspolitikken på EU-plan og på det internationale plan. I lyset af de budgetbegrænsninger, Unionen står over for, er der behov for en betydelig screenings- og omfordelingsindsats for at garantere effektivitet med hensyn til omkostninger og budget og undgå overlapninger. Personalebehovet til de nye kerneopgaver og accessoriske opgaver bør principielt dækkes af agenturet ved intern omfordeling. Samtidig bør agenturet om nødvendigt modtage midler fra andre dele af Unionens budget, navnlig fra instrumentet for den europæiske naboskabspolitik. Nye kerneopgaver og accessoriske opgaver vil blive udført af agenturet inden for grænserne af de gældende finansielle overslag og agenturets budget, uden at dette berører forhandlingerne og afgørelserne i forbindelse med den fremtidige flerårige finansielle ramme. Eftersom denne forordning ikke er en finansieringsafgørelse, bør budgetmyndigheden træffe afgørelse om ressourcer til agenturet inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(5)

På grundlag af resultaterne af den eksterne evaluering og henstillingerne og den flerårige strategi, vedtaget af bestyrelsen i marts 2010, bør nogle bestemmelser i forordning (EF) nr. 1406/2002 præciseres og ajourføres. Ud over at fokusere på sine prioriterede opgaver inden for søfartssikkerhed bør agenturet tildeles et antal yderligere kerneopgaver og accessoriske opgaver, der afspejler udviklingen inden for søfartssikkerhedspolitikken på EU-plan og på det internationale plan. I lyset af de budgetbegrænsninger, Unionen står over for, er der behov for en betydelig screenings- og omfordelingsindsats for at garantere effektivitet med hensyn til omkostninger og budget og undgå overlapninger. Personalebehovet til de nye kerneopgaver og accessoriske opgaver bør principielt dækkes af agenturet ved intern omfordeling. Samtidig bør agenturet om nødvendigt modtage midler fra andre dele af Unionens budget, navnlig fra instrumentet for den europæiske naboskabspolitik. Nye kerneopgaver og accessoriske opgaver vil blive udført af agenturet inden for grænserne af de gældende finansielle overslag og agenturets budget, uden at dette berører forhandlingerne og afgørelserne i forbindelse med den fremtidige flerårige finansielle ramme. Eftersom denne forordning ikke er en finansieringsafgørelse, bør budgetmyndigheden træffe afgørelse om ressourcer til agenturet inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.

| (6) | Agenturets opgaver bør beskrives klart og præcist, og enhver form for dobbeltarbejde bør undgås. |
| --- | --- |

(6)

Agenturets opgaver bør beskrives klart og præcist, og enhver form for dobbeltarbejde bør undgås.

| (7) | Agenturet har vist, at nogle opgaver kan løses mere effektivt på europæisk plan, hvilket i nogle tilfælde kan give medlemsstaterne besparelser på deres nationale budgetter og, hvor det er påvist, skabe en reel europæisk merværdi. |
| --- | --- |

(7)

Agenturet har vist, at nogle opgaver kan løses mere effektivt på europæisk plan, hvilket i nogle tilfælde kan give medlemsstaterne besparelser på deres nationale budgetter og, hvor det er påvist, skabe en reel europæisk merværdi.

| (8) | Visse bestemmelser vedrørende specifikke aspekter af forvaltningen af agenturet bør afklares. Under hensyn til Kommissionens særlige ansvar for gennemførelsen af Unionens politikker, der er indeholdt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), bør Kommissionen tilvejebringe politiske retningslinjer for agenturets varetagelse af sine opgaver, samtidig med at agenturets retlige status og den administrerende direktørs uafhængighed, jf. forordning (EF) nr. 1406/2002, respekteres fuldt ud. |
| --- | --- |

(8)

Visse bestemmelser vedrørende specifikke aspekter af forvaltningen af agenturet bør afklares. Under hensyn til Kommissionens særlige ansvar for gennemførelsen af Unionens politikker, der er indeholdt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), bør Kommissionen tilvejebringe politiske retningslinjer for agenturets varetagelse af sine opgaver, samtidig med at agenturets retlige status og den administrerende direktørs uafhængighed, jf. forordning (EF) nr. 1406/2002, respekteres fuldt ud.

| (9) | I forbindelse med udnævnelsen af medlemmerne af bestyrelsen, valget af formanden og næstformanden for bestyrelsen, og udnævnelsen af afdelingscheferne bør der tages fuldt hensyn til vigtigheden af at sikre en afbalanceret repræsentation af kønnene. |
| --- | --- |

(9)

I forbindelse med udnævnelsen af medlemmerne af bestyrelsen, valget af formanden og næstformanden for bestyrelsen, og udnævnelsen af afdelingscheferne bør der tages fuldt hensyn til vigtigheden af at sikre en afbalanceret repræsentation af kønnene.

| (10) | Enhver henvisning til relevante EU-retsakter bør opfattes som en henvisning til retsakter inden for søfartssikkerhed, maritim sikring, forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra skibe samt bekæmpelse af havforurening, der er forårsaget af olie- og gasanlæg. |
| --- | --- |

(10)

Enhver henvisning til relevante EU-retsakter bør opfattes som en henvisning til retsakter inden for søfartssikkerhed, maritim sikring, forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra skibe samt bekæmpelse af havforurening, der er forårsaget af olie- og gasanlæg.

| (11) | I denne forordning forstås ved »maritim sikring« i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 725/2004 af 31. marts 2004 om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (4) de kombinerede forebyggende foranstaltninger, der skal beskytte søfarten og havnefaciliteterne mod trusler om forsætlige ulovlige handlinger. Opfyldelsen af den sikringsmæssige målsætning bør ske gennem vedtagelse af passende foranstaltninger inden for søtransportpolitikken, medmindre andet gælder ifølge medlemsstaternes lovgivning vedrørende national sikkerhed, forsvar og offentlig sikkerhed, og gennem bekæmpelse af økonomiske forbrydelser mod staten. |
| --- | --- |

(11)

I denne forordning forstås ved »maritim sikring« i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 725/2004 af 31. marts 2004 om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (4) de kombinerede forebyggende foranstaltninger, der skal beskytte søfarten og havnefaciliteterne mod trusler om forsætlige ulovlige handlinger. Opfyldelsen af den sikringsmæssige målsætning bør ske gennem vedtagelse af passende foranstaltninger inden for søtransportpolitikken, medmindre andet gælder ifølge medlemsstaternes lovgivning vedrørende national sikkerhed, forsvar og offentlig sikkerhed, og gennem bekæmpelse af økonomiske forbrydelser mod staten.

| (12) | Agenturet bør handle i Unionens interesse. Dette bør indebære, at agenturet inden for dettes kompetenceområde kan agere uden for medlemsstaternes territorium med henblik på at fremme Unionens søfartssikkerhedspolitik ved hjælp af teknisk bistand til relevante tredjelande. |
| --- | --- |

(12)

Agenturet bør handle i Unionens interesse. Dette bør indebære, at agenturet inden for dettes kompetenceområde kan agere uden for medlemsstaternes territorium med henblik på at fremme Unionens søfartssikkerhedspolitik ved hjælp af teknisk bistand til relevante tredjelande.

| (13) | Agenturet bør yde teknisk bistand til medlemsstater, hvilket bør lette etableringen af den nødvendige nationale kapacitet til at gennemføre den gældende EU-ret. |
| --- | --- |

(13)

Agenturet bør yde teknisk bistand til medlemsstater, hvilket bør lette etableringen af den nødvendige nationale kapacitet til at gennemføre den gældende EU-ret.

| (14) | Agenturet bør yde operativ bistand til medlemsstaterne og Kommissionen. Dette bør omfatte tjenester såsom Unionens maritime informationsudvekslingssystem (SafeSeaNet), den europæiske satellitovervågningstjeneste for olieudslip (CleanSeaNet), EU's datacenter for identifikation og sporing af skibe på lang afstand (EU LRIT-datacentret) og EU’s database for havnestatskontrol (Thetis). |
| --- | --- |

(14)

Agenturet bør yde operativ bistand til medlemsstaterne og Kommissionen. Dette bør omfatte tjenester såsom Unionens maritime informationsudvekslingssystem (SafeSeaNet), den europæiske satellitovervågningstjeneste for olieudslip (CleanSeaNet), EU's datacenter for identifikation og sporing af skibe på lang afstand (EU LRIT-datacentret) og EU’s database for havnestatskontrol (Thetis).

| (15) | Agenturets ekspertise i elektronisk dataoverførsel og maritime informationsudvekslingssystemer bør anvendes for at forenkle meldeformaliteterne for skibe med henblik på at fjerne hindringer for søtransporten og etablere et europæisk søtransportområde uden barrierer. Agenturet bør især støtte medlemsstaterne med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU af 20. oktober 2010 om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til og/eller afgår fra havne i medlemsstater (5). |
| --- | --- |

(15)

Agenturets ekspertise i elektronisk dataoverførsel og maritime informationsudvekslingssystemer bør anvendes for at forenkle meldeformaliteterne for skibe med henblik på at fjerne hindringer for søtransporten og etablere et europæisk søtransportområde uden barrierer. Agenturet bør især støtte medlemsstaterne med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU af 20. oktober 2010 om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til og/eller afgår fra havne i medlemsstater (5).

| (16) | Agenturet bør inden for sine kompetenceområder styrke sin bistand til Kommissionen med hensyn til forskningsaktiviteter. Dog bør overlappende arbejde i forhold til den eksisterende EU-forskningsramme undgås. Blandt andet bør ledelsen af forskningsprojekter ikke overdrages til agenturet. |
| --- | --- |

(16)

Agenturet bør inden for sine kompetenceområder styrke sin bistand til Kommissionen med hensyn til forskningsaktiviteter. Dog bør overlappende arbejde i forhold til den eksisterende EU-forskningsramme undgås. Blandt andet bør ledelsen af forskningsprojekter ikke overdrages til agenturet.

| (17) | På baggrund af udviklingen af nye innovative applikationer og tjenester og forbedringen af de eksisterende applikationer og tjenester bør agenturet i fuldt omfang gøre brug af de muligheder, som de europæiske satellitnavigationsprogrammer (EGNOS og Galileo) og det globale miljø- og sikkerhedsovervågningsprogram (GMES) giver, med henblik på at gennemføre et europæisk søtransportområde uden barrierer. |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af udviklingen af nye innovative applikationer og tjenester og forbedringen af de eksisterende applikationer og tjenester bør agenturet i fuldt omfang gøre brug af de muligheder, som de europæiske satellitnavigationsprogrammer (EGNOS og Galileo) og det globale miljø- og sikkerhedsovervågningsprogram (GMES) giver, med henblik på at gennemføre et europæisk søtransportområde uden barrierer.

| (18) | Efter udløbet af EU-rammebestemmelserne for samarbejde i tilfælde af utilsigtet eller forsætlig havforurening, jf. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2850/2000/EF (6), bør agenturet videreføre nogle af de aktiviteter, som tidligere blev varetaget inden for denne ramme, ved bl.a. at trække på ekspertisen i den rådgivende tekniske gruppe for beredskab og indsats i forbindelse med havforurening. Agenturets aktiviteter på dette område bør ikke fritage kyststater fra deres ansvar for at sørge for passende forureningsbekæmpelsesordninger og bør respektere eksisterende samarbejdsaftaler mellem medlemsstater eller grupper af medlemsstater. |
| --- | --- |

(18)

