# Den Europæiske Unions L 171/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.171.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 171 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang24. juni 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.171.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 171

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang24. juni 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding til anvendelse i køretøjer | 1 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding til anvendelse i køretøjer

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 24.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 171/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 49 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for foranstaltninger mod emission af forurenende gasser og partikler fra motorer med kompressionstænding og motorer med styret tænding til anvendelse i køretøjer

Omfattende al gældende tekst frem til:

| | Ændringsserie 06 – Ikrafttrædelsesdato: 27. januar 2013 |
| --- | --- |

Ændringsserie 06 – Ikrafttrædelsesdato: 27. januar 2013

| | Supplement 1 til ændringsserie 06 - Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013 |
| --- | --- |

Supplement 1 til ændringsserie 06 - Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013

| | Korrigendum til supplement 1 til ændringsserie 06 – Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013 |
| --- | --- |

Korrigendum til supplement 1 til ændringsserie 06 – Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013

INDHOLD

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter og prøvninger |
| --- | --- |

5.

| 6. | Montering på køretøjet |
| --- | --- |

6.

| 7. | Motorfamilie |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Køretøjers/motorers overensstemmelse efter ibrugtagning |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af en type |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

| 14. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

14.

TILLÆG

| 1 | Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er tilfredsstillende |
| --- | --- |

1

| 2 | Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er utilfredsstillende eller ikke foreligger |
| --- | --- |

2

| 3 | Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse på fabrikantens anmodning |
| --- | --- |

3

| 4 | Oversigt over godkendelsesprocessen for naturgas- og LPG-drevne motorer og dobbeltbrændstofmotorer, der drives af naturgas/biomethan eller LPG |
| --- | --- |

4

BILAG

| 1 | Modeller for oplysningsskemaet |
| --- | --- |

1

| 2A | Meddelelse om godkendelse af en motortype eller -familie som separat teknisk enhed for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06 |
| --- | --- |

2A

| 2B | Meddelelse om godkendelse af en køretøjstype med en godkendt motor for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06 |
| --- | --- |

2B

| 2C | Meddelelse om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06 |
| --- | --- |

2C

| 3 | Udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

3

| 4 | Prøvningsforskrifter |
| --- | --- |

4

| 5 | Specifikationer for referencebrændstoffer |
| --- | --- |

5

| 6 | Emissionsdata til brug for typegodkendelse ved teknisk kontrol - Måling af emissionen af carbonmonoxid i tomgang |
| --- | --- |

6

| 7 | Efterprøvning af motorsystemers holdbarhed |
| --- | --- |

7

| 8 | Køretøjers eller motorers overensstemmelse efter ibrugtagning |
| --- | --- |

8

| 9A | Egendiagnosesystemer (OBD) |
| --- | --- |

9A

| 9B | Tekniske forskrifter for egendiagnosesystemer (OBD) |
| --- | --- |

9B

| 9C | Tekniske forskrifter til bedømmelse af egendiagnosesystemers (OBD) funktionsdata efter ibrugtagning |
| --- | --- |

9C

| 10 | Forskrifter for begrænsning af off-cycle-emissioner (OCE) og emissioner under brug |
| --- | --- |

10

| 11 | Krav til sikring af NOx-begrænsningssystemers korrekte drift |
| --- | --- |

11

| 12 | CO2-emissioner og brændstofforbrug |
| --- | --- |

12

| 13 | Typegodkendelse af forureningsbegrænsende udskiftningsanordning som separat teknisk enhed |
| --- | --- |

13

| 14 | Adgang til køretøjets OBD-oplysninger |
| --- | --- |

14

| 15 | Tekniske krav til dobbeltbrændstofmotorer og –køretøjer, der kører på diesel/gas. |
| --- | --- |

15

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

1.1.   Dette regulativ finder anvendelse på motorkøretøjer i klasse M1, M2, N1 og N2 med en referencemasse på over 2 610 kg og på alle motorkøretøjer i klasse M3 og N3. (1)

Efter anmodning fra fabrikanten udvides en typegodkendelse af et etapevis færdigopbygget køretøj, der er meddelt i henhold til dette regulativ, til også at gælde det delvis opbyggede køretøj med en referencemasse under 2 610 kg. Typegodkendelser udvides, hvis fabrikanten kan påvise, at alle karrosserikombinationer, der kan forventes at blive monteret på det delvis opbyggede køretøj, øger køretøjets referencemasse til over 2 610 kg.

Efter anmodning fra fabrikanten udvides en typegodkendelse af et køretøj, der er meddelt i henhold til dette regulativ til at gælde for alle varianter og versioner med en referencemasse over 2 380 kg, forudsat at de også opfylder kravene vedrørende måling af drivhusgasemissioner og brændstofforbrug i overensstemmelse med punkt 4.2 i dette regulativ.

1.2.   Ækvivalente godkendelser

Følgende behøver ikke godkendes i henhold til dette regulativ: motorer monteret i køretøjer med en referencemasse på indtil 2 840 kg, for hvilke der er meddelt en godkendelse efter regulativ nr. 83 i form af en udvidelse.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ gælder følgende definitioner:

2.1.   "ældningscyklus": den køretøjs- eller motordrift (hastighed, belastning, effekt), som skal udføres under driftsprøveplanen

2.2.   "godkendelse af en motor (motorfamilie)": godkendelse af en motor (motorfamilie) hvad angår størrelsen af emissionen af forurenende luftarter og partikler, røg og egendiagnosesystemet (OBD)

2.3.   "godkendelse af et køretøj": godkendelse af en køretøjstype hvad angår størrelsen af emission af forurenende luftarter og partikler samt røg fra motoren samt egendiagnosesystemet (OBD) og motorens montering i køretøjet

2.4.   "understøttende emissionsstrategi"(Auxiliary Emission Strategy — AES)
  : en emissionsstrategi, der aktiveres, og som erstatter eller modificerer en grundlæggende emissionsstrategi med et specifikt formål for øje og som reaktion på et specifikt sæt betingelser vedrørende omgivelser og/eller drift, og som kun forbliver operationel, så længe disse betingelser eksisterer

2.5.   "grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi"(Base Emissions Strategy - BES)
  : en emissionsbegrænsningsstrategi, som gælder hele motorens arbejdshastigheds- og belastningsområde, medmindre en AES aktiveres

2.6.   "kontinuerlig regenerering": efterbehandlingssystemets regenereringsproces, som enten foregår permanent eller mindst én gang pr. WHTC-varmstartprøvning (World Harmonised Transient Driving Cycle)

2.7.   "krumtaphus": hulrum eller beholdere, dels i motoren, dels uden for denne, som er forbundet med bundkarret gennem indvendige eller udvendige forbindelser, hvorigennem gas og dampe kan udsendes

2.8.   "kritiske emissionsrelaterede komponenter": følgende komponenter, som primært er konstrueret med henblik på emissionsbegrænsning: et eventuelt system til efterbehandling af udstødningen, motorens ECU og hermed forbundne følere og aktuatorer samt udstødningsrecirkulationssystemet (Exhaust Gas Recirculation — i det følgende benævnt "EGR") inklusive alle tilhørende filtre, kølere, reguleringsventiler og rør

2.9.   "kritisk emissionsrelateret vedligeholdelse": den nødvendige vedligeholdelse af kritiske emissionsrelaterede komponenter.

2.10.   "manipulationsstrategi": en emissionsstrategi, som ikke opfylder ydelseskravene til grundlæggende og/eller understøttende emissionsstrategier som specificeret i dette bilag.

2.11.   "deNOx-system": et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret til at reducere emissionen af nitrogenoxider (NOx) (f.eks. findes der passive og aktive, magre NOx-katalysatorer (LNC), NOx-absorbere og selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR)

2.12.   "diagnosefejlkode (DTC)": en numerisk eller alfanumerisk identifikator, som identificerer eller afmærker en fejl

2.13.   "dieseltilstand": den normale driftstilstand for en dobbeltbrændstofmotor, under hvilken motoren ikke anvender gasformige brændstoffer uanset motordriftsforholdene

2.14   "kørecyklus": en sekvens bestående af motorstart, (køretøjets) driftsperiode, motorstandsning og tiden indtil næste motorstart

2.15.   "dobbeltbrændstofmotor": et motorsystem, som er konstrueret til samtidig drift med dieselbrændstof og et gasformigt brændstof, idet begge brændstoffer måles separat, og hvor den forbrugte mængde af et af brændstofferne i forhold til det andet kan variere afhængigt af driften

2.16.   "dobbeltbrændstoftilstand": den normale driftstilstand for en dobbeltbrændstofmotor, under hvilken den samtidigt forbruger dieselbrændstof og et gasformigt brændstof ved nogle motordriftsforhold

2.17.   "dobbeltbrændstofkøretøj": et køretøj, der drives af en dobbeltbrændstofmotor, og hvor de af motoren anvendte brændstoffer leveres fra separate lagringssystemer i køretøjet

2.18.   "konstruktionselement": i forbindelse med et køretøj eller en motor:

| a) | enhver del af motorsystemet |
| --- | --- |

a)

enhver del af motorsystemet

| b) | ethvert begrænsningssystem, herunder: computersoftware elektroniske begrænsningssystemer og computerstyret logik |
| --- | --- |

b)

ethvert begrænsningssystem, herunder: computersoftware elektroniske begrænsningssystemer og computerstyret logik

| c) | enhver anordning til kalibrering af begrænsningssystemer eller |
| --- | --- |

c)

enhver anordning til kalibrering af begrænsningssystemer eller

| d) | resultatet af systemers interaktion |
| --- | --- |

d)

resultatet af systemers interaktion

2.19.   emissionsbegrænsningskontrolsystem: det system, der sikrer, at de NOx-begrænsningsforanstaltninger, der indgår i motorsystemet i henhold til forskrifterne i punkt 5.5, fungerer korrekt

"emissionsbegrænsningssystem": de konstruktionselementer og emissionsstrategier, der er udviklet eller kalibreret med henblik på begrænsning af emissioner

2.20.   "emissionsrelateret vedligeholdelse": den vedligeholdelse, som i væsentlig grad påvirker emissionen, eller som sandsynligvis vil påvirke emissionsforringelsen af køretøjet eller motoren ved normal drift

2.21.   "emissionsstrategi": et element eller et sæt elementer, som er indbygget i den overordnede konstruktion for et motorsystem eller et køretøj, og som anvendes til begrænsning af emissioner

2.22.   "motorfamilie mht. efterbehandlingssystem": fabrikantens gruppering af motorer, som opfylder definitionen på motorfamilie, men videreinddeles i motorer, der anvender tilsvarende systemer til efterbehandling af udstødningen

2.23.   "motorfamilie": en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i punkt 7 i dette regulativ, har ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen

2.24.   "motorsystem": motoren, emissionsbegrænsningssystemet og kommunikationsgrænsefladen (hardware og meddelelser) mellem motorsystemets elektroniske styreenhed(er) (ECU) og andre styreenheder for drivaggregater eller køretøj

2.25.   "motorstart": indebærer sluttet tænding, tørning af motor og forbrændingsstart, og den er fuldendt, når motorhastigheden når 150 min-1 under den normale tomgangshastighed i varm tilstand

2.26.   "motortype": en motorkategori, som ikke på væsentlige punkter adskiller sig fra de i bilag I angivne specifikationer

2.27.   "system til efterbehandling af udstødningen": katalysator (oxidations-, 3-vejs eller anden type), partikelfilter, deNOx-system, kombineret deNOx-partikelfilter eller eventuelle andre emissionsbegrænsende anordninger, som er monteret nedstrøms for motoren

2.28.   "forurenende luftarter": udstødningsgassens indhold af carbonmonoxid, NOx, sidstnævnte udtrykt som NO2-ækvivalenter, carbonhydrider (dvs. samlede carbonhydrider, andre carbonhydrider end methan samt methan)

2.29.   "den generelle nævner": angiver antallet af gange, hvor køretøjet er kørt, idet der er taget hensyn til generelle betingelser

2.30.   "gruppe af overvågningsenheder": en række OBD-overvågningsenheder, der, i forbindelse med vurdering af en OBD-motorfamilies funktionsdygtighed efter ibrugtagning, anvendes til kontrol af, om emissionsbegrænsningssystemet fungerer korrekt

2.31.   "tændingscyklustælling": angiver antallet af motorstarter foretaget på køretøjet

2.32.   "funktionsrate efter ibrugtagning": raten for det antal gange, hvor der har eksisteret sådanne betingelser, at en overvågningsenhed eller en gruppe af overvågningsenheder burde have detekteret en fejl, i forhold til det antal kørecyklusser, som er relevant for den pågældende overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder

2.33.   "lav hastighed (nlo)": den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af den angivne maksimaleffekt

2.34.   "fejl": et svigt eller en forringelse i et motorsystem, herunder OBD-systemet, som med rimelighed kan forventes at medføre enten en forøgelse af motorens emission af et af de regulerede forurenende stoffer eller en reduktion af OBD-systemets virkningsgrad

2.35.   "fejlindikator": ("MI") en indikator, som er en del af alarmsystemet, og som i tilfælde af funktionsfejl tydeligt gør føreren af køretøjet opmærksom herpå

2.36.   "fabrikant": den person eller det organ, som over for den typegodkendende myndighed er ansvarlig for alle forhold i forbindelse med typegodkendelses- eller autoriseringsproceduren samt for produktionens overensstemmelse. Det kræves ikke, at personen eller organet er direkte involveret i alle trin af fremstillingen af det køretøj, det system, den komponent eller den separate tekniske enhed, som skal godkendes

2.37.   "største nettoeffekt": den maksimale værdi af nettoeffekten målt ved fuld belastning på motoren

2.38.   "nettoeffekt": effekt på prøvebænk målt på enden af krumtapakslen, eller hvad der svarer til denne, ved en given motorhastighed med det tilbehør, der er angivet i FN/ECE-regulativ nr. 85, bestemt ved atmosfæriske referencebetingelser

2.39.   "ikke-emissionsrelateret vedligeholdelse": den vedligeholdelse, som ikke i væsentlig grad påvirker emissionen, og som ikke har en varig indvirkning på emissionsforringelsen af køretøjet eller motoren ved normal drift, når vedligeholdelsen er foretaget

2.40.   "egendiagnosesystem"(OBD-system)
  : et system i et køretøj eller motor, som kan:

| a) | detektere fejl, der påvirker motorsystemets ydelse med hensyn til emission |
| --- | --- |

a)

detektere fejl, der påvirker motorsystemets ydelse med hensyn til emission

| b) | gøre opmærksom på deres opståen gennem et alarmsystem samt |
| --- | --- |

b)

gøre opmærksom på deres opståen gennem et alarmsystem samt

| c) | identificere det sandsynlige fejlområde ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og kommunikere sådanne oplysninger ud af køretøjet |
| --- | --- |

c)

identificere det sandsynlige fejlområde ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og kommunikere sådanne oplysninger ud af køretøjet

2.41.   "OBD-motorfamilie": fabrikantens gruppering af motorsystemer med samme metode til overvågning/diagnosticering af emissionsrelaterede fejl

2.42.   "driftssekvens": en sekvens, der består af en motorstart, en (motor)driftsperiode, motorstandsning og tiden indtil næste motorstart, hvor en specifik OBD-overvågningsenhed er i funktion indtil afslutningen, og hvor en eventuel fejl ville blive detekteret

2.43.   "original forureningsbegrænsende anordning": en forureningsbegrænsende anordning eller en kombination af sådanne anordninger, som er omfattet af den typegodkendelse, der er meddelt for det pågældende køretøj

2.44.   "stammotor": en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie

2.45.   "partikelefterbehandlingsanordning": et system til efterbehandling af udstødningen, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusions- eller enertimæssig separation

2.46.   "partikler (PM)": alt materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret diluent til en temperatur på mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C); der er først og fremmest tale om carboner, kondenserede carbonhydrider samt sulfater med tilhørende vand

2.47.   "% belastning": den brøkdel af det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved en given motorhastighed

2.48.   "overvågning af funktionsdygtighed": fejlovervågning, der består i funktionalitetskontroller og overvågningsparametre, der ikke er direkte korrelerede til emissionsgrænser, og som anvendes ved komponenter eller systemer for at kontrollere, om de fungerer indenfor det påkrævede område

2.49.   "periodisk regenerering": en emissionsbegrænsende anordnings regenereringsproces, som foregår periodisk efter mere end 100 timers normal motordrift

2.50.   "bærbart emissionsmålingssystem" (PEMS): et bærbart emissionsmålingssystem, som opfylder kravene i tillæg 2 til bilag 8 til dette regulativ

2.51.   "kraftudtag": et af motoren drevet udtag, beregnet til at trække tilbehør monteret på køretøjet

2.52.   "kvalificeret forringet komponent eller system (QDC)": komponent eller et system, der med vilje er blevet forringet f.eks. ved fremskyndet aldring eller manipulering på en kontrolleret måde, og som af den typegodkendende myndighed er blevet accepteret i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i punkt 6.3.2 i bilag 9B og punkt A.8.2.2 i tillæg 8 til bilag 9B til dette regulativ, med henblik på anvendelse til demonstrering af motorsystemets OBD-ydelse

2.53.   "reagens": et middel, der opbevares i bilen i en beholder, og som (efter behov) forsyner systemet til efterbehandling af udstødningen, når emissionsbegrænsningssystemet sender et signal herom

2.54.   "rekalibrering": en finjustering af en naturgasdrevet motor med det formål at give den de samme præstationer (effekt, brændstofforbrug) i et andet naturgasområde:

2.55.   "referencemasse": køretøjets masse i køreklar stand med fast fradrag af 75 kg for førerens masse og med fast tillæg af 100 kg

2.56.   "forureningsbegrænsende udskiftningsanordning": en forureningsbegrænsende anordning eller en kombination af sådanne anordninger, som er bestemt til at erstatte en original forureningsbegrænsende anordning, og som kan godkendes som separat teknisk enhed

2.57.   "scanningsværktøj": eksternt prøvningsudstyr, der anvendes til standardiseret kommunikation fra uden for køretøjet med OBD-systemet i overensstemmelse med kravene i dette regulativ

2.58.   "driftsprøveplan": ældningscyklussens og driftsprøveplanens periode til bestemmelse af forringelsesfaktorerne for motorens efterbehandlingssystemfamilie

2.59.   "Service-funktionsmåde": en særlig funktionsmåde på en dobbeltbrændstofmotor, som aktiveres med henblik på reparation, eller at få køretøjet væk fra trafikken, når funktionsmåden dobbeltbrændstof ikke er mulig (2).

2.60.   "udstødningsemission": emission af forurenende luftarter og partikler

2.61.   "manipulering": inaktivering, justering eller ændring af køretøjets emissionskontrol- eller fremdriftssystem, herunder software eller andre former for logiske kontrolelementer til disse systemer, der har den tilsigtede eller utilsigtede virkning, at køretøjets ydeevne med hensyn til emission forringes.

2.62.   "masse i ulastet stand": køretøjets masse, når dette er køreklart, uden den faste masse for føreren på 75 kg, passagerer eller last, men med brændstoftanken fyldt op til 90 % af kapaciteten samt sædvanligt værktøjssæt og reservehjul, hvor sådant anvendes

2.63.   "levetid": relevant afstand/tid, i hvilken der skal sikres overholdelse af de relevante emissionsgrænser for gasser og partikler

2.64.   "køretøjstype med hensyn til emissioner": en gruppe af køretøjer, som ikke adskiller sig fra hinanden på væsentlige punkter vedrørende motorens og køretøjets egenskaber som angivet i bilag I

2.65.   "wall flow-dieselpartikelfilter": et dieselpartikelfilter ("DPF"), hvor al udstødningsgassen tvinges gennem en væg, som bortfiltrerer den faste masse

2.66.   wobbe-indeks (nedre Wl eller øvre Wu)
  : forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser:

2.67.   "λ-forskydningsfaktor (Sλ)": et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficienten λ, hvis motoren drives med en gas af anden sammensætning end ren methan (vedrørende beregningen af Sλ, se tillæg 5 til bilag 4).

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om EF-typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed

| 3.1.1. | Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed. |
| --- | --- |

3.1.1.

Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed.

| 3.1.2. | Ansøgningen i punkt 3 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i bilag I. Med henblik herpå finder del 1 i bilag 1 anvendelse. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ansøgningen i punkt 3 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i bilag I. Med henblik herpå finder del 1 i bilag 1 anvendelse.

| 3.1.3. | Fabrikanten leverer sammen med ansøgningen en dokumentationspakke, der fyldestgørende forklarer alle emissionspåvirkende konstruktionselementer, motorsystemets emissionsbegrænsningsstrategi, de metoder, med hvilke motorsystemet styrer output-variabler, som har betydning for emissionerne, om denne styring er direkte eller indirekte, og det i punkt 4 og 5 i bilag 11 krævede advarsels- og ansporingssystem. Dokumentationspakken skal bestå af følgende dele, inklusive de i punkt 5.1.4 angivne oplysninger:






  a) | En formel dokumentationspakke, som skal opbevares af den typegodkendende myndighed. Den formelle dokumentationspakke kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter. |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Fabrikanten leverer sammen med ansøgningen en dokumentationspakke, der fyldestgørende forklarer alle emissionspåvirkende konstruktionselementer, motorsystemets emissionsbegrænsningsstrategi, de metoder, med hvilke motorsystemet styrer output-variabler, som har betydning for emissionerne, om denne styring er direkte eller indirekte, og det i punkt 4 og 5 i bilag 11 krævede advarsels- og ansporingssystem. Dokumentationspakken skal bestå af følgende dele, inklusive de i punkt 5.1.4 angivne oplysninger:

a)

En formel dokumentationspakke, som skal opbevares af den typegodkendende myndighed. Den formelle dokumentationspakke kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter.

| b) | En udvidet dokumentationspakke, som skal forblive fortrolig. Den udvidede dokumentationspakke kan opbevares af den typegodkendende myndighed eller kan, efter den typegodkendende myndigheds valg, opbevares af fabrikanten, men den typegodkendende myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende. Når dokumentationspakken opbevares af fabrikanten, skal den typegodkendende myndighed tage de nødvendige skridt til at sikre, at den ikke ændres efter godkendelsen. |
| --- | --- |

b)

En udvidet dokumentationspakke, som skal forblive fortrolig. Den udvidede dokumentationspakke kan opbevares af den typegodkendende myndighed eller kan, efter den typegodkendende myndigheds valg, opbevares af fabrikanten, men den typegodkendende myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende. Når dokumentationspakken opbevares af fabrikanten, skal den typegodkendende myndighed tage de nødvendige skridt til at sikre, at den ikke ændres efter godkendelsen.

| 3.1.4. | Foruden den i punkt 3.1.3 omhandlede informationspakke fremlægger fabrikanten følgende oplysninger:






  a) | Hvis der er tale om motorer med styret tænding, en erklæring fra fabrikanten om den mindste procentdel fejltændinger ud af det samlede antal tændinger, som enten ville medføre, at emissionerne overskrider grænseværdierne i bilag 9A, hvis denne procentdel fejltændinger forekom fra starten af emissionsprøvningen som beskrevet i bilag III, eller ville medføre en sådan overophedning af katalysatoren (-erne), at det kunne føre til uoprettelig skade. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Foruden den i punkt 3.1.3 omhandlede informationspakke fremlægger fabrikanten følgende oplysninger:

a)

Hvis der er tale om motorer med styret tænding, en erklæring fra fabrikanten om den mindste procentdel fejltændinger ud af det samlede antal tændinger, som enten ville medføre, at emissionerne overskrider grænseværdierne i bilag 9A, hvis denne procentdel fejltændinger forekom fra starten af emissionsprøvningen som beskrevet i bilag III, eller ville medføre en sådan overophedning af katalysatoren (-erne), at det kunne føre til uoprettelig skade.

| b) | En beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet, for at hindre indgreb i og ændring af computeren/computerne til emissionsbegrænsning, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering. |
| --- | --- |

b)

En beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet, for at hindre indgreb i og ændring af computeren/computerne til emissionsbegrænsning, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering.

| c) | Dokumentation for OBD-systemet i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i bilag 9B. |
| --- | --- |

c)

Dokumentation for OBD-systemet i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i bilag 9B.

| d) | OBD-relaterede oplysninger med henblik på adgang til OBD-systemet i overensstemmelse kravene i bilag 14 til dette regulativ. |
| --- | --- |

d)

OBD-relaterede oplysninger med henblik på adgang til OBD-systemet i overensstemmelse kravene i bilag 14 til dette regulativ.

| e) | Erklæring om overholdelse af off-cycle emissioner i overensstemmelse med kravene i punkt 5.1.3 og i punkt 10 i bilag 10. |
| --- | --- |

e)

Erklæring om overholdelse af off-cycle emissioner i overensstemmelse med kravene i punkt 5.1.3 og i punkt 10 i bilag 10.

| f) | En erklæring om overholdelse af OBD-funktionsdygtighed efter ibrugtagning i overensstemmelse med kravene i tillæg 2 til bilag 9A. |
| --- | --- |

f)

En erklæring om overholdelse af OBD-funktionsdygtighed efter ibrugtagning i overensstemmelse med kravene i tillæg 2 til bilag 9A.

| g) | Den oprindelige plan for prøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med punkt 2.4. til bilag 8. |
| --- | --- |

g)

Den oprindelige plan for prøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med punkt 2.4. til bilag 8.

| h) | I givet fald kopi af andre typegodkendelser indeholdende relevante data med henblik på udvidelse af godkendelser og bestemmelse af forringelsesfaktorer. |
| --- | --- |

h)

I givet fald kopi af andre typegodkendelser indeholdende relevante data med henblik på udvidelse af godkendelser og bestemmelse af forringelsesfaktorer.

| 3.1.5. | Fabrikanten indleverer en motor eller i givet fald en stammotor, som er repræsentativ for den type, som søges godkendt, til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

3.1.5.

Fabrikanten indleverer en motor eller i givet fald en stammotor, som er repræsentativ for den type, som søges godkendt, til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen.

| 3.1.6. | Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion. |
| --- | --- |

3.1.6.

Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion.

3.2.   Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner

| 3.2.1. | Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner. |
| --- | --- |

3.2.1.

Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner.

| 3.2.2. | Ansøgningen i punkt 3.2.1 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i del 2 i bilag 1. Ansøgningen skal være ledsaget af en kopi af typegodkendelsesattesten for motorsystemet eller motorfamilien som separat teknisk enhed. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ansøgningen i punkt 3.2.1 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i del 2 i bilag 1. Ansøgningen skal være ledsaget af en kopi af typegodkendelsesattesten for motorsystemet eller motorfamilien som separat teknisk enhed.

| 3.2.3. | Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, som fyldestgørende forklarer elementerne i advarsels- og ansporingssystemet, som findes i køretøjet i henhold til kravene i bilag 11. Denne dokumentationspakke leveres i overensstemmelse med punkt 3.1.3. |
| --- | --- |

3.2.3.

Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, som fyldestgørende forklarer elementerne i advarsels- og ansporingssystemet, som findes i køretøjet i henhold til kravene i bilag 11. Denne dokumentationspakke leveres i overensstemmelse med punkt 3.1.3.

| 3.2.4. | Foruden den i punkt 3.1.3 omhandlede informationspakke fremlægger fabrikanten følgende oplysninger:






  a) | En beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet, for at hindre indgreb i og ændring af styreenheder for køretøjet, som er omfattet af dette regulativ, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering. |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Foruden den i punkt 3.1.3 omhandlede informationspakke fremlægger fabrikanten følgende oplysninger:

a)

En beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet, for at hindre indgreb i og ændring af styreenheder for køretøjet, som er omfattet af dette regulativ, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering.

| b) | En beskrivelse af OBD-komponenterne i køretøjet i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i bilag 9B. |
| --- | --- |

b)

En beskrivelse af OBD-komponenterne i køretøjet i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i bilag 9B.

| c) | Oplysninger om OBD-komponenterne i et køretøj med henblik på adgang til OBD-systemet. |
| --- | --- |

c)

Oplysninger om OBD-komponenterne i et køretøj med henblik på adgang til OBD-systemet.

| d) | I givet fald kopier af andre typegodkendelser sammen med data, der er relevante for udvidelse af godkendelser. |
| --- | --- |

d)

I givet fald kopier af andre typegodkendelser sammen med data, der er relevante for udvidelse af godkendelser.

| 3.2.5. | Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion.

3.3.   Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner

| 3.3.1. | Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner. |
| --- | --- |

3.3.1.

Fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant indgiver ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner.

| 3.3.2. | Ansøgningen i punkt 3 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i bilag I. Med henblik herpå finder del 1 og 2 i det pågældende bilag anvendelse. |
| --- | --- |

3.3.2.

Ansøgningen i punkt 3 udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er fastsat i bilag I. Med henblik herpå finder del 1 og 2 i det pågældende bilag anvendelse.

| 3.3.3. | Fabrikanten leverer en dokumentationspakke, der fyldestgørende forklarer alle emissionspåvirkende konstruktionselementer, motorsystemets emissionsbegrænsningsstrategi, de metoder, med hvilke motorsystemet styrer output-variabler, som har betydning for emissionerne, om denne styring er direkte eller indirekte, og det i bilag 11 krævede advarsels- og ansporingssystem. Denne dokumentationspakke leveres i overensstemmelse med punkt 3.1.3. |
| --- | --- |

3.3.3.

Fabrikanten leverer en dokumentationspakke, der fyldestgørende forklarer alle emissionspåvirkende konstruktionselementer, motorsystemets emissionsbegrænsningsstrategi, de metoder, med hvilke motorsystemet styrer output-variabler, som har betydning for emissionerne, om denne styring er direkte eller indirekte, og det i bilag 11 krævede advarsels- og ansporingssystem. Denne dokumentationspakke leveres i overensstemmelse med punkt 3.1.3.

| 3.3.4. | Foruden de i punkt 3.3.3 omhandlede oplysninger fremlægger fabrikanten de oplysninger, der kræves i punkt 3.1.4. a) til h) og punkt 3.2.4. a) til d). |
| --- | --- |

3.3.4.

Foruden de i punkt 3.3.3 omhandlede oplysninger fremlægger fabrikanten de oplysninger, der kræves i punkt 3.1.4. a) til h) og punkt 3.2.4. a) til d).

| 3.3.5. | Fabrikanten indleverer en motor, som er repræsentativ for den type, som søges godkendt, til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

3.3.5.

Fabrikanten indleverer en motor, som er repræsentativ for den type, som søges godkendt, til den tekniske tjeneste, som forestår typegodkendelsesprøvningen.

| 3.3.6. | Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion. |
| --- | --- |

3.3.6.

Ændringer af et system, en komponent eller en separat teknisk enhed, der foretages efter typegodkendelse, ugyldiggør ikke automatisk en typegodkendelse, medmindre de oprindelige karakteristika eller tekniske parametre er blevet ændret på en måde, der påvirker motorens eller forureningsbegrænsningssystemets funktion.

3.4.   Ansøgning om typegodkendelse af en type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning som separat teknisk enhed

| 3.4.1. | Fabrikanten indgiver en ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af en type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning som separat teknisk enhed. |
| --- | --- |

3.4.1.

Fabrikanten indgiver en ansøgning til den typegodkendende myndighed om typegodkendelse af en type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning som separat teknisk enhed.

| 3.4.2. | Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model for oplysningsskemaet, som er fastsat i tillæg 1 til bilag 13. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model for oplysningsskemaet, som er fastsat i tillæg 1 til bilag 13.

| 3.4.3. | Fabrikanten indgiver en erklæring om overensstemmelse med kravene om adgang til OBD-oplysninger. |
| --- | --- |

3.4.3.

Fabrikanten indgiver en erklæring om overensstemmelse med kravene om adgang til OBD-oplysninger.

| 3.4.4. | Fabrikanten indgiver følgende til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig typegodkendelsesprøvningen:






  a) | et eller flere motorsystemer af en type, der er typegodkendt i overensstemmelse med dette regulativ, og som er udstyret med en ny original forureningsbegrænsende anordning |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Fabrikanten indgiver følgende til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig typegodkendelsesprøvningen:

a)

et eller flere motorsystemer af en type, der er typegodkendt i overensstemmelse med dette regulativ, og som er udstyret med en ny original forureningsbegrænsende anordning

| b) | et prøveeksemplar af den pågældende type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning |
| --- | --- |

b)

et prøveeksemplar af den pågældende type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning

| c) | et ekstra prøveeksemplar af den pågældende type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, når den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er beregnet til at blive monteret i et køretøj, der er udstyret med et OBD-system. |
| --- | --- |

c)

et ekstra prøveeksemplar af den pågældende type forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, når den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er beregnet til at blive monteret i et køretøj, der er udstyret med et OBD-system.

| 3.4.5. | Prøvemotorerne skal i forbindelse med litra a) i punkt 3.4.4 udvælges af ansøgeren med den typegodkendende myndigheds samtykke.
  Prøvningsbetingelserne skal være i overensstemmelse med kravene i punkt 6 i bilag 4.
  Prøvemotorerne skal opfylde følgende krav:






  a) | der må ikke forekomme fejl ved systemet til forureningsbegrænsning |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

Prøvemotorerne skal i forbindelse med litra a) i punkt 3.4.4 udvælges af ansøgeren med den typegodkendende myndigheds samtykke.

Prøvningsbetingelserne skal være i overensstemmelse med kravene i punkt 6 i bilag 4.

Prøvemotorerne skal opfylde følgende krav:

a)

der må ikke forekomme fejl ved systemet til forureningsbegrænsning

| b) | eventuelle dårligt fungerende eller stærkt slidte originaldele, som har betydning for emissionen, skal repareres eller udskiftes |
| --- | --- |

b)

eventuelle dårligt fungerende eller stærkt slidte originaldele, som har betydning for emissionen, skal repareres eller udskiftes

| c) | de skal være korrekt trimmet og indstillet efter fabrikantens specifikationer før emissionsprøvningen. |
| --- | --- |

c)

de skal være korrekt trimmet og indstillet efter fabrikantens specifikationer før emissionsprøvningen.

| 3.4.6. | Prøven skal i forbindelse med punkt 2.4.2, litra b) og c), være forsynet med en tydelig og ikke-sletbar mærkning med ansøgerens firmanavn eller mærke og handelsbetegnelse. |
| --- | --- |

3.4.6.

Prøven skal i forbindelse med punkt 2.4.2, litra b) og c), være forsynet med en tydelig og ikke-sletbar mærkning med ansøgerens firmanavn eller mærke og handelsbetegnelse.

| 3.4.7. | Prøven skal i forbindelse med punkt 3.4.4, litra c), være en kvalificeret forringet komponent. |
| --- | --- |

3.4.7.

Prøven skal i forbindelse med punkt 3.4.4, litra c), være en kvalificeret forringet komponent.

4.   GODKENDELSE

4.1.   For at opnå typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed, typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner eller typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner skal fabrikanten i henhold til bestemmelserne i punkt 5 og bilag 4, 6, 7, 9A, 9B, 9C, 10, 11 og 12. Fabrikanten skal ligeledes sikre, at køretøjerne er i overensstemmelse med de specifikationer for referencebrændstoffer, som er fastsat i bilag 5.

For at opnå typegodkendelse af et køretøj med et godkendt motorsystem med hensyn til emissioner eller typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner skal fabrikanten sikre, at monteringskravene i punkt 6 er opfyldt.

4.2.   For at opnå udvidelse af typegodkendelsen af køretøjer med hensyn til emissioner, som er typegodkendt i henhold til dette regulativ med en referencemasse på over 2 380 kg og indtil 2 610 kg skal fabrikanten opfylde de krav, der er fastsat i tillæg 1 til bilag 12.

4.3.   For at opnå typegodkendelse af en dobbeltbrændstofmotor eller -motorfamilie som separat teknisk enhed eller typegodkendelse af et dobbeltbrændstofkøretøj med en godkendt dobbeltbrændstofmotor med hensyn til emissioner, skal fabrikanten ud over kravene i punkt 4.1 godtgøre, at dobbeltbrændstofkøretøjerne eller –motorerne underkastes de prøvninger og opfylder de krav, som er fastsat i bilag 15.

4.4.   Reserveret (3)

4.5.   For at opnå typegodkendelse af et motorsystem eller en motorfamilie som separat teknisk enhed eller typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner skal fabrikanten sikre, at kravene vedrørende brændstofuafhængig godkendelse eller, hvis der er tale om en motor med styret tænding, der drives af naturgas og LPG, kravene vedrørende brændstofbegrænset godkendelse som angivet i punkt 4.6, er opfyldt.

4.5.1.   Tillæg 4 indeholder tabeller, der sammenfatter godkendelseskravene for NG-drevne motorer, LPG-drevne motorer og dobbeltbrændstofmotorer.

4.6.   Krav vedrørende brændstofuafhængig typegodkendelse

Der udstedes brændstofuafhængig godkendelse på baggrund af kravene i punkt 4.6.1 til 4.6.6.1.

4.6.1.   Stammotoren skal overholde dette regulativs krav til de relevante referencebrændstoffer, som er specificeret i bilag 5. Der gælder særlige krav for motorer, der drives af naturgas/biomethan (herunder dobbeltbrændstofmotorer), jf. punkt 4.6.3.

4.6.2.   Hvis fabrikanten tillader, at motorfamilien drives af kommercielle brændstoffer, som ikke er omfattet af bilag 5 eller de relevante standarder for kommercielle brændstoffer (bl.a. EN 228 CEN-standarden for blyfri benzin og EN 590 CEN-standarden for diesel), f.eks. B100, skal fabrikanten foruden kravene i punkt 4.6.1:

| a) | i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 i bilag 1 oplyse, hvilke brændstoffer motorfamilien kan køre på |
| --- | --- |

a)

i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 i bilag 1 oplyse, hvilke brændstoffer motorfamilien kan køre på

| b) | påvise, at stammotoren er i stand til at opfylde kravene i dette regulativ ved anvendelse af de angivne brændstoffer |
| --- | --- |

b)

påvise, at stammotoren er i stand til at opfylde kravene i dette regulativ ved anvendelse af de angivne brændstoffer

| c) | være forpligtet til at opfylde de i punkt 9 angivne krav til overensstemmelse efter ibrugtagning ved anvendelse af de pågældende brændstoffer, herunder eventuelle blandinger mellem de oplyste brændstoffer og de relevante kommercielle brændstoffer og -standarder. |
| --- | --- |

c)

være forpligtet til at opfylde de i punkt 9 angivne krav til overensstemmelse efter ibrugtagning ved anvendelse af de pågældende brændstoffer, herunder eventuelle blandinger mellem de oplyste brændstoffer og de relevante kommercielle brændstoffer og -standarder.

4.6.3.   Hvis der er tale om naturgasdrevne/biogasdrevne motorer, skal fabrikanten påvise, at stammotoren er i stand til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet.

4.6.3.1.   For komprimeret naturgas/biomethan (CNG) er der sædvanligvis to brændstoftyper med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks og λ-forskydningsfaktor (Sλ). Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) regnes for at være H-gasser, medens naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) regnes for at være L-gasser. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ.

Stammotoren skal opfylde forskrifterne i dette regulativ vedrørende referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages manuel rejustering af motorbrændstofsystemet mellem de to prøver (selvtilpasning er påkrævet). Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én WHTC-varmcyklus uden måling. Efter tilpasningskørslen afkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

| 4.6.3.1.1. | På fabrikantens begæring kan motoren prøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

4.6.3.1.1.

På fabrikantens begæring kan motoren prøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.6.3.2.   For flydende naturgas/biomethan (LNG) skal stammotoren opfylde kravene i dette regulativ på referencebrændstoffer (GR (brændstof 1) og G20 (brændstof 2), som specificeret i bilag 5, uden nogen form for manuel rejustering af motorens brændstofsystem mellem de to prøvninger (selvtilpasning påkrævet). Der tillades en tilpasningskørsel gennem en WHTC-varmcyklus uden måling efter brændstofskift. Efter tilpasningskørslen, nedkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.6.4.   For motorer, som drives af komprimeret naturgas/biomethan (CNG) og er selvtilpassende dels inden for H-gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en omskifter, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for hvert område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én WHTC-varmcyklus uden måling. Efter tilpasningskørslen afkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.6.4.1.   På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.6.5.   For naturgasdrevne motorer bestemmes for hvert forurenende stof emissionsforholdet "r" som følger:

Formula eller

Formula og

Formula

4.6.6.   For LPG skal fabrikanten påvise stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet.

For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde kravene i dette direktiv vedrørende referencebrændstofferne A og B som foreskrevet i bilag 5, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én WHTC-varmcyklus uden måling. Efter tilpasningskørslen afkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.6.6.1.   For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet "r" som følger:

Formula

4.7.   Krav vedrørende brændstofbegrænset typegodkendelse ved motorer med styret tænding, som drives af komprimeret naturgas/biomethan (CNG) eller LPG.

4.7.1.   Typegodkendelse med hensyn til emissionen fra udstødningen for motorer, som kører på naturgas og er indstillet til at køre på gas i enten H-gasområdet eller L-gasområdet

4.7.1.1.   Stammotoren afprøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag 5 for det pågældende område. Som brændstof anvendes GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet, samt G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet. Stammotoren skal opfylde kravene i dette regulativ uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to prøvninger. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én WHTC-varmcyklus uden måling. Efter tilpasningskørslen afkøles motoren i overensstemmelse med punkt 7.6.1 i bilag 4.

4.7.1.2.   På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof i stedet for G23 (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.7.1.3.   For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet "r" som følger:

Formula eller

Formula og

Formula

4.7.1.4.   Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat, jf. punkt 4.12.8, som angiver, hvilket gasområde motoren er godkendt til.

4.7.2.   Typegodkendelse med hensyn til emissionen fra udstødningen for motorer, som kører på naturgas eller LPG og er konstrueret til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning.

4.7.2.1.   Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstofferne GR og G25 for naturgas hhv. referencebrændstofferne A og B for LPG som foreskrevet i bilag 5. Finindstilling af brændstofsystemet mellem prøvningerne er tilladt. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt.

4.7.2.2.   Hvis fabrikanten ønsker det, kan motoren afprøves på enten referencebrændstofferne GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23, i hvilket tilfælde typegodkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-området eller L-området.

4.7.2.3.   Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat, jf. punkt 4.12.8, som angiver, hvilken gassammensætning motoren er kalibreret til.

4.8.   Krav til brændstofspecifik typegodkendelse for motorer, der drives af flydende naturgas/biomethan (LNG)

For så vidt angår flydende naturgas/biomethan kan der meddeles brændstofspecifik godkendelse, såfremt kravene i punkt 4.8.1-4.8.2 er opfyldt.

4.8.1.   Betingelser for ansøgning om brændstofspecifik typegodkendelse for motorer, der drives af flydende naturgas/biomethan (LNG).

4.8.1.1.   Fabrikanten kan kun ansøge om brændstofspecifik typegodkendelse, hvis kalibrering af motoren for en specifik LNG-gassammensætning (4) resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktor for G20-brændstoffet som specificeret i bilag 5, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %.

4.8.1.2.   I alle andre tilfælde skal fabrikanten ansøge om universal brændstoftypegodkendelse i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 4.6.3.2.

4.8.2.   Særlige prøvningskrav ved brændstofspecifik typegodkendelse (LNG).

4.8.2.1.   Ved dobbeltbrændstofmotorfamilier, hvor motorerne kalibreres til en specifik LNG-gassammensætning2, og dette resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afgiver mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for det i bilag 5 specificerede G20-brændstof og ethanindholdet ikke overstiger 1,5 %, prøves stammotoren kun på G20-referencebrændstoffet, jf. bilag 5.

4.9.   Typegodkendelse af et medlem af en motorfamilie hvad angår emissioner fra udstødningen

4.9.1.   Bortset fra det i punkt 4.8.2 omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt 4.7.2 beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt 4.6 eller 4.7), som stammotoren er godkendt til.

4.9.2.   Såfremt den tekniske tjeneste finder, at den stammotor, der er udvalgt i forbindelse med den indgivne ansøgning, ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i del 1 i tillæg 4, kan den tekniske tjeneste vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor.

4.10.   Krav til godkendelse med hensyn til egendiagnosesystemer

4.10.1.   Fabrikanterne sikrer, at alle motorsystemer og køretøjer er udstyret med et OBD-system.

4.10.2.   OBD-systemet skal være udformet, konstrueret og monteret i et køretøj i overensstemmelse med bilag 9A, således at det er i stand til at identificere, registrere og gøre opmærksom på de forskellige typer forringelser eller fejl, der er angivet i nævnte bilag i hele køretøjets livscyklus.

4.10.3.   Fabrikanten sikrer, at OBD-systemet opfylder kravene i bilag 9A, herunder kravene til dets funktionsdygtighed efter ibrugtagning, under alle normale og med rimelighed forudsigelige kørselsforhold, jf. også de normale driftsforhold, som er specificeret i bilag 9B.

4.10.4.   Ved prøvning med en kvalificeret forringet komponent, skal OBD-systemets fejlindikator aktiveres i overensstemmelse med bilag 9B. OBD-systemets fejlindikator kan også blive aktiveret ved emissionsniveauer, der ligger under OBD-systemets grænseværdier som specificeret i bilag 9A.

4.10.5.   Fabrikanten skal sikre at bestemmelserne for OBD-motorfamiliers funktionsdygtighed efter ibrugtagning, som er fastsat i bilag 9A, bliver fulgt.

4.10.6.   Data, der vedrører OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning, skal lagres og stilles til rådighed uden kryptering ved hjælp af OBD-systemets standard OBD-kommunikationsprotokol i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 9A.

4.10.7.   Indtil den dato, der er angivet i punkt 13.2.3 for nye typegodkendelser, kan fabrikanten vælge, at OBD-systemer skal opfylde de alternative forskrifter i bilag 9A ved at henvise til dette punkt.

4.10.8.   Indtil den dato, der er angivet i punkt 13.2.2 for nye typegodkendelser, kan fabrikanten anvende alternative forskrifter for overvågning af dieselpartikelfilter (DPF), som er anført i punkt 2.3.2.2 i bilag 9A.

4.11.   Krav til godkendelse med hensyn til forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger

4.11.1.   Fabrikanten sikrer, at forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger, der er beregnet til montering på typegodkendte motorsystemer eller -køretøjer, som er omfattet af dette regulativ, er typegodkendt som separate tekniske enheder i overensstemmelse med kravene i punkt 4.11.4 til 4.11.5.

Katalysatorer, deNOx-anordninger og partikelfiltre betragtes i forbindelse med dette regulativ som forureningsbegrænsende anordninger.

4.11.2.   Originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger af en type, som er omfattet af punkt 3.2.12, del 1, bilag 1, og som er beregnet til montering på et køretøj, som det relevante typegodkendelsesdokument vedrører, behøver ikke at opfylde alle bestemmelserne i bilag 13, hvis de opfylder kravene i punkt 2.1, 2.2 og 2.3 i nævnte bilag.

4.11.3.   Fabrikanten sikrer, at den originale forureningsbegrænsende anordning er forsynet med en identifikationsmærkning.

4.11.4.   De identifikationsmærkninger, der er nævnt i punkt 4.11.3, omfatter følgende:

| a) | motor- eller køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke |
| --- | --- |

a)

motor- eller køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke

| b) | den originale forureningsbegrænsende anordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i de oplysninger, der er nævnt i punkt 3.2.12.2, del 1, bilag 1. |
| --- | --- |

b)

den originale forureningsbegrænsende anordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i de oplysninger, der er nævnt i punkt 3.2.12.2, del 1, bilag 1.

4.11.5.   Forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger må først typegodkendes i henhold til dette regulativ, når de specifikke prøvningsforskrifter er indført i bilag 13 til dette regulativ. (5)

4.12.   Godkendelsesmærker og mærkning af motorsystemer og køretøjer

4.12.1.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 06, svarende til ændringsserie 06) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En aftalepart må ikke tildele en anden motortype eller køretøjstype det samme nummer.

4.12.2.   Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en motortype eller køretøjstype i henhold til dette regulativ, skal gives de kontraherende parter i overenskomsten af 1958, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives.

4.12.3.   På motorer, der er i overensstemmelse med en motortype typegodkendt i henhold til dette regulativ, eller på køretøjer, der er i overensstemmelse med en køretøjstype typegodkendt i henhold til dette regulativ, skal der skal på et synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke, som består af følgende:

| 4.12.3.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (6) |
| --- | --- |

4.12.3.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (6)

| 4.12.3.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet "R", en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.12.3.1. |
| --- | --- |

4.12.3.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet "R", en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.12.3.1.

| 4.12.3.3. | Godkendelsesmærket skal også indeholde en bindestreg og et yderligere tegn efter godkendelsesnummeret, som har til formål at skelne mellem de trin, for hvilke der er meddelt godkendelse i henhold til punkt 13.2 og oplyst i tabel 1 i bilag 3.






  4.12.3.3.1. | For dieseldrevne motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "D", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.

Godkendelsesmærket skal også indeholde en bindestreg og et yderligere tegn efter godkendelsesnummeret, som har til formål at skelne mellem de trin, for hvilke der er meddelt godkendelse i henhold til punkt 13.2 og oplyst i tabel 1 i bilag 3.

4.12.3.3.1.

For dieseldrevne motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "D", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt.

| 4.12.3.3.2. | For ethanoldrevne (ED95) motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstaverne "ED", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

4.12.3.3.2.

For ethanoldrevne (ED95) motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstaverne "ED", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt.

| 4.12.3.3.3. | For ethanoldrevne (E85) motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde "E85", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

4.12.3.3.3.

For ethanoldrevne (E85) motorer med kompressionstænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde "E85", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt.

| 4.12.3.3.4. | For benzindrevne motorer med styret tænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "P", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

4.12.3.3.4.

For benzindrevne motorer med styret tænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "P", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt.

| 4.12.3.3.5. | For LPG-drevne motorer med styret tænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "Q", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

4.12.3.3.5.

For LPG-drevne motorer med styret tænding skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde bogstavet "Q", der angiver, for hvilken motortype, godkendelsen er meddelt.

| 4.12.3.3.6. | For naturgasdrevne motorer skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde et eller flere bogstaver, der angiver, for hvilke typer gas, godkendelsen er meddelt. Der mærkes på følgende måde:






  a) | "H" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.6.

For naturgasdrevne motorer skal godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten indeholde et eller flere bogstaver, der angiver, for hvilke typer gas, godkendelsen er meddelt. Der mærkes på følgende måde:

a)

"H" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området

| b) | "L" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området |
| --- | --- |

b)

"L" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området

| c) | "HL" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området |
| --- | --- |

c)

"HL" for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området

| d) | "Ht" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem |
| --- | --- |

d)

"Ht" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem

| e) | "Lt" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem |
| --- | --- |

e)

"Lt" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem

| f) | "HLt" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem. |
| --- | --- |

f)

"HLt" for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem.

| g) | LNG20 for motorer, der skal godkendes og kalibreres til en specifik sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag 5 specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %. |
| --- | --- |

g)

LNG20 for motorer, der skal godkendes og kalibreres til en specifik sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag 5 specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %.

| h) | LNG for motorer, der skal godkendes og kalibreres til en anden sammensætning af flydende naturgas/biomethan. |
| --- | --- |

h)

LNG for motorer, der skal godkendes og kalibreres til en anden sammensætning af flydende naturgas/biomethan.

| 4.12.3.3.7. | For dobbeltbrændstofmotorer skal der på godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten være angivet en talrække, der angiver, for hvilken dobbeltbrændstofmotortype og for hvilke typer gas, godkendelsen er meddelt.
  Denne talrække skal bestå af to tal for dobbeltbrændstoftypen efterfulgt af bogstavet/bogstaverne i punkt 4.12.3.3.1- 4.12.3.3.6, afhængigt af hvad der er relevant.






  a) | 1A for dobbeltbrændstofmotorer af type 1A |
| --- | --- | --- |

4.12.3.3.7.

For dobbeltbrændstofmotorer skal der på godkendelsesmærket efter kendingsnummeret for staten være angivet en talrække, der angiver, for hvilken dobbeltbrændstofmotortype og for hvilke typer gas, godkendelsen er meddelt.

Denne talrække skal bestå af to tal for dobbeltbrændstoftypen efterfulgt af bogstavet/bogstaverne i punkt 4.12.3.3.1- 4.12.3.3.6, afhængigt af hvad der er relevant.

a)

1A for dobbeltbrændstofmotorer af type 1A

| b) | 1B for dobbeltbrændstofmotorer af type 1B |
| --- | --- |

b)

1B for dobbeltbrændstofmotorer af type 1B

| c) | 2A for dobbeltbrændstofmotorer af type 2A |
| --- | --- |

c)

2A for dobbeltbrændstofmotorer af type 2A

| d) | 2B for dobbeltbrændstofmotorer af type 2B |
| --- | --- |

d)

2B for dobbeltbrændstofmotorer af type 2B

| e) | 3B for dobbeltbrændstofmotorer af type 3B. |
| --- | --- |

e)

3B for dobbeltbrændstofmotorer af type 3B.

4.12.4.   Hvis køretøjet eller motoren er i overensstemmelse med en type, der i henhold til et eller flere regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet eller motoren i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.12.3.1. I så fald skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, efter hvilke der er meddelt godkendelse i henhold til dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.12.3.1 foreskrevne symbol.

4.12.5.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på den godkendte type.

4.12.6.   Bilag 3 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

4.12.7.   En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal foruden godkendelsesmærket være forsynet med:

| 4.12.7.1. | motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke |
| --- | --- |

4.12.7.1.

motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke

| 4.12.7.2. | fabrikantens handelsbeskrivelse. |
| --- | --- |

4.12.7.2.

fabrikantens handelsbeskrivelse.

4.12.8.   Mærkater

For naturgas- og LPG-drevne motorer med brændstofbegrænset typegodkendelse finder følgende mærker anvendelse:

4.12.8.1.   Indhold

Der skal gives følgende oplysninger:

| | I det i punkt 4.7.1.4 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være "MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET". I givet fald erstattes "H" af "L". |
| --- | --- |

I det i punkt 4.7.1.4 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være "MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET". I givet fald erstattes "H" af "L".

| | I det i punkt 4.7.2.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være hhv. "MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION..." og "MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION ...". Alle oplysninger i den pågældende tabel(ler) i bilag 5 skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant. |
| --- | --- |

I det i punkt 4.7.2.3 omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være hhv. "MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION..." og "MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION ...". Alle oplysninger i den pågældende tabel(ler) i bilag 5 skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant.

Bogstaverne og tallene skal være mindst 4 mm høje.

Bemærk: Hvis pladsmangel forhindrer en sådan mærkning, kan der anvendes en forenklet kode. I så tilfælde skal forklarende noter indeholdende samtlige ovennævnte oplysninger være lettilgængelige for den person, der fylder brændstoftanken eller vedligeholder eller reparerer motoren og dens tilbehør, samt for de berørte myndigheder. Placeringen og indholdet af disse forklarende noter fastlægges ved aftale mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed.

4.12.8.2.   Egenskaber

Mærkaterne skal være holdbare i hele motorens levetid. De skal være let læselige, og bogstaver og tal skal være uudslettelige. Deres fastgørelse skal være holdbar i hele motorens levetid, og de må ikke kunne fjernes, uden at de ødelægges eller gøres ulæselige.

4.12.8.3.   Placering

Mærkaterne skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens levetid. Endvidere skal sådanne mærkater være anbragt således, at de er tydelige, efter at motoren er blevet forsynet med alt motorudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion.

4.13.   Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår dennes motor, skal de i punkt 4.12.8 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

4.14.   Ved ansøgning om godkendelse af en køretøjstype med godkendt motor skal de i punkt 4.12.8 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

5.   FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

5.1.   Baggrund

5.1.1.   Fabrikanten skal udstyre køretøjer og motorer på en sådan måde, at de komponenter, der med sandsynlighed vil påvirke emissionen, er udformet, konstrueret og samlet, således at køretøjet eller motoren ved normal brug overholder dette regulativ og gennemførelsesforanstaltningerne hertil.