Efter udløbet af EU-rammebestemmelserne for samarbejde i tilfælde af utilsigtet eller forsætlig havforurening, jf. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2850/2000/EF (6), bør agenturet videreføre nogle af de aktiviteter, som tidligere blev varetaget inden for denne ramme, ved bl.a. at trække på ekspertisen i den rådgivende tekniske gruppe for beredskab og indsats i forbindelse med havforurening. Agenturets aktiviteter på dette område bør ikke fritage kyststater fra deres ansvar for at sørge for passende forureningsbekæmpelsesordninger og bør respektere eksisterende samarbejdsaftaler mellem medlemsstater eller grupper af medlemsstater.

| (19) | På anmodning giver agenturet gennem CleanSeaNet medlemsstaterne detaljerede oplysninger om potentielle tilfælde af forurening fra skibe for at sætte dem i stand til at opfylde deres forpligtelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner for overtrædelser (7). Effektiviteten af håndhævelsen varierer imidlertid meget til trods for, at en sådan forurening potentielt kan brede sig til andre landes farvande. I sin næste rapport i henhold til artikel 12 i det pågældende direktiv bør Kommissionen derfor give Europa-Parlamentet og Rådet oplysninger om effektiviteten af og sammenhængen i håndhævelsen af dette direktiv og andre relevante oplysninger om dets anvendelse. |
| --- | --- |

(19)

På anmodning giver agenturet gennem CleanSeaNet medlemsstaterne detaljerede oplysninger om potentielle tilfælde af forurening fra skibe for at sætte dem i stand til at opfylde deres forpligtelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner for overtrædelser (7). Effektiviteten af håndhævelsen varierer imidlertid meget til trods for, at en sådan forurening potentielt kan brede sig til andre landes farvande. I sin næste rapport i henhold til artikel 12 i det pågældende direktiv bør Kommissionen derfor give Europa-Parlamentet og Rådet oplysninger om effektiviteten af og sammenhængen i håndhævelsen af dette direktiv og andre relevante oplysninger om dets anvendelse.

| (20) | Anmodninger fra berørte stater om, at agenturet skal mobilisere aktioner til bekæmpelse af forurening, bør gå via den EU-civilbeskyttelsesordning, som blev oprettet ved Rådets beslutning 2007/779/EF, Euratom (8). Kommissionen kan imidlertid i situationer, hvor der ikke er tale om anmodninger om mobilisering af stand by-fartøjer og udstyr til forureningsbekæmpelse, anse det for mere hensigtsmæssigt med alternative kommunikationsmidler, som anvender avanceret informationsteknologi, og kan således orientere den anmodende medlemsstat herom. |
| --- | --- |

(20)

Anmodninger fra berørte stater om, at agenturet skal mobilisere aktioner til bekæmpelse af forurening, bør gå via den EU-civilbeskyttelsesordning, som blev oprettet ved Rådets beslutning 2007/779/EF, Euratom (8). Kommissionen kan imidlertid i situationer, hvor der ikke er tale om anmodninger om mobilisering af stand by-fartøjer og udstyr til forureningsbekæmpelse, anse det for mere hensigtsmæssigt med alternative kommunikationsmidler, som anvender avanceret informationsteknologi, og kan således orientere den anmodende medlemsstat herom.

| (21) | I kraft af den seneste tids hændelser er der sat fokus på risiciene ved offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas for søtransport og havmiljø. Agenturets indsatskapacitet i forbindelse med olieforurening og dets ekspertise inden for forurening med farlige og giftige stoffer bør anvendes til at omfatte bekæmpelse af forurening hidrørende fra sådanne aktiviteter efter anmodning fra en berørt stat. |
| --- | --- |

(21)

I kraft af den seneste tids hændelser er der sat fokus på risiciene ved offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas for søtransport og havmiljø. Agenturets indsatskapacitet i forbindelse med olieforurening og dets ekspertise inden for forurening med farlige og giftige stoffer bør anvendes til at omfatte bekæmpelse af forurening hidrørende fra sådanne aktiviteter efter anmodning fra en berørt stat.

| (22) | Navnlig bør CleanSeaNet, der på nuværende tidspunkt anvendes til at levere dokumentation for olieudslip fra fartøjer, også benyttes af agenturet til at afsløre og dokumentere udslip fra offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas, uden at det negativt påvirker den tjeneste, der ydes søtransporten. |
| --- | --- |

(22)

Navnlig bør CleanSeaNet, der på nuværende tidspunkt anvendes til at levere dokumentation for olieudslip fra fartøjer, også benyttes af agenturet til at afsløre og dokumentere udslip fra offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas, uden at det negativt påvirker den tjeneste, der ydes søtransporten.

| (23) | Agenturet har etableret og anerkendt værdifuld ekspertise og værdifulde redskaber inden for søfartssikkerhed, maritim sikring samt forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra skibe. Denne ekspertise og disse redskaber kan være relevante for andre EU-aktiviteter vedrørende Unionens søtransportpolitik. Agenturet bør derfor efter anmodning bistå Kommissionen og medlemsstaterne med udviklingen og gennemførelsen af sådanne EU-aktiviteter, forudsat at bestyrelsen har godkendt dette i forbindelse med agenturets årlige arbejdsprogram. En sådan bistand bør underkastes en detaljeret cost-benefit-analyse og bør ikke have en ugunstig indvirkning på agenturets kerneopgaver. |
| --- | --- |

(23)

Agenturet har etableret og anerkendt værdifuld ekspertise og værdifulde redskaber inden for søfartssikkerhed, maritim sikring samt forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra skibe. Denne ekspertise og disse redskaber kan være relevante for andre EU-aktiviteter vedrørende Unionens søtransportpolitik. Agenturet bør derfor efter anmodning bistå Kommissionen og medlemsstaterne med udviklingen og gennemførelsen af sådanne EU-aktiviteter, forudsat at bestyrelsen har godkendt dette i forbindelse med agenturets årlige arbejdsprogram. En sådan bistand bør underkastes en detaljeret cost-benefit-analyse og bør ikke have en ugunstig indvirkning på agenturets kerneopgaver.

| (24) | Gennem den tekniske bistand, som agenturet yder, bidrager det ligeledes til udviklingen af en mere miljøvenlig søtransport. |
| --- | --- |

(24)

Gennem den tekniske bistand, som agenturet yder, bidrager det ligeledes til udviklingen af en mere miljøvenlig søtransport.

| (25) | De fleste klassifikationsselskaber beskæftiger sig med både søgående fartøjer og fartøjer på indre vandveje. På baggrund af agenturets erfaring med klassifikationsselskaber for søgående fartøjer kan agenturet give relevante oplysninger til Kommissionen om klassifikationsselskaber for fartøjer på indre vandveje og således gøre det muligt at opnå effektivitetsforbedringer. |
| --- | --- |

(25)

De fleste klassifikationsselskaber beskæftiger sig med både søgående fartøjer og fartøjer på indre vandveje. På baggrund af agenturets erfaring med klassifikationsselskaber for søgående fartøjer kan agenturet give relevante oplysninger til Kommissionen om klassifikationsselskaber for fartøjer på indre vandveje og således gøre det muligt at opnå effektivitetsforbedringer.

| (26) | Hvad angår grænsefladen mellem transportinformationssystemer bør agenturet bistå Kommissionen og medlemsstaterne ved sammen med de kompetente myndigheder for systemet for flodinformationstjenester at undersøge muligheden for informationsudveksling mellem sådanne systemer. |
| --- | --- |

(26)

Hvad angår grænsefladen mellem transportinformationssystemer bør agenturet bistå Kommissionen og medlemsstaterne ved sammen med de kompetente myndigheder for systemet for flodinformationstjenester at undersøge muligheden for informationsudveksling mellem sådanne systemer.

| (27) | Med forbehold af de kompetente myndigheders ansvar bør agenturet bistå Kommissionen og medlemsstaterne med udviklingen og gennemførelsen af det fremtidige e-maritime-initiativ, der har til formål at forbedre effektiviteten af den europæiske søtransportsektor ved at lette anvendelsen af avancerede informationsteknologier. |
| --- | --- |

(27)

Med forbehold af de kompetente myndigheders ansvar bør agenturet bistå Kommissionen og medlemsstaterne med udviklingen og gennemførelsen af det fremtidige e-maritime-initiativ, der har til formål at forbedre effektiviteten af den europæiske søtransportsektor ved at lette anvendelsen af avancerede informationsteknologier.

| (28) | Med henblik på at gennemføre det indre marked og et europæisk søtransportområde uden barrierer bør de administrative byrder for skibsfarten reduceres og derved bl.a. fremme nærskibstrafik. I den forbindelse kan »Blue Belt«-konceptet og e-maritime potentielt anvendes som et middel til at reducere meldeformaliteterne for handelsskibe ved indsejling til og udsejling fra medlemsstaternes havne. |
| --- | --- |

(28)

Med henblik på at gennemføre det indre marked og et europæisk søtransportområde uden barrierer bør de administrative byrder for skibsfarten reduceres og derved bl.a. fremme nærskibstrafik. I den forbindelse kan »Blue Belt«-konceptet og e-maritime potentielt anvendes som et middel til at reducere meldeformaliteterne for handelsskibe ved indsejling til og udsejling fra medlemsstaternes havne.

| (29) | Der mindes om, at i henhold til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis og for at respektere princippet om balance mellem institutionerne må beføjelsen til at vedtage afgørelser, som finder generel anvendelse, ikke tillægges et agentur. |
| --- | --- |

(29)

Der mindes om, at i henhold til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis og for at respektere princippet om balance mellem institutionerne må beføjelsen til at vedtage afgørelser, som finder generel anvendelse, ikke tillægges et agentur.

| (30) | Med forbehold af formålene med og opgaverne i forordning (EF) nr. 1406/2002 bør Kommissionen senest et år efter datoen for nærværende forordnings ikrafttræden i tæt samarbejde med de relevante interessenter udarbejde og forelægge en feasibilityundersøgelse med henblik på at vurdere og fastlægge mulighederne for at styrke koordineringen af og samarbejdet mellem de forskellige kystvagtfunktioner. Nævnte undersøgelse bør tage hensyn til det eksisterende lovgrundlag og relevante anbefalinger fra relevante EU-fora samt den aktuelle udvikling af den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) og bør fuldt ud respektere nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, samtidig med at omkostninger og fordele synliggøres for Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(30)

Med forbehold af formålene med og opgaverne i forordning (EF) nr. 1406/2002 bør Kommissionen senest et år efter datoen for nærværende forordnings ikrafttræden i tæt samarbejde med de relevante interessenter udarbejde og forelægge en feasibilityundersøgelse med henblik på at vurdere og fastlægge mulighederne for at styrke koordineringen af og samarbejdet mellem de forskellige kystvagtfunktioner. Nævnte undersøgelse bør tage hensyn til det eksisterende lovgrundlag og relevante anbefalinger fra relevante EU-fora samt den aktuelle udvikling af den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) og bør fuldt ud respektere nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, samtidig med at omkostninger og fordele synliggøres for Europa-Parlamentet og Rådet.

| (31) | Det er vigtigt for Unionens maritime klyngers konkurrenceevne at tiltrække veluddannede europæiske søfolk. På baggrund af den nuværende og fremtidige efterspørgsel efter højt kvalificerede søfolk i Unionen bør agenturet derfor om nødvendigt støtte medlemsstaterne og Kommissionen i at fremme søfartsuddannelse ved at lette frivillig udveksling af bedste praksis og ved at stille oplysninger til rådighed om Unionens udvekslingsprogrammer vedrørende søfartsuddannelse. Dette kunne omfatte bistand til de kvalificerede europæiske interessenter til at fremme ekspertise inden for søfartsuddannelse på frivillig basis, samtidig med at medlemsstaternes ansvar for indhold og tilrettelæggelse af søfartsuddannelse respekteres fuldt ud. |
| --- | --- |

(31)

Det er vigtigt for Unionens maritime klyngers konkurrenceevne at tiltrække veluddannede europæiske søfolk. På baggrund af den nuværende og fremtidige efterspørgsel efter højt kvalificerede søfolk i Unionen bør agenturet derfor om nødvendigt støtte medlemsstaterne og Kommissionen i at fremme søfartsuddannelse ved at lette frivillig udveksling af bedste praksis og ved at stille oplysninger til rådighed om Unionens udvekslingsprogrammer vedrørende søfartsuddannelse. Dette kunne omfatte bistand til de kvalificerede europæiske interessenter til at fremme ekspertise inden for søfartsuddannelse på frivillig basis, samtidig med at medlemsstaternes ansvar for indhold og tilrettelæggelse af søfartsuddannelse respekteres fuldt ud.

| (32) | Med henblik på at imødegå den voksende risiko for piratangreb bør agenturet fortsat om nødvendigt give de kompetente nationale myndigheder og andre relevante organer, herunder operationer såsom EU's flådestyrkeoperation Atalanta, præcise oplysninger om positionen for fartøjer under medlemsstaternes flag, som sejler gennem farvande, der er klassificeret som meget farlige. Agenturet har desuden midler til sin rådighed, der kan blive gavnlige, navnlig i forbindelse med udvikling af CISE. Det er derfor hensigtsmæssigt, at agenturet efter anmodning giver de kompetente nationale myndigheder og EU-organer som f.eks. Frontex og Europol relevante data om fartøjers position og jordobservationsdata for at fremme forebyggende foranstaltninger over for forsætlige ulovlige handlinger som omhandlet i relevant EU-ret, med forbehold af medlemsstaternes rettigheder og pligter og i overensstemmelse med gældende national ret og EU-ret, navnlig for så vidt angår de organer, der anmoder om data. Udlevering af data om identifikation og sporing af skibe på lang afstand (LRIT-data) bør være underlagt samtykke fra den berørte flagstat i overensstemmelse med procedurer, der fastlægges af bestyrelsen. |
| --- | --- |

(32)

Med henblik på at imødegå den voksende risiko for piratangreb bør agenturet fortsat om nødvendigt give de kompetente nationale myndigheder og andre relevante organer, herunder operationer såsom EU's flådestyrkeoperation Atalanta, præcise oplysninger om positionen for fartøjer under medlemsstaternes flag, som sejler gennem farvande, der er klassificeret som meget farlige. Agenturet har desuden midler til sin rådighed, der kan blive gavnlige, navnlig i forbindelse med udvikling af CISE. Det er derfor hensigtsmæssigt, at agenturet efter anmodning giver de kompetente nationale myndigheder og EU-organer som f.eks. Frontex og Europol relevante data om fartøjers position og jordobservationsdata for at fremme forebyggende foranstaltninger over for forsætlige ulovlige handlinger som omhandlet i relevant EU-ret, med forbehold af medlemsstaternes rettigheder og pligter og i overensstemmelse med gældende national ret og EU-ret, navnlig for så vidt angår de organer, der anmoder om data. Udlevering af data om identifikation og sporing af skibe på lang afstand (LRIT-data) bør være underlagt samtykke fra den berørte flagstat i overensstemmelse med procedurer, der fastlægges af bestyrelsen.

| (33) | Når Kommissionen og agenturet offentliggør oplysninger om havnestatskontrol i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF af 23. april 2009 om havnestatskontrol (9), bør de bygge på den ekspertise og de erfaringer, der er opnået under Parisaftalememorandummet om havnestatskontrol (»Parisaftalememorandummet«) for at sikre konsekvens. |
| --- | --- |

(33)

Når Kommissionen og agenturet offentliggør oplysninger om havnestatskontrol i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF af 23. april 2009 om havnestatskontrol (9), bør de bygge på den ekspertise og de erfaringer, der er opnået under Parisaftalememorandummet om havnestatskontrol (»Parisaftalememorandummet«) for at sikre konsekvens.

| (34) | Agenturets bistand til medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med internationale og regionale organisationers relevante arbejde bør ikke berøre forholdet mellem disse organisationer og medlemsstaterne som følge af medlemsstaternes medlemskab af disse organisationer. |
| --- | --- |

(34)

Agenturets bistand til medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med internationale og regionale organisationers relevante arbejde bør ikke berøre forholdet mellem disse organisationer og medlemsstaterne som følge af medlemsstaternes medlemskab af disse organisationer.

| (35) | Unionen har tiltrådt følgende instrumenter, der etablerer regionale organisationer, hvis aktiviteter også er omfattet af agenturets mål: konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet (den reviderede Helsingforskonvention af 1992 (10)), konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder (Barcelonakonventionen (11) og revisionen heraf fra 1995 (12)) og en række protokoller dertil, overenskomsten om samarbejde ved bekæmpelse af forurening af Nordsøen med olie og andre farlige stoffer (Bonnaftalen (13)), konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav (Osparkonventionen (14)) samt overenskomsten om samarbejde om beskyttelse af det nordøstlige Atlanterhavs kyster og vande mod forurening undertegnet den 17. oktober 1990 (Lissabonoverenskomsten) (15)) med dens tillægsprotokol undertegnet den 20. maj 2008, der endnu ikke er trådt i kraft (16). Unionen forhandler også tiltrædelse af konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening undertegnet i april 1992 (Bukarestkonventionen). Agenturet bør derfor yde teknisk bistand til medlemsstaterne og Kommissionen til at deltage i det relevante arbejde i disse regionale organisationer. |
| --- | --- |

(35)

Unionen har tiltrådt følgende instrumenter, der etablerer regionale organisationer, hvis aktiviteter også er omfattet af agenturets mål: konventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet (den reviderede Helsingforskonvention af 1992 (10)), konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder (Barcelonakonventionen (11) og revisionen heraf fra 1995 (12)) og en række protokoller dertil, overenskomsten om samarbejde ved bekæmpelse af forurening af Nordsøen med olie og andre farlige stoffer (Bonnaftalen (13)), konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav (Osparkonventionen (14)) samt overenskomsten om samarbejde om beskyttelse af det nordøstlige Atlanterhavs kyster og vande mod forurening undertegnet den 17. oktober 1990 (Lissabonoverenskomsten) (15)) med dens tillægsprotokol undertegnet den 20. maj 2008, der endnu ikke er trådt i kraft (16). Unionen forhandler også tiltrædelse af konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening undertegnet i april 1992 (Bukarestkonventionen). Agenturet bør derfor yde teknisk bistand til medlemsstaterne og Kommissionen til at deltage i det relevante arbejde i disse regionale organisationer.

| (36) | Ud over de nævnte regionale organisationer findes der en række andre regionale, subregionale og bilaterale koordinerings- og samarbejdsordninger til forureningsbekæmpelse. Når agenturet yder bistand vedrørende forureningsbekæmpelse til tredjelande, der deler et regionalt havområde med Unionen, bør det handle under hensyn til disse ordninger. |
| --- | --- |

(36)

Ud over de nævnte regionale organisationer findes der en række andre regionale, subregionale og bilaterale koordinerings- og samarbejdsordninger til forureningsbekæmpelse. Når agenturet yder bistand vedrørende forureningsbekæmpelse til tredjelande, der deler et regionalt havområde med Unionen, bør det handle under hensyn til disse ordninger.

| (37) | Unionen deler regionale havområder i Middelhavet, Sortehavet og Østersøen med nabolande. På Kommissionens anmodning, bør agenturet yde bistand vedrørende forureningsbekæmpelse til disse lande. |
| --- | --- |

(37)

Unionen deler regionale havområder i Middelhavet, Sortehavet og Østersøen med nabolande. På Kommissionens anmodning, bør agenturet yde bistand vedrørende forureningsbekæmpelse til disse lande.

| (38) | For at opnå størst mulig effektivitet bør agenturet samarbejde så tæt som muligt i forbindelse med Parisaftalememorandummet. Kommissionen og medlemsstaterne bør fortsat undersøge mulighederne for yderligere effektivitetsforbedringer, som kan foreslås til overvejelse inden for rammerne af Parisaftalememorandummet. |
| --- | --- |

(38)

For at opnå størst mulig effektivitet bør agenturet samarbejde så tæt som muligt i forbindelse med Parisaftalememorandummet. Kommissionen og medlemsstaterne bør fortsat undersøge mulighederne for yderligere effektivitetsforbedringer, som kan foreslås til overvejelse inden for rammerne af Parisaftalememorandummet.

| (39) | For at sikre, at Unionens bindende retsakter på områderne søfartssikkerhed og forebyggelse af forurening fra skibe gennemføres korrekt i praksis, bør agenturet bistå Kommissionen med at aflægge besøg i medlemsstaterne. Disse besøg hos de nationale myndigheder vil give agenturet mulighed for at samle alle nødvendige oplysninger til forelæggelsen af en samlet rapport for Kommissionen med henblik på yderligere vurdering. Disse besøg bør gennemføres i den ånd, der fremgår af principperne i artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, og bør gennemføres således, at den administrative byrde for de nationale søfartsmyndigheder minimeres. Endvidere bør disse besøg gennemføres i overensstemmelse med en fast procedure, der omfatter en standardmetode, som bestyrelsen har vedtaget. |
| --- | --- |

(39)

For at sikre, at Unionens bindende retsakter på områderne søfartssikkerhed og forebyggelse af forurening fra skibe gennemføres korrekt i praksis, bør agenturet bistå Kommissionen med at aflægge besøg i medlemsstaterne. Disse besøg hos de nationale myndigheder vil give agenturet mulighed for at samle alle nødvendige oplysninger til forelæggelsen af en samlet rapport for Kommissionen med henblik på yderligere vurdering. Disse besøg bør gennemføres i den ånd, der fremgår af principperne i artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, og bør gennemføres således, at den administrative byrde for de nationale søfartsmyndigheder minimeres. Endvidere bør disse besøg gennemføres i overensstemmelse med en fast procedure, der omfatter en standardmetode, som bestyrelsen har vedtaget.

| (40) | Agenturet bør bistå Kommissionen med at foretage inspektioner af anerkendte organisationer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (17). Disse inspektioner kan også finde sted i tredjelande. Kommission og agenturet bør sikre, at de berørte medlemsstater informeres korrekt. Agenturet bør desuden udføre de inspektionsopgaver vedrørende undervisning og attestering af søfarende i tredjelande i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF af 19. november 2008 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (18), som Kommissionen har delegeret til agenturet. Forordning (EF) nr. 1406/2002 bør ikke omfatte nærmere enkeltheder vedrørende den tekniske bistand, som agenturet yder til inspektioner vedrørende maritim sikring i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 324/2008 af 9. april 2008 om fastsættelse af reviderede procedurer for Kommissionens inspektioner inden for maritim sikring (19). |
| --- | --- |

(40)