5.1.2.   Fabrikanten træffer tekniske foranstaltninger for at sikre, at udstødningsemissionerne begrænses effektivt i henhold til dette regulativ i hele køretøjets normale livscyklus og under normale driftsforhold.

| 5.1.2.1. | Heri indgår, at de i punkt 5.1.2 nævnte slanger, slangestudse og slangeforbindelser, der anvendes i de emissionsbegrænsende systemer, skal være udført i overensstemmelse med den oprindelige konstruktions hensigt. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Heri indgår, at de i punkt 5.1.2 nævnte slanger, slangestudse og slangeforbindelser, der anvendes i de emissionsbegrænsende systemer, skal være udført i overensstemmelse med den oprindelige konstruktions hensigt.

| 5.1.2.2. | Fabrikanten sikrer, at resultaterne af emissionsprøvningerne overholder de gældende grænseværdier under alle specificerede prøvningsbetingelser i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Fabrikanten sikrer, at resultaterne af emissionsprøvningerne overholder de gældende grænseværdier under alle specificerede prøvningsbetingelser i dette regulativ.

| 5.1.2.3. | Ethvert motorsystem og ethvert konstruktionselement, som kan have indflydelse på emissionerne af forurenende luftarter og partikler, skal være udformet, konstrueret, samlet og monteret på en sådan måde, at motoren og køretøjet under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. Fabrikanten skal ligeledes sikre, at køretøjerne opfylder de krav til off-cycle-emission, som er fastsat i punkt 5.1.3 og bilag 10. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Ethvert motorsystem og ethvert konstruktionselement, som kan have indflydelse på emissionerne af forurenende luftarter og partikler, skal være udformet, konstrueret, samlet og monteret på en sådan måde, at motoren og køretøjet under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette regulativ. Fabrikanten skal ligeledes sikre, at køretøjerne opfylder de krav til off-cycle-emission, som er fastsat i punkt 5.1.3 og bilag 10.

| 5.1.2.4. | Anvendelse af manipulationsstrategier, som mindsker emissionsbegrænsningssystemernes effektivitet, forbydes. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Anvendelse af manipulationsstrategier, som mindsker emissionsbegrænsningssystemernes effektivitet, forbydes.

| 5.1.2.5. | For at opnå en EF-typegodkendelse af en benzin- eller E85-dreven motor, skal fabrikanten sikre, at de specifikke krav vedrørende indtag på brændstoftanke til benzindrevne- og E85-drevne køretøjer, som er fastsat i punkt 6.3, er opfyldt. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

For at opnå en EF-typegodkendelse af en benzin- eller E85-dreven motor, skal fabrikanten sikre, at de specifikke krav vedrørende indtag på brændstoftanke til benzindrevne- og E85-drevne køretøjer, som er fastsat i punkt 6.3, er opfyldt.

5.1.3.   Krav om begrænsning af off-cycle emissioner

| 5.1.3.1. | For så vidt angår overholdelse af forskrifterne i punkt 5.1.2 skal de tekniske foranstaltninger tage hensyn til følgende:






  a) | de generelle forskrifter, herunder ydelseskravene og forbuddet mod manipulationsstrategier, jf. bilag 10 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

For så vidt angår overholdelse af forskrifterne i punkt 5.1.2 skal de tekniske foranstaltninger tage hensyn til følgende:

a)

de generelle forskrifter, herunder ydelseskravene og forbuddet mod manipulationsstrategier, jf. bilag 10

| b) | kravene om effektiv begrænsning af udstødningsemissionerne under de omgivende forhold, som køretøjet kan forventes at fungere under, og under de driftsforhold, som kan forekomme |
| --- | --- |

b)

kravene om effektiv begrænsning af udstødningsemissionerne under de omgivende forhold, som køretøjet kan forventes at fungere under, og under de driftsforhold, som kan forekomme

| c) | kravene vedrørende off-cycle laboratorieprøvning i forbindelse med typegodkendelse |
| --- | --- |

c)

kravene vedrørende off-cycle laboratorieprøvning i forbindelse med typegodkendelse

| d) | kravene til demonstrationsprøvningen af bærbare emissionsmålingssystemer (PEMS) ved typegodkendelse og eventuelle supplerende krav vedrørende off-cycle prøvning af køretøjet under brug, jf. dette regulativ |
| --- | --- |

d)

kravene til demonstrationsprøvningen af bærbare emissionsmålingssystemer (PEMS) ved typegodkendelse og eventuelle supplerende krav vedrørende off-cycle prøvning af køretøjet under brug, jf. dette regulativ

| e) | kravet om, at fabrikanten skal udstede en overensstemmelseserklæring vedrørende kravene om begrænsning af off-cycle emissioner. |
| --- | --- |

e)

kravet om, at fabrikanten skal udstede en overensstemmelseserklæring vedrørende kravene om begrænsning af off-cycle emissioner.

| 5.1.3.2. | Fabrikanten skal overholde de specifikke krav samt de dertil knyttede prøvningsprocedurer, som er fastsat i bilag 10. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Fabrikanten skal overholde de specifikke krav samt de dertil knyttede prøvningsprocedurer, som er fastsat i bilag 10.

5.1.4.   Dokumentationskrav

| 5.1.4.1. | Den dokumentationspakke, som kræves i punkt 3, og som gør det muligt for den typegodkendende myndighed at evaluere emissionsbegrænsningsstrategier og systemer indbygget i køretøjet og motoren, for at sikre korrekt drift af NOx-begrænsende foranstaltninger, skal stilles til rådighed i de to følgende dele:






  a) | den "formelle dokumentationspakke", som kan stilles til rådighed for de berørte parter på anmodning |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Den dokumentationspakke, som kræves i punkt 3, og som gør det muligt for den typegodkendende myndighed at evaluere emissionsbegrænsningsstrategier og systemer indbygget i køretøjet og motoren, for at sikre korrekt drift af NOx-begrænsende foranstaltninger, skal stilles til rådighed i de to følgende dele:

a)

den "formelle dokumentationspakke", som kan stilles til rådighed for de berørte parter på anmodning

| b) | den "udvidede dokumentationspakke", der forbliver strengt fortrolig. |
| --- | --- |

b)

den "udvidede dokumentationspakke", der forbliver strengt fortrolig.

| 5.1.4.2. | Den formelle dokumentationspakke kan være kortfattet, forudsat at der fremlægges bevis for, at enhver form for output tilladt af en matrix inden for de individuelle inputenheders område er identificeret. Dokumentationen skal beskrive, hvordan det i bilag 11 påkrævede ansporingssystem fungerer, herunder hvilke parametre, der er nødvendige for at få adgang til de systemrelaterede oplysninger. Dette materiale opbevares af den typegodkendende myndighed. |
| --- | --- |

5.1.4.2.

Den formelle dokumentationspakke kan være kortfattet, forudsat at der fremlægges bevis for, at enhver form for output tilladt af en matrix inden for de individuelle inputenheders område er identificeret. Dokumentationen skal beskrive, hvordan det i bilag 11 påkrævede ansporingssystem fungerer, herunder hvilke parametre, der er nødvendige for at få adgang til de systemrelaterede oplysninger. Dette materiale opbevares af den typegodkendende myndighed.

| 5.1.4.3. | Den udvidede dokumentationspakke skal omfatte oplysninger om alle AES og alle BES, herunder en beskrivelse af de parametre, der modificeres af alle AES, og de grænsebetingelser, under hvilke disse virker, samt en angivelse af, hvilke AES og BES, der forventes at være aktive under de betingelser, der er gældende i prøvningsprocedurerne i bilag 10. Den udvidede dokumentationspakke skal omfatte en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. Den skal også indeholde en fuld beskrivelse af det i bilag 11 krævede ansporingssystem, herunder de relevante overvågningsstrategier. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

Den udvidede dokumentationspakke skal omfatte oplysninger om alle AES og alle BES, herunder en beskrivelse af de parametre, der modificeres af alle AES, og de grænsebetingelser, under hvilke disse virker, samt en angivelse af, hvilke AES og BES, der forventes at være aktive under de betingelser, der er gældende i prøvningsprocedurerne i bilag 10. Den udvidede dokumentationspakke skal omfatte en beskrivelse af brændstofkontrolsystemets logik, indstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer. Den skal også indeholde en fuld beskrivelse af det i bilag 11 krævede ansporingssystem, herunder de relevante overvågningsstrategier.

| 5.1.4.4. | Den udvidede dokumentationspakke skal forblive strengt fortrolig. Den kan opbevares af den typegodkendende myndighed eller, efter den typegodkendende myndigheds valg, af fabrikanten. Såfremt fabrikanten beholder dokumentationspakken, skal den mærkes og dateres af den typegodkendende myndighed efter gennemgang og godkendelse. Den typegodkendende myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet eller på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende. |
| --- | --- |

5.1.4.4.

Den udvidede dokumentationspakke skal forblive strengt fortrolig. Den kan opbevares af den typegodkendende myndighed eller, efter den typegodkendende myndigheds valg, af fabrikanten. Såfremt fabrikanten beholder dokumentationspakken, skal den mærkes og dateres af den typegodkendende myndighed efter gennemgang og godkendelse. Den typegodkendende myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet eller på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende.

5.1.5.   Bestemmelser vedrørende det elektroniske systems sikkerhed

| 5.1.5.1. | De generelle forskrifter, herunder de specifikke krav for elektroniske systemers sikkerhed, er de krav, der er beskrevet i punkt 4 i bilag 9B i dette regulativ, samt de krav, der er beskrevet i punkt 2 i bilag 9A. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

De generelle forskrifter, herunder de specifikke krav for elektroniske systemers sikkerhed, er de krav, der er beskrevet i punkt 4 i bilag 9B i dette regulativ, samt de krav, der er beskrevet i punkt 2 i bilag 9A.

5.2.   Forskrifter vedrørende emission af forurenende luftarter, partikler og røg

5.2.1.   Under gennemførelsen af de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 4, må de forurenende luftarter og partikler ikke overstige værdierne i tabel 1.

5.2.2.   For motorer med styret tænding, der skal underkastes prøvningerne i bilag 6, skal det maksimalt tilladte carbonmonoxidindhold i udstødningsgasserne ved normal tomgangshastighed være i overensstemmelse med den mængde, der er angivet af køretøjsfabrikanten. Det maksimale indhold af carbonmonoxid må dog ikke overskride 0,3 % vol.

Ved høj tomgangshastighed må volumenindholdet af carbonmonoxid ikke overskride 0,2 %, når motorhastigheden er mindst 2 000 min–1, og Lambda er 1 ± 0,03 eller i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer.

5.2.3.   Hvis der er tale om lukkede krumtaphuse, skal fabrikanter i forbindelse med prøvningerne i bilag 4, punkt 6.10 og 6.11 sikre, at motorens ventilationssystem ikke tillader emission af krumtaphusgasser i atmosfæren. Hvis der er tale om åbne krumtaphuse, skal emissionerne måles og lægges til udstødningsemissionerne efter de bestemmelser, der er fastsat i bilag 4, punkt 6.10.

5.3.   Emissionsgrænser

Tabel 1 indeholder de emissionsgrænseværdier, der gælder for dette regulativ.

Tabel 1

Emissionsgrænser

| | Grænseværdier |
| --- | --- |
| CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
  (mg/kWh) | NH3
  (ppm) | PM masse
  (mg/kWh) | Partikelantal
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 × 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 × 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | |
| Bemærkninger:








  PI | = | styret tænding |
| CI | = | kompressionstænding |

Grænseværdier

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

PM masse

(mg/kWh)

Partikelantal

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 × 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 × 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

Bemærkninger:

PI

=

styret tænding

CI

=

kompressionstænding

5.4.   Holdbarheds- og forringelsesfaktorer

Fabrikanten skal bestemme de forringelsesfaktorer, som skal anvendes til at påvise, at emission af forurenende luftarter og partikler fra en motorfamilie eller en familie af motorefterbehandlingssystemer fortsat er i overensstemmelse med de gældende emissionsgrænseværdier i punkt 5.3 i den normale levetid, som er fastsat nedenfor.

Procedurerne for påvisning af en motorfamilies eller en familie af efterbehandlingssystemers overholdelse af de relevante emissionsgrænseværdier i den normale levetid er angivet i bilag 7.

Referenceværdierne for kilometertal og tidsforløb i forbindelse med holdbarhedsprøvninger for forureningsbegrænsende anordninger med henblik på typegodkendelse og overensstemmelsesprøvning af ibrugtagne køretøjer eller motorer skal være som følger:

| a) | 160 000 km eller fem år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse M1, N1 og M2 |
| --- | --- |

a)

160 000 km eller fem år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse M1, N1 og M2

| b) | 300 000 km eller seks år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse N2, N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, gruppe I, gruppe II og gruppe A samt gruppe B med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på højst 7,5 tons |
| --- | --- |

b)

300 000 km eller seks år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse N2, N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons og M3, gruppe I, gruppe II og gruppe A samt gruppe B med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på højst 7,5 tons

| c) | 700 000 km eller syv år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på over 16 tons og M3, gruppe III og gruppe B med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på over 7,5 tons. |
| --- | --- |

c)

700 000 km eller syv år, afhængigt af hvad der først indtræder, for motorer monteret i køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på over 16 tons og M3, gruppe III og gruppe B med en maksimal teknisk tilladt totalmasse på over 7,5 tons.

5.5.   Krav til sikring af NOx
  -begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion

5.5.1.   I forbindelse med ansøgning om typegodkendelse forelægger fabrikanten for den typegodkendende myndighed oplysninger, der godtgør, at NOx-systemets emissionsbegrænsende funktion opretholdes under alle forhold, der regelmæssigt forekommer på Den Europæiske Unions område, herunder især lave temperaturer.

Fabrikanten skal desuden give typegodkendelsesmyndigheden oplysninger om, hvorledes udstødningsrecirkulationssystemet (EGR) fungerer, herunder dets drift ved lave omgivende temperaturer.

Disse oplysninger skal også omfatte en beskrivelse af eventuelle påvirkninger af emissionerne i forbindelse med drift ved lave omgivende temperaturer.

Oplysninger om prøvninger og procedurer for opfyldelse af disse krav er indeholdt i bilag 11.

6.   MONTERING PÅ KØRETØJET

6.1.   Motorens montering på køretøjet skal være foretaget på en sådan måde, at der sikres overholdelse af typegodkendelseskravene. I forbindelse med typegodkendelse af motoren skal der tages hensyn til følgende egenskaber:

| 6.1.1. | Motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne. |
| --- | --- |

6.1.1.

Motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne.

| 6.1.2. | Udstødningsmodtrykket må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne. |
| --- | --- |

6.1.2.

Udstødningsmodtrykket må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne.

| 6.1.3. | Den effekt, der optages af hjælpeudstyr til drift af motoren, må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne. |
| --- | --- |

6.1.3.

Den effekt, der optages af hjælpeudstyr til drift af motoren, må ikke overstige det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne.

| 6.1.4. | Egenskaberne for systemet til efterbehandling af udstødningen skal være i overensstemmelse med det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne. |
| --- | --- |

6.1.4.

Egenskaberne for systemet til efterbehandling af udstødningen skal være i overensstemmelse med det i del 1 i bilag 4 i forbindelse med typegodkendelse af motoren angivne.

6.2.   Montering af en typegodkendt motor på et køretøj

Montering af en motor, som er typegodkendt som separat teknisk enhed, på et køretøj skal desuden opfylde følgende krav:

| a) | For så vidt angår OBD-systemets overensstemmelse skal monteringen, jf. tillæg 1 til bilag 9B,, opfylde fabrikantens krav som angivet i del 1 i tillæg 1. |
| --- | --- |

a)

For så vidt angår OBD-systemets overensstemmelse skal monteringen, jf. tillæg 1 til bilag 9B,, opfylde fabrikantens krav som angivet i del 1 i tillæg 1.

| b) | For så vidt angår systemet til sikring af, at NOx-begrænsningsforanstaltningerne fungerer korrekt, skal monteringen jf. tillæg 4 til bilag 11, opfylde fabrikantens krav som angivet i del 1 i bilag 4. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår systemet til sikring af, at NOx-begrænsningsforanstaltningerne fungerer korrekt, skal monteringen jf. tillæg 4 til bilag 11, opfylde fabrikantens krav som angivet i del 1 i bilag 4.

| 6.2.1. | Montering af en dobbeltbrændstofmotor, som er typegodkendt som separat teknisk enhed, på et køretøj, skal desuden opfylde kravene i punkt 6.3 i bilag 15 og, jf. punkt 8.2 i bilag 15, de monteringskrav, som fabrikanten har specificeret i bilag 1, del 1. |
| --- | --- |

6.2.1.

Montering af en dobbeltbrændstofmotor, som er typegodkendt som separat teknisk enhed, på et køretøj, skal desuden opfylde kravene i punkt 6.3 i bilag 15 og, jf. punkt 8.2 i bilag 15, de monteringskrav, som fabrikanten har specificeret i bilag 1, del 1.

6.3.   Indtag på brændstoftanke til benzindrevne eller E85-drevne motorer

| 6.3.1. | Benzintankens eller E85-tankens påfyldningsåbning skal være udformet således, at det ikke er muligt at påfylde brændstof fra en brændstofstander, hvor studsen på betjeningspistolen har en udvendig diameter på 23,6 mm eller derover. |
| --- | --- |

6.3.1.

Benzintankens eller E85-tankens påfyldningsåbning skal være udformet således, at det ikke er muligt at påfylde brændstof fra en brændstofstander, hvor studsen på betjeningspistolen har en udvendig diameter på 23,6 mm eller derover.

| 6.3.2. | Punkt 6.3.1 finder ikke anvendelse på køretøjer, som opfylder begge nedenstående krav:






  a) | køretøjet er udformet og konstrueret således, at intet udstyr til begrænsning af emissionen af luftforurenende luftarter beskadiges af blyholdig benzin, og |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Punkt 6.3.1 finder ikke anvendelse på køretøjer, som opfylder begge nedenstående krav:

a)

køretøjet er udformet og konstrueret således, at intet udstyr til begrænsning af emissionen af luftforurenende luftarter beskadiges af blyholdig benzin, og

| b) | køretøjet er på iøjnefaldende, let læselig og ikke sletbar måde mærket med det i ISO 2575-2004 specificerede symbol for blyfri benzin på et sted, der er umiddelbart synligt for en person, der fylder brændstof på brændstoftanken. Yderligere mærkning er tilladt. |
| --- | --- |

b)

køretøjet er på iøjnefaldende, let læselig og ikke sletbar måde mærket med det i ISO 2575-2004 specificerede symbol for blyfri benzin på et sted, der er umiddelbart synligt for en person, der fylder brændstof på brændstoftanken. Yderligere mærkning er tilladt.

| 6.3.3. | Der skal træffes foranstaltninger til at undgå for stor fordampningsemission samt brændstofudslip på grund af manglende tankdæksel. Det kan ske på en af følgende måder:






  a) | et fastsiddende tankdæksel med automatisk åbning og lukning |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Der skal træffes foranstaltninger til at undgå for stor fordampningsemission samt brændstofudslip på grund af manglende tankdæksel. Det kan ske på en af følgende måder:

a)

et fastsiddende tankdæksel med automatisk åbning og lukning

| b) | konstruktionsmæssige begrænsninger, der forhindrer stor fordampningsemission, selv om tankdækslet mangler |
| --- | --- |

b)

konstruktionsmæssige begrænsninger, der forhindrer stor fordampningsemission, selv om tankdækslet mangler

| c) | for køretøjerne M1 eller N1, andre foranstaltninger med samme virkning. Eksempler herpå kan omfatte, men er ikke begrænset til, tankdæksel fastgjort med strip eller kæde eller et tankdæksel, hvortil der anvendes samme nøgle som til køretøjets tænding. I sidstnævnte tilfælde må nøglen kun kunne fjernes fra tankdækslet, når dette er i låst position. |
| --- | --- |

c)

for køretøjerne M1 eller N1, andre foranstaltninger med samme virkning. Eksempler herpå kan omfatte, men er ikke begrænset til, tankdæksel fastgjort med strip eller kæde eller et tankdæksel, hvortil der anvendes samme nøgle som til køretøjets tænding. I sidstnævnte tilfælde må nøglen kun kunne fjernes fra tankdækslet, når dette er i låst position.

7.   MOTORFAMILIE

7.1.   Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

Den af fabrikanten bestemte motorfamilie skal overholde bestemmelserne i punkt 5.2 i bilag 4.

For dobbeltbrændstofmotorer skal motorfamilien desuden opfylde de yderligere krav i punkt 3.1.1 i bilag 15.

7.2.   Valg af stammotor

Stammotoren for motorfamilien udvælges i overensstemmelse med kravene i punkt 5.2.4 i bilag 4.

For dobbeltbrændstofmotorer skal stammotorfamilien også opfylde de yderligere krav i punkt 3.1.2 i bilag 15.

7.3.   Udvidelse med henblik på at lade en motorfamilie omfatte et nyt motorsystem

| 7.3.1. | På fabrikantens anmodning og efter den godkendende myndigheds godkendelse kan et nyt motorsystem optages som medlem af en certificeret motorfamilie, hvis kriterierne i punkt 7.1 er opfyldt. |
| --- | --- |

7.3.1.

På fabrikantens anmodning og efter den godkendende myndigheds godkendelse kan et nyt motorsystem optages som medlem af en certificeret motorfamilie, hvis kriterierne i punkt 7.1 er opfyldt.

| 7.3.2. | Hvis stammotorsystemets designelementer er repræsentative for det nye motorsystems i henhold til punkt 7.2 eller, for så vidt angår dobbeltbrændstofmotorer, punkt 3.1.2 i bilag 15, skal stammotorsystemet forblive uændret, og fabrikanten skal ændre oplysningsskemaet i bilag 1. |
| --- | --- |

7.3.2.

Hvis stammotorsystemets designelementer er repræsentative for det nye motorsystems i henhold til punkt 7.2 eller, for så vidt angår dobbeltbrændstofmotorer, punkt 3.1.2 i bilag 15, skal stammotorsystemet forblive uændret, og fabrikanten skal ændre oplysningsskemaet i bilag 1.

| 7.3.3. | Hvis det nye motorsystem indeholder designelementer, som ikke er repræsenteret i stammotorsystemet i henhold til punkt 7.2 eller, for så vidt angår dobbeltbrændstofmotorer, punkt 3.1.2 i bilag 15, men selv vil kunne repræsentere hele familien i henhold til disse punkter, skal det nye motorsystem betragtes som den nye stammotor. I så fald skal det påvises, at de nye designelementer opfylder bestemmelserne i dette regulativ, og oplysningsskemaet i bilag 1 skal ændres. |
| --- | --- |

7.3.3.

Hvis det nye motorsystem indeholder designelementer, som ikke er repræsenteret i stammotorsystemet i henhold til punkt 7.2 eller, for så vidt angår dobbeltbrændstofmotorer, punkt 3.1.2 i bilag 15, men selv vil kunne repræsentere hele familien i henhold til disse punkter, skal det nye motorsystem betragtes som den nye stammotor. I så fald skal det påvises, at de nye designelementer opfylder bestemmelserne i dette regulativ, og oplysningsskemaet i bilag 1 skal ændres.

7.4.   Parametre til bestemmelse af OBD-motorfamilien

OBD-motorfamilien bestemmes ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien i overensstemmelse med punkt 6.1 i bilag 9B.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

8.1.   Motorer og køretøjer, der er forsynet med et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være konstrueret i overensstemmelse med beskrivelsen i godkendelsesattesten og dennes bilag for den godkendte type. Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet nedenstående forskrifter i punkt 8.2 til 8.5 finder anvendelse.

| 8.1.1. | Produktionens overensstemmelse kontrolleres på grundlag af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten som fastsat i tillæg 2A, 2B og 2C, afhængigt af hvad der er relevant. |
| --- | --- |

8.1.1.

Produktionens overensstemmelse kontrolleres på grundlag af beskrivelsen i typegodkendelsesattesten som fastsat i tillæg 2A, 2B og 2C, afhængigt af hvad der er relevant.

| 8.1.2. | Produktionens overensstemmelse skal vurderes i henhold til de særlige betingelser, der er fastsat i dette punkt og de relevante statistiske metoder fastsat i tillæg 1, 2 og 3. |
| --- | --- |

8.1.2.

Produktionens overensstemmelse skal vurderes i henhold til de særlige betingelser, der er fastsat i dette punkt og de relevante statistiske metoder fastsat i tillæg 1, 2 og 3.

8.2.   Generelle forskrifter

| 8.2.1. | Ved anvendelse af tillæg 1, 2 eller 3 skal den målte emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer, som skal underkastes kontrol af produktionens overensstemmelse, justeres ved at benytte de relevante forringelsesfaktorer for den pågældende motor, som anført i tillægget til typegodkendelsesattesten, som er udstedt i henhold til nærværende regulativ. |
| --- | --- |

8.2.1.

Ved anvendelse af tillæg 1, 2 eller 3 skal den målte emission af forurenende luftarter og partikler fra motorer, som skal underkastes kontrol af produktionens overensstemmelse, justeres ved at benytte de relevante forringelsesfaktorer for den pågældende motor, som anført i tillægget til typegodkendelsesattesten, som er udstedt i henhold til nærværende regulativ.

| 8.2.2. | Bestemmelserne i tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) finder anvendelse, hvis godkendelsesmyndighederne finder producentens kontrolprocedure utilfredsstillende. |
| --- | --- |

8.2.2.

Bestemmelserne i tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2) finder anvendelse, hvis godkendelsesmyndighederne finder producentens kontrolprocedure utilfredsstillende.

| 8.2.3. | Alle motorer, som skal prøves, udtages tilfældigt fra serieproduktionen. |
| --- | --- |

8.2.3.

Alle motorer, som skal prøves, udtages tilfældigt fra serieproduktionen.

8.3.   Emission af forurenende stoffer

| 8.3.1. | Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens typegodkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de motorer, som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse. |
| --- | --- |

8.3.1.

Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens typegodkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de motorer, som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse.

| 8.3.2. | Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning:
  Efter at motoren er overgivet til myndighederne, må fabrikanten ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer. |
| --- | --- |

8.3.2.

Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning:

Efter at motoren er overgivet til myndighederne, må fabrikanten ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer.

| 8.3.2.1. | Der udtages tre motorer fra serieproduktionen af de pågældende motorer. Motorerne underkastes WHTC-prøvning og, hvis relevant, WHSC-prøvning med henblik på kontrol af produktionens overensstemmelse. De relevante grænseværdier er fastsat i punkt 5.3. |
| --- | --- |

8.3.2.1.

Der udtages tre motorer fra serieproduktionen af de pågældende motorer. Motorerne underkastes WHTC-prøvning og, hvis relevant, WHSC-prøvning med henblik på kontrol af produktionens overensstemmelse. De relevante grænseværdier er fastsat i punkt 5.3.

| 8.3.2.2. | Hvis den typegodkendende myndighed er tilfreds med produktionsstandardafvigelsen angivet af fabrikanten i henhold til tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), udføres prøvningerne i henhold til tillæg 1.
  Hvis den typegodkendende myndighed er utilfreds med produktionsstandardafvigelsen angivet af fabrikanten i henhold til tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), udføres prøvningerne i henhold til tillæg 2.
  På fabrikantens begæring kan prøverne udføres i henhold til tillæg 3 til dette bilag. |
| --- | --- |

8.3.2.2.

Hvis den typegodkendende myndighed er tilfreds med produktionsstandardafvigelsen angivet af fabrikanten i henhold til tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), udføres prøvningerne i henhold til tillæg 1.

Hvis den typegodkendende myndighed er utilfreds med produktionsstandardafvigelsen angivet af fabrikanten i henhold til tillæg 2 til overenskomsten af 1958 (E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2), udføres prøvningerne i henhold til tillæg 2.

På fabrikantens begæring kan prøverne udføres i henhold til tillæg 3 til dette bilag.

| 8.3.2.3. | På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøveudtagning, jf. punkt 8.3.2.2, anses serieproduktionen af de pågældende motorer for at være overensstemmende, når afgørelsen "godkendt" er opnået for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når afgørelsen "forkastet" er opnået for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i det pågældende tillæg.
  Når afgørelsen "godkendt" er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres som følge af resultatet af en eventuel supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende.
  Hvis ikke samtlige forurenende stoffer opnår afgørelsen "godkendt", og hvis intet forurenende stof fører til afgørelsen "forkastet", foretages prøvning af endnu en motor (se figur 1).
  Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I så tilfælde registreres dette som en afgørelse om forkastelse. |
| --- | --- |

8.3.2.3.

På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøveudtagning, jf. punkt 8.3.2.2, anses serieproduktionen af de pågældende motorer for at være overensstemmende, når afgørelsen "godkendt" er opnået for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når afgørelsen "forkastet" er opnået for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i det pågældende tillæg.

Når afgørelsen "godkendt" er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres som følge af resultatet af en eventuel supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende.

Hvis ikke samtlige forurenende stoffer opnår afgørelsen "godkendt", og hvis intet forurenende stof fører til afgørelsen "forkastet", foretages prøvning af endnu en motor (se figur 1).

Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I så tilfælde registreres dette som en afgørelse om forkastelse.

Figur 1

Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse

| 8.3.3. | Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer. |
| --- | --- |

8.3.3.

Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer.

| 8.3.3.1. | På fabrikantens anmodning kan prøvningerne udføres på køretøjer, som er kørt til i maksimalt 125 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer. |
| --- | --- |

8.3.3.1.

På fabrikantens anmodning kan prøvningerne udføres på køretøjer, som er kørt til i maksimalt 125 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer.

| 8.3.3.2. | Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 8.3.3.1, kan dette ske på:






  a) | alle de motorer, som prøves, |
| --- | --- | --- |

8.3.3.2.

Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 8.3.3.1, kan dette ske på:

a)

alle de motorer, som prøves,

| b) | den først prøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på følgende måde:






  i) | de forurenende emissioner måles både på den nyproducerede motor og før den tilkøringsperiode på maksimalt 125 timer, jf. punkt 8.3.3.1, på den først prøvede motor |
| --- | --- | --- |

b)

den først prøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på følgende måde:

i)

de forurenende emissioner måles både på den nyproducerede motor og før den tilkøringsperiode på maksimalt 125 timer, jf. punkt 8.3.3.1, på den først prøvede motor

| ii) | forskydningskoefficienten for emissionen mellem de to prøvninger beregnes for hvert forurenende stof: | Emissioner ved anden prøvning/emissioner ved første prøvning |
| --- | --- | --- |

ii)

forskydningskoefficienten for emissionen mellem de to prøvninger beregnes for hvert forurenende stof:

Emissioner ved anden prøvning/emissioner ved første prøvning

| | Forskydningskoefficienten kan have en værdi på under én. |
| --- | --- |

Forskydningskoefficienten kan have en værdi på under én.

De efterfølgende prøvningsmotorer underkastes ikke tilkørselsproceduren, men deres emissioner i nyfremstillet stand ændres med forskydningskoefficienten.

I så fald benyttes følgende værdier:

| a) | for den første motor, værdierne fra anden prøvning |
| --- | --- |

a)

for den første motor, værdierne fra anden prøvning

| b) | for de øvrige motorer, værdierne i nyfremstillet stand ganget med forskydningskoefficienten. |
| --- | --- |

b)

for de øvrige motorer, værdierne i nyfremstillet stand ganget med forskydningskoefficienten.

| 8.3.3.3. | For diesel-, ethanol- (ED95), benzin-, E85- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøvninger udføres med de relevante kommercielle brændstoffer. På anmodning af fabrikanten kan de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer dog anvendes. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor. |
| --- | --- |

8.3.3.3.

For diesel-, ethanol- (ED95), benzin-, E85- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøvninger udføres med de relevante kommercielle brændstoffer. På anmodning af fabrikanten kan de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer dog anvendes. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4 med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor.

| 8.3.3.4. | For naturgasdrevne motorer kan alle disse prøvninger foretages med kommercielt brændstof på følgende måde:






  a) | for H-mærkede motorer med kommercielt brændstof inden for H-området (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) |
| --- | --- | --- |

8.3.3.4.

For naturgasdrevne motorer kan alle disse prøvninger foretages med kommercielt brændstof på følgende måde:

a)

for H-mærkede motorer med kommercielt brændstof inden for H-området (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00)

| b) | for L-mærkede motorer med kommercielt brændstof inden for L-området (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) |
| --- | --- |

b)

for L-mærkede motorer med kommercielt brændstof inden for L-området (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19)

| c) | for HL-mærkede motorer med brændstof inden for hele λ-forskydningsfaktorens område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). |
| --- | --- |

c)

for HL-mærkede motorer med brændstof inden for hele λ-forskydningsfaktorens område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

På anmodning af fabrikanten kan de i bilag 5 beskrevne referencebrændstoffer dog anvendes. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i punkt 4.

| 8.3.3.5. | Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af et kommercielt brændstof skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet afprøvet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.6.4.1 og 4.7.1.2, og som stammotoren kan have været afprøvet på. Resultatet omregnes derefter ved hjælp af de pågældende faktorer "r", "ra" eller "rb" som beskrevet i punkt 4.6.5, 4.6.6.1 og 4.7.1.3. Hvis r, ra eller rb er mindre end 1, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1 og 2, og, i givet fald, brændstof 3 for naturgasdrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne motorer). |
| --- | --- |

8.3.3.5.

Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af et kommercielt brændstof skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet afprøvet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.6.4.1 og 4.7.1.2, og som stammotoren kan have været afprøvet på. Resultatet omregnes derefter ved hjælp af de pågældende faktorer "r", "ra" eller "rb" som beskrevet i punkt 4.6.5, 4.6.6.1 og 4.7.1.3. Hvis r, ra eller rb er mindre end 1, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1 og 2, og, i givet fald, brændstof 3 for naturgasdrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne motorer).

| 8.3.3.6. | Prøvning af produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret til. |
| --- | --- |

8.3.3.6.

Prøvning af produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret til.

8. 4.   Egendiagnosesystem (OBD)

| 8.4.1. | Hvis den typegodkendende myndighed finder produktionskvaliteten utilfredsstillende, kan den anmode om, at overensstemmelsen ved produktion af OBD-systemet kontrolleres. En sådan kontrol foretages i overensstemmelse med følgende:
  Der udtages en tilfældig motor fra serieproduktionen, og den underkastes de prøvninger, der er beskrevet i bilag 9B. Prøvningerne kan udføres på en motor, der er tilkørt i maksimalt 125 timer. |
| --- | --- |

8.4.1.

Hvis den typegodkendende myndighed finder produktionskvaliteten utilfredsstillende, kan den anmode om, at overensstemmelsen ved produktion af OBD-systemet kontrolleres. En sådan kontrol foretages i overensstemmelse med følgende:

Der udtages en tilfældig motor fra serieproduktionen, og den underkastes de prøvninger, der er beskrevet i bilag 9B. Prøvningerne kan udføres på en motor, der er tilkørt i maksimalt 125 timer.

| 8.4.2. | Produktionen anses for overensstemmende, hvis denne motor opfylder kravene i de i bilag 9B beskrevne prøvninger. |
| --- | --- |

8.4.2.

Produktionen anses for overensstemmende, hvis denne motor opfylder kravene i de i bilag 9B beskrevne prøvninger.

| 8.4.3. | Opfylder den udtagne motor ikke forskrifterne i punkt 8.4.1, udtages en yderligere stikprøve på fire motorer fra serieproduktionen, som underkastes de i bilag 9B beskrevne prøvninger. Prøvningerne kan udføres på motorer, der er tilkørt i maksimalt 125 timer. |
| --- | --- |

8.4.3.

Opfylder den udtagne motor ikke forskrifterne i punkt 8.4.1, udtages en yderligere stikprøve på fire motorer fra serieproduktionen, som underkastes de i bilag 9B beskrevne prøvninger. Prøvningerne kan udføres på motorer, der er tilkørt i maksimalt 125 timer.

| 8.4.4. | Produktionen anses for overensstemmende, hvis mindst tre motorer ud af den yderligere stikprøve på fire motorer opfylder kravene i de i bilag 9B beskrevne prøvninger. |
| --- | --- |

8.4.4.

Produktionen anses for overensstemmende, hvis mindst tre motorer ud af den yderligere stikprøve på fire motorer opfylder kravene i de i bilag 9B beskrevne prøvninger.

8.5.   Nødvendige ECU-oplysninger til prøvning efter ibrugtagning

| 8.5.1. | Tilgængeligheden af de i punkt 9.4.2.1 omhandlede datastrømsoplysninger, jf. kravene i punkt 9.4.2.2., påvises ved hjælp af et eksternt OBD-scanningsværktøj som beskrevet i bilag 9B. |
| --- | --- |

8.5.1.

Tilgængeligheden af de i punkt 9.4.2.1 omhandlede datastrømsoplysninger, jf. kravene i punkt 9.4.2.2., påvises ved hjælp af et eksternt OBD-scanningsværktøj som beskrevet i bilag 9B.

| 8.5.2. | Hvis der ikke kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger selv om scanningsværktøjet fungerer korrekt i overensstemmelse med bilag 9B, anses motoren for ikke-overensstemmende. |
| --- | --- |

8.5.2.

Hvis der ikke kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger selv om scanningsværktøjet fungerer korrekt i overensstemmelse med bilag 9B, anses motoren for ikke-overensstemmende.

| 8.5.3. | ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 påvises ved at gennemføre WHSC-prøvningen i overensstemmelse med bilag 4. |
| --- | --- |

8.5.3.

ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 påvises ved at gennemføre WHSC-prøvningen i overensstemmelse med bilag 4.

| 8.5.4. | Såfremt prøvningsudstyret ikke opfylder kravene i regulativ nr.85 med hensyn til hjælpeudstyr, korrigeres det målte drejningsmoment i overensstemmelse med korrektionsmetoden i bilag 4. |
| --- | --- |

8.5.4.

Såfremt prøvningsudstyret ikke opfylder kravene i regulativ nr.85 med hensyn til hjælpeudstyr, korrigeres det målte drejningsmoment i overensstemmelse med korrektionsmetoden i bilag 4.

| 8.5.5. | ECU-momentsignalets overensstemmelse anses for at være tilstrækkelig, hvis det beregnede moment holder sig inden for de tolerancer, der er fastsat i punkt 9.4.2.5. |
| --- | --- |

8.5.5.

ECU-momentsignalets overensstemmelse anses for at være tilstrækkelig, hvis det beregnede moment holder sig inden for de tolerancer, der er fastsat i punkt 9.4.2.5.

| 8.5.6. | Fabrikanten skal for hver fremstillet motortype i hver fremstillet motorfamilie jævnligt foretage en undersøgelse af tilgængeligheden og overensstemmelsen af de ECU-oplysninger, der kræves i forbindelse med prøvning efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

8.5.6.

Fabrikanten skal for hver fremstillet motortype i hver fremstillet motorfamilie jævnligt foretage en undersøgelse af tilgængeligheden og overensstemmelsen af de ECU-oplysninger, der kræves i forbindelse med prøvning efter ibrugtagning.

| 8.5.7. | Resultatet af fabrikantens undersøgelse skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed på dennes anmodning. |
| --- | --- |

8.5.7.

Resultatet af fabrikantens undersøgelse skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed på dennes anmodning.

| 8.5.8. | På den godkendende myndigheds anmodning skal fabrikanten påvise, at ECU-oplysningerne ved serieproduktion er tilgængelige og overensstemmende ved at gennemføre den relevante prøvning som omhandlet i punkt 8.5.1-8.5.4 på en stikprøve af motorer udtaget fra samme motortype. Reglerne for prøveudtagning, herunder dens størrelse og statistiske godkendelses- eller forkastelseskriterier, skal være dem, som er angivet i punkt 8.1-8.3 om kontrol af overensstemmelse og emissioner. |
| --- | --- |

8.5.8.

På den godkendende myndigheds anmodning skal fabrikanten påvise, at ECU-oplysningerne ved serieproduktion er tilgængelige og overensstemmende ved at gennemføre den relevante prøvning som omhandlet i punkt 8.5.1-8.5.4 på en stikprøve af motorer udtaget fra samme motortype. Reglerne for prøveudtagning, herunder dens størrelse og statistiske godkendelses- eller forkastelseskriterier, skal være dem, som er angivet i punkt 8.1-8.3 om kontrol af overensstemmelse og emissioner.

9.   KØRETØJERS/MOTORES OVERENSSTEMMELSE EFTER IBRUGTAGNING

9.1.   Indledning

I dette punkt beskrives kravene til overensstemmelse efter ibrugtagning for køretøjer godkendt i henhold til dette regulativ.

9.2.   Overensstemmelse efter ibrugtagning

9.2.1.   Foranstaltninger til sikring af overensstemmelse efter ibrugtagning af køretøjer eller motorsystemer, der er typegodkendte i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med bilag 2 til overenskomsten af 1958 E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev. 2, og som opfylder kravene i bilag 8 i dette regulativ i tilfælde af køretøjer eller motorsystemer, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ.

9.2.2.   Fabrikanten træffer de nødvendige tekniske foranstaltninger til at sikre effektiv begrænsning af emissioner fra udstødningen i hele køretøjets levetid ved normal brug. Overensstemmelse med nærværende forordnings bestemmelser kontrolleres i forhold til et motorsystems normale livscyklus ved normale driftsforhold, når dette er monteret i et køretøj, jf. bilag 8 til dette regulativ.

9.2.3.   Fabrikanten meddeler den typegodkendende myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, resultaterne af prøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med den oprindelige plan, der blev forelagt i forbindelse med typegodkendelsen. Eventuelle afvigelser fra den oprindelige plan skal behørigt begrundes over for den typegodkendende myndighed.

9.2.4.   Hvis den typegodkendende myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, ikke er tilfreds med fabrikantens indrapportering, jf. punkt 10 i bilag 8, eller hvis der er indrapporteret tegn på utilfredsstillende overensstemmelse efter ibrugtagning, kan den anmode fabrikanten om at gennemføre bekræftende prøvninger. Den typegodkendende myndighed gennemgår den rapport om bekræftende prøvninger, der indsendes af fabrikanten.

9.2.5.   Hvis den typegodkendende myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, ikke er tilfreds med resultaterne af prøvninger efter ibrugtagning eller bekræftende prøvninger i henhold til de kriterier, der er fastsat i bilag 8, eller på baggrund af prøvning efter ibrugtagning gennemført af en medlemsstat, skal den forlange, at fabrikanten forelægger en plan over korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af den manglende overensstemmelse i henhold til punkt 9.3 i dette regulativ og punkt 9 i bilag 8.

9.2.6.   En kontraherende part kan gennemføre og rapportere egne overvågningsprøvninger foretaget på grundlag af proceduren for overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning, som er fastsat i bilag 8. Oplysninger om udvælgelse, vedligeholdelse og fabrikantens deltagelse i aktiviteterne registreres. På anmodning fra en godkendende myndighed skal den typegodkendende myndighed, der udstedte den oprindelige typegodkendelse, afgive de oplysninger om typegodkendelsen, der er nødvendige for at gennemføre prøvning i overensstemmelse med den i bilag 8 fastsatte procedure.

9.2.7.   Hvis en kontraherende part har påvist, at en motor- eller køretøjstype ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i dette punkt (dvs. punkt 9.2) og bilag 8, skal den gennem sin egen typegodkendende myndighed straks underrette den typegodkendende myndighed, der meddelte den oprindelige typegodkendelse. Efter modtagelse af en sådan anmodning træffer den pågældende typegodkendende myndighed snarest muligt og under alle omstændigheder senest seks måneder efter, at anmodningen er fremsat, de fornødne foranstaltninger.

Efter at have givet denne meddelelse underretter den kontraherende part, der har meddelt den oprindelige typegodkendelse, straks fabrikanten om, at en motor- eller køretøjstype ikke er i overensstemmelse med kravene i disse bestemmelser.

9.2.8.   Efter den i punkt 9.2.7 nævnte meddelelse, og såfremt tidligere overensstemmelsesprøvninger efter ibrugtagning viste overensstemmelse, kan den typegodkendende myndighed, som meddelte den oprindelige typegodkendelse, kræve, at fabrikanten gennemfører yderligere bekræftende prøvninger efter at have hørt eksperterne i den kontraherende stat, som indrapporterede det svigtende køretøj.

Hvis der ikke foreligger sådanne prøvningsdata, skal fabrikanten senest 60 arbejdsdage efter modtagelsen af den i punkt 9.2.7 nævnte meddelelse enten forelægge den typegodkendende myndighed, som meddelte den oprindelige typegodkendelse, en plan for korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med punkt 9.3 eller gennemføre yderligere overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning med et tilsvarende køretøj for at efterprøve, om køretøjs- eller motortypen opfylder kravene eller ej. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for den typegodkendende myndighed, at der er brug for mere tid til at gennemføre yderligere prøvning, kan fristen forlænges.

9.2.9.   Eksperter fra den kontraherende stat, der i overensstemmelse med punkt 9.2.7 indrapporterede den ikke-overensstemmende motor- eller køretøjstype, indbydes til at overvære de yderligere overensstemmelsesprøvninger efter ibrugtagning, som er nævnt i punkt 9.2.8. Resultaterne af prøvningerne skal desuden meddeles den pågældende kontraherende part og de typegodkendende myndigheder.

Hvis disse overensstemmelsesprøvninger eller bekræftende prøvninger viser, at motor- eller køretøjstypen er ikke-overensstemmende, skal den typegodkendende myndighed, som udstedte den oprindelige typegodkendelse, kræve, at fabrikanten forelægger en plan for korrigerende foranstaltninger for at udbedre den manglende overensstemmelse. Planen for korrigerende foranstaltninger skal opfylde bestemmelserne i punkt 9.3 i dette regulativ og punkt 9 i bilag 8.

Hvis overensstemmelsesprøvningerne efter ibrugtagning viser overensstemmelse, indsender fabrikanten en rapport til den typegodkendende myndighed. Den typegodkendende myndighed, der meddelte den oprindelige typegodkendelse, indsender rapporten til den kontraherende part, som indrapporterede den ikke-overensstemmende køretøjstype, og til de typegodkendende myndigheder. Rapporten skal indeholde prøvningsresultaterne, jf. punkt 10 i bilag II.

9.2.10.   Den typegodkendende myndighed, som meddelte den oprindelige typegodkendelse, holder den kontraherende part, som fastslog, at motor- eller køretøjstypen ikke var i overensstemmelse med de gældende krav, underrettet om udviklingen og resultaterne i drøftelserne med fabrikanten, de bekræftende prøvninger og de korrigerende foranstaltninger.

9.3.   Korrigerende foranstaltninger

9.3.1.   På anmodning fra den typegodkendende myndighed og efter prøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med punkt 9.2 forelægger fabrikanten planen for korrigerende foranstaltninger for den typegodkendende myndighed senest 60 arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen fra den typegodkendende myndighed. Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde kan påvise over for den typegodkendende myndighed, at der er brug for mere tid til at undersøge årsagen til den manglende overensstemmelse for at kunne forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger, kan fristen forlænges.

9.3.2.   De korrigerende foranstaltninger gælder for alle motorer efter ibrugtagning, der tilhører samme motorfamilie eller OBD-motorfamilie og udvides også til motorfamilier eller OBD-familier, som med sandsynlighed kan rammes af samme fejl. Fabrikanten vurderer, om der er behov for at ændre typegodkendelsesdokumenterne, og underretter den typegodkendende myndighed om sin beslutning.

9.3.3.   Den typegodkendende myndighed henvender sig til fabrikanten for i fællesskab med denne at nå frem til en plan for korrigerende foranstaltninger og gennemførelsen af disse. Hvis den typegodkendende myndighed, der har meddelt den oprindelige typegodkendelse, konstaterer, at det ikke er muligt at nå til enighed, træffer den de nødvendige foranstaltninger, herunder om nødvendigt inddragelse af typegodkendelsen, for at sikre, at de producerede køretøjer, systemer, komponenter eller separate tekniske enheder, bringes i overensstemmelse med den godkendte type. Den typegodkendende myndighed underretter de typegodkendende myndigheder i de øvrige kontraherende stater om de trufne foranstaltninger. Hvis typegodkendelsen trækkes tilbage, underretter den typegodkendende myndighed de godkendende myndigheder i de øvrige kontraherende stater senest 20 arbejdsdage efter tilbagetrækningen og angiver grundene hertil.

9.3.4.   Den typegodkendende myndighed skal inden for en frist på 30 arbejdsdage fra den dato, hvor den har modtaget planen for korrigerende foranstaltninger fra fabrikanten godkende eller forkaste denne. Den typegodkendende myndighed skal inden for samme tidsfrist desuden underrette fabrikanten og alle de kontraherende parter om sin afgørelse om at godkende eller forkaste planen for korrigerende foranstaltninger.

9.3.5.   Fabrikanten er ansvarlig for gennemførelsen af den godkendte plan for korrigerende foranstaltninger.

9.3.6.   Fabrikanten fører register over, hvilke motorsystemer eller køretøjer der er tilbagekaldt og udbedret, eller ændret, og hvilket værksted der har udført arbejdet. Den typegodkendende myndighed har på forlangende adgang til registeret under gennemførelsen af planen og i en periode på fem år efter gennemførelsen af planen.

9.3.7.   Enhver reparation eller ændring, jf. punkt 9.3.6, skal anføres i en attest, som fabrikanten udsteder til motorens eller køretøjets ejer.

9.4.   Krav og prøvninger efter ibrugtagning

9.4.1.   Indledning

Dette punkt (punkt 9.4) indeholder specifikationer og prøvninger for ECU-data ved typegodkendelse med henblik på prøvning efter ibrugtagning.

9.4.2.   Generelle forskrifter

| 9.4.2.1. | Med henblik på prøvning efter ibrugtagning skal den beregnede belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved det aktuelle motoromdrejningstal), motoromdrejningstal, kølevæsketemperatur, det øjeblikkelige brændstofforbrug og referenceværdien for motorens maksimale drejningsmoment som funktion af motoromdrejningstallet angives i realtid af OBD-systemet med en frekvens på mindst 1 Hz som obligatoriske datastrømsoplysninger. |
| --- | --- |

9.4.2.1.

Med henblik på prøvning efter ibrugtagning skal den beregnede belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved det aktuelle motoromdrejningstal), motoromdrejningstal, kølevæsketemperatur, det øjeblikkelige brændstofforbrug og referenceværdien for motorens maksimale drejningsmoment som funktion af motoromdrejningstallet angives i realtid af OBD-systemet med en frekvens på mindst 1 Hz som obligatoriske datastrømsoplysninger.

| 9.4.2.2. | Udgangsmomentet kan anslås af ECU'en ved hjælp af indbyggede algoritmer og således beregne det indre moment og friktionsmomentet. |
| --- | --- |

9.4.2.2.

Udgangsmomentet kan anslås af ECU'en ved hjælp af indbyggede algoritmer og således beregne det indre moment og friktionsmomentet.

| 9.4.2.3. | Det motordrejningsmoment i Nm, der fremkommer gennem ovennævnte datastrømsoplysninger, skal muliggøre en direkte sammenligning med de værdier, der blev målt ved bestemmelse af motoreffekten i overensstemmelse med regulativ 85. Navnlig skal eventuelle korrektioner vedrørende hjælpeudstyr indgå i de datastrømsoplysninger, der er nævnt ovenfor. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

Det motordrejningsmoment i Nm, der fremkommer gennem ovennævnte datastrømsoplysninger, skal muliggøre en direkte sammenligning med de værdier, der blev målt ved bestemmelse af motoreffekten i overensstemmelse med regulativ 85. Navnlig skal eventuelle korrektioner vedrørende hjælpeudstyr indgå i de datastrømsoplysninger, der er nævnt ovenfor.

| 9.4.2.4. | Adgangen til de oplysninger, der kræves i punkt 9.4.2.1, skal være i overensstemmelse med kravene i bilag 9A og de standarder, der er omhandlet i tillæg 6 til bilag 9B. |
| --- | --- |

9.4.2.4.

Adgangen til de oplysninger, der kræves i punkt 9.4.2.1, skal være i overensstemmelse med kravene i bilag 9A og de standarder, der er omhandlet i tillæg 6 til bilag 9B.

| 9.4.2.5. | Den gennemsnitlige belastning ved hver driftsbetingelse i Nm beregnet ud fra de i punkt 9.4.2.1 krævede oplysninger, må højst afvige fra den målte gennemsnitlige belastning ved den pågældende driftsbetingelse med






  a) | 7 % ved bestemmelse af motoreffekten i overensstemmelse med regulativ nr. 85 |
| --- | --- | --- |

9.4.2.5.

Den gennemsnitlige belastning ved hver driftsbetingelse i Nm beregnet ud fra de i punkt 9.4.2.1 krævede oplysninger, må højst afvige fra den målte gennemsnitlige belastning ved den pågældende driftsbetingelse med

a)

7 % ved bestemmelse af motoreffekten i overensstemmelse med regulativ nr. 85

| b) | 10 % ved gennemførelsen af WHSC-prøvningen i overensstemmelse med bilag 4, punkt 7.7. |
| --- | --- |

b)

10 % ved gennemførelsen af WHSC-prøvningen i overensstemmelse med bilag 4, punkt 7.7.

I henhold til regulativ nr. 85 må motorens faktiske maksimale belastning afvige fra den maksimale referencebelastning med 5 % på grund af variabiliteten i fremstillingsprocessen. I værdierne ovenfor er der taget hensyn til denne tolerance.

| 9.4.2.6. | Den eksterne adgang til de i punkt 9.4.2.1 krævede oplysninger må ikke påvirke køretøjets emissioner eller ydelse. |
| --- | --- |

9.4.2.6.

Den eksterne adgang til de i punkt 9.4.2.1 krævede oplysninger må ikke påvirke køretøjets emissioner eller ydelse.

9.4.3.   Kontrol af tilgængeligheden og overensstemmelsen af de ECU-oplysninger, som kræves til prøvning efter ibrugtagning

| 9.4.3.1. | Tilgængeligheden af de i punkt 9.4.2.1 omhandlede datastrømsoplysninger, jf. kravene i punkt 9.4.2.2, påvises ved hjælp af et eksternt OBD-scanningsværktøj som beskrevet i bilag 9B. |
| --- | --- |

9.4.3.1.

Tilgængeligheden af de i punkt 9.4.2.1 omhandlede datastrømsoplysninger, jf. kravene i punkt 9.4.2.2, påvises ved hjælp af et eksternt OBD-scanningsværktøj som beskrevet i bilag 9B.

| 9.4.3.2. | Hvis der ikke kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger gennem anvendelse af et korrekt fungerende scanningsværktøj, anses motoren for ikke-overensstemmende. |
| --- | --- |

9.4.3.2.

Hvis der ikke kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger gennem anvendelse af et korrekt fungerende scanningsværktøj, anses motoren for ikke-overensstemmende.

| 9.4.3.3. | ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 skal påvises med stammotoren til motorfamilien ved bestemmelse af motoreffekt i henhold til regulativ nr. 85 og ved WHSC-prøvning i henhold til punkt 7.7 i bilag 4 og off-cycle laboratorieprøvning ved typegodkendelse i henhold til punkt 6 i bilag 10 |
| --- | --- |

9.4.3.3.

ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 skal påvises med stammotoren til motorfamilien ved bestemmelse af motoreffekt i henhold til regulativ nr. 85 og ved WHSC-prøvning i henhold til punkt 7.7 i bilag 4 og off-cycle laboratorieprøvning ved typegodkendelse i henhold til punkt 6 i bilag 10

| 9.4.3.3.1 | ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 skal påvises for hvert medlem af motorfamilien ved bestemmelse af motoreffekten i henhold til regulativ nr. 85. Til dette formål udføres der supplerende målinger under drift ved flere forskellige delbelastninger og motorhastigheder (f.eks. de forskellige WHSC-indstillinger og nogle supplerende vilkårlige punkter). |
| --- | --- |

9.4.3.3.1

ECU-momentsignalets overensstemmelse med kravene i punkt 9.4.2.2 og 9.4.2.3 skal påvises for hvert medlem af motorfamilien ved bestemmelse af motoreffekten i henhold til regulativ nr. 85. Til dette formål udføres der supplerende målinger under drift ved flere forskellige delbelastninger og motorhastigheder (f.eks. de forskellige WHSC-indstillinger og nogle supplerende vilkårlige punkter).

| 9.4.3.4. | Såfremt den prøvede motor ikke opfylder kravene i regulativ nr. 85 med hensyn til hjælpeudstyr, korrigeres det målte drejningsmoment i overensstemmelse med korrektionsmetoden i punkt 6.3.5 i bilag 4. |
| --- | --- |

9.4.3.4.

Såfremt den prøvede motor ikke opfylder kravene i regulativ nr. 85 med hensyn til hjælpeudstyr, korrigeres det målte drejningsmoment i overensstemmelse med korrektionsmetoden i punkt 6.3.5 i bilag 4.

| 9.4.3.5. | ECU-momentsignalets overensstemmelse anses for at være påvist, hvis momentsignalet holder sig inden for de tolerancer, der er fastsat i punkt 9.5.2.5. |
| --- | --- |

9.4.3.5.

ECU-momentsignalets overensstemmelse anses for at være påvist, hvis momentsignalet holder sig inden for de tolerancer, der er fastsat i punkt 9.5.2.5.

10.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 10.1. | Godkendelser, som er meddelt for en motor eller en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ikke er overholdt, eller hvis køretøjet/køretøjerne eller motoren/motorerne ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol. |
| --- | --- |

10.1.