Agenturet bør bistå Kommissionen med at foretage inspektioner af anerkendte organisationer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (17). Disse inspektioner kan også finde sted i tredjelande. Kommission og agenturet bør sikre, at de berørte medlemsstater informeres korrekt. Agenturet bør desuden udføre de inspektionsopgaver vedrørende undervisning og attestering af søfarende i tredjelande i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF af 19. november 2008 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (18), som Kommissionen har delegeret til agenturet. Forordning (EF) nr. 1406/2002 bør ikke omfatte nærmere enkeltheder vedrørende den tekniske bistand, som agenturet yder til inspektioner vedrørende maritim sikring i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 324/2008 af 9. april 2008 om fastsættelse af reviderede procedurer for Kommissionens inspektioner inden for maritim sikring (19).

| (41) | For at sikre sammenhæng med de politiske mål og Unionens institutionelle opbygning samt med de gældende administrative og finansielle procedurer bør Kommissionen afgive formel vejledning i form af en skriftlig udtalelse om agenturets udkast til flerårig strategi og udkast til årlige arbejdsprogrammer, som bestyrelsen bør tage hensyn til, inden den godkender disse dokumenter. |
| --- | --- |

(41)

For at sikre sammenhæng med de politiske mål og Unionens institutionelle opbygning samt med de gældende administrative og finansielle procedurer bør Kommissionen afgive formel vejledning i form af en skriftlig udtalelse om agenturets udkast til flerårig strategi og udkast til årlige arbejdsprogrammer, som bestyrelsen bør tage hensyn til, inden den godkender disse dokumenter.

| (42) | For at sikre en retfærdig og gennemsigtig procedure for udnævnelse af den administrerende direktør bør den udvælgelsesprocedure, der skal følges, være i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for udvælgelse og udnævnelse af direktørerne for Unionens agenturer. Ifølge disse retningslinjer kan statsborgere i enhver medlemsstat indgive en ansøgning. Bestyrelsen bør derfor være repræsenteret som observatør i præudvælgelseskomitéen. Observatøren bør holdes underrettet under de videre faser af udvælgelsesproceduren. Når bestyrelsen træffer afgørelse om udnævnelse, bør dens medlemmer kunne rette spørgsmål til Kommissionen om udvælgelsesproceduren. Desuden bør bestyrelsen have mulighed for en samtale med ansøgerne på shortlisten i overensstemmelse med almindelig praksis. Samtlige involverede parter bør i alle faser af udvælgelsesproceduren og udnævnelsen til administrerende direktør for agenturet påse, at ansøgernes personoplysninger behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (20). |
| --- | --- |

(42)

For at sikre en retfærdig og gennemsigtig procedure for udnævnelse af den administrerende direktør bør den udvælgelsesprocedure, der skal følges, være i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for udvælgelse og udnævnelse af direktørerne for Unionens agenturer. Ifølge disse retningslinjer kan statsborgere i enhver medlemsstat indgive en ansøgning. Bestyrelsen bør derfor være repræsenteret som observatør i præudvælgelseskomitéen. Observatøren bør holdes underrettet under de videre faser af udvælgelsesproceduren. Når bestyrelsen træffer afgørelse om udnævnelse, bør dens medlemmer kunne rette spørgsmål til Kommissionen om udvælgelsesproceduren. Desuden bør bestyrelsen have mulighed for en samtale med ansøgerne på shortlisten i overensstemmelse med almindelig praksis. Samtlige involverede parter bør i alle faser af udvælgelsesproceduren og udnævnelsen til administrerende direktør for agenturet påse, at ansøgernes personoplysninger behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (20).

| (43) | Agenturet finansieres hovedsagelig gennem bidrag fra Unionen, men har også indtægter fra gebyrer og afgifter for sine tjenester. Disse gebyrer og afgifter vedrører især driften af EU LRIT-datacentret og anvendes i overensstemmelse med de resolutioner, som Rådet vedtog den 1. og 2. oktober 2007 samt den 9. december 2008 om oprettelse af EU's LRIT-datacenter, og særlig i overensstemmelse med afsnittene om finansieringen af LRIT-rapporter. |
| --- | --- |

(43)

Agenturet finansieres hovedsagelig gennem bidrag fra Unionen, men har også indtægter fra gebyrer og afgifter for sine tjenester. Disse gebyrer og afgifter vedrører især driften af EU LRIT-datacentret og anvendes i overensstemmelse med de resolutioner, som Rådet vedtog den 1. og 2. oktober 2007 samt den 9. december 2008 om oprettelse af EU's LRIT-datacenter, og særlig i overensstemmelse med afsnittene om finansieringen af LRIT-rapporter.

| (44) | Kommissionen bør ligeledes under hensyn til agenturets etablerede og anerkendte ekspertise og redskaber og inden for rammerne af den fremskridtsrapport, der skal forelægges i henhold til forordning (EF) nr. 1406/2002, undersøge agenturets potentielle bidrag til gennemførelsen af en fremtidig lovgivningsmæssig retsakt om sikkerheden i forbindelse med offshore-olie- og gasprospektering, -efterforskning og -produktion, som Europa-Parlamentet og Rådet er ved at behandle, med hensyn til forebyggelse af forurening fra offshore-olie- og gasanlæg. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen bør ligeledes under hensyn til agenturets etablerede og anerkendte ekspertise og redskaber og inden for rammerne af den fremskridtsrapport, der skal forelægges i henhold til forordning (EF) nr. 1406/2002, undersøge agenturets potentielle bidrag til gennemførelsen af en fremtidig lovgivningsmæssig retsakt om sikkerheden i forbindelse med offshore-olie- og gasprospektering, -efterforskning og -produktion, som Europa-Parlamentet og Rådet er ved at behandle, med hensyn til forebyggelse af forurening fra offshore-olie- og gasanlæg.

| (45) | Agenturets aktiviteter bør om nødvendigt også bidrage til at etablere et egentligt europæisk søtransportområde uden barrierer. |
| --- | --- |

(45)

Agenturets aktiviteter bør om nødvendigt også bidrage til at etablere et egentligt europæisk søtransportområde uden barrierer.

| (46) | Europa-parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (21), særlig artikel 208, bør tages i betragtning. |
| --- | --- |

(46)

Europa-parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (21), særlig artikel 208, bør tages i betragtning.

| (47) | Forordning (EF) nr. 1406/2002 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(47)

Forordning (EF) nr. 1406/2002 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af forordning (EF) nr. 1406/2002

Forordning (EF) nr. 1406/2002 ændres således:

| 1) | Artikel 1-3 affattes således:
  »Artikel 1
  Formål
  1.   Ved denne forordning oprettes et europæisk agentur for søfartssikkerhed (»agenturet«), som skal sikre et højt, ensartet og effektivt niveau for søfartssikkerhed, maritim sikring, forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra skibe samt bekæmpelse af havforurening forårsaget af olie- og gasinstallationer.
  2.   Med henblik herpå samarbejder agenturet med medlemsstaterne og Kommissionen og yder dem teknisk, operationel og videnskabelig bistand på de områder, der er nævnt i denne artikels stk. 1, inden for rammerne af de kerneopgaver, der er fastsat i artikel 2, og, når og hvis det er relevant, de accessoriske opgaver, der er fastsat i artikel 2a, navnlig med henblik på at hjælpe medlemsstaterne og Kommissionen med at anvende de relevante EU-retsakter korrekt. For så vidt angår området bekæmpelse af forurening yder agenturet kun operationel bistand efter anmodning fra den eller de berørte stater.
  3.   Agenturet skal om nødvendigt bidrage til den generelle effektivitet i forbindelse med skibsfart og søtransport som beskrevet i denne forordning ved at yde den i stk. 2 nævnte bistand, med henblik på at lette etableringen af et europæisk søtransportområde uden barrierer.
  Artikel 2
  Agenturets kerneopgaver
  1.   For at sikre, at formålene i artikel 1 opfyldes korrekt, udfører agenturet de i nærværende artikel nævnte kerneopgaver.
  2.   Agenturet bistår Kommissionen:






  a) | i det forberedende arbejde med ajourføring og udvikling af relevante EU-retsakter, især i overensstemmelse med udviklingen i den internationale lovgivning |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1-3 affattes således:

»Artikel 1

Formål

1.   Ved denne forordning oprettes et europæisk agentur for søfartssikkerhed (»agenturet«), som skal sikre et højt, ensartet og effektivt niveau for søfartssikkerhed, maritim sikring, forebyggelse og bekæmpelse af forurening fra skibe samt bekæmpelse af havforurening forårsaget af olie- og gasinstallationer.

2.   Med henblik herpå samarbejder agenturet med medlemsstaterne og Kommissionen og yder dem teknisk, operationel og videnskabelig bistand på de områder, der er nævnt i denne artikels stk. 1, inden for rammerne af de kerneopgaver, der er fastsat i artikel 2, og, når og hvis det er relevant, de accessoriske opgaver, der er fastsat i artikel 2a, navnlig med henblik på at hjælpe medlemsstaterne og Kommissionen med at anvende de relevante EU-retsakter korrekt. For så vidt angår området bekæmpelse af forurening yder agenturet kun operationel bistand efter anmodning fra den eller de berørte stater.

3.   Agenturet skal om nødvendigt bidrage til den generelle effektivitet i forbindelse med skibsfart og søtransport som beskrevet i denne forordning ved at yde den i stk. 2 nævnte bistand, med henblik på at lette etableringen af et europæisk søtransportområde uden barrierer.

Artikel 2

Agenturets kerneopgaver

1.   For at sikre, at formålene i artikel 1 opfyldes korrekt, udfører agenturet de i nærværende artikel nævnte kerneopgaver.

2.   Agenturet bistår Kommissionen:

a)

i det forberedende arbejde med ajourføring og udvikling af relevante EU-retsakter, især i overensstemmelse med udviklingen i den internationale lovgivning

| b) | i en effektiv gennemførelse af relevante bindende EU-retsakter, især ved at aflægge besøg og udføre inspektioner som omhandlet i denne forordnings artikel 3 og ved at yde Kommissionen teknisk bistand ved udførelsen af dens inspektionsopgaver i henhold til artikel 9, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 725/2004 af 31. marts 2004 om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (22). I denne forbindelse kan det forelægge Kommissionen forslag til eventuelle forbedringer af disse bindende retsakter |
| --- | --- |

b)

i en effektiv gennemførelse af relevante bindende EU-retsakter, især ved at aflægge besøg og udføre inspektioner som omhandlet i denne forordnings artikel 3 og ved at yde Kommissionen teknisk bistand ved udførelsen af dens inspektionsopgaver i henhold til artikel 9, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 725/2004 af 31. marts 2004 om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (22). I denne forbindelse kan det forelægge Kommissionen forslag til eventuelle forbedringer af disse bindende retsakter

| c) | i analysen af igangværende og afsluttede forskningsprojekter af relevans for agenturets målsætninger. Dette kan omfatte udpegningen af mulige opfølgende foranstaltninger, der følger af specifikke forskningsprojekter |
| --- | --- |

c)

i analysen af igangværende og afsluttede forskningsprojekter af relevans for agenturets målsætninger. Dette kan omfatte udpegningen af mulige opfølgende foranstaltninger, der følger af specifikke forskningsprojekter

| d) | i udførelsen af alle andre opgaver, som tildeles Kommissionen i EU-retsakter om målene for agenturet. |
| --- | --- |

d)

i udførelsen af alle andre opgaver, som tildeles Kommissionen i EU-retsakter om målene for agenturet.