Godkendelser, som er meddelt for en motor eller en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ikke er overholdt, eller hvis køretøjet/køretøjerne eller motoren/motorerne ikke har bestået den i punkt 8.3 foreskrevne kontrol.

| 10.2. | Hvis en kontraherende part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ. |
| --- | --- |

10.2.

Hvis en kontraherende part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ.

11.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE

| 11.1. | Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den typegodkendendende myndighed, der har godkendt typen. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:






  11.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at den ændrede type stadig opfylder forskrifterne eller |
| --- | --- | --- |

11.1.

Enhver ændring af den godkendte type skal meddeles den typegodkendendende myndighed, der har godkendt typen. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:

11.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at den ændrede type stadig opfylder forskrifterne eller

| 11.1.2. | kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvningen. |
| --- | --- |

11.1.2.

kræve en supplerende prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelsen af prøvningen.

| 11.2. | De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.12.2 foreskrevne procedure. |
| --- | --- |

11.2.

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 4.12.2 foreskrevne procedure.

| 11.3. | Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.3.

Den typegodkendende myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den typegodkendende myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter den typegodkendende myndighed de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom ved hjælp af et oplysningsskema svarende til modellen i bilag 2A, 2B eller 2C til dette regulativ.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

13.1.   Generelle forskrifter

13.1.1.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender regulativet, nægte godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06.

13.1.2.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 meddeler de kontraherende parter, der anvender regulativet, alene ECE-godkendelser af motorer, der opfylder kravene i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06.

13.2.   Nye typegodkendelser

13.2.1.   De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler fra ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 06 til dette regulativ alene ECE-godkendelser af motorsystemer, der er i overensstemmelse med:

| a) | forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ |
| --- | --- |

a)

forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ

| b) | forskrifterne for overvågning af funktionsdygtighed i punkt 2.3.2.2 i bilag 9A |
| --- | --- |

b)

forskrifterne for overvågning af funktionsdygtighed i punkt 2.3.2.2 i bilag 9A

| c) | forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien (OLT) for NOx, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A |
| --- | --- |

c)

forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien (OLT) for NOx, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A

| d) | Forskrifterne vedrørende reagenskvalitet og -forbrug ved indfasning, jf. punkt 7.1.1.1 og 8.4.1.1 i bilag 11. |
| --- | --- |

d)

Forskrifterne vedrørende reagenskvalitet og -forbrug ved indfasning, jf. punkt 7.1.1.1 og 8.4.1.1 i bilag 11.

| 13.2.1.1. | I overensstemmelse med kravene i punkt 6.4.4. i bilag 9A undtages fabrikanter for kravet om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

13.2.1.1.

I overensstemmelse med kravene i punkt 6.4.4. i bilag 9A undtages fabrikanter for kravet om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning.

13.2.2.   De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler fra 1. september 2014 kun ECE-godkendelse af et motorsystem eller et køretøj, hvis det er i overensstemmelse med:

| a) | forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ |
| --- | --- |

a)

forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ

| b) | forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for PM-masse, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 i bilag 9A |
| --- | --- |

b)

forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for PM-masse, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 i bilag 9A

| c) | forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for NOx, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A |
| --- | --- |

c)

forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for NOx, jf. rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A

| d) | Forskrifterne vedrørende reagenskvalitet og -forbrug ved indfasning, jf. punkt 7.1.1.1 og 8.4.1.1 i bilag 11. |
| --- | --- |

d)

Forskrifterne vedrørende reagenskvalitet og -forbrug ved indfasning, jf. punkt 7.1.1.1 og 8.4.1.1 i bilag 11.

| 13.2.2.1. | I overensstemmelse med kravene i punkt 6.4.4. i bilag 9A undtages fabrikanter for kravet om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

13.2.2.1.

I overensstemmelse med kravene i punkt 6.4.4. i bilag 9A undtages fabrikanter for kravet om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning.

13.2.3.   De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler fra 31. september 2015 kun ECE-godkendelse af et motorsystem eller et køretøj, hvis det er i overensstemmelse med:

| a) | forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ |
| --- | --- |

a)

forskrifterne i punkt 4.1 i dette regulativ

| b) | forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for PM-masse, jf. rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 i bilag 9A |
| --- | --- |

b)

forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for PM-masse, jf. rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 i bilag 9A

| c) | forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for NOx, jf. rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 i bilag 9A |
| --- | --- |

c)

forskrifterne for overvågning af OBD-grænseværdien for NOx, jf. rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 i bilag 9A

| d) | de "generelle" forskrifter vedrørende reagenskvalitet og -forbrug, jf. punkt 7.1.1 og 8.4.1 i bilag 11 |
| --- | --- |

d)

de "generelle" forskrifter vedrørende reagenskvalitet og -forbrug, jf. punkt 7.1.1 og 8.4.1 i bilag 11

| e) | forskrifter vedrørende planlægning og gennemførelse af overvågningsteknikker i henhold til punkt 2.3.1.2 og 2.3.1.2.1 i bilag 9A. |
| --- | --- |

e)

forskrifter vedrørende planlægning og gennemførelse af overvågningsteknikker i henhold til punkt 2.3.1.2 og 2.3.1.2.1 i bilag 9A.

| f) | forskrifterne i punkt 6.4.1 i bilag 9A om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

f)

forskrifterne i punkt 6.4.1 i bilag 9A om afgivelse af en overensstemmelseserklæring om OBD-systemets funktionsdygtighed efter ibrugtagning.

13.3.   Gyldighedsperiode for typegodkendelser

13.3.1.   Fra den 1. januar 2014 ophører typegodkendelser meddelt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 05 med at være gyldige.

13.3.2.   Fra den 1. september 2015 ophører typegodkendelser meddelt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06 med at være gyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.1.

13.3.3.   Fra den 31. december 2016 ophører typegodkendelser meddelt efter dette regulativ som ændret ved ændringsserie 06 med at være gyldige, hvis de ikke opfylder kravene i punkt 13.2.2.

13.4.   Særlige bestemmelser

13.4.1.   Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat meddele godkendelse af motorsystemer eller køretøjer, der er i overensstemmelse med eventuelle tidligere ændringsserier, eller til ethvert trin, der svarer til dette regulativ, såfremt køretøjerne er beregnet til salg eller til eksport til lande, som anvender de tilknyttede krav i deres nationale lovgivning.

13.4.2.   Reservedele til ibrugtagne køretøjer

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan fortsat udstede godkendelser for motorer, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette regulativ som ændret ved enhver af de tidligere ændringsserier, eller indtil et hvilket som helst trin, der svarer til dette regulativ, forudsat at disse motorer er beregnet som reservedele til ibrugtagne køretøjer, og at den pågældende tidligere standard var gyldig på tidspunktet for køretøjets ibrugtagning.

13.4.3.   Ved anvendelsen af de særlige bestemmelser, der er beskrevet i punkt 13.4.1 eller 13.4.2, skal typegodkendelsesattesten i punkt 1.6 i addendum til bilag 2a og 2c indeholde oplysninger om disse bestemmelser.

| 13.4.3.1. | I forbindelse med godkendelse efter de særlige bestemmelser, der er fastsat i punkt 13.4.1, skal typegodkendelsesattesten indeholde følgende tekst på attestens forside, idet de relevante ændringsserienumre erstatter "xx" i nedenstående eksempel:
  "Motor, som er i overensstemmelse med ændringsserie xx i regulativ 49". |
| --- | --- |

13.4.3.1.

I forbindelse med godkendelse efter de særlige bestemmelser, der er fastsat i punkt 13.4.1, skal typegodkendelsesattesten indeholde følgende tekst på attestens forside, idet de relevante ændringsserienumre erstatter "xx" i nedenstående eksempel:

"Motor, som er i overensstemmelse med ændringsserie xx i regulativ 49".

| 13.4.3.2. | I forbindelse med godkendelse efter de særlige bestemmelser, der er fastsat i punkt 13.4.2, skal typegodkendelsesattesten indeholde følgende tekst på attestens forside, idet de relevante ændringsserienumre erstatter "xx" i nedenstående eksempel:
  "Udskiftningsmotor, som er i overensstemmelse med ændringsserie xx i regulativ nr. 49". |
| --- | --- |

13.4.3.2.

I forbindelse med godkendelse efter de særlige bestemmelser, der er fastsat i punkt 13.4.2, skal typegodkendelsesattesten indeholde følgende tekst på attestens forside, idet de relevante ændringsserienumre erstatter "xx" i nedenstående eksempel:

"Udskiftningsmotor, som er i overensstemmelse med ændringsserie xx i regulativ nr. 49".

14.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af typegodkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

---

(1)  Som fastlagt i til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  F.eks. hvis gasbeholderen er tom.

(3)  Dette punkt er forbeholdt alternative bestemmelser vedrørende alternative forskrifter for OBD og NOx-begrænsning til lette køretøjer.

(4)  Dette vil typisk være tilfældet ved en flydende biomethan.

(5)  Den i bilag 13 beskrevne ældningsprocedure skal være gennemført, før der kan udarbejdes typegodkendelser.

(6)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1 www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.

---

Tillæg 1

Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse når standardafvigelsen er tilfredsstillende

| A.1.1. | I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende. |
| --- | --- |

A.1.1.

I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende.

| A.1.2. | Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). |
| --- | --- |

A.1.2.

Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

| A.1.3. | Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.3 i dette regulativ (jf. figur 1 i punkt 8.3 i dette regulativ):
  Idet:







  L | = | den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof |
| --- | --- | --- | --- |
| xi | = | den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven |
| s | = | et estimat for produktionens standardafvigelse (efter at have taget den naturlige logaritme af målingerne) |
| n | = | det aktuelle stikprøveantal. |

A.1.3.

Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.3 i dette regulativ (jf. figur 1 i punkt 8.3 i dette regulativ):

Idet:

L

=

den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof

xi

=

den naturlige logaritme (efter anvendelse af den relevante DF (forringelsesfaktor)) til måleværdien for den i'te motor i stikprøven

s

=

et estimat for produktionens standardafvigelse (efter at have taget den naturlige logaritme af målingerne)

n

=

det aktuelle stikprøveantal.

| A.1.4. | For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved hjælp af følgende formel: |
| --- | --- |

A.1.4.

For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved hjælp af følgende formel:

Formula

| A.1.5. | Hvorefter:






  a) | er det statistiske resultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 2, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "godkendt" |
| --- | --- | --- |

A.1.5.

Hvorefter:

a)

er det statistiske resultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 2, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "godkendt"

| b) | er det statistiske resultat mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 2, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "forkastet" |
| --- | --- |

b)

er det statistiske resultat mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 2, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "forkastet"

| c) | ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.2 i regulativet, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. |
| --- | --- |

c)

ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.2 i regulativet, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

Tabel 2

Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 1

Mindste stikprøvestørrelse: 3

| Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) | Godkendelsesgrænse A
  n | Forkastelselsgrænse B
  n |
| --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | -4,724 |
| 4 | 3,261 | -4,790 |
| 5 | 3,195 | -4,856 |
| 6 | 3,129 | -4,922 |
| 7 | 3,063 | -4,988 |
| 8 | 2,997 | -5,054 |
| 9 | 2,931 | -5,120 |
| 10 | 2,865 | -5,185 |
| 11 | 2,799 | -5,251 |
| 12 | 2,733 | -5,317 |
| 13 | 2,667 | -5,383 |
| 14 | 2,601 | -5,449 |
| 15 | 2,535 | -5,515 |
| 16 | 2,469 | -5,581 |
| 17 | 2,403 | -5,647 |
| 18 | 2,337 | -5,713 |
| 19 | 2,271 | -5,779 |
| 20 | 2,205 | -5,845 |
| 21 | 2,139 | -5,911 |
| 22 | 2,073 | -5,977 |
| 23 | 2,007 | -6,043 |
| 24 | 1,941 | -6,109 |
| 25 | 1,875 | -6,175 |
| 26 | 1,809 | -6,241 |
| 27 | 1,743 | -6,307 |
| 28 | 1,677 | -6,373 |
| 29 | 1,611 | -6,439 |
| 30 | 1,545 | -6,505 |
| 31 | 1,479 | -6,571 |
| 32 | -2,112 | -2,112 |

Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)

Godkendelsesgrænse A
  n

Forkastelselsgrænse B
  n

3

3,327

-4,724

4

3,261

-4,790

5

3,195

-4,856

6

3,129

-4,922

7

3,063

-4,988

8

2,997

-5,054

9

2,931

-5,120

10

2,865

-5,185

11

2,799

-5,251

12

2,733

-5,317

13

2,667

-5,383

14

2,601

-5,449

15

2,535

-5,515

16

2,469

-5,581

17

2,403

-5,647

18

2,337

-5,713

19

2,271

-5,779

20

2,205

-5,845

21

2,139

-5,911

22

2,073

-5,977

23

2,007

-6,043

24

1,941

-6,109

25

1,875

-6,175

26

1,809

-6,241

27

1,743

-6,307

28

1,677

-6,373

29

1,611

-6,439

30

1,545

-6,505

31

1,479

-6,571

32

-2,112

-2,112

---

Tillæg 2

Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse, når standardafvigelsen er utilfredsstillende eller ikke foreligger

| A.2.1. | I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen af fabrikantens produktion enten ikke er tilfredsstillende eller ikke foreligger. |
| --- | --- |

A.2.1.

I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen af fabrikantens produktion enten ikke er tilfredsstillende eller ikke foreligger.

| A.2.2. | Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). |
| --- | --- |

A.2.2.

Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (fabrikantens risiko = 5 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

| A.2.3. | Værdierne af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.3 i dette regulativ regnes, efter anvendelse af den relevante DF, for at være logaritmisk normalfordelte og skal transformeres ved uddragelse af den naturlige logaritme til værdierne. Lad m0 og m være henholdsvis mindste og største stikprøvestørrelse (m0 = 3 og m = 32) og lad n være det aktuelle stikprøveantal. |
| --- | --- |

A.2.3.

Værdierne af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.3 i dette regulativ regnes, efter anvendelse af den relevante DF, for at være logaritmisk normalfordelte og skal transformeres ved uddragelse af den naturlige logaritme til værdierne. Lad m0 og m være henholdsvis mindste og største stikprøvestørrelse (m0 = 3 og m = 32) og lad n være det aktuelle stikprøveantal.

| A.2.4. | Idet den naturlige logaritme til værdierne målt i serien (efter anvendelse af den relevante DF) er x1, x2, ..., xi, og L er den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, defineres: |
| --- | --- |

A.2.4.

Idet den naturlige logaritme til værdierne målt i serien (efter anvendelse af den relevante DF) er x1, x2, ..., xi, og L er den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, defineres:

Formula

Formula

Formula

| A.2.5. | Tabel 3 angiver værdierne af tallene svarende til afgørelsen godkendt (An) og forkastet (Bn) og de tilhørende aktuelle stikprøveantal. Det statistiske resultat er forholdet, som benyttes til afgørelse af, om serien er godkendt eller ikke, på følgende måde:


  For m0 ≤ n ≤ m:






  a) | serien godkendt, hvis, |
| --- | --- | --- |

A.2.5.

Formula

For m0 ≤ n ≤ m:

a)

Formula

| b) | serien forkastet, hvis |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | foretag endnu en måling, hvis

  . |
| --- | --- |

c)

Formula

| A.2.6. | Bemærkninger
  Følgende rekursionsformel er nyttig til beregning af på hinanden følgende værdier af det statistiske testresultat:






  (n = 2, 3,...; ; v1 = 0)

  Tabel 3


  Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 2


  Mindste stikprøvestørrelse: 3








  Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) | Godkendelsesgrænse An | Forkastelselsgrænse Bn |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | –0,80381 | 16,64743 |
| 4 | –0,76339 | 7,68627 |
| 5 | –0,72982 | 4,67136 |
| 6 | –0,69962 | 3,25573 |
| 7 | –0,67129 | 2,45431 |
| 8 | –0,64406 | 1,94369 |
| 9 | –0,61750 | 1,59105 |
| 10 | –0,59135 | 1,33295 |
| 11 | –0,56542 | 1,13566 |
| 12 | –0,53960 | 0,97970 |
| 13 | –0,51379 | 0,85307 |
| 14 | –0,48791 | 0,74801 |
| 15 | –0,46191 | 0,65928 |
| 16 | –0,43573 | 0,58321 |
| 17 | –0,40933 | 0,51718 |
| 18 | –0,38266 | 0,45922 |
| 19 | –0,35570 | 0,40788 |
| 20 | –0,32840 | 0,36203 |
| 21 | –0,30072 | 0,32078 |
| 22 | –0,27263 | 0,28343 |
| 23 | –0,24410 | 0,24943 |
| 24 | –0,21509 | 0,21831 |
| 25 | –0,18557 | 0,18970 |
| 26 | –0,15550 | 0,16328 |
| 27 | –0,12483 | 0,13880 |
| 28 | –0,09354 | 0,11603 |
| 29 | –0,06159 | 0,09480 |
| 30 | –0,02892 | 0,07493 |
| 31 | –0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

A.2.6.

Bemærkninger

Følgende rekursionsformel er nyttig til beregning af på hinanden følgende værdier af det statistiske testresultat:

Formula

Formula

(n = 2, 3,...; Formula; v1 = 0)

Tabel 3

Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 2

Mindste stikprøvestørrelse: 3

Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)

Godkendelsesgrænse An

Forkastelselsgrænse Bn

3

–0,80381

16,64743

4

–0,76339

7,68627

5

–0,72982

4,67136

6

–0,69962

3,25573

7

–0,67129

2,45431

8

–0,64406

1,94369

9

–0,61750

1,59105

10

–0,59135

1,33295

11

–0,56542

1,13566

12

–0,53960

0,97970

13

–0,51379

0,85307

14

–0,48791

0,74801

15

–0,46191

0,65928

16

–0,43573

0,58321

17

–0,40933

0,51718

18

–0,38266

0,45922

19

–0,35570

0,40788

20

–0,32840

0,36203

21

–0,30072

0,32078

22

–0,27263

0,28343

23

–0,24410

0,24943

24

–0,21509

0,21831

25

–0,18557

0,18970

26

–0,15550

0,16328

27

–0,12483

0,13880

28

–0,09354

0,11603

29

–0,06159

0,09480

30

–0,02892

0,07493

31

–0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

Tillæg 3

Fremgangsmåde ved kontrol af produktionens overensstemmelse på fabrikantens anmodning

| A.3.1. | I dette tillæg beskrives fremgangsmåden, når produktionens overensstemmelse på fabrikantens begæring kontrolleres med hensyn til emission af forurenende stoffer. |
| --- | --- |

A.3.1.

I dette tillæg beskrives fremgangsmåden, når produktionens overensstemmelse på fabrikantens begæring kontrolleres med hensyn til emission af forurenende stoffer.

| A.3.2. | Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (fabrikantens risiko = 10 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). |
| --- | --- |

A.3.2.

Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (fabrikantens risiko = 10 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

| A.3.3. | Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.3 i dette regulativ (jf. figur 1 i punkt 8.3 i dette regulativ):
  Idet:







  n | = | det aktuelle stikprøveantal. |
| --- | --- | --- | --- |

A.3.3.

Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 5.3 i dette regulativ (jf. figur 1 i punkt 8.3 i dette regulativ):

Idet:

n

=

det aktuelle stikprøveantal.

| A.3.4. | For stikprøven bestemmes et statistisk resultat, der kvantificerer de kumulative antal uoverensstemmende prøvninger ved n-prøvningen. |
| --- | --- |

A.3.4.

For stikprøven bestemmes et statistisk resultat, der kvantificerer de kumulative antal uoverensstemmende prøvninger ved n-prøvningen.

| A.3.5. | Hvorefter:






  a) | er det statistiske resultat mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 4, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "godkendt" |
| --- | --- | --- |

A.3.5.

Hvorefter:

a)

er det statistiske resultat mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 4, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "godkendt"

| b) | er det statistiske resultat større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 4, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "forkastet" |
| --- | --- |

b)

er det statistiske resultat større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 4, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof "forkastet"

| c) | ellers prøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.2 i dette regulativ, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. |
| --- | --- |

c)

ellers prøves én yderligere motor i henhold til punkt 8.3.2 i dette regulativ, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

I tabel 4 beregnes godkendelsesgrænse og forkastelsesgrænse efter ISO 8422/1991.

Tabel 4

Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen i tillæg 3

Mindste stikprøvestørrelse: 3

| Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) | Godkendelsesgrænse | Forkastelsesgrænse |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)

Godkendelsesgrænse

Forkastelsesgrænse

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

Tillæg 4

Oversigt over godkendelsesprocessen naturgasdrevne motorer, LPG-drevne motorer og dobbeltbrændstofmotorer drevet af naturgas/biomethan eller LPG

Godkendelse af LPG-drevne motorer

| | Punkt 4.6: Krav vedrørende brændstofuafhængig typegodkendelse | Antal prøvninger | Bestemmelse af "r" | Punkt 4.7: Krav vedrørende brændstofbegrænset typegodkendelse ved motorer med styret tænding, som drives af naturgas eller LPG. | Antal prøvninger | Beregning af "r" |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Se punkt 4.6.6.
  LPG-motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning | Brændstof A og brændstof B | 2 | | | | |
| Se punkt 4.7.2.
  LPG-motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning | | | | Brændstof A og brændstof B,
  mellem prøvningerne er finjustering tilladt | 2 | |

Punkt 4.6: Krav vedrørende brændstofuafhængig typegodkendelse

Antal prøvninger

Bestemmelse af "r"

Punkt 4.7: Krav vedrørende brændstofbegrænset typegodkendelse ved motorer med styret tænding, som drives af naturgas eller LPG.

Antal prøvninger

Beregning af "r"

Se punkt 4.6.6.

LPG-motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning

Brændstof A og brændstof B

2

Formula

Se punkt 4.7.2.

LPG-motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning

Brændstof A og brændstof B,

mellem prøvningerne er finjustering tilladt

2

Godkendelse af naturgasdrevne motorer

| | Punkt 4.6: Krav vedrørende brændstofuafhængig typegodkendelse | Antal prøvninger | Bestemmelse af "r" | Punkt 4.7: Krav vedrørende brændstofbegrænset typegodkendelse ved motorer med styret tænding, som drives af naturgas eller LPG. | Antal prøvninger | Bestemmelse af "r" |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Se punkt 4.6.3.
  Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning | GR (1) og G25 (2)
  på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på yderligere et kommercielt brændstof (brændstof 3), hvis | 2
  (højst 3) | og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof



  samt | | | |
| Se punkt 4.6.4.
  Naturgasmotor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter | GR (1) og G23 (3) for H snd G25 (2) og G23 (3) for L
  på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23, hvis | 2 for H-gasområdet og-
  2 for L-gasområdet-
  ved respektive omskifterpositioner | samt | | | |
| Se punkt 4.7.1.
  Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på H-gas eller L-gas | | | | GR (1) og G23 (3) for H eller
  G25 (2) og G23 (3) for L
  på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23, hvis | 2 for H-gasområdet
  eller
  2 for L-gasområdet
  2 | for H-området
  eller



  for L-området |
| Se punkt 4.7.2.
  Naturgasmotor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning | | | | GR (1) og G25 (2),
  mellem prøvningerne er finjustering tilladt
  på fabrikantens begæring kan motoren prøves på: | GR (1) og G23 (3) for H eller |

Punkt 4.6: Krav vedrørende brændstofuafhængig typegodkendelse

Antal prøvninger

Bestemmelse af "r"

Punkt 4.7: Krav vedrørende brændstofbegrænset typegodkendelse ved motorer med styret tænding, som drives af naturgas eller LPG.

Antal prøvninger

Bestemmelse af "r"

Se punkt 4.6.3.

Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning

GR (1) og G25 (2)

på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på yderligere et kommercielt brændstof (brændstof 3), hvis Formula

2

(højst 3)

Formula

og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof

Formula

samt

Formula

Se punkt 4.6.4.

Naturgasmotor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter

GR (1) og G23 (3) for H snd G25 (2) og G23 (3) for L

på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23, hvis Formula

2 for H-gasområdet og-

2 for L-gasområdet-

ved respektive omskifterpositioner

Formula

samt

Formula

Se punkt 4.7.1.

Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på H-gas eller L-gas

GR (1) og G23 (3) for H eller

G25 (2) og G23 (3) for L

på fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23, hvis Formula

2 for H-gasområdet

eller

2 for L-gasområdet

2

Formula

for H-området

eller

Formula

for L-området

Se punkt 4.7.2.

Naturgasmotor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning

GR (1) og G25 (2),

mellem prøvningerne er finjustering tilladt

på fabrikantens begæring kan motoren prøves på:

GR (1) og G23 (3) for H eller

| | G25 (2) og G23 (3) for L |
| --- | --- |

G25 (2) og G23 (3) for L

2

eller

2 for H-gasområdet

eller

2 for L-gasområdet

2

Godkendelse af dobbeltbrændstofmotorer, der drives af naturgas/biomethan eller LPG

| Dobbelt-brændstoftype (1) | Dieselfunktion | Dobbeltbrændstoffunktion |
| --- | --- | --- |
| CNG | LNG | LNG20 | LPG |
| 1A | | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) | Universal
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) |
| 1B | Universal
  (1 prøvning) | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) | Universal
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) |
| 2A | | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) | Universal
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) |
| 2B | Universal
  (1 prøvning) | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) | Universal
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) |
| 3B | Universal
  (1 prøvning) | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) | Universal
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Universal eller begrænset
  (2 prøvninger) |

Dobbelt-brændstoftype (1)

Dieselfunktion

Dobbeltbrændstoffunktion

CNG

LNG

LNG20

LPG

1A

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

Universal

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

1B

Universal

(1 prøvning)

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

Universal

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

2A

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

Universal

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

2B

Universal

(1 prøvning)

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

Universal

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

3B

Universal

(1 prøvning)

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

Universal

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Universal eller begrænset

(2 prøvninger)

---

(1)  Jf. definitionerne i bilag 15.

---

BILAG 1

MODELLER FOR OPLYSNINGSSKEMAET

Dette oplysningsskema er knyttet til godkendelsen i henhold til regulativ nr. 49. Det vedrører foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra motorsystemer og køretøjer. Det vedrører:

| | Typegodkendelse af en motor eller motorfamilie som separat teknisk enhed |
| --- | --- |

Typegodkendelse af en motor eller motorfamilie som separat teknisk enhed

| | Typegodkendelse af et køretøj med en godkendt motor med hensyn til emissioner |
| --- | --- |

Typegodkendelse af et køretøj med en godkendt motor med hensyn til emissioner

| | Typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner. |
| --- | --- |

Typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner.

Nedenstående oplysninger skal, i det omfang de er relevante, indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i den relevante målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.

Hvis de i dette bilag omhandlede systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer.

Forklarende fodnoter findes i tillæg 10 til dette bilag.

Oplysninger, som skal anføres

Oplysningsskemaet skal i alle tilfælde indeholde:

Generelle oplysninger

Desuden bør følgende eventuelle oplysninger også angives

| Del 1 | : | Hovedspecifikationer for (stam)motoren og motortyperne i en motorfamilie |
| --- | --- | --- |
| Del 2 | : | Væsentlige egenskaber for køretøjskomponenterne og -systemerne med hensyn til udstødningsemission |

Del 1

:

Hovedspecifikationer for (stam)motoren og motortyperne i en motorfamilie

Del 2

:

Væsentlige egenskaber for køretøjskomponenterne og -systemerne med hensyn til udstødningsemission

Tillæg til oplysningsskemaet: Oplysninger om prøvningsbetingelser

Fotografier og/eller tegninger af stammotoren/motortypen og, hvis relevant, af motorrummet

Fortegnelse over eventuelle yderligere bilag.

Dato, journalnummer

Forklarende noter (om udfyldelse af skemaet):

Bogstaverne A, B, C, D, E, svarende til medlemmer af motorfamilier, erstattes med de faktiske navne på motorfamiliemedlemmerne.

Hvis den samme værdi/beskrivelse for en bestemt motoregenskab gælder for alle medlemmer af en motorfamilie, slås de tilsvarende celler A-E sammen.

Hvis familien består af mere end 5 medlemmer, kan der tilføjes nye kolonner.

Hvis der ansøges om typegodkendelse af en motor eller motorfamilie som separat teknisk enhed, udfyldes den generelle del og del 1.

Hvis der ansøges om typegodkendelse af et køretøj med en godkendt motor med hensyn til emissioner, udfyldes den generelle del og del 2.

Hvis der ansøges om typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner, udfyldes den generelle del og del 2.

| | | Stammotor eller motortype | Medlemmer af motorfamilie: |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 0. | Baggrund |
| 0.l. | Fabriksmærke (firmabetegnelse): | |
| 0.2. | Type | |
| |
| 0.2.0.3. | Motortype som separat teknisk enhed/motorfamilie som separat teknisk enhed/køretøj med godkendt motor med hensyn til emissioner/køretøj med hensyn til emissioner (1) | |
| 0.2.1. | Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): | | | | | | |
| 0.3. | Typeidentifikationsmærker, hvis anført på den separate tekniske enhed (2): | | | | | | |
| 0.3.1. | Mærkets placering: | | | | | | |
| |
| 0.5. | Fabrikantens navn og adresse: | |
| |
| 0.7. | Anbringelsessted og -måde for godkendelsesmærket for komponenter og separate tekniske enheder: | | | | | | |
| 0.8. | Navn og adresse på samlefabrik(ker): | | | | | | |
| 0.9. | Navn og adresse på fabrikantens repræsentant (i givet fald): | |

Stammotor eller motortype

Medlemmer af motorfamilie:

A

B

C

D

E

0.

Baggrund

0.l.

Fabriksmærke (firmabetegnelse):

0.2.

Type

0.2.0.3.

Motortype som separat teknisk enhed/motorfamilie som separat teknisk enhed/køretøj med godkendt motor med hensyn til emissioner/køretøj med hensyn til emissioner (1)

0.2.1.

Eventuel(le) handelsbetegnelse(r):

0.3.

Typeidentifikationsmærker, hvis anført på den separate tekniske enhed (2):

0.3.1.

Mærkets placering:

0.5.

Fabrikantens navn og adresse:

0.7.

Anbringelsessted og -måde for godkendelsesmærket for komponenter og separate tekniske enheder:

0.8.

Navn og adresse på samlefabrik(ker):

0.9.

Navn og adresse på fabrikantens repræsentant (i givet fald):

DEL 1

Hovedspecifikationer for (stam)motoren og motortyperne i en motorfamilie

| | | Stammotor eller motortype | Medlemmer af motorfamilie: |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.2. | Forbrændingsmotor | | | | | | |
| 3.2.1. | Specifikke motoroplysninger | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Arbejdsprincip: styret tænding/ kompressionstænding (1)

  firtakts/totakts/rotation (1) | |
| 3.2.1.1.1. | Type dobbeltbrændstofmotor:
  Type 1A/Type 1B/Type 2A/Type 2B/Type 3B (1)
  (df)

  Gasenergiforhold i den varme del af WHTC-prøvningscyklussen (df): ...% | |
| 3.2.1.2. | Antal og arrangement af cylindre: | | | | | | |
| 3.2.1.2.1. | Boring (3) mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.2. | Slaglængde (3) mm | | | | | | |
| 3.2.1.2.3. | Tændingsrækkefølge | | | | | | |
| 3.2.1.3. | Slagvolumen (4) cm3 | | | | | | |
| 3.2.1.4. | Volumenkompressionsforhold (5) | | | | | | |
| 3.2.1.5. | Tegninger af forbrændingskammer, stempelkrone og, for motorer med styret tænding, stempelringe: | | | | | | |
| 3.2.1.6. | Normal tomgangshastighed (5): min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.1. | Høj tomgangshastighed (5) min–1 | | | | | | |
| 3.2.1.6.2. | Tomgang på diesel: ja/nej (1)
  (df) | | | | | | |
| 3.2.1.7. | Carbonmonoxidindhold efter volumen i udstødningsgas ved tomgang (5): % som oplyst af fabrikanten ((kun motorer med styret tænding) | | | | | | |
| 3.2.1.8. | Største nettoeffekt (6)... kW ved. ... min–1 (opgivet af fabrikanten) | | | | | | |
| 3.2.1.9. | Højeste tilladte motoromdrejningshastighed som foreskrevet af fabrikanten (min–1) | | | | | | |
| 3.2.1.10. | Største nettodrejningsmoment (6) (Nm) ved (min–1) (opgivet af fabrikanten) | | | | | | |
| 3.2.1.11 | Fabrikantens henvisninger i den dokumentationspakke, som kræves i punkt 3.1, 3.2 og 3.3 i dette regulativ, og som gør det muligt for den godkendende myndighed at evaluere emissionsbegrænsningsstrategier og systemer indbygget i motoren, for at sikre korrekt drift af NOx-begrænsende foranstaltninger | | | | | | |
| 3.2.2. | Brændstof | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Tunge erhvervskøretøjer: diesel/benzin/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (ED95)/ethanol (E85)/dobbeltbrændstof (1)
  (dh) | | | | | | |
| 3.2.2.2.1. | Brændstoffer, som kan anvendes af motoren som oplyst af fabrikanten i henhold til punkt 4.6.2 i dette regulativ (i givet fald) | | | | | | |
| |
| 3.2.4. | Brændstoftilførsel | | | | | | |
| 3.2.4.2. | Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding eller dobbeltbrændstof): ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.1. | Beskrivelse af systemet | | | | | | |
| 3.2.4.2.2. | Arbejdsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3. | Indsprøjtningspumpe | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.3. | Største brændstoftilførsel (1), (5): ... mm3/takt eller omdrejning ved motorhastighed på ... min–1 eller alternativt et karakteristikdiagram.
  (Hvis der findes ladetrykregulering, angives den karakteristiske brændstoftilførsel og ladetryk sammenstillet med motorhastighed) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.4. | Statisk indsprøjtningsindstilling (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.5. | Indsprøjtningsforstillingskurve (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.3.6. | Kalibreringsmetode: prøvebænk/motor (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4. | Regulator | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.1. | Type | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2. | Afskæringspunkt | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.1. | Afskæringspunkt ved last: ... (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.2. | Maksimal hastighed, ubelastet: ... (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.4.2.3. | Tomgangshastighed (min–1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5. | Indsprøjtningsledninger | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.1. | Længde (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.2. | Indvendig diameter (mm) | | | | | | |
| 3.2.4.2.5.3. | Common rail, fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.6. | Indsprøjtningsdyse(r) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.4.2.6.3. | Åbningstryk (5): kPa eller karakteristikdiagram (5) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7. | Koldstartsystem | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.4.2.7.3. | Beskrivelse | | | | | | |
| 3.2.4.2.8. | Hjælpestartanordning | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.4.2.8.3. | Beskrivelse af systemet | | | | | | |
| 3.2.4.2.9. | Elektronisk styret indsprøjtning: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3. | Beskrivelse af systemet (for systemer, der ikke har kontinuerlig indsprøjtning, anføres tilsvarende detaljer) | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.1. | Styreenhedens (ECU) fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.2. | Brændstofregulatorens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.3. | Luftflowfølerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.4. | Brændstoffordelerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.5. | Gasspjældhusets fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.6. | Vandtemperaturfølerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.7. | Lufttemperaturfølerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.8. | Lufttrykfølerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.2.9.3.9. | Softwarekalibreringsnummer (-numre) | | | | | | |
| 3.2.4.3. | Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding) ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.4.3.1. | Arbejdsprincip: indsugningsmanifold (enkelt/flerpunkts/direkte indsprøjtning (1) /andet — angives) | | | | | | |
| 3.2.4.3.2. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.4.3.3. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.4.3.4. | Systembeskrivelse (for systemer, der ikke har kontinuerlig indsprøjtning, anføres tilsvarende detaljer) | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.1. | Styreenhedens (ECU) fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.2. | Brændstofregulatorens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.3. | Luftflowfølerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.4. | Brændstoffordelerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.5. | Trykregulatorens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.6. | Mikroomskifterens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.7. | Tomgangsskruens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.8. | Gasspjældhusets fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.9. | Vandtemperaturfølerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.10. | Lufttemperaturfølerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.11. | Lufttrykfølerens fabrikat og type | | | | | | |
| 3.2.4.3.4.12. | Softwarekalibreringsnummer (-numre) | | | | | | |
| 3.2.4.3.5. | Dyser: åbningstryk (5) (kPa) eller karakteristikdiagram (5). | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.1. | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.4.3.5.2. | Type | | | | | | |
| 3.2.4.3.6. | Indsprøjtningsindstilling | | | | | | |
| 3.2.4.3.7. | Koldstartsystem | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.1. | Funktionsprincip(per): | | | | | | |
| 3.2.4.3.7.2. | Funktionsgrænser/indstillinger (1), (5) | | | | | | |
| 3.2.4.4. | Fødepumpe | | | | | | |
| 3.2.4.4.1. | Tryk (5) (kPa) eller karakteristikdiagram (5) | | | | | | |
| 3.2.5. | Elektrisk system | | | | | | |
| 3.2.5.1. | Nominel spænding (V), positiv/negativ tilslutning til stel (1) | | | | | | |
| 3.2.5.2. | Elværk | | | | | | |
| 3.2.5.2.1. | Type | | | | | | |
| 3.2.5.2.2. | Nominel effekt (VA) | | | | | | |
| 3.2.6. | Tændingssystem (kun motorer med gnisttænding) | | | | | | |
| 3.2.6.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.6.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.6.3. | Arbejdsprincip | | | | | | |
| 3.2.6.4. | Fortændingskurve eller –diagram (5) | | | | | | |
| 3.2.6.5. | Statisk fortænding (5) (grader før stemplets topstilling) | | | | | | |
| 3.2.6.6. | Tændrør | | | | | | |
| 3.2.6.6.1. | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.6.6.2. | Type | | | | | | |
| 3.2.6.6.3. | Gnistgab: (mm) | | | | | | |
| 3.2.6.7. | Tændspole(r) | | | | | | |
| 3.2.6.7.1. | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.6.7.2. | Type | | | | | | |
| 3.2.7. | Kølesystem: væske/luft (1) | | | | | | |
| |
| 3.2.7.2. | Væske | | | | | | |
| 3.2.7.2.1. | Væskens art | | | | | | |
| 3.2.7.2.2. | Cirkulationspumpe(r): ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3. | Specifikationer | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.7.2.3.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.7.2.4. | Udvekslingsforhold | | | | | | |
| 3.2.7.3. | Luft | | | | | | |
| 3.2.7.3.1. | Ventilator: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2. | Specifikationer | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.7.3.2.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.7.3.3. | Udvekslingsforhold | | | | | | |
| 3.2.8. | Indsugningssystem | | | | | | |
| 3.2.8.1. | Tryklader ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.8.1.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.8.1.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.8.1.3. | Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, ladetryksventil, hvis relevant) | | | | | | |
| 3.2.8.2. | Ladeluftkøler: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.8.2.1. | Type: luft-luft/luft-vand (1) | | | | | | |
| 3.2.8.3. | Indsugningsundertryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 % belastning (kun motorer med kompressionstænding) | | | | | | |
| 3.2.8.3.1. | Mindst tilladte (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.3.2. | Højst tilladte (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4. | Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.): | | | | | | |
| 3.2.8.4.1. | Beskrivelse af indsugningsmanifold (inklusive tegninger og/eller fotografier): | | | | | | |
| 3.2.9. | Udstødningssystem | | | | | | |
| 3.2.9.1. | Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningsmanifold | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem | | | | | | |
| 3.2.9.2.1. | Beskrivelse og/eller tegninger af de elementer i udstødningssystemet, som er en del af motorsystemet | | | | | | |
| 3.2.9.3. | Største tilladte udstødningsmodtryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 % belastning (kun motorer med kompressionstænding) (kPa) (7) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | Udstødningssystemets volumen (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Acceptabel volumen for udstødningssystemet: (dm3) | | | | | | |
| 3.2.10. | Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: | | | | | | |
| 3.2.11. | Ventilindstilling eller tilsvarende data |
| 3.2.11.1. | Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller nærmere angivelse af indstilling for alternative distributionssystemer i forhold til dødpunkter. For systemer med variable ventiltider, minimal og maksimal tid: | | | | | | |
| 3.2.11.2. | Reference- og/eller indstillingsområde (7) | | | | | | |
| 3.2.12. | Forureningsbegrænsende foranstaltninger |
| |
| 3.2.12.1.1. | Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: ja/nej (1)

  I givet fald, beskrivelse og tegninger:
  I modsat fald kræves overensstemmelse med punkt 6.10 i bilag 4 til dette regulativ | | | | | | |
| 3.2.12.2. | Yderligere forureningsbegrænsende anordninger (i givet fald, hvis ikke omfattet af en anden overskrift) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1. | Katalysator: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.1. | Antal katalysatorer og katalysatorelementer (anfør oplysninger for hver separat enhed) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.2. | Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.3. | Katalytisk virkning | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.4. | Samlet mængde ædelmetaller | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.5. | Relativ koncentration | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.6. | Substrat (struktur og materiale) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.7. | Celletæthed | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.8. | Type katalysatorindkapsling | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.9. | Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.10. | Varmeskærm: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11. | Beskrivelse af regenereringssystemer/system til efterbehandling af udstødningen | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.1.11.5. | Normalt driftstemperaturområde (K): | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.6. | Selvnedbrydende reagenser: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.7. | Reagenstype og –koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.8. | Reagensets normale driftstemperaturområde K | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.9. | International standard | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.11.10. | Hyppigheden af reagensgenpåfyldning: løbende/ved service (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.12. | Katalysatorens fabrikat | | | | | | |
| 3.2.12.2.1.13. | Reservedelens identifikationsnummer | | | | | | |
| 3.2.12.2.2. | Lambda-sonde: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.1. | Fabrikat | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.2. | Placering | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.3. | Arbejdsområde | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.4. | Type | | | | | | |
| 3.2.12.2.2.5. | Reservedelens identifikationsnummer | | | | | | |
| 3.2.12.2.3. | Luftindblæsning: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.3.1. | Type (pulserende luft, luftpumpe, og lign.) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4. | Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.4.1. | Karakteristika (fabrikat, type, flowhastighed, mv.): | | | | | | |
| 3.2.12.2.6. | Partikelfilter: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.1. | Partikelfilterets dimensioner, form og volumen: | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.2. | Partikelfilterets konstruktion: | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.3. | Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.4. | Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.5. | Partikelfilterfabrikat | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.6. | Reservedelens identifikationsnummer | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.7. | Normalt driftstemperaturområde (K) og -tryk (kPa): | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.8. | I tilfælde af periodisk regenerering | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.1.1. | Antal WHTC-prøvecyklusser uden regenerering (n) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.6.8.2.1. | Antal WHTC-prøvecyklusser med regenerering (nR) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9. | Andre systemer: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.6.9.1. | Beskrivelse og funktionsmåde | | | | | | |
| 3.2.12.2.7. | Egendiagnosesystem (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.1. | Antal OBD-motorfamilier inden for motorfamilien | |
| 3.2.12.2.7.0.2. | Liste over OBD-motorfamilierne (hvis relevant) | OBD-motorfamilie 1: ...
  OBD-motorfamilie 2: ...
  osv. ... |
| 3.2.12.2.7.0.3. | Nummer på den OBD-motorfamilie, som stammotoren/motormedlemmet hører under: | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.4. | Fabrikantens henvisninger til den OBD-dokumentation, der foreskrives i punkt 3.1.4. (c) og punkt 3.3.4 i dette regulativ og specificeres i bilag 9A til dette regulativ med henblik på godkendelse af OBD-systemet | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0.5. | Eventuelt fabrikantens henvisning i dokumentationen vedrørende montering af et OBD-udstyret motorsystem i et køretøj | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.2. | Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af OBD-systemet, og disses formål (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Beskrivelse (generelle funktionsprincipper) af | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1. | Motorer med styret tænding (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.1. | Overvågning af katalysator (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.2. | Detektion af fejltænding (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.3. | Overvågning af lambda-sonde (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.1.4. | Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2. | Motorer med kompressionstænding (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.1. | Overvågning af katalysator (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.2. | Overvågning af partikelfilter (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.3. | Overvågning af elektronisk brændstofsystem (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.4. | Overvågning DeNox-system (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3.2.5. | Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode) (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.5. | Fortegnelse over alle anvendte koder for og formater af OBD-meddelelser (med forklaring af hver) (8) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7.6.5. | Protokolstandard for OBD-kommunikationen (8) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7. | Fabrikantens henvisninger til den OBD-relaterede dokumentation, der foreskrives i punkt 3.1.4 (d) og 3.3.4 i dette regulativ med henblik på overholdelse af bestemmelserne om adgang til køretøjets OBD eller | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.7.1. | som alternativ til en fabrikanthenvisning, jf. punkt 3.2.12.2.7.7, henvisning til addendummet til dette bilag, som indeholder følgende skema, når dette er fuldstændiggjort i overensstemmelse med eksemplet:
  Komponent — Fejlkode — Overvågningsstrategi — Kriterier for fejldetektion — Kriterier for aktivering af fejlindikatoren — Sekundære parametre — Forbehandling — Demonstrationsprøvning
  SCR katalysator - P20EE - NOx-sensor 1 og 2 signaler - Forskel mellem signaler fra sonde-1 og sonde-2, anden cyklus – Motorhastighed, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet, udstødningsmassestrøm - En OBD-prøvningscyklus (WHTC, varme del) - OBD-prøvningscyklus (WHTC, varme del) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Andre systemer (beskrivelse og funktionsmåde): | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Systemer til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningers korrekte drift | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Motor med permanent deaktivering af føreransporingssystemet til anvendelse af redningstjenester eller køretøjer, der er konstrueret eller fremstillet til anvendelse af forsvaret, civilforsvaret, brandvæsenet og ordensmagten: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Antal OBD-motorfamilier inden for den pågældende familie ved sikring af, at NOx-begrænsningsforanstaltningerne fungerer korrekt | |
| 3.2.12.2.8.4. | Liste over OBD-motorfamilierne (hvis relevant) | OBD-motorfamilie 1: ...
  OBD-motorfamilie 2: ...
  osv. ... |
| 3.2.12.2.8.5. | Nummer på den OBD-motorfamilie, som stammotoren/motormedlemmet hører under: | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.6. | Laveste koncentration af den aktive ingrediens, som forekommer i reagensen, som ikke udløser advarselssystemet (CDmin) (% vol) | |
| 3.2.12.2.8.7. | Eventuel fabrikanthenvisning i dokumentationen vedrørende montering af systemerne i et køretøj for at sikre korrekt drift af NOx-begrænsningsforanstaltninger | | | | | | |
| |
| 3.2.17. | Specifikke oplysninger vedrørende gasdrevne motorer og dobbeltbrændstofmotorer (tunge køretøjer) (For systemer med anden indretning gives tilsvarende oplysninger.) | | | | | | |
| 3.2.17.1. | Brændstof: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2. | Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (1) | | | | | | |
| 3.2.17.2.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.17.2.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.17.2.3. | Antal trykreduktionstrin | | | | | | |
| 3.2.17.2.4. | Tryk i sluttrinnet minimum (kPa) - maksimum. (kPa) | | | | | | |
| 3.2.17.2.5. | Antal hovedjusterpunkter | | | | | | |
| 3.2.17.2.6. | Antal tomgangsindstillingspunkter | | | | | | |
| 3.2.17.2.7. | Typegodkendelsesnummer | | | | | | |
| 3.2.17.3. | Brændstofsystem: blandingsenhed/gasindsprøjtning/væskeindsprøjtning/direkte indsprøjtning (1) | | | | | | |
| 3.2.17.3.1. | Regulering af blandingsstyrke | | | | | | |
| 3.2.17.3.2. | Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger | | | | | | |
| 3.2.17.3.3. | Typegodkendelsesnummer | | | | | | |
| 3.2.17.4. | Blandeenhed | | | | | | |
| 3.2.17.4.1. | Nummer | | | | | | |
| 3.2.17.4.2. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.17.4.3. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.17.4.4. | Placering | | | | | | |
| 3.2.17.4.5. | Justeringsmuligheder | | | | | | |
| 3.2.17.4.6. | Typegodkendelsesnummer | | | | | | |
| 3.2.17.5. | Indsprøjtning i indsugningsmanifold | | | | | | |
| 3.2.17.5.1. | Indsprøjtning: Singlepoint/multipoint (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.2. | Indsprøjtning: kontinuerlig/simultan/sekventiel (1) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3. | Indsprøjtningsudstyr | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.3. | Justeringsmuligheder | | | | | | |
| 3.2.17.5.3.4. | Typegodkendelsesnummer | | | | | | |
| 3.2.17.5.4. | Eventuel fødepumpe | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.17.5.4.3. | Typegodkendelsesnummer | | | | | | |
| 3.2.17.5.5. | Indsprøjtningsdyse(r) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.17.5.5.3. | Typegodkendelsesnummer | | | | | | |
| 3.2.17.6. | Direkte indsprøjtning | | | | | | |
| 3.2.17.6.1. | Indsprøjtningspumpe/trykregulator (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.3. | Indsprøjtningsindstilling | | | | | | |
| 3.2.17.6.1.4. | Typegodkendelsesnummer | | | | | | |
| 3.2.17.6.2. | Indsprøjtningsdyse(r) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.3. | Åbningstryk eller karakteristikdiagram (1) | | | | | | |
| 3.2.17.6.2.4. | Typegodkendelsesnummer | | | | | | |
| 3.2.17.7. | Elektronisk styreenhed | | | | | | |
| 3.2.17.7.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.17.7.2. | Type(r): | | | | | | |
| 3.2.17.7.3. | Justeringsmuligheder | | | | | | |
| 3.2.17.7.4. | Softwarekalibreringsnummer (-numre) | | | | | | |
| 3.2.17.8. | NG-brændstofspecifikt udstyr | | | | | | |
| 3.2.17.8.1. | Variant 1 (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.1. | Selvtilpassende funktion? Ja/Nej (1) | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.0.2. | Kalibrering for en specifik gassammensætning NG-H/NG-L/NG-HL1

  Transformation for en specifik gassammensætning NG-Ht/NG-Lt/NG-HLt
  1 | | | | | | |
| 3.2.17.8.1.1. | Methan (CH4) ... basis | (%mol) | (%mol) min | (%mol) max |
| ethan (C2H6): ... basis | (%mol) | (%mol) min | (%mol) max |
| propan (C3H8) ... basis | (%mol) | (%mol) min | (%mol) max |
| butan (C4H10) ... basis | (%mol) | (%mol) min | (%mol) max |
| C5/C5+: ... basis | (%mol) | min (%mol) | (%mol) max |
| oxygen (O2) ... basis | (%mol) | (%mol) min | (%mol) max |
| inaktive gasser (N2, He osv.): ... basis | (%mol) | (%mol) min | (%mol) max |

Stammotor eller motortype

Medlemmer af motorfamilie:

A

B

C

D

E

3.2.

Forbrændingsmotor

3.2.1.

Specifikke motoroplysninger

3.2.1.1.

Arbejdsprincip: styret tænding/ kompressionstænding (1)

firtakts/totakts/rotation (1)

3.2.1.1.1.

Type dobbeltbrændstofmotor:

Type 1A/Type 1B/Type 2A/Type 2B/Type 3B (1)
  (df)

Gasenergiforhold i den varme del af WHTC-prøvningscyklussen (df): ...%

3.2.1.2.

Antal og arrangement af cylindre:

3.2.1.2.1.

Boring (3) mm

3.2.1.2.2.

Slaglængde (3) mm

3.2.1.2.3.

Tændingsrækkefølge

3.2.1.3.

Slagvolumen (4) cm3

3.2.1.4.

Volumenkompressionsforhold (5)

3.2.1.5.

Tegninger af forbrændingskammer, stempelkrone og, for motorer med styret tænding, stempelringe:

3.2.1.6.

Normal tomgangshastighed (5): min–1

3.2.1.6.1.

Høj tomgangshastighed (5) min–1

3.2.1.6.2.

Tomgang på diesel: ja/nej (1)
  (df)

3.2.1.7.

Carbonmonoxidindhold efter volumen i udstødningsgas ved tomgang (5): % som oplyst af fabrikanten ((kun motorer med styret tænding)

3.2.1.8.

Største nettoeffekt (6)... kW ved. ... min–1 (opgivet af fabrikanten)

3.2.1.9.

Højeste tilladte motoromdrejningshastighed som foreskrevet af fabrikanten (min–1)

3.2.1.10.

Største nettodrejningsmoment (6) (Nm) ved (min–1) (opgivet af fabrikanten)

3.2.1.11

Fabrikantens henvisninger i den dokumentationspakke, som kræves i punkt 3.1, 3.2 og 3.3 i dette regulativ, og som gør det muligt for den godkendende myndighed at evaluere emissionsbegrænsningsstrategier og systemer indbygget i motoren, for at sikre korrekt drift af NOx-begrænsende foranstaltninger

3.2.2.

Brændstof

3.2.2.2.

Tunge erhvervskøretøjer: diesel/benzin/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (ED95)/ethanol (E85)/dobbeltbrændstof (1)
  (dh)

3.2.2.2.1.

Brændstoffer, som kan anvendes af motoren som oplyst af fabrikanten i henhold til punkt 4.6.2 i dette regulativ (i givet fald)

3.2.4.

Brændstoftilførsel

3.2.4.2.

Ved brændstofindsprøjtning (kun kompressionstænding eller dobbeltbrændstof): ja/nej (1)

3.2.4.2.1.

Beskrivelse af systemet

3.2.4.2.2.

Arbejdsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer (1)

3.2.4.2.3.

Indsprøjtningspumpe

3.2.4.2.3.1.

Fabrikat(er)

3.2.4.2.3.2.

Type(r):

3.2.4.2.3.3.

Største brændstoftilførsel (1), (5): ... mm3/takt eller omdrejning ved motorhastighed på ... min–1 eller alternativt et karakteristikdiagram.

(Hvis der findes ladetrykregulering, angives den karakteristiske brændstoftilførsel og ladetryk sammenstillet med motorhastighed)

3.2.4.2.3.4.

Statisk indsprøjtningsindstilling (5)

3.2.4.2.3.5.

Indsprøjtningsforstillingskurve (5)

3.2.4.2.3.6.

Kalibreringsmetode: prøvebænk/motor (1)

3.2.4.2.4.

Regulator

3.2.4.2.4.1.

Type

3.2.4.2.4.2.

Afskæringspunkt

3.2.4.2.4.2.1.

Afskæringspunkt ved last: ... (min–1)

3.2.4.2.4.2.2.

Maksimal hastighed, ubelastet: ... (min–1)

3.2.4.2.4.2.3.

Tomgangshastighed (min–1)

3.2.4.2.5.

Indsprøjtningsledninger

3.2.4.2.5.1.

Længde (mm)

3.2.4.2.5.2.

Indvendig diameter (mm)

3.2.4.2.5.3.

Common rail, fabrikat og type

3.2.4.2.6.

Indsprøjtningsdyse(r)

3.2.4.2.6.1.

Fabrikat(er)

3.2.4.2.6.2.

Type(r):

3.2.4.2.6.3.

Åbningstryk (5): kPa eller karakteristikdiagram (5)

3.2.4.2.7.

Koldstartsystem

3.2.4.2.7.1.

Fabrikat(er)

3.2.4.2.7.2.

Type(r):

3.2.4.2.7.3.

Beskrivelse

3.2.4.2.8.

Hjælpestartanordning

3.2.4.2.8.1.

Fabrikat(er)

3.2.4.2.8.2.

Type(r):

3.2.4.2.8.3.

Beskrivelse af systemet

3.2.4.2.9.

Elektronisk styret indsprøjtning: ja/nej (1)

3.2.4.2.9.1.

Fabrikat(er)

3.2.4.2.9.2.

Type(r):

3.2.4.2.9.3.

Beskrivelse af systemet (for systemer, der ikke har kontinuerlig indsprøjtning, anføres tilsvarende detaljer)

3.2.4.2.9.3.1.

Styreenhedens (ECU) fabrikat og type

3.2.4.2.9.3.2.

Brændstofregulatorens fabrikat og type

3.2.4.2.9.3.3.

Luftflowfølerens fabrikat og type

3.2.4.2.9.3.4.

Brændstoffordelerens fabrikat og type

3.2.4.2.9.3.5.

Gasspjældhusets fabrikat og type

3.2.4.2.9.3.6.

Vandtemperaturfølerens fabrikat og type

3.2.4.2.9.3.7.

Lufttemperaturfølerens fabrikat og type

3.2.4.2.9.3.8.

Lufttrykfølerens fabrikat og type

3.2.4.2.9.3.9.

Softwarekalibreringsnummer (-numre)

3.2.4.3.

Ved brændstofindsprøjtning (kun styret tænding) ja/nej (1)

3.2.4.3.1.

Arbejdsprincip: indsugningsmanifold (enkelt/flerpunkts/direkte indsprøjtning (1) /andet — angives)

3.2.4.3.2.

Fabrikat(er)

3.2.4.3.3.

Type(r):

3.2.4.3.4.

Systembeskrivelse (for systemer, der ikke har kontinuerlig indsprøjtning, anføres tilsvarende detaljer)

3.2.4.3.4.1.