3.   Agenturet samarbejder med medlemsstaterne for:

| a) | når det er hensigtsmæssigt at tilrettelægge relevante uddannelsesaktiviteter på områder, der hører under medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

når det er hensigtsmæssigt at tilrettelægge relevante uddannelsesaktiviteter på områder, der hører under medlemsstaterne

| b) | at udvikle tekniske løsninger, herunder levere relevante operationelle tjenester, og yde teknisk bistand til opbygningen af den nødvendige nationale kapacitet til gennemførelse af de relevante EU-retsakter |
| --- | --- |

b)

at udvikle tekniske løsninger, herunder levere relevante operationelle tjenester, og yde teknisk bistand til opbygningen af den nødvendige nationale kapacitet til gennemførelse af de relevante EU-retsakter

| c) | efter anmodning fra en medlemsstat at tilvejebringe relevante oplysninger fra de inspektioner, der er nævnt i artikel 3, med henblik på at støtte kontrollen med de anerkendte organisationer, som udfører certificeringsopgaver på medlemsstaternes vegne, jf. artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/15/EF af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (23), uden at dette berører flagstatens rettigheder og forpligtelser |
| --- | --- |

c)

efter anmodning fra en medlemsstat at tilvejebringe relevante oplysninger fra de inspektioner, der er nævnt i artikel 3, med henblik på at støtte kontrollen med de anerkendte organisationer, som udfører certificeringsopgaver på medlemsstaternes vegne, jf. artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/15/EF af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (23), uden at dette berører flagstatens rettigheder og forpligtelser

| d) | at støtte deres forureningsbekæmpelsesaktioner med supplerende midler på en omkostningseffektiv måde i tilfælde af forurening fra skibe samt havforurening forårsaget af olie- og gasanlæg, når en anmodning er blevet forelagt af den berørte medlemsstat, under hvis myndighed rensningsarbejdet finder sted, uden at det berører kyststaternes ansvar for at sørge for passende forureningsbekæmpelsesordninger og under hensyntagen til det eksisterende samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område. Om nødvendigt skal anmodninger om mobilisering af aktioner til bekæmpelse af forurening gå via EU's civilbeskyttelsesordning, som blev oprettet ved Rådets beslutning 2007/779/EF, Euratom (24). |
| --- | --- |

d)

at støtte deres forureningsbekæmpelsesaktioner med supplerende midler på en omkostningseffektiv måde i tilfælde af forurening fra skibe samt havforurening forårsaget af olie- og gasanlæg, når en anmodning er blevet forelagt af den berørte medlemsstat, under hvis myndighed rensningsarbejdet finder sted, uden at det berører kyststaternes ansvar for at sørge for passende forureningsbekæmpelsesordninger og under hensyntagen til det eksisterende samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område. Om nødvendigt skal anmodninger om mobilisering af aktioner til bekæmpelse af forurening gå via EU's civilbeskyttelsesordning, som blev oprettet ved Rådets beslutning 2007/779/EF, Euratom (24).

4.   Agenturet fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne og Kommissionen:

| a) | i forbindelse med trafikovervågning omfattet af direktiv 2002/59/EF fremmer agenturet især samarbejdet mellem kyststaterne i de berørte kystområder, samt udvikler og driver EU's datacenter for identifikation og sporing af skibe på lang afstand (EU LRIT-datacentret) og Unionens maritime informationsudvekslingssystem (SafeSeaNet), som omhandlet i artikel 6b og 22a i nævnte direktiv, samt det internationale dataudvekslingssystem for identifikation og sporing af skibe på lang afstand i overensstemmelse med tilsagnet fra Den Internationale Søfartsorganisation (»IMO«) |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med trafikovervågning omfattet af direktiv 2002/59/EF fremmer agenturet især samarbejdet mellem kyststaterne i de berørte kystområder, samt udvikler og driver EU's datacenter for identifikation og sporing af skibe på lang afstand (EU LRIT-datacentret) og Unionens maritime informationsudvekslingssystem (SafeSeaNet), som omhandlet i artikel 6b og 22a i nævnte direktiv, samt det internationale dataudvekslingssystem for identifikation og sporing af skibe på lang afstand i overensstemmelse med tilsagnet fra Den Internationale Søfartsorganisation (»IMO«)

| b) | ved efter anmodning og med forbehold af national ret og EU-ret at give kompetente nationale myndigheder og relevante EU-organer relevante oplysninger inden for deres mandat om fartøjers position og jordobservationsdata for at fremme foranstaltninger over for trusler om piratangreb og forsætlige ulovlige handlinger som omhandlet i gældende EU-ret eller i henhold til internationale retsakter vedrørende søtransport med forbehold af gældende databeskyttelsesregler og i overensstemmelse med administrative procedurer, der efter omstændighederne fastsættes af bestyrelsen eller Styringsgruppen på Højt Plan, jf. direktiv 2002/59/EF. Udlevering af data om identifikation og sporing af skibe på lang afstand (LRIT-data) er betinget af samtykke fra den berørte flagstat |
| --- | --- |

b)

ved efter anmodning og med forbehold af national ret og EU-ret at give kompetente nationale myndigheder og relevante EU-organer relevante oplysninger inden for deres mandat om fartøjers position og jordobservationsdata for at fremme foranstaltninger over for trusler om piratangreb og forsætlige ulovlige handlinger som omhandlet i gældende EU-ret eller i henhold til internationale retsakter vedrørende søtransport med forbehold af gældende databeskyttelsesregler og i overensstemmelse med administrative procedurer, der efter omstændighederne fastsættes af bestyrelsen eller Styringsgruppen på Højt Plan, jf. direktiv 2002/59/EF. Udlevering af data om identifikation og sporing af skibe på lang afstand (LRIT-data) er betinget af samtykke fra den berørte flagstat

| c) | på området for efterforskning af ulykker og hændelser til søs i overensstemmelse med Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2009/18/EF af 23. april 2009 om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren (25) skal agenturet efter anmodning fra de pågældende medlemsstater og under forudsætning af, at der ikke opstår interessekonflikt, yde operationel støtte til disse medlemsstater vedrørende efterforskning af alvorlige eller meget alvorlige ulykker til søs, og det skal analysere undersøgelsesrapporter om sikkerhed med henblik på at udpege merværdi på EU-plan med hensyn til de relevante erfaringer, der kan drages. På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, jf. artikel 17 i nævnte direktiv, indsamler agenturet en årlig oversigt over ulykker og hændelser til søs |
| --- | --- |

c)

på området for efterforskning af ulykker og hændelser til søs i overensstemmelse med Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2009/18/EF af 23. april 2009 om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren (25) skal agenturet efter anmodning fra de pågældende medlemsstater og under forudsætning af, at der ikke opstår interessekonflikt, yde operationel støtte til disse medlemsstater vedrørende efterforskning af alvorlige eller meget alvorlige ulykker til søs, og det skal analysere undersøgelsesrapporter om sikkerhed med henblik på at udpege merværdi på EU-plan med hensyn til de relevante erfaringer, der kan drages. På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, jf. artikel 17 i nævnte direktiv, indsamler agenturet en årlig oversigt over ulykker og hændelser til søs

| d) | ved at levere objektive, pålidelige og sammenlignelige statistikker, oplysninger og data, der sætter Kommissionen og medlemsstaterne i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forbedre deres aktiviteter og evaluere de eksisterende foranstaltningers effektivitet og omkostningseffektivitet. Sådanne opgaver skal omfatte indsamling, registrering og vurdering af tekniske data, systematisk anvendelse af eksisterende databaser, herunder gensidig dataudveksling, og, når det er hensigtsmæssigt, udvikling af yderligere databaser. Ud fra de indsamlede data bistår agenturet Kommissionen ved offentliggørelsen af oplysninger angående skibe i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF af 23. april 2009 om havnestatskontrol (26) |
| --- | --- |

d)

ved at levere objektive, pålidelige og sammenlignelige statistikker, oplysninger og data, der sætter Kommissionen og medlemsstaterne i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forbedre deres aktiviteter og evaluere de eksisterende foranstaltningers effektivitet og omkostningseffektivitet. Sådanne opgaver skal omfatte indsamling, registrering og vurdering af tekniske data, systematisk anvendelse af eksisterende databaser, herunder gensidig dataudveksling, og, når det er hensigtsmæssigt, udvikling af yderligere databaser. Ud fra de indsamlede data bistår agenturet Kommissionen ved offentliggørelsen af oplysninger angående skibe i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF af 23. april 2009 om havnestatskontrol (26)

| e) | ved at indsamle og analysere data om søfarende, der skal gives og anvendes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF af 19. november 2008 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (27) |
| --- | --- |

e)

ved at indsamle og analysere data om søfarende, der skal gives og anvendes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF af 19. november 2008 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (27)

| f) | ved at forbedre identifikation og forfølgelse af skibe, der foretager ulovlige udledninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner for overtrædelser (28) |
| --- | --- |

f)

ved at forbedre identifikation og forfølgelse af skibe, der foretager ulovlige udledninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner for overtrædelser (28)

| g) | for så vidt angår olieforurening til søs, der er forårsaget af olie- og gasanlæg ved at anvende den europæiske satellitovervågningstjeneste for olieudslip (CleanSeaNet) til at overvåge omfanget og miljøpåvirkningen af en sådan forurening |
| --- | --- |

g)

for så vidt angår olieforurening til søs, der er forårsaget af olie- og gasanlæg ved at anvende den europæiske satellitovervågningstjeneste for olieudslip (CleanSeaNet) til at overvåge omfanget og miljøpåvirkningen af en sådan forurening

| h) | ved at yde den tekniske bistand, der er nødvendig for, at medlemsstaterne og Kommissionen kan bidrage til det relevante arbejde i de tekniske organer inden for IMO, Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) for så vidt angår skibsfart, og Parisaftalememorandummet om havnestatskontrol (Parisaftalememorandummet) og de relevante regionale organisationer, som Unionen har tiltrådt med hensyn til spørgsmål om Unionens kompetence |
| --- | --- |

h)

ved at yde den tekniske bistand, der er nødvendig for, at medlemsstaterne og Kommissionen kan bidrage til det relevante arbejde i de tekniske organer inden for IMO, Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) for så vidt angår skibsfart, og Parisaftalememorandummet om havnestatskontrol (Parisaftalememorandummet) og de relevante regionale organisationer, som Unionen har tiltrådt med hensyn til spørgsmål om Unionens kompetence

| i) | med hensyn til gennemførelsen af Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2010/65/EU af 20. oktober 2010 om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til eller afgår fra havne i medlemsstaterne (29), navnlig ved at lette den elektroniske dataoverførsel via SafeSeaNet og ved at støtte udviklingen af det enstrengede system. |
| --- | --- |

i)

med hensyn til gennemførelsen af Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2010/65/EU af 20. oktober 2010 om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til eller afgår fra havne i medlemsstaterne (29), navnlig ved at lette den elektroniske dataoverførsel via SafeSeaNet og ved at støtte udviklingen af det enstrengede system.

5.   Agenturet kan efter anmodning fra Kommissionen yde teknisk bistand, herunder tilrettelæggelse af relevante uddannelsesaktiviteter for så vidt angår relevante EU-retsakter til stater, der ansøger om tiltrædelse til Unionen, og i givet fald til partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og til lande, der deltager i Parisaftalememorandummet.

Agenturet kan også yde bistand i tilfælde af forurening fra skibe samt havforurening forårsaget af olie- og gasanlæg, der påvirker de tredjelande, der deler et regional havområde med Unionen, i overensstemmelse med EU's civilbeskyttelsesordning, der er fastsat ved beslutning 2007/779/EF, Euratom, og i analogi med de betingelser, der gælder for medlemsstaterne, jf. denne artikels stk. 3, litra d). Disse opgaver koordineres med de eksisterende regionale samarbejdsaftaler vedrørende havforurening.