Styreenhedens (ECU) fabrikat og type

3.2.4.3.4.2.

Brændstofregulatorens fabrikat og type

3.2.4.3.4.3.

Luftflowfølerens fabrikat og type

3.2.4.3.4.4.

Brændstoffordelerens fabrikat og type

3.2.4.3.4.5.

Trykregulatorens fabrikat og type

3.2.4.3.4.6.

Mikroomskifterens fabrikat og type

3.2.4.3.4.7.

Tomgangsskruens fabrikat og type

3.2.4.3.4.8.

Gasspjældhusets fabrikat og type

3.2.4.3.4.9.

Vandtemperaturfølerens fabrikat og type

3.2.4.3.4.10.

Lufttemperaturfølerens fabrikat og type

3.2.4.3.4.11.

Lufttrykfølerens fabrikat og type

3.2.4.3.4.12.

Softwarekalibreringsnummer (-numre)

3.2.4.3.5.

Dyser: åbningstryk (5) (kPa) eller karakteristikdiagram (5).

3.2.4.3.5.1.

Fabrikat

3.2.4.3.5.2.

Type

3.2.4.3.6.

Indsprøjtningsindstilling

3.2.4.3.7.

Koldstartsystem

3.2.4.3.7.1.

Funktionsprincip(per):

3.2.4.3.7.2.

Funktionsgrænser/indstillinger (1), (5)

3.2.4.4.

Fødepumpe

3.2.4.4.1.

Tryk (5) (kPa) eller karakteristikdiagram (5)

3.2.5.

Elektrisk system

3.2.5.1.

Nominel spænding (V), positiv/negativ tilslutning til stel (1)

3.2.5.2.

Elværk

3.2.5.2.1.

Type

3.2.5.2.2.

Nominel effekt (VA)

3.2.6.

Tændingssystem (kun motorer med gnisttænding)

3.2.6.1.

Fabrikat(er)

3.2.6.2.

Type(r):

3.2.6.3.

Arbejdsprincip

3.2.6.4.

Fortændingskurve eller –diagram (5)

3.2.6.5.

Statisk fortænding (5) (grader før stemplets topstilling)

3.2.6.6.

Tændrør

3.2.6.6.1.

Fabrikat

3.2.6.6.2.

Type

3.2.6.6.3.

Gnistgab: (mm)

3.2.6.7.

Tændspole(r)

3.2.6.7.1.

Fabrikat

3.2.6.7.2.

Type

3.2.7.

Kølesystem: væske/luft (1)

3.2.7.2.

Væske

3.2.7.2.1.

Væskens art

3.2.7.2.2.

Cirkulationspumpe(r): ja/nej (1)

3.2.7.2.3.

Specifikationer

3.2.7.2.3.1.

Fabrikat(er)

3.2.7.2.3.2.

Type(r):

3.2.7.2.4.

Udvekslingsforhold

3.2.7.3.

Luft

3.2.7.3.1.

Ventilator: ja/nej (1)

3.2.7.3.2.

Specifikationer

3.2.7.3.2.1.

Fabrikat(er)

3.2.7.3.2.2.

Type(r):

3.2.7.3.3.

Udvekslingsforhold

3.2.8.

Indsugningssystem

3.2.8.1.

Tryklader ja/nej (1)

3.2.8.1.1.

Fabrikat(er)

3.2.8.1.2.

Type(r):

3.2.8.1.3.

Beskrivelse af systemet (f.eks. største ladetryk: ... kPa, ladetryksventil, hvis relevant)

3.2.8.2.

Ladeluftkøler: ja/nej (1)

3.2.8.2.1.

Type: luft-luft/luft-vand (1)

3.2.8.3.

Indsugningsundertryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 % belastning (kun motorer med kompressionstænding)

3.2.8.3.1.

Mindst tilladte (kPa)

3.2.8.3.2.

Højst tilladte (kPa)

3.2.8.4.

Beskrivelse og tegninger af luftindtagsrør og tilhørende dele (overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luftindtag osv.):

3.2.8.4.1.

Beskrivelse af indsugningsmanifold (inklusive tegninger og/eller fotografier):

3.2.9.

Udstødningssystem

3.2.9.1.

Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningsmanifold

3.2.9.2.

Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem

3.2.9.2.1.

Beskrivelse og/eller tegninger af de elementer i udstødningssystemet, som er en del af motorsystemet

3.2.9.3.

Største tilladte udstødningsmodtryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 % belastning (kun motorer med kompressionstænding) (kPa) (7)

3.2.9.7.

Udstødningssystemets volumen (dm3)

3.2.9.7.1.

Acceptabel volumen for udstødningssystemet: (dm3)

3.2.10.

Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte:

3.2.11.

Ventilindstilling eller tilsvarende data

3.2.11.1.

Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler eller nærmere angivelse af indstilling for alternative distributionssystemer i forhold til dødpunkter. For systemer med variable ventiltider, minimal og maksimal tid:

3.2.11.2.

Reference- og/eller indstillingsområde (7)

3.2.12.

Forureningsbegrænsende foranstaltninger

3.2.12.1.1.

Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: ja/nej (1)

I givet fald, beskrivelse og tegninger:

I modsat fald kræves overensstemmelse med punkt 6.10 i bilag 4 til dette regulativ

3.2.12.2.

Yderligere forureningsbegrænsende anordninger (i givet fald, hvis ikke omfattet af en anden overskrift)

3.2.12.2.1.

Katalysator: ja/nej (1)

3.2.12.2.1.1.

Antal katalysatorer og katalysatorelementer (anfør oplysninger for hver separat enhed)

3.2.12.2.1.2.

Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen:

3.2.12.2.1.3.

Katalytisk virkning

3.2.12.2.1.4.

Samlet mængde ædelmetaller

3.2.12.2.1.5.

Relativ koncentration

3.2.12.2.1.6.

Substrat (struktur og materiale)

3.2.12.2.1.7.

Celletæthed

3.2.12.2.1.8.

Type katalysatorindkapsling

3.2.12.2.1.9.

Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet):

3.2.12.2.1.10.

Varmeskærm: ja/nej (1)

3.2.12.2.1.11.

Beskrivelse af regenereringssystemer/system til efterbehandling af udstødningen

3.2.12.2.1.11.5.

Normalt driftstemperaturområde (K):

3.2.12.2.1.11.6.

Selvnedbrydende reagenser: ja/nej (1)

3.2.12.2.1.11.7.

Reagenstype og –koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning

3.2.12.2.1.11.8.

Reagensets normale driftstemperaturområde K

3.2.12.2.1.11.9.

International standard

3.2.12.2.1.11.10.

Hyppigheden af reagensgenpåfyldning: løbende/ved service (1)

3.2.12.2.1.12.

Katalysatorens fabrikat

3.2.12.2.1.13.

Reservedelens identifikationsnummer

3.2.12.2.2.

Lambda-sonde: ja/nej (1)

3.2.12.2.2.1.

Fabrikat

3.2.12.2.2.2.

Placering

3.2.12.2.2.3.

Arbejdsområde

3.2.12.2.2.4.

Type

3.2.12.2.2.5.

Reservedelens identifikationsnummer

3.2.12.2.3.

Luftindblæsning: ja/nej (1)

3.2.12.2.3.1.

Type (pulserende luft, luftpumpe, og lign.)

3.2.12.2.4.

Udstødningsrecirkulation (EGR): ja/nej (1)

3.2.12.2.4.1.

Karakteristika (fabrikat, type, flowhastighed, mv.):

3.2.12.2.6.

Partikelfilter: ja/nej (1)

3.2.12.2.6.1.

Partikelfilterets dimensioner, form og volumen:

3.2.12.2.6.2.

Partikelfilterets konstruktion:

3.2.12.2.6.3.

Placering (referenceafstand i udstødningssystemet):

3.2.12.2.6.4.

Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning:

3.2.12.2.6.5.

Partikelfilterfabrikat

3.2.12.2.6.6.

Reservedelens identifikationsnummer

3.2.12.2.6.7.

Normalt driftstemperaturområde (K) og -tryk (kPa):

3.2.12.2.6.8.

I tilfælde af periodisk regenerering

3.2.12.2.6.8.1.1.

Antal WHTC-prøvecyklusser uden regenerering (n)

3.2.12.2.6.8.2.1.

Antal WHTC-prøvecyklusser med regenerering (nR)

3.2.12.2.6.9.

Andre systemer: ja/nej (1)

3.2.12.2.6.9.1.

Beskrivelse og funktionsmåde

3.2.12.2.7.

Egendiagnosesystem (OBD)

3.2.12.2.7.0.1.

Antal OBD-motorfamilier inden for motorfamilien

3.2.12.2.7.0.2.

Liste over OBD-motorfamilierne (hvis relevant)

OBD-motorfamilie 1: ...

OBD-motorfamilie 2: ...

osv. ...

3.2.12.2.7.0.3.

Nummer på den OBD-motorfamilie, som stammotoren/motormedlemmet hører under:

3.2.12.2.7.0.4.

Fabrikantens henvisninger til den OBD-dokumentation, der foreskrives i punkt 3.1.4. (c) og punkt 3.3.4 i dette regulativ og specificeres i bilag 9A til dette regulativ med henblik på godkendelse af OBD-systemet

3.2.12.2.7.0.5.

Eventuelt fabrikantens henvisning i dokumentationen vedrørende montering af et OBD-udstyret motorsystem i et køretøj

3.2.12.2.7.2.

Fortegnelse over alle komponenter, der overvåges af OBD-systemet, og disses formål (8)

3.2.12.2.7.3.

Beskrivelse (generelle funktionsprincipper) af

3.2.12.2.7.3.1.

Motorer med styret tænding (8)

3.2.12.2.7.3.1.1.

Overvågning af katalysator (8)

3.2.12.2.7.3.1.2.

Detektion af fejltænding (8)

3.2.12.2.7.3.1.3.

Overvågning af lambda-sonde (8)

3.2.12.2.7.3.1.4.

Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (OBD)

3.2.12.2.7.3.2.

Motorer med kompressionstænding (8)

3.2.12.2.7.3.2.1.

Overvågning af katalysator (8)

3.2.12.2.7.3.2.2.

Overvågning af partikelfilter (8)

3.2.12.2.7.3.2.3.

Overvågning af elektronisk brændstofsystem (8)

3.2.12.2.7.3.2.4.

Overvågning DeNox-system (8)

3.2.12.2.7.3.2.5.

Andre komponenter, der overvåges af egendiagnosesystemet (8)

3.2.12.2.7.4.

Kriterier for aktivering af fejlindikatoren (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode) (8)

3.2.12.2.7.5.

Fortegnelse over alle anvendte koder for og formater af OBD-meddelelser (med forklaring af hver) (8)

3.2.12.2.7.6.5.

Protokolstandard for OBD-kommunikationen (8)

3.2.12.2.7.7.

Fabrikantens henvisninger til den OBD-relaterede dokumentation, der foreskrives i punkt 3.1.4 (d) og 3.3.4 i dette regulativ med henblik på overholdelse af bestemmelserne om adgang til køretøjets OBD eller

3.2.12.2.7.7.1.

som alternativ til en fabrikanthenvisning, jf. punkt 3.2.12.2.7.7, henvisning til addendummet til dette bilag, som indeholder følgende skema, når dette er fuldstændiggjort i overensstemmelse med eksemplet:

Komponent — Fejlkode — Overvågningsstrategi — Kriterier for fejldetektion — Kriterier for aktivering af fejlindikatoren — Sekundære parametre — Forbehandling — Demonstrationsprøvning

SCR katalysator - P20EE - NOx-sensor 1 og 2 signaler - Forskel mellem signaler fra sonde-1 og sonde-2, anden cyklus – Motorhastighed, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet, udstødningsmassestrøm - En OBD-prøvningscyklus (WHTC, varme del) - OBD-prøvningscyklus (WHTC, varme del)

3.2.12.2.8.

Andre systemer (beskrivelse og funktionsmåde):

3.2.12.2.8.1.

Systemer til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningers korrekte drift

3.2.12.2.8.2.

Motor med permanent deaktivering af føreransporingssystemet til anvendelse af redningstjenester eller køretøjer, der er konstrueret eller fremstillet til anvendelse af forsvaret, civilforsvaret, brandvæsenet og ordensmagten: ja/nej (1)

3.2.12.2.8.3.

Antal OBD-motorfamilier inden for den pågældende familie ved sikring af, at NOx-begrænsningsforanstaltningerne fungerer korrekt

3.2.12.2.8.4.

Liste over OBD-motorfamilierne (hvis relevant)

OBD-motorfamilie 1: ...

OBD-motorfamilie 2: ...

osv. ...

3.2.12.2.8.5.

Nummer på den OBD-motorfamilie, som stammotoren/motormedlemmet hører under:

3.2.12.2.8.6.

Laveste koncentration af den aktive ingrediens, som forekommer i reagensen, som ikke udløser advarselssystemet (CDmin) (% vol)

3.2.12.2.8.7.

Eventuel fabrikanthenvisning i dokumentationen vedrørende montering af systemerne i et køretøj for at sikre korrekt drift af NOx-begrænsningsforanstaltninger

3.2.17.

Specifikke oplysninger vedrørende gasdrevne motorer og dobbeltbrændstofmotorer (tunge køretøjer) (For systemer med anden indretning gives tilsvarende oplysninger.)

3.2.17.1.

Brændstof: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL (1)

3.2.17.2.

Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (1)

3.2.17.2.1.

Fabrikat(er)

3.2.17.2.2.

Type(r):

3.2.17.2.3.

Antal trykreduktionstrin

3.2.17.2.4.

Tryk i sluttrinnet minimum (kPa) - maksimum. (kPa)

3.2.17.2.5.

Antal hovedjusterpunkter

3.2.17.2.6.

Antal tomgangsindstillingspunkter

3.2.17.2.7.

Typegodkendelsesnummer

3.2.17.3.

Brændstofsystem: blandingsenhed/gasindsprøjtning/væskeindsprøjtning/direkte indsprøjtning (1)

3.2.17.3.1.

Regulering af blandingsstyrke

3.2.17.3.2.

Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger

3.2.17.3.3.

Typegodkendelsesnummer

3.2.17.4.

Blandeenhed

3.2.17.4.1.

Nummer

3.2.17.4.2.

Fabrikat(er)

3.2.17.4.3.

Type(r):

3.2.17.4.4.

Placering

3.2.17.4.5.

Justeringsmuligheder

3.2.17.4.6.

Typegodkendelsesnummer

3.2.17.5.

Indsprøjtning i indsugningsmanifold

3.2.17.5.1.

Indsprøjtning: Singlepoint/multipoint (1)

3.2.17.5.2.

Indsprøjtning: kontinuerlig/simultan/sekventiel (1)

3.2.17.5.3.

Indsprøjtningsudstyr

3.2.17.5.3.1.

Fabrikat(er)

3.2.17.5.3.2.

Type(r):

3.2.17.5.3.3.

Justeringsmuligheder

3.2.17.5.3.4.

Typegodkendelsesnummer

3.2.17.5.4.

Eventuel fødepumpe

3.2.17.5.4.1.

Fabrikat(er)

3.2.17.5.4.2.

Type(r):

3.2.17.5.4.3.

Typegodkendelsesnummer

3.2.17.5.5.

Indsprøjtningsdyse(r)

3.2.17.5.5.1.

Fabrikat(er)

3.2.17.5.5.2.

Type(r):

3.2.17.5.5.3.

Typegodkendelsesnummer

3.2.17.6.

Direkte indsprøjtning

3.2.17.6.1.

Indsprøjtningspumpe/trykregulator (1)

3.2.17.6.1.1.

Fabrikat(er)

3.2.17.6.1.2.

Type(r):

3.2.17.6.1.3.

Indsprøjtningsindstilling

3.2.17.6.1.4.

Typegodkendelsesnummer

3.2.17.6.2.

Indsprøjtningsdyse(r)

3.2.17.6.2.1.

Fabrikat(er)

3.2.17.6.2.2.

Type(r):

3.2.17.6.2.3.

Åbningstryk eller karakteristikdiagram (1)

3.2.17.6.2.4.

Typegodkendelsesnummer

3.2.17.7.

Elektronisk styreenhed

3.2.17.7.1.

Fabrikat(er)

3.2.17.7.2.

Type(r):

3.2.17.7.3.

Justeringsmuligheder

3.2.17.7.4.

Softwarekalibreringsnummer (-numre)

3.2.17.8.

NG-brændstofspecifikt udstyr

3.2.17.8.1.

Variant 1 (kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

3.2.17.8.1.0.1.

Selvtilpassende funktion? Ja/Nej (1)

3.2.17.8.1.0.2.

Kalibrering for en specifik gassammensætning NG-H/NG-L/NG-HL1

Transformation for en specifik gassammensætning NG-Ht/NG-Lt/NG-HLt
  1

3.2.17.8.1.1.

Methan (CH4) ... basis

(%mol)

(%mol) min

(%mol) max

ethan (C2H6): ... basis

(%mol)

(%mol) min

(%mol) max

propan (C3H8) ... basis

(%mol)

(%mol) min

(%mol) max

butan (C4H10) ... basis

(%mol)

(%mol) min

(%mol) max

C5/C5+: ... basis

(%mol)

min (%mol)

(%mol) max

oxygen (O2) ... basis

(%mol)

(%mol) min

(%mol) max

inaktive gasser (N2, He osv.): ... basis

(%mol)

(%mol) min

(%mol) max

3.5.4.

CO2-emissioner for motorer til tunge køretøjer

3.5.4.1.

CO2-masseemissioner (WHSC-prøvning) (dg) ... g/kWh

3.5.4.1.1.

For dobbeltbrændstofmotorer, CO2-masseemissioner, WHSC-prøvning ved dieseldrift (d) ... g/kWh

For dobbeltbrændstofmotorer, CO2-masseemissioner, WHSC-prøvning ved dobbeltbrændstofdrift (d), hvis relevant: ... g/kWh

3.5.4.2.

CO2-masseemissioner, WHTC-prøvning (dg): ... (g/kWh)

3.5.4.2.1.

For dobbeltbrændstofmotorer, CO2-masseemissioner, WHTC-prøvning ved dieseldrift (d): ... g/kWh

For dobbeltbrændstofmotorer, CO2-masseemissioner, WHTC-prøvning ved dobbeltbrændstofdrift (d): ... g/kWh

3.5.5.

Brændstofforbrug for motorer til tunge køretøjer

3.5.5.1.

Brændstofforbrug, WHTC-prøvning (dg): ... (g/kWh)

3.5.5.1.1.

For dobbeltbrændstofmotorer, brændstofforbrug, WHTC-prøvning ved dieseldrift (d) ... (g/kWh)

For dobbeltbrændstofmotorer, brændstofforbrug ved dobbeltbrændstofdrift (d) ... g/kWh

3.5.5.2.

Brændstofforbrug, WHTC-prøvning (5)
  (dg): ... (g/kWh)

3.5.5.2.1.

For dobbeltbrændstofmotorer, brændstofforbrug, WHTC-prøvning ved dieseldrift (d): ... g/kWh

For dobbeltbrændstofmotorer, brændstofforbrug, WHTC-prøvning ved dobbeltbrændstofdrift (d): ... g/kWh

3.6.

De af fabrikanten tilladte temperaturer

3.6.1.

Kølesystem

3.6.1.1.

Væskekøling, højeste temperatur ved fraløb (K)

3.6.1.2.

Luftkøling

3.6.1.2.1.

Referencepunkt:

3.6.1.2.2.

Maksimal temperatur ved referencepunkt (K)

3.6.2.

Maksimal afgangstemperatur i ladeluft fra ladeluftkøler (K)

3.6.3.

Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e) (K)

3.6.4.

Brændstoftemperatur min. (K) - maks.(K)

For dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for NG-drevne gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin

3.6.5.

Smøremidlets temperatur

min. (K) - maks.(K)

3.8.

Smøresystem

3.8.1.

Beskrivelse af systemet

3.8.1.1.

Smøremiddelbeholderens placering

3.8.1.2.

Fødesystem (ved pumpe/indsprøjtning i indsugning/blanding med brændstof osv.) (1)

3.8.2.

Smørepumpe

3.8.2.1.

Fabrikat(er)

3.8.2.2.

Type(r):

3.8.3.

Blanding med brændstof

3.8.3.1.

Procent

3.8.4.

Oliekøler: ja/nej (1)

3.8.4.1.

Tegning(er):

3.8.4.1.1.

Fabrikat(er)

3.8.4.1.2.

Type(r):

DEL 2

Væsentlige egenskaber for køretøjskomponenterne og -systemerne med hensyn til udstødningsemission

| | | Stammotor eller motortype | Medlemmer af motorfamilie: |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E |
| 3.1. | Motorfabrikant: | |
| 3.1.1. | Fabrikantens motorkode (som markeret på motoren, eller andre identifikationsformer) | | | | | | |
| 3.1.2. | Godkendelsesnummer (hvis relevant), herunder brændstofidentifikationsmærke | | | | | | |
| 3.2.2. | Brændstof | | | | | | |
| |
| 3.2.2.3. | Brændstofbeholderens påfyldningsstuds: snæver åbning/mærkat | | | | | | |
| 3.2.3. | Brændstofbeholder(e) | | | | | | |
| 3.2.3.1. | Hovedbrændstofbeholder(e) | | | | | | |
| 3.2.3.1.1. | Antal tanke og hver enkelt tanks kapacitet: | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Reservebeholder(e) til brændstof | | | | | | |
| 3.2.3.2.1. | Antal tanke og hver enkelt tanks kapacitet: | | | | | | |
| |
| 3.2.8. | Indsugningssystem | | | | | | |
| |
| 3.2.8.3.3. | Faktisk indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 %-belastning af køretøjet (kPa) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2. | Luftfilter, tegninger | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.8.4.2.2. | Type(r) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3. | Indsugningslyddæmper, tegninger | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.1. | Fabrikat(er) | | | | | | |
| 3.2.8.4.3.2. | Type(r) | | | | | | |
| 3.2.9. | Udstødningssystem | | | | | | |
| 3.2.9.2. | Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem | | | | | | |
| |
| 3.2.9.2.2. | Beskrivelse og/eller tegninger af de elementer i udstødningssystemet, som ikke er en del af motorsystemet | | | | | | |
| |
| 3.2.9.3.1. | Største tilladte udstødningsmodtryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 %-belastning (kun motorer med kompressionstænding) (kPa) | | | | | | |
| |
| 3.2.9.7. | Udstødningssystemets volumen (dm3) | | | | | | |
| 3.2.9.7.1. | Faktisk volumen af det komplette udstødningssystem (køretøjet og motorens system) (dm3) | | | | | | |
| |
| 3.2.12.2.7. | Egendiagnosesystem (OBD) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.0. | Alternativ godkendelse som defineret i punkt 2.4 i bilag 9A i dette regulativ anvendes: ja/nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.1. | OBD-systemets komponenter i køretøjet | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.2. | Eventuel fabrikanthenvisning i dokumentationspakken vedrørende montering på køretøjet af et OBD-system til en godkendt motor | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.3. | Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI) (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.7.4. | Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af grænsefladen til ekstern OBD-kommunikation (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8. | Systemer til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningers korrekte drift | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.0. | Alternativ godkendelse som defineret i punkt 2.1 i bilag 11 (11) i dette regulativ anvendes. Ja/Nej (1) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.1. | Køretøjsmonterede komponenter til systemer, der sikrer korrekt drift af de NOx-begrænsende foranstaltninger | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.2. | Aktivering af krybeindstilling:
  "funktionsbegrænsning efter genstart"/"funktionsbegrænsning efter brændstofpåfyldning"/"funktionsbegrænsning efter parkering" (12) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.3. | Eventuel fabrikanthenvisning i dokumentationspakken vedrørende montering på køretøjet af system, der sikrer korrekt drift af de NOx-begrænsende foranstaltninger på en godkendt motor | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.4. | Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af advarselssignalet (10) | | | | | | |
| 3.2.12.2.8.5. | Opvarmet/ikke-opvarmet reagensbeholder og doseringssystem (jf. punkt 2.4 i bilag 11 til dette regulativ) | | | | | | |

Stammotor eller motortype

Medlemmer af motorfamilie:

A

B

C

D

E

3.1.

Motorfabrikant:

3.1.1.

Fabrikantens motorkode (som markeret på motoren, eller andre identifikationsformer)

3.1.2.

Godkendelsesnummer (hvis relevant), herunder brændstofidentifikationsmærke

3.2.2.

Brændstof

3.2.2.3.

Brændstofbeholderens påfyldningsstuds: snæver åbning/mærkat

3.2.3.

Brændstofbeholder(e)

3.2.3.1.

Hovedbrændstofbeholder(e)

3.2.3.1.1.

Antal tanke og hver enkelt tanks kapacitet:

3.2.3.2.

Reservebeholder(e) til brændstof

3.2.3.2.1.

Antal tanke og hver enkelt tanks kapacitet:

3.2.8.

Indsugningssystem

3.2.8.3.3.

Faktisk indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 %-belastning af køretøjet (kPa)

3.2.8.4.2.

Luftfilter, tegninger

3.2.8.4.2.1.

Fabrikat(er)

3.2.8.4.2.2.

Type(r)

3.2.8.4.3.

Indsugningslyddæmper, tegninger

3.2.8.4.3.1.

Fabrikat(er)

3.2.8.4.3.2.

Type(r)

3.2.9.

Udstødningssystem

3.2.9.2.

Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem

3.2.9.2.2.

Beskrivelse og/eller tegninger af de elementer i udstødningssystemet, som ikke er en del af motorsystemet

3.2.9.3.1.

Største tilladte udstødningsmodtryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100 %-belastning (kun motorer med kompressionstænding) (kPa)

3.2.9.7.

Udstødningssystemets volumen (dm3)

3.2.9.7.1.

Faktisk volumen af det komplette udstødningssystem (køretøjet og motorens system) (dm3)

3.2.12.2.7.

Egendiagnosesystem (OBD)

3.2.12.2.7.0.

Alternativ godkendelse som defineret i punkt 2.4 i bilag 9A i dette regulativ anvendes: ja/nej (1)

3.2.12.2.7.1.

OBD-systemets komponenter i køretøjet

3.2.12.2.7.2.

Eventuel fabrikanthenvisning i dokumentationspakken vedrørende montering på køretøjet af et OBD-system til en godkendt motor

3.2.12.2.7.3.

Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af fejlindikatoren (MI) (10)

3.2.12.2.7.4.

Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af grænsefladen til ekstern OBD-kommunikation (10)

3.2.12.2.8.

Systemer til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningers korrekte drift

3.2.12.2.8.0.

Alternativ godkendelse som defineret i punkt 2.1 i bilag 11 (11) i dette regulativ anvendes. Ja/Nej (1)

3.2.12.2.8.1.

Køretøjsmonterede komponenter til systemer, der sikrer korrekt drift af de NOx-begrænsende foranstaltninger

3.2.12.2.8.2.

Aktivering af krybeindstilling:

"funktionsbegrænsning efter genstart"/"funktionsbegrænsning efter brændstofpåfyldning"/"funktionsbegrænsning efter parkering" (12)

3.2.12.2.8.3.

Eventuel fabrikanthenvisning i dokumentationspakken vedrørende montering på køretøjet af system, der sikrer korrekt drift af de NOx-begrænsende foranstaltninger på en godkendt motor

3.2.12.2.8.4.

Skriftlig beskrivelse og/eller tegning af advarselssignalet (10)

3.2.12.2.8.5.

Opvarmet/ikke-opvarmet reagensbeholder og doseringssystem (jf. punkt 2.4 i bilag 11 til dette regulativ)

---

(1)  Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, hvis flere muligheder foreligger).

(2)  Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med "?" (f.eks. ABC??123??).

(3)  Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter.

(4)  Denne værdi skal udregnes og afrundes til den nærmeste cm3.

(5)  Tolerance angives.

(6)  Bestemt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 85.

(7)  Angiv venligst højeste og laveste værdier for hver variant.

(8)  Dokumenteres, hvis der er tale om en enkelt OBD-motorfamilie, og hvis dette ikke allerede er sket i dokumentationspakkerne i punkt 3.2.12.2.7.0.4 i del 1 i bilag 1.

(9)  Brændstofforbrug for den kombinerede WHTC inklusive kold- og varmstart i overensstemmelse med bilag 12.

(10)  Dokumenteres, hvis dette ikke allerede er sket i den i punkt 3.2.12.2.7.2 i del 1 i bilag 1 nævnte dokumentation.

(11)  Punkt 2.1. i bilag 11 er forbeholdt fremtidige alternative godkendelser.

(12)  Det ikke relevante overstreges.

Tillæg til oplysningsskemaet

Oplysninger om prøvningsbetingelser

1.   Tændrør

1.1.   Fabrikat

1.2.   Type

1.3.   Gnistgabindstilling

2.   Tændspole

2.1.   Fabrikat

2.2.   Type

3.   Anvendt smøremiddel

3.1.   Fabrikat

3.2.   Type (angiv olieprocent i blandingen, hvis smøremidlet iblandes brændstoffet)

4.   Motordrevet udstyr

4.1.   Den af hjælpeudstyret/udstyret optagne effekt behøver kun bestemmes

| a) | hvis det påkrævede hjælpeudstyr/udstyr ikke er monteret på motoren, og/eller |
| --- | --- |

a)

hvis det påkrævede hjælpeudstyr/udstyr ikke er monteret på motoren, og/eller

| b) | hvis ikke påkrævet hjælpeudstyr/udstyr er monteret på motoren.

  Bemærk: Kravene til motordrevet udstyr er forskellige for emissionsprøvning og effektprøvning |
| --- | --- |

b)

hvis ikke påkrævet hjælpeudstyr/udstyr er monteret på motoren.

Bemærk: Kravene til motordrevet udstyr er forskellige for emissionsprøvning og effektprøvning

4.2.   Liste og angivelse af detaljer til identifikation

4.3.   Optaget effekt ved motorhastigheder, der gælder ved emissionsprøvning

Tabel 1

Optaget effekt ved motorhastigheder, der gælder ved emissionsprøvning

| Udstyr | Tomgang | Lav hastighed | Højhastighed | Foretrukket motorhastighed2 | n95h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pa

  Hjælpeudstyr/udstyr, der er påkrævet i henhold til bilag 4, tillæg 6 | | | | | |
| Pb

  Hjælpeudstyr/udstyr, der ikke er påkrævet i henhold til bilag 4, tillæg 6 | | | | | |

Udstyr

Tomgang

Lav hastighed

Højhastighed

Foretrukket motorhastighed2

n95h

Pa

Hjælpeudstyr/udstyr, der er påkrævet i henhold til bilag 4, tillæg 6

Pb

Hjælpeudstyr/udstyr, der ikke er påkrævet i henhold til bilag 4, tillæg 6

5.   Motorydelse (fabrikstal) (1)

5.1.   Motorens prøvningshastigheder ved emissionsprøvning, jf. bilag 4 (9) eller motorens prøvningshastigheder ved emissionsprøvning i dobbeltbrændstofdrift i henhold til bilag 4 (9)(df)

Lav motorhastighed (nlo): ... rpm

Høj motorhastighed (nhi): ... rpm

Tomgangshastighed ... rpm

Foretrukket motorhastighed ... rpm

n95h ... rpm

5.1.1.   Motorens prøvningshastigheder ved emissionsprøvning ved dieseldrift, jf. bilag 4 (9)(df)(di)

Lav hastighed (nlo) ... rpm

Høj hastighed (nhi) ... rpm

Tomgangshastighed ... rpm

Foretrukket hastighed ... rpm

n95h ... rpm

5.2.   Erklærede værdier til effektprøvning i henhold til regulativ nr. 85 eller erklærede værdier til effektprøvning ved dobbeltbrændstofdrift i henhold til regulativ 85 (df)

5.2.1.   Tomgangshastighed ... rpm

5.2.2.   Hastighed ved maks. effekt ... rpm

5.2.3.   Maksimal effekt ... kW

5.2.4.   Hastighed ved maks. drejningsmoment ... rpm

5.2.5.   Maksimalt drejningsmoment ... Nm

5.2.6.   Erklærede værdier til effektprøvning ved dieseldrift i henhold til regulativ 85 (df)(di)

5.2.6.1.   Tomgangshastighed ... rpm

5.2.6.2.   Hastighed ved maks. effekt ... rpm

5.2.6.3.   Maks. effekt ... kW

5.2.6.4.   Hastighed ved maks drejningsmoment ... rpm

5.2.6.5.   Maks. drejningsmoment ... Nm

6.   Belastningsindstilling af dynamometer (i givet fald)

6.1.   Reserveret til køretøjets karrosseritype (ikke relevant))

6.2.   Reserveret til gearkassetype (ikke relevant)

6.3.   Information om justering af dynamometer med fast effektabsorptionskurve (i givet fald)

6.3.1.   Alternativ metode for justering af dynamometer med fast effektabsorptionskurve (ja/nej (2))

6.3.2.   Intertimasse (kg):

6.3.3.   Effektiv effekt, der optages ved 80 km/h, inklusive køretøjets køretab på dynamometer (kW)

6.3.4.   Effektiv effekt, der optages ved 50 km/h, inklusive køretøjets køretab på dynamometer (kW)

6.4.   Information om justering af dynamometer med justerbar effektabsorptionskurve (i givet fald)

6.4.1.   Information om friløbstid på prøvebane

6.4.2.   Dækkenes fabrikat og type

6.4.3.   Dækstørrelse (for/bag)

6.4.4.   Dæktryk (for/bag) (kPa):

6.4.5.   Køretøjets prøvemasse inklusive fører (kg)

6.4.6   Information om friløbstid (i givet fald)

Tabel 2

Information om friløbstid på vej

| V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Gennemsnitlig korrigeret friløbs |
| --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Gennemsnitlig korrigeret friløbs

120

100

80

60

40

20

6.4.7.   Gennemsnitlig korrigeret effekt på vej (i givet fald)

Tabel 3

Gennemsnitlig korrigeret effekt på vej

| V (km/h) | CP korrigeret (kW) |
| --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

V (km/h)

CP korrigeret (kW)

120

100

80

60

40

20

7.   Prøvningsbetingelser ved OBD-prøvning

7.1.   Prøvningscyklus til kontrol af OBD-systemet:

7.2.   Antal forbehandlingscyklusser, som er anvendt før OBD-kontrolprøvningerne:

---

(1)  Motorydelse oplyses kun for stammotorer.

(2)  Det ikke relevante overstreges.

Tillæg 1

Forklarende noter til bilag 1, 2A, 2B OG 2C

| (1) | Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder foreligger). |
| --- | --- |

(1)

Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder foreligger).

| (2) | Angiv tolerancen. |
| --- | --- |

(2)

Angiv tolerancen.

| (3) | Angiv venligste højeste og laveste værdier for hver variant. |
| --- | --- |

(3)

Angiv venligste højeste og laveste værdier for hver variant.

| (4) | Dokumenteres, hvis der er tale om en enkelt OBD-motorfamilie, og hvis dette ikke allerede er sket i dokumentationspakkerne i punkt 3.2.12.2.7.0.4 i del 1 i bilag 1. |
| --- | --- |

(4)

Dokumenteres, hvis der er tale om en enkelt OBD-motorfamilie, og hvis dette ikke allerede er sket i dokumentationspakkerne i punkt 3.2.12.2.7.0.4 i del 1 i bilag 1.

| (5) | Brændstofforbrug for den kombinerede WHTC inklusive kold- og varmstart i overensstemmelse med bilag 12. |
| --- | --- |

(5)

Brændstofforbrug for den kombinerede WHTC inklusive kold- og varmstart i overensstemmelse med bilag 12.

| (6) | Dokumenteres, hvis dette ikke allerede er sket i den i punkt 3.2.12.2.7.2 i del 1 i bilag 1 nævnte dokumentation. |
| --- | --- |

(6)

Dokumenteres, hvis dette ikke allerede er sket i den i punkt 3.2.12.2.7.2 i del 1 i bilag 1 nævnte dokumentation.

| (7) | Det ikke relevante overstreges. |
| --- | --- |

(7)

Det ikke relevante overstreges.

| (8) | Oplysninger vedrørende motorydelse angives kun for stammotoren. |
| --- | --- |

(8)

Oplysninger vedrørende motorydelse angives kun for stammotoren.

| (9) | Tolerance angives. som skal være inden for ± 3 % af de af fabrikanten angivne værdier. |
| --- | --- |

(9)

Tolerance angives. som skal være inden for ± 3 % af de af fabrikanten angivne værdier.

| (a) | Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med "?" (f.eks. ABC??123??). |
| --- | --- |

(a)

Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med "?" (f.eks. ABC??123??).

| (b) | Klassificeret efter definitionerne i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), - ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2. |
| --- | --- |

(b)

Klassificeret efter definitionerne i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), - ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2.

| (c) | Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter. |
| --- | --- |

(c)

Denne værdi skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter.

| (d) | Hvis krævet af dette regulativ. |
| --- | --- |

(d)

Hvis krævet af dette regulativ.

| (df) | For dobbeltbrændstofmotorer eller -køretøjer (de i bilag 15 definerede typer). |
| --- | --- |

(df)

For dobbeltbrændstofmotorer eller -køretøjer (de i bilag 15 definerede typer).

| (dg) | Bortset fra dobbeltbrændstofmotorer eller –køretøjer (de i bilag 15 definerede typer). |
| --- | --- |

(dg)

Bortset fra dobbeltbrændstofmotorer eller –køretøjer (de i bilag 15 definerede typer).

| (dh) | For dobbeltbrændstofmotorer eller –køretøjer, overstreges den gasformige brændstoftype, der anvendes ved dobbeltdrift ikke. |
| --- | --- |

(dh)

For dobbeltbrændstofmotorer eller –køretøjer, overstreges den gasformige brændstoftype, der anvendes ved dobbeltdrift ikke.

| (di) | For type dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, type 2B og type 3B (de i bilag 15 definerede typer). |
| --- | --- |

(di)

For type dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, type 2B og type 3B (de i bilag 15 definerede typer).

| (m) | Denne værdi skal udregnes og afrundes til den nærmeste cm3. |
| --- | --- |

(m)

Denne værdi skal udregnes og afrundes til den nærmeste cm3.

| (n) | Bestemt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 85. |
| --- | --- |

(n)

Bestemt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 85.

| (p) | Punkt 2.1. i bilag 11 er forbeholdt fremtidige alternative godkendelser. |
| --- | --- |

(p)

Punkt 2.1. i bilag 11 er forbeholdt fremtidige alternative godkendelser.

---

BILAG 2 A

Meddelelse om godkendelse af en motortype eller -familie som separat teknisk enhed for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Addendum

til meddelelse nr. ... om typegodkendelse af en motortype eller -familie som separat teknisk enhed for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

1.   Yderligere oplysninger

1.1.   Følgende oplysninger gives i forbindelse med typegodkendelse af et køretøj, der er monteret med motor

1.1.1.   Motorens fabriksmærke (firmabetegnelse)

1.1.2.   Type og handelsbetegnelse(r) (eventuelt noteres forskellige udførelser)

1.1.3.   Fabrikantens kode som markeret på motoren

1.1.4.   Reservet.

1.1.5.   Motorens klasse: Diesel/benzin/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (ED95)/ethanol (E85)/dobbeltbrændstof (1)

| 1.1.5.1. | Type dobbeltbrændstofmotor: Type 1A/Type 1B/Type 2A/Type 2B/Type 3B(1) (df) |
| --- | --- |

1.1.5.1.

Type dobbeltbrændstofmotor: Type 1A/Type 1B/Type 2A/Type 2B/Type 3B(1) (df)

1.1.6.   Fabrikantens navn og adresse:

1.1.7.   Navn og adresse på fabrikantens godkendte repræsentanter (udfyldes evt.)

1.2.   Hvis den under punkt 1.1 anførte motor er typegodkendt som en separat teknisk enhed:

1.2.1.   Motorens/motorfamiliens typegodkendelsesnummer (1)

1.2.2.   Softwarekalibreringsnummer for motorens elektroniske styreenhed (ECU)

1.3.   Rubrikker som skal udfyldes i forbindelse med typegodkendelse af motor/motorfamilie (1) /som separat teknisk enhed (betegnelser som skal være overholdt ved montering af motoren på køretøjet)

1.3.1.   Maksimalt og/eller minimalt indsugningsundertryk

1.3.2.   Maksimalt tilladt modtryk

1.3.3.   Udstødningssystemets volumen

1.3.4.   Eventuelle indskrænkninger i anvendelsen

1.4.   Emissionsværdier for motoren/stammotoren (1)

Forringelsesfaktor (DF): beregnet/fastsat (1)

DF-værdier og emissioner i en eventuel WHSC-prøvning og WHTC-prøvning specificeres i nedenstående tabel

Hvis motorer prøves på andre referencebrændstoffer, gentages tabellerne for hvert prøvet referencebrændstof.

For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B og type 2B udformes tabellerne for hver prøvet driftsmåde (dobbeltbrændstofdrift og dieseldrift).

1.4.1.   WHSC-prøvning

Tabel 4

WHSC-prøvning

| WHSC-prøvning (hvis relevant) |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC | NMHC (d) | NOx | PM-masse | NH3 | PM-antal |
| | | | | | | |
| Emissioner | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM-masse
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Prøvningsresultat | | | | | | | |
| Beregnet med DF | | | | | | | |
| CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh
  Brændstofforbrug (g/kWh) (d): ... g/kWh |

WHSC-prøvning (hvis relevant)

DF

Mult/add (1)

CO

THC

NMHC (d)

NOx

PM-masse

NH3

PM-antal

Emissioner

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM-masse

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Prøvningsresultat

Beregnet med DF

CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh

Brændstofforbrug (g/kWh) (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC-prøvning

Tabel 5

WHTC-prøvning

| WHTC-prøvning |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC (d) | NMHC (d) | CH4 (d) | NOx | PM-masse | NH3 | PM-antal |
| | | | | | | | |
| Emissioner | CO
  (mg/kWh) | THC (d)
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM-masse
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Kold start | | | | | | | | |
| Varm start uden regenerering | | | | | | | | |
| Varm start med regenerering (1) | | | | | | | | |
| kr,u (mult/add) (1)
  kr,d (mult/add) (1) | | | | | | | | |
| Vægtet prøvningsresultat | | | | | | | | |
| Endeligt resultat med DF | | | | | | | | |
| CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh
  Brændstofforbrug (d): ... g/kWh |

WHTC-prøvning

DF

Mult/add (1)

CO

THC (d)

NMHC (d)

CH4 (d)

NOx

PM-masse

NH3

PM-antal

Emissioner

CO

(mg/kWh)

THC (d)

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM-masse

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Kold start

Varm start uden regenerering

Varm start med regenerering (1)

kr,u (mult/add) (1)

kr,d (mult/add) (1)

Vægtet prøvningsresultat

Endeligt resultat med DF

CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh

Brændstofforbrug (d): ... g/kWh

1.4.3.   Tomgangsprøvning

Tabel 6

Tomgangsprøvning

| Prøvning | CO-værdi
  (% vol.) | Lambda (1) | Motorhastighed
  (min–1) | Motoroljetemperatur (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontrol af lav tomgang | | Ikke relevant | | |
| Kontrol ved høj tomgang | | | | |

Prøvning

CO-værdi

(% vol.)

Lambda (1)

Motorhastighed

(min–1)

Motoroljetemperatur (°C)

Kontrol af lav tomgang

Ikke relevant

Kontrol ved høj tomgang

1.4.4.   PEMS-demonstrationsprøvning

Tabel 6a

PEMS-demonstrationsprøvning

| Køretøjstype (f.eks. M3, N3) og anvendelse (f.eks. stiv eller leddelt lastvogn, bybus) | |
| --- | --- |
| Beskrivelse af køretøjet (f.eks. køretøjsmodel, prototype) | |
| Godkendelses-/forkastelsesresultater (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | PM masse |
| Arbejdsvindue overensstemmelsesfaktor | | | | | | |
| Overensstemmelsesfaktor for CO2 massevindue | | | | | | |
| Oplysninger om kørecyklus | Urban | Landevej | Motorvej |
| Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved bykørsel, kørsel på landevej og kørsel på motorvej, jf. punkt 4.5 i bilag 8. | | | |
| Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved acceleration, deceleration, kørsel ved jævn hastighed og standsning, jf. punkt 4.5.5 i bilag 8. | | | |
| | Min. | Maks. |
| Arbejdsvindue, gennemsnitlig motoreffekt (%) | | |
| CO2-masse vinduesvarighed (s) | | |
| Arbejdsvindue: Procent gyldige vinduer | |
| Vindue for CO2-masse: Procent gyldige vinduer | |
| Brændstofforbrugets overensstemmelsesfaktor | |

Køretøjstype (f.eks. M3, N3) og anvendelse (f.eks. stiv eller leddelt lastvogn, bybus)

Beskrivelse af køretøjet (f.eks. køretøjsmodel, prototype)

Godkendelses-/forkastelsesresultater (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

PM masse

Arbejdsvindue overensstemmelsesfaktor

Overensstemmelsesfaktor for CO2 massevindue

Oplysninger om kørecyklus

Urban

Landevej

Motorvej

Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved bykørsel, kørsel på landevej og kørsel på motorvej, jf. punkt 4.5 i bilag 8.

Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved acceleration, deceleration, kørsel ved jævn hastighed og standsning, jf. punkt 4.5.5 i bilag 8.

Min.

Maks.

Arbejdsvindue, gennemsnitlig motoreffekt (%)

CO2-masse vinduesvarighed (s)

Arbejdsvindue: Procent gyldige vinduer

Vindue for CO2-masse: Procent gyldige vinduer

Brændstofforbrugets overensstemmelsesfaktor

1.5.   Effektmåling

1.5.1.   Motoreffekt målt på prøvebænk

Tabel 7

Motoreffekt målt på prøvebænk

| Motorhastighed (rpm) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Målt brændstoftilførsel, g/h | | | | | | | |
| Målt drejningsmoment (Nm) | | | | | | | |
| Målt effekt (kW) | | | | | | | |
| Barometertryk (kPa) | | | | | | | |
| Vandamptryk (kPa) | | | | | | | |
| Indsugningsluftens temperatur (K) | | | | | | | |
| Effektkorrektionsfaktor | | | | | | | |
| Korrigeret effekt (kW) | | | | | | | |
| Hjælpeeffekt (kW) (1) | | | | | | | |
| Nettoeffekt (kW) | | | | | | | |
| Nettodrejningsmoment (Nm) | | | | | | | |
| Korrigeret specifikt brændstofforbrug (g/kWh) | | | | | | | |

Motorhastighed (rpm)

Målt brændstoftilførsel, g/h

Målt drejningsmoment (Nm)

Målt effekt (kW)

Barometertryk (kPa)

Vandamptryk (kPa)

Indsugningsluftens temperatur (K)

Effektkorrektionsfaktor

Korrigeret effekt (kW)

Hjælpeeffekt (kW) (1)

Nettoeffekt (kW)

Nettodrejningsmoment (Nm)

Korrigeret specifikt brændstofforbrug (g/kWh)

1.5.2.   Yderligere oplysninger

1.6.   Særlige bestemmelser

1.6.1.   Meddelelse af godkendelse for køretøjer til udførsel (se punkt 13.4.1 i dette regulativ)

| 1.6.1.1. | Godkendelser meddelt for køretøjer til udførsel, jf. punkt 1.6.1.: ja/nej |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Godkendelser meddelt for køretøjer til udførsel, jf. punkt 1.6.1.: ja/nej

| 1.6.1.2. | Giv en beskrivelse af meddelte godkendelser i punkt 1.6.1.1, herunder ændringsserien for dette regulativ og det niveau af emissionsforskrifter, som godkendelsen vedrører |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Giv en beskrivelse af meddelte godkendelser i punkt 1.6.1.1, herunder ændringsserien for dette regulativ og det niveau af emissionsforskrifter, som godkendelsen vedrører

1.6.2.   Meddelelse af godkendelse for ibrugtagne køretøjer (se punkt 13.4.2 i dette regulativ)

| 1.6.2.1. | Godkendelser meddelt for udskiftningsmotorer til ibrugtagne køretøjer, jf. punkt 1.6.2.: ja/nej |
| --- | --- |

1.6.2.1.

Godkendelser meddelt for udskiftningsmotorer til ibrugtagne køretøjer, jf. punkt 1.6.2.: ja/nej

| 1.6.2.2. | Giv en beskrivelse af meddelte godkendelser i punkt 1.6.2.1, herunder ændringsserien for dette regulativ og det niveau af emissionsforskrifter, som godkendelsen vedrører |
| --- | --- |

1.6.2.2.

Giv en beskrivelse af meddelte godkendelser i punkt 1.6.2.1, herunder ændringsserien for dette regulativ og det niveau af emissionsforskrifter, som godkendelsen vedrører

1.7.   Alternative godkendelser (se bilag 9A, punkt 2.4)

1.7.1.   Alternative godkendelser meddelt, jf. punkt 1.7.: ja/nej

1.7.2.   Giv en beskrivelse af alternative typegodkendelser, jf. 1.7.1.

---

BILAG 2 B

Meddelelse om godkendelse af en køretøjstype med en godkendt motor for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 2C

Meddelelse om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Addendum

til meddelelse nr. ... om typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår emission af forurenende stoffer i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

1.   Yderligere oplysninger

1.1.   Følgende oplysninger gives i forbindelse med typegodkendelse af et køretøj, der er monteret med motor

1.1.1.   Motorens fabriksmærke (firmabetegnelse)

1.1.2.   Type og handelsbetegnelse(r) (eventuelt noteres forskellige udførelser)

1.1.3.   Fabrikantens kode som markeret på motoren

1.1.4.   Køretøjsklasse

1.1.5.   Motorens klasse: Diesel/benzin/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/ethanol (ED95)/ethanol (E85)/dobbeltbrændstof (1)

1.1.5.1.   Type dobbeltbrændstofmotor: Type 1A/Type 1B/Type 2A/Type 2B/Type 3B (1) (df)

1.1.6.   Fabrikantens navn og adresse:

1.1.7.   Navn og adresse på fabrikantens godkendte repræsentanter (udfyldes evt.)

1.2.   Køretøj

1.2.1.   Motorens/motorfamiliens typegodkendelsesnummer (1)

1.2.2.   Softwarekalibreringsnummer for motorens elektroniske styreenhed (ECU)

1.3.   Rubrikker som skal udfyldes i forbindelse med typegodkendelse af motor/motorfamilie (1) (betingelser, som skal være overholdt ved montering af motoren på køretøjet)

1.3.1.   Maksimalt og/eller minimalt indsugningsundertryk

1.3.2.   Maksimalt tilladt modtryk

1.3.3.   Udstødningssystemets volumen

1.3.4.   Eventuelle indskrænkninger i anvendelsen

1.4.   Emissionsværdier for motoren/stammotoren (1)

Forringelsesfaktor (DF): beregnet/fastsat (1)

DF-værdier og emissioner i en eventuel WHSC-prøvning og WHTC-prøvning specificeres i nedenstående tabel

Hvis motorer prøves på andre referencebrændstoffer, gentages tabellerne for hvert prøvet referencebrændstof.

For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B og type 2B udformes tabellerne for hver prøvet driftsmåde (dobbeltbrændstofdrift og dieseldrift).

1.4.1.   WHSC-prøvning

Tabel 4

WHSC-prøvning

| WHSC-prøvning (hvis relevant): |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC | NMHC (d) | NOx | PM-masse | NH3 | PM-antal |
| | | | | | | |
| Emissioner | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM-masse
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Prøvningsresultat | | | | | | | |
| Beregnet med DF | | | | | | | |
| CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh
  Brændstofforbrug (d): ... g/kWh |

WHSC-prøvning (hvis relevant):

DF

Mult/add (1)

CO

THC

NMHC (d)

NOx

PM-masse

NH3

PM-antal

Emissioner

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM-masse

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Prøvningsresultat

Beregnet med DF

CO2-emissioner (masseemission i g/kWh) (d): ... g/kWh

Brændstofforbrug (d): ... g/kWh

1.4.2.   WHTC-prøvning

Tabel 5

WHTC-prøvning

| WHTC-prøvning |
| --- |
| DF
  Mult/add (1) | CO | THC (d) | NMHC (d) | CH4 (d) | NOx | PM-masse | NH3 | PM-antal |
| | | | | | | | |
| Emissions | CO
  (mg/kWh) | THC (d)
  (mg/kWh) | NMHC (d)
  (mg/kWh) | CH4 (d)
  (mg/kWh) | NOx

  (mg/kWh) | PM-masse
  (mg/kWh) | NH3

  ppm | PM-antal
  (#/kWh) |
| Kold start | | | | | | | | |
| Varm start uden regenerering | | | | | | | | |
| Varm start med regenerering (1) | | | | | | | | |
| kr,u

  (mult/add) (1)
  kr,d

  (mult/add) (1) | | | | | | | | |
| Vægtet prøvningsresultat | | | | | | | | |
| Endeligt resultat med DF | | | | | | | | |
| CO2 emissioner (masseemission) (d): ... g/kWh
  Brændstofforbrug (d): ... g/kWh |

WHTC-prøvning

DF

Mult/add (1)

CO

THC (d)

NMHC (d)

CH4 (d)

NOx

PM-masse

NH3

PM-antal

Emissions

CO

(mg/kWh)

THC (d)

(mg/kWh)

NMHC (d)

(mg/kWh)

CH4 (d)

(mg/kWh)

NOx

(mg/kWh)

PM-masse

(mg/kWh)

NH3

ppm

PM-antal

(#/kWh)

Kold start

Varm start uden regenerering

Varm start med regenerering (1)

kr,u

(mult/add) (1)

kr,d

(mult/add) (1)

Vægtet prøvningsresultat

Endeligt resultat med DF

CO2 emissioner (masseemission) (d): ... g/kWh

Brændstofforbrug (d): ... g/kWh

1.4.3.   Tomgangsprøvning

Tabel 6

Tomgangsprøvning

| Prøvning | CO-værdi
  (% vol.) | Lambda (1) | Motorhastighed
  (min–1) | Motoroljetemperatur
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontrol af lav tomgang | | Ikke relevant | | |
| Kontrol ved høj tomgang | | | | |

Prøvning

CO-værdi

(% vol.)

Lambda (1)

Motorhastighed

(min–1)

Motoroljetemperatur

(°C)

Kontrol af lav tomgang

Ikke relevant

Kontrol ved høj tomgang

1.4.4.   PEMS-demonstrationsprøvning

Tabel 6a

PEMS-demonstrationsprøvning

| Køretøjstype (f.eks. M3, N3) og anvendelse (f.eks. stiv eller leddelt lastvogn, bybus) | |
| --- | --- |
| Beskrivelse af køretøjet (f.eks. køretøjsmodel, prototype) | |
| Godkendelses-/forkastelsesresultater (7) | CO | THC | NMHC | CH4 | NOx | PM masse |
| Arbejdsvindue overensstemmelsesfaktor | | | | | | |
| Overensstemmelsesfaktor for CO2 massevindue | | | | | | |
| Oplysninger om kørecyklus | Urban | Landevej | Motorvej |
| Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved bykørsel, kørsel på landevej og kørsel på motorvej, jf. punkt 4.5 i bilag 8. | | | |
| Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved acceleration, deceleration, kørsel ved jævn hastighed og standsning, jf. punkt 4.5.5 i bilag 8. | | | |
| | Min. | Maks. |
| Arbejdsvindue, gennemsnitlig motoreffekt (%) | | |
| CO2-masse vinduesvarighed (s) | | |
| Arbejdsvindue: Procent gyldige vinduer | |
| Vindue for CO2-masse: Procent gyldige vinduer | |
| Brændstofforbrugets overensstemmelsesfaktor | |

Køretøjstype (f.eks. M3, N3) og anvendelse (f.eks. stiv eller leddelt lastvogn, bybus)

Beskrivelse af køretøjet (f.eks. køretøjsmodel, prototype)

Godkendelses-/forkastelsesresultater (7)

CO

THC

NMHC

CH4

NOx

PM masse

Arbejdsvindue overensstemmelsesfaktor

Overensstemmelsesfaktor for CO2 massevindue

Oplysninger om kørecyklus

Urban

Landevej

Motorvej

Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved bykørsel, kørsel på landevej og kørsel på motorvej, jf. punkt 4.5 i bilag 8.

Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved acceleration, deceleration, kørsel ved jævn hastighed og standsning, jf. punkt 4.5.5 i bilag 8.

Min.

Maks.

Arbejdsvindue, gennemsnitlig motoreffekt (%)

CO2-masse vinduesvarighed (s)

Arbejdsvindue: Procent gyldige vinduer

Vindue for CO2-masse: Procent gyldige vinduer

Brændstofforbrugets overensstemmelsesfaktor

1.5.   Effektmåling

1.5.1.   Motoreffekt målt på prøvebænk

Tabel 7

Motoreffekt målt på prøvebænk

| Motorhastighed (rpm