Artikel 2a

Agenturets accessoriske opgaver

1.   Med forbehold af de kerneopgaver, der er omhandlet i artikel 2, bistår agenturet Kommissionen og medlemsstaterne efter behov med udviklingen og gennemførelsen af Unionens aktiviteter, som omhandlet i nærværende artikels stk. 2 og 3 i forbindelse med agenturets formål, for så vidt som agenturet har etableret og anerkendt ekspertise og redskaber. De accessoriske opgaver i nærværende artikel skal:

| a) | skabe dokumenteret merværdi |
| --- | --- |

a)

skabe dokumenteret merværdi

| b) | undgå overlappende indsats |
| --- | --- |

b)

undgå overlappende indsats

| c) | være i Unionens søtransportpolitiks interesse |
| --- | --- |

c)

være i Unionens søtransportpolitiks interesse

| d) | ikke være til skade for agenturets kerneopgaver og |
| --- | --- |

d)

ikke være til skade for agenturets kerneopgaver og

| e) | ikke krænke medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser, navnlig som flagstater, havnestater og kyststater. |
| --- | --- |

e)

ikke krænke medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser, navnlig som flagstater, havnestater og kyststater.

2.   Agenturet bistår Kommissionen:

| a) | i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (havstrategirammedirektivet) (30) ved at bidrage til at opfylde målet om at opnå en god miljøtilstand i havområder med dets skibsfartsrelaterede aspekter og ved at udnytte resultaterne af eksisterende redskaber såsom SafeSeaNet og CleanSeaNet |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (havstrategirammedirektivet) (30) ved at bidrage til at opfylde målet om at opnå en god miljøtilstand i havområder med dets skibsfartsrelaterede aspekter og ved at udnytte resultaterne af eksisterende redskaber såsom SafeSeaNet og CleanSeaNet

| b) | med teknisk bistand i forbindelse med drivhusgasemissioner fra skibe, navnlig ved opfølgning af den igangværende internationale udvikling |
| --- | --- |

b)

med teknisk bistand i forbindelse med drivhusgasemissioner fra skibe, navnlig ved opfølgning af den igangværende internationale udvikling

| c) | i forbindelse med programmet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) ved at fremme anvendelsen af GMES-data og -tjenester til maritime formål inden for rammerne af forvaltningen af GMES |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med programmet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) ved at fremme anvendelsen af GMES-data og -tjenester til maritime formål inden for rammerne af forvaltningen af GMES

| d) | i udviklingen af en fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område |
| --- | --- |

d)

i udviklingen af en fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område

| e) | med hensyn til mobile offshore-olie- og gasanlæg med at behandle kravene fra IMO og samle grundlæggende oplysninger om potentielle trusler for søtransporten og havmiljøet |
| --- | --- |

e)

med hensyn til mobile offshore-olie- og gasanlæg med at behandle kravene fra IMO og samle grundlæggende oplysninger om potentielle trusler for søtransporten og havmiljøet

| f) | ved at give relevante oplysninger med hensyn til klassifikationsselskaber for fartøjer på indre vandveje i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/87/EF af 12. december 2006 om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje (31). Disse oplysninger indgår også i de rapporter, der er nævnt i nærværende forordnings artikel 3, stk. 4 og 5. |
| --- | --- |

f)

ved at give relevante oplysninger med hensyn til klassifikationsselskaber for fartøjer på indre vandveje i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/87/EF af 12. december 2006 om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer på indre vandveje (31). Disse oplysninger indgår også i de rapporter, der er nævnt i nærværende forordnings artikel 3, stk. 4 og 5.

3.   Agenturet bistår Kommissionen og medlemsstaterne:

| a) | med behandlingen af gennemførligheden og gennemførelsen af politikker og projekter, der støtter etableringen af et europæisk søtransportområde uden barrierer, herunder »Blue Belt«- konceptet, og e-maritime, samt motorvej til søs. Dette skal navnlig gøres ved at udforske supplerende funktionaliteter til SafeSeaNet, uden at dette berører den rolle, der spilles af Styringsgruppen på Højt Plan, der er nedsat i henhold til direktiv 2002/59/EF |
| --- | --- |

a)

med behandlingen af gennemførligheden og gennemførelsen af politikker og projekter, der støtter etableringen af et europæisk søtransportområde uden barrierer, herunder »Blue Belt«- konceptet, og e-maritime, samt motorvej til søs. Dette skal navnlig gøres ved at udforske supplerende funktionaliteter til SafeSeaNet, uden at dette berører den rolle, der spilles af Styringsgruppen på Højt Plan, der er nedsat i henhold til direktiv 2002/59/EF

| b) | ved sammen med de kompetente myndigheder i forbindelse med systemet for flodinformationstjenester at undersøge muligheden for at udveksle oplysninger mellem dette system og søtransportinformationssystemer på grundlag af den rapport, der er omhandlet i artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU |
| --- | --- |

b)

ved sammen med de kompetente myndigheder i forbindelse med systemet for flodinformationstjenester at undersøge muligheden for at udveksle oplysninger mellem dette system og søtransportinformationssystemer på grundlag af den rapport, der er omhandlet i artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU

| c) | ved at lette frivillig udveksling af bedste praksis inden for søfartsuddannelsen i Unionen og ved at stille oplysninger til rådighed om Unionens udvekslingsprogrammer vedrørende søfartsuddannelsen under fuld overensstemmelse med artikel 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). |
| --- | --- |

c)

ved at lette frivillig udveksling af bedste praksis inden for søfartsuddannelsen i Unionen og ved at stille oplysninger til rådighed om Unionens udvekslingsprogrammer vedrørende søfartsuddannelsen under fuld overensstemmelse med artikel 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

Artikel 3

Besøg i medlemsstaterne og inspektioner

1.   Agenturet udfører besøg i medlemsstaterne for at varetage de opgaver, det har fået pålagt, og bistå Kommissionen ved opfyldelsen af de forpligtelser, Kommissionen er pålagt i henhold til TEUF, bl.a. ved vurderingen af den faktiske gennemførelse af Unionens lovgivning i overensstemmelse med de metoder, som bestyrelsen har fastlagt.

2.   Agenturet oplyser i god tid den berørte medlemsstat om det planlagte besøg, navnene på de bemyndigede tjenestemænd og datoen for besøgets begyndelse og dets forventede varighed. De tjenestemænd ved agenturet, der har til opgave at aflægge disse besøg, udfører denne opgave efter forelæggelse af en skriftlig afgørelse fra agenturets administrerende direktør med en beskrivelse af formålet med besøget.

3.   Agenturet udfører inspektioner på Kommissionens vegne i tredjelande som pålagt i bindende EU-retsakter vedrørende organisationer, som Unionen har anerkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (32), og vedrørende undervisning og attestering af søfarende i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF.

4.   Ved afslutningen af hvert besøg eller inspektion udfærdiger agenturet en rapport, som den sender til Kommissionen og den pågældende medlemsstat.

5.   Efter behov og under alle omstændigheder når en cyklus af besøg eller inspektioner er afsluttet, analyserer agenturet rapporter fra denne cyklus med henblik på at påpege resultater af horisontal betydning og generelle konklusioner om de iværksatte foranstaltningers effektivitet og omkostningseffektivitet. Agenturet forelægger denne analyse for Kommissionen med henblik på yderligere drøftelser med medlemsstaterne for at drage relevante erfaringer og lette formidlingen af god arbejdspraksis.

| 2) | Artikel 4, stk. 3 og 4, affattes således:
  »3.   Bestyrelsen vedtager de praktiske bestemmelser for anvendelsen af stk. 1 og 2, herunder, når det er relevant, bestemmelser vedrørende høring af medlemsstaterne, inden offentliggørelsen af oplysninger.
  4.   Oplysninger, der indsamles og behandles af Kommissionen og agenturet i overensstemmelse med denne forordning, er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (33), og agenturet træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre sikker håndtering og behandling af fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 3 og 4, affattes således:

»3.   Bestyrelsen vedtager de praktiske bestemmelser for anvendelsen af stk. 1 og 2, herunder, når det er relevant, bestemmelser vedrørende høring af medlemsstaterne, inden offentliggørelsen af oplysninger.

4.   Oplysninger, der indsamles og behandles af Kommissionen og agenturet i overensstemmelse med denne forordning, er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (33), og agenturet træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre sikker håndtering og behandling af fortrolige oplysninger.

| 3) | Artikel 5, stk. 3 affattes således:
  »3.   Efter anmodning fra Kommissionen kan bestyrelsen med samtykke fra og i samarbejde med de berørte medlemsstater og med behørigt hensyn til de budgetmæssige følger, herunder ethvert bidrag, som de berørte medlemsstater kan yde, beslutte at oprette regionale centre, som skal varetage nogle af agenturets opgaver på den mest omkostningseffektive og effektive måde. Når bestyrelsen træffer en sådan afgørelse, skal den definere det nøjagtige aktivitetsområde for det regionale center, idet unødige omkostninger undgås, og samarbejdet med eksisterende regionale og nationale netværk fremmes.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 5, stk. 3 affattes således:

»3.   Efter anmodning fra Kommissionen kan bestyrelsen med samtykke fra og i samarbejde med de berørte medlemsstater og med behørigt hensyn til de budgetmæssige følger, herunder ethvert bidrag, som de berørte medlemsstater kan yde, beslutte at oprette regionale centre, som skal varetage nogle af agenturets opgaver på den mest omkostningseffektive og effektive måde. Når bestyrelsen træffer en sådan afgørelse, skal den definere det nøjagtige aktivitetsområde for det regionale center, idet unødige omkostninger undgås, og samarbejdet med eksisterende regionale og nationale netværk fremmes.«

| 4) | I artikel 10, stk. 2, foretages følgende ændringer:






  a) | Litra b) affattes således:






  »b) | vedtager en årsberetning om agenturets virksomhed og sender den hvert år senest den 15. juni til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Revisionsretten og medlemsstaterne.
  Agenturet forelægger hvert år budgetmyndigheden alle oplysninger om resultaterne af evalueringsprocedurerne.« |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I artikel 10, stk. 2, foretages følgende ændringer:

a)

Litra b) affattes således:

»b)

vedtager en årsberetning om agenturets virksomhed og sender den hvert år senest den 15. juni til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Revisionsretten og medlemsstaterne.

Agenturet forelægger hvert år budgetmyndigheden alle oplysninger om resultaterne af evalueringsprocedurerne.«

| b) | Litra c) affattes således:






  »c) | behandler og godkender inden for rammerne af forberedelsen af arbejdsprogrammet anmodninger om bistand til Kommissionen som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra d), anmodninger fra medlemsstater om teknisk bistand som omhandlet i artikel 2, stk. 3, og anmodninger om teknisk bistand som omhandlet i artikel 2, stk. 5, samt anmodninger om bistand som omhandlet i artikel 2a |
| --- | --- | --- |

b)

Litra c) affattes således:

»c)

behandler og godkender inden for rammerne af forberedelsen af arbejdsprogrammet anmodninger om bistand til Kommissionen som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra d), anmodninger fra medlemsstater om teknisk bistand som omhandlet i artikel 2, stk. 3, og anmodninger om teknisk bistand som omhandlet i artikel 2, stk. 5, samt anmodninger om bistand som omhandlet i artikel 2a

| ca) | behandler og vedtager en flerårig strategi for agenturet, for en periode på fem år, idet Kommissionens skriftlige udtalelse tages i betragtning |
| --- | --- |

ca)

behandler og vedtager en flerårig strategi for agenturet, for en periode på fem år, idet Kommissionens skriftlige udtalelse tages i betragtning

| cb) | behandler og vedtager agenturets flerårige plan for personalepolitikken |
| --- | --- |

cb)

behandler og vedtager agenturets flerårige plan for personalepolitikken

| cc) | overvejer udkast til administrative ordninger, der er omhandlet i artikel 15, stk. 2, litra ba)«. |
| --- | --- |

cc)

overvejer udkast til administrative ordninger, der er omhandlet i artikel 15, stk. 2, litra ba)«.

| c) | Litra g) affattes således:






  »g) | fastlægger en metode for de besøg, der foretages i henhold til artikel 3. I tilfælde af at Kommissionen inden 15 dage fra vedtagelsesdatoen erklærer sig uenig i den vedtagne metode, gennemgår bestyrelsen den på ny og vedtager den, eventuelt med ændringer, ved andenbehandlingen enten med to tredjedeles flertal, inklusive Kommissionens repræsentanter, eller med enstemmighed blandt medlemsstaternes repræsentanter«. |
| --- | --- | --- |

c)

Litra g) affattes således:

»g)

fastlægger en metode for de besøg, der foretages i henhold til artikel 3. I tilfælde af at Kommissionen inden 15 dage fra vedtagelsesdatoen erklærer sig uenig i den vedtagne metode, gennemgår bestyrelsen den på ny og vedtager den, eventuelt med ændringer, ved andenbehandlingen enten med to tredjedeles flertal, inklusive Kommissionens repræsentanter, eller med enstemmighed blandt medlemsstaternes repræsentanter«.

| d) | Litra h) affattes således:






  »h) | udfører sine opgaver i forbindelse med agenturets budget i overensstemmelse med artikel 18, 19 og 21 og overvåger og sikrer en fyldestgørende opfølgning af resultaterne og henstillingerne fra forskellige interne eller eksterne revisionsberetninger og evalueringer«. |
| --- | --- | --- |

d)

Litra h) affattes således:

»h)

udfører sine opgaver i forbindelse med agenturets budget i overensstemmelse med artikel 18, 19 og 21 og overvåger og sikrer en fyldestgørende opfølgning af resultaterne og henstillingerne fra forskellige interne eller eksterne revisionsberetninger og evalueringer«.

| e) | Litra i) affattes således:






  »i) | udøver disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og de i artikel 16 omhandlede afdelingschefer«. |
| --- | --- | --- |

e)

Litra i) affattes således:

»i)

udøver disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og de i artikel 16 omhandlede afdelingschefer«.

| f) | Litra l) affattes således:






  »l) | gennemgår den finansielle gennemførelse af den detaljerede plan, jf. dette stykkes litra k), og de budgetmæssige forpligtelser, som er fastsat Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2038/2006 af 18. december 2006 om flerårig finansiering af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerheds tiltag til bekæmpelse af forurening fra skibe (34). |
| --- | --- | --- |

f)

Litra l) affattes således:

»l)

gennemgår den finansielle gennemførelse af den detaljerede plan, jf. dette stykkes litra k), og de budgetmæssige forpligtelser, som er fastsat Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2038/2006 af 18. december 2006 om flerårig finansiering af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerheds tiltag til bekæmpelse af forurening fra skibe (34).

| g) | Følgende litra tilføjes:






  »m) | udnævner en observatør blandt sine medlemmer til at følge Kommissionens udvælgelsesprocedure for udnævnelsen af den administrerende direktør.« |
| --- | --- | --- |

g)

Følgende litra tilføjes:

»m)

udnævner en observatør blandt sine medlemmer til at følge Kommissionens udvælgelsesprocedure for udnævnelsen af den administrerende direktør.«

| 5) | I artikel 11 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1, andet afsnit, affattes således:
  »Medlemmerne af bestyrelsen udpeges på grundlag af deres erfaring og ekspertise inden for de i artikel 1 omhandlede områder. Medlemsstaterne og Kommissionen skal hver især tilstræbe en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.« |
| --- | --- | --- |

5)

I artikel 11 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»Medlemmerne af bestyrelsen udpeges på grundlag af deres erfaring og ekspertise inden for de i artikel 1 omhandlede områder. Medlemsstaterne og Kommissionen skal hver især tilstræbe en afbalanceret repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.«

| b) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Mandatperioden er fire år. Mandatet kan fornyes.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Mandatperioden er fire år. Mandatet kan fornyes.«

| 6) | Artikel 13, stk. 4 affattes således:
  »4.   Bestyrelsen kan, når det drejer sig om fortrolige spørgsmål eller spørgsmål, der indeholder en interessekonflikt, beslutte at drøfte specifikke punkter på dagsordenen, uden tilstedeværelse af de berørte medlemmer. Nærmere regler for anvendelsen af denne bestemmelse kan fastlægges i forretningsordenen.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 13, stk. 4 affattes således:

»4.   Bestyrelsen kan, når det drejer sig om fortrolige spørgsmål eller spørgsmål, der indeholder en interessekonflikt, beslutte at drøfte specifikke punkter på dagsordenen, uden tilstedeværelse af de berørte medlemmer. Nærmere regler for anvendelsen af denne bestemmelse kan fastlægges i forretningsordenen.«

| 7) | I artikel 15 foretages følgende ændringer:






  a) | I stk. 2, affattes litra a) og b), således:






  »a) | Den administrerende direktør forbereder agenturets flerårige strategi og forelægger den for bestyrelsen efter høring af Kommissionen og senest otte uger inden det relevante bestyrelsesmøde under hensyn til synspunkter og forslag fremsat af medlemmerne af bestyrelsen. |
| --- | --- | --- | --- |

7)

I artikel 15 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 2, affattes litra a) og b), således:

»a)

Den administrerende direktør forbereder agenturets flerårige strategi og forelægger den for bestyrelsen efter høring af Kommissionen og senest otte uger inden det relevante bestyrelsesmøde under hensyn til synspunkter og forslag fremsat af medlemmerne af bestyrelsen.

| aa) | Den administrerende direktør forbereder agenturets flerårige plan for personalepolitikken og forelægger den for bestyrelsen efter høring af Kommissionen og senest 4 uger inden det relevante bestyrelsesmøde. |
| --- | --- |

aa)

Den administrerende direktør forbereder agenturets flerårige plan for personalepolitikken og forelægger den for bestyrelsen efter høring af Kommissionen og senest 4 uger inden det relevante bestyrelsesmøde.

| ab) | Den administrerende direktør forbereder det årlige arbejdsprogram og angiver de menneskelige og finansielle ressourcer, der forventes afsat til hver enkelt aktivitet, og den detaljerede plan for agenturets forureningsberedskab og forureningsbekæmpelsesaktiviteter og forelægger dem for bestyrelsen efter høring af Kommissionen og senest otte uger inden det relevante bestyrelsesmøde under hensyn til synspunkter og forslag fremsat af medlemmer af bestyrelsen. Den administrerende direktør træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen heraf. Den administrerende direktør efterkommer alle anmodninger om bistand fra en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra c). |
| --- | --- |

ab)

Den administrerende direktør forbereder det årlige arbejdsprogram og angiver de menneskelige og finansielle ressourcer, der forventes afsat til hver enkelt aktivitet, og den detaljerede plan for agenturets forureningsberedskab og forureningsbekæmpelsesaktiviteter og forelægger dem for bestyrelsen efter høring af Kommissionen og senest otte uger inden det relevante bestyrelsesmøde under hensyn til synspunkter og forslag fremsat af medlemmer af bestyrelsen. Den administrerende direktør træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen heraf. Den administrerende direktør efterkommer alle anmodninger om bistand fra en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra c).

| b) | Den administrerende direktør træffer afgørelse om besøg og inspektioner som fastsat i artikel 3 efter høring af Kommissionen og i overensstemmelse med den metode, der er fastlagt af bestyrelsen, i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra g). |
| --- | --- |

b)

Den administrerende direktør træffer afgørelse om besøg og inspektioner som fastsat i artikel 3 efter høring af Kommissionen og i overensstemmelse med den metode, der er fastlagt af bestyrelsen, i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra g).

| ba) | Den administrerende direktør kan indgå i administrative ordninger med andre organer, der arbejder på agenturets aktivitetsområde, forudsat at udkastet til ordning er blevet forelagt bestyrelsen til høring, og forudsat bestyrelsen ikke gør indsigelse inden for fire uger.« |
| --- | --- |

ba)

Den administrerende direktør kan indgå i administrative ordninger med andre organer, der arbejder på agenturets aktivitetsområde, forudsat at udkastet til ordning er blevet forelagt bestyrelsen til høring, og forudsat bestyrelsen ikke gør indsigelse inden for fire uger.«

| b) | Stk. 2, litra d), affattes således:






  »d) | Den administrerende direktør indfører en effektiv overvågningsordning, således at agenturets resultater kan sammenholdes med dets formål og opgaver i henhold til forordningen. I dette øjemed udarbejder den administrerende direktør efter aftale med Kommissionen og bestyrelsen skræddersyede præstationsindikatorer, der muliggør en effektiv evaluering af de opnåede resultater. Den administrerende direktør sikrer, at agenturets organisationsstruktur jævnligt tilpasses til udviklingen i behovene inden for de disponible finansielle og menneskelige ressourcer. På dette grundlag udarbejder den administrerende direktør hvert år et udkast til en almindelig beretning og forelægger det for bestyrelsen. Beretningen skal indeholde et særligt afsnit om den finansielle gennemførelse af den detaljerede plan for agenturets forureningsberedskab og forureningsbekæmpelsesaktiviteter og gøre status over alle aktioner, der er finansieret i henhold til denne plan. Den administrerende direktør indfører regelmæssige evalueringsprocedurer baseret på anerkendte faglige standarder.« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2, litra d), affattes således:

»d)

Den administrerende direktør indfører en effektiv overvågningsordning, således at agenturets resultater kan sammenholdes med dets formål og opgaver i henhold til forordningen. I dette øjemed udarbejder den administrerende direktør efter aftale med Kommissionen og bestyrelsen skræddersyede præstationsindikatorer, der muliggør en effektiv evaluering af de opnåede resultater. Den administrerende direktør sikrer, at agenturets organisationsstruktur jævnligt tilpasses til udviklingen i behovene inden for de disponible finansielle og menneskelige ressourcer. På dette grundlag udarbejder den administrerende direktør hvert år et udkast til en almindelig beretning og forelægger det for bestyrelsen. Beretningen skal indeholde et særligt afsnit om den finansielle gennemførelse af den detaljerede plan for agenturets forureningsberedskab og forureningsbekæmpelsesaktiviteter og gøre status over alle aktioner, der er finansieret i henhold til denne plan. Den administrerende direktør indfører regelmæssige evalueringsprocedurer baseret på anerkendte faglige standarder.«

| c) | Stk. 2, litra g), udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 2, litra g), udgår.

| d) | Stk. 3 affattes således:
  »3.   Den administrerende direktør aflægger, når det er nødvendigt, rapport om udførelsen af sine opgaver til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Den administrerende direktør forelægger navnlig en oversigt over hidtidige resultater med hensyn til forberedelsen af den flerårige strategi og det årlige arbejdsprogram.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Den administrerende direktør aflægger, når det er nødvendigt, rapport om udførelsen af sine opgaver til Europa-Parlamentet og Rådet.

Den administrerende direktør forelægger navnlig en oversigt over hidtidige resultater med hensyn til forberedelsen af den flerårige strategi og det årlige arbejdsprogram.«

| 8) | Artikel 16 affattes således:
  »Artikel 16
  Udnævnelse og afskedigelse af den administrerende direktør og afdelingscheferne
  1.   Den administrerende direktør udnævnes og afskediges af bestyrelsen. Udnævnelsen sker for en periode på fem år og på grundlag af kvalifikationer og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige kvalifikationer samt dokumenteret erfaring på de i artikel 1 nævnte områder efter høring af observatøren som omhandlet i artikel 10. Den administrerende direktør udnævnes ud fra en liste over mindst tre kandidater, som Kommissionen foreslår efter en almindelig udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser både i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Den ansøger, bestyrelsen har valgt, kan opfordres til at afgive en udtalelse for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne. Bestyrelsen behandler afskedigelse efter anmodning fra Kommissionen eller en tredjedel af bestyrelsesmedlemmerne. Bestyrelsen træffer sin beslutning om udnævnelse eller afskedigelse med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer.
  2.   Bestyrelsen kan efter forslag fra Kommissionen og under hensyn til evalueringsrapporten én gang forlænge den administrerende direktørs mandatperiode med højst fire år. Bestyrelsen træffer sin beslutning med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned inden forlængelsen af embedsperioden kan den administrerende direktør opfordres til at afgive en udtalelse for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne. Hvis den administrerende direktørs embedsperiode ikke forlænges, forbliver vedkommende i embedet, indtil efterfølgeren er udnævnt.
  3.   Den administrerende direktør kan bistås af en eller flere afdelingschefer. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller uarbejdsdygtig, træder en af afdelingscheferne i dennes sted.
  4.   Afdelingscheferne udnævnes på grundlag af kvalifikationer og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt faglige kvalifikationer og erfaring på de områder, der er nævnt i artikel 1. Afdelingscheferne udnævnes eller afskediges af den administrerende direktør, efter at bestyrelsen har afgivet en positiv udtalelse herom.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 16 affattes således:

»Artikel 16

Udnævnelse og afskedigelse af den administrerende direktør og afdelingscheferne

1.   Den administrerende direktør udnævnes og afskediges af bestyrelsen. Udnævnelsen sker for en periode på fem år og på grundlag af kvalifikationer og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige kvalifikationer samt dokumenteret erfaring på de i artikel 1 nævnte områder efter høring af observatøren som omhandlet i artikel 10. Den administrerende direktør udnævnes ud fra en liste over mindst tre kandidater, som Kommissionen foreslår efter en almindelig udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser både i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Den ansøger, bestyrelsen har valgt, kan opfordres til at afgive en udtalelse for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne. Bestyrelsen behandler afskedigelse efter anmodning fra Kommissionen eller en tredjedel af bestyrelsesmedlemmerne. Bestyrelsen træffer sin beslutning om udnævnelse eller afskedigelse med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer.

2.   Bestyrelsen kan efter forslag fra Kommissionen og under hensyn til evalueringsrapporten én gang forlænge den administrerende direktørs mandatperiode med højst fire år. Bestyrelsen træffer sin beslutning med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned inden forlængelsen af embedsperioden kan den administrerende direktør opfordres til at afgive en udtalelse for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne. Hvis den administrerende direktørs embedsperiode ikke forlænges, forbliver vedkommende i embedet, indtil efterfølgeren er udnævnt.

3.   Den administrerende direktør kan bistås af en eller flere afdelingschefer. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller uarbejdsdygtig, træder en af afdelingscheferne i dennes sted.

4.   Afdelingscheferne udnævnes på grundlag af kvalifikationer og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt faglige kvalifikationer og erfaring på de områder, der er nævnt i artikel 1. Afdelingscheferne udnævnes eller afskediges af den administrerende direktør, efter at bestyrelsen har afgivet en positiv udtalelse herom.«

| 9) | I artikel 18 foretages følgende ændringer:






  a) | I stk. 1 affattes litra c) således:






  »c) | gebyrer og afgifter for publikationer, uddannelse og/eller andre tjenester, som agenturet har leveret.« |
| --- | --- | --- | --- |

9)

I artikel 18 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 1 affattes litra c) således:

»c)

gebyrer og afgifter for publikationer, uddannelse og/eller andre tjenester, som agenturet har leveret.«

| b) | Stk. 3, affattes således:
  »3.   Den administrerende direktør udarbejder et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår på grundlag af aktivitetsbaseret budgettering og forelægger det for bestyrelsen sammen med en foreløbig stillingsfortegnelse.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3, affattes således:

»3.   Den administrerende direktør udarbejder et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår på grundlag af aktivitetsbaseret budgettering og forelægger det for bestyrelsen sammen med en foreløbig stillingsfortegnelse.«

| c) | Stk. 7 og 8, affattes således:
  »7.   Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (»budgetmyndigheden«), sammen med udkastet til Den Europæiske Unions almindelige budget.
  8.   På grundlag af overslaget opfører Kommissionen i udkastet til Den Europæiske Unions almindelige budget de overslag, som den finder nødvendige for stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, som den forelægger for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF sammen med en beskrivelse af og en begrundelse for enhver forskel mellem agenturets overslag over indtægter og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 7 og 8, affattes således:

»7.   Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (»budgetmyndigheden«), sammen med udkastet til Den Europæiske Unions almindelige budget.

8.   På grundlag af overslaget opfører Kommissionen i udkastet til Den Europæiske Unions almindelige budget de overslag, som den finder nødvendige for stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, som den forelægger for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF sammen med en beskrivelse af og en begrundelse for enhver forskel mellem agenturets overslag over indtægter og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget.«

| d) | Stk. 10, affattes således:
  »10.   Budgettet vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Det ændres tilsvarende, hvis dette bliver relevant, sammen med det årlige arbejdsprogram.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 10, affattes således:

»10.   Budgettet vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Det ændres tilsvarende, hvis dette bliver relevant, sammen med det årlige arbejdsprogram.«

| 10) | Artikel 22 affattes således:
  »Artikel 22
  Evaluering
  1.   Regelmæssigt og mindst hvert femte år sørger bestyrelsen for, at der udarbejdes en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af denne forordning. Kommissionen stiller alle oplysninger til rådighed for agenturet, som agenturet finder relevant for denne evaluering.
  2.   Evalueringen vurderer virkningen af denne forordning og agenturets nytte, relevans, opnåede merværdi, effektivitet og arbejdsmetoder. Evalueringen skal tage hensyn til interessenternes synspunkter både på europæisk og nationalt plan. Den skal navnlig fokusere på det eventuelle behov for at ændre agenturets opgaver. Bestyrelsen præciserer opgaven nærmere efter aftale med Kommissionen og efter høring af de berørte parter.
  3.   Evalueringen forelægges bestyrelsen, som fremsætter henstillinger til Kommissionen vedrørende ændringer i denne forordning, agenturet og dets arbejdsform. Kommissionen sender resultaterne af evalueringen og henstillingerne til Europa-Parlamentet og Rådet, og de offentliggøres. Hvis det er hensigtsmæssigt, indgår der heri en handlingsplan med en tidsplan.« |
| --- | --- |

10)

Artikel 22 affattes således:

»Artikel 22

Evaluering

1.   Regelmæssigt og mindst hvert femte år sørger bestyrelsen for, at der udarbejdes en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af denne forordning. Kommissionen stiller alle oplysninger til rådighed for agenturet, som agenturet finder relevant for denne evaluering.

2.   Evalueringen vurderer virkningen af denne forordning og agenturets nytte, relevans, opnåede merværdi, effektivitet og arbejdsmetoder. Evalueringen skal tage hensyn til interessenternes synspunkter både på europæisk og nationalt plan. Den skal navnlig fokusere på det eventuelle behov for at ændre agenturets opgaver. Bestyrelsen præciserer opgaven nærmere efter aftale med Kommissionen og efter høring af de berørte parter.

3.   Evalueringen forelægges bestyrelsen, som fremsætter henstillinger til Kommissionen vedrørende ændringer i denne forordning, agenturet og dets arbejdsform. Kommissionen sender resultaterne af evalueringen og henstillingerne til Europa-Parlamentet og Rådet, og de offentliggøres. Hvis det er hensigtsmæssigt, indgår der heri en handlingsplan med en tidsplan.«

| 11) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 22a
  Fremskridtsrapport
  Senest den 2. marts 2018 forelægger Kommissionen under hensyntagen til den i artikel 22 omhandlede evalueringsrapport en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan agenturet har forvaltet de supplerende ansvarsområder, det er tildelt ved denne forordning, med henblik på at fastlægge yderligere effektivitetsforbedringer og, hvis det er nødvendigt, om agenturets målsætninger eller arbejdsopgaver bør udvides yderligere.« |
| --- | --- |

11)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 22a

Fremskridtsrapport

Senest den 2. marts 2018 forelægger Kommissionen under hensyntagen til den i artikel 22 omhandlede evalueringsrapport en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan agenturet har forvaltet de supplerende ansvarsområder, det er tildelt ved denne forordning, med henblik på at fastlægge yderligere effektivitetsforbedringer og, hvis det er nødvendigt, om agenturets målsætninger eller arbejdsopgaver bør udvides yderligere.«

| 12) | Artikel 23 udgår. |
| --- | --- |

12)

Artikel 23 udgår.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 15. januar 2013.

På Europa-Parlamentets vegne

M. SCHULZ

Formand

På Rådets vegne

L. CREIGHTON

Formand

---

(1)  EUT C 107 af 6.4.2011, s. 68.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 15.12.2011 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets førstebehandlingsholdning af 4.10.2012 (EUT C 352 E af 16.11.2012, s. 1). Europa-Parlamentets holdning af 13.12.2012.

2

(3)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1.

3

(4)  EUT L 129 af 29.4.2004, s. 6.

4

(5)  EUT L 283 af 29.10.2010, s. 1.

5

(6)  EFT L 332 af 28.12.2000, s. 1.

6

(7)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 11.

7

(8)  EUT L 314 af 1.12.2007, s. 9.

8

(9)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 57.

9

(10)  Rådets afgørelse 94/157/EF (EFT L 73 af 16.3.1994, s. 19).

10

(11)  Rådets afgørelse 77/585/EØF (EFT L 240 af 19.9.1977, s. 1).

11

(12)  Rådets afgørelse 1999/802/EF (EFT L 322 af 14.12.1999, s. 32).

12

(13)  Rådets afgørelse 84/358/EØF (EFT L 188 af 16.7.1984, s. 7).

13

(14)  Rådets afgørelses 98/249/EF (EFT L 104 af 3.4.1998, s. 1).

14

(15)  Rådets afgørelse 93/550/EØF (EFT L 267 af 28.10.1993, s. 20).

15

(16)  Rådets afgørelse 2010/655/EU (EUT L 285 af 30.10.2010, s. 1).

16

(17)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 11.

17

(18)  EUT L 323 af 3.12.2008, s. 33.

18

(19)  EUT L 98 af 10.4.2008, s. 5.

19

(20)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

20

(21)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

21

(22)  EUT L 129 af 29.4.2004, s. 6.

22

(23)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 47.

23

(24)  EUT L 314 af 1.12.2007, s. 9.

24

(25)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 114.

25

(26)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 57.

26

(27)  EUT L 323 af 3.12.2008, s. 33.

27

(28)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 11.

28

(29)  EUT L 283 af 29.10.2010, s. 1.

29

(30)  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

30

(31)  EUT L 389 af 30.12.2006, s. 1.

31

(32)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 11.«

32

(33)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.«

33

(34)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 1.«

34

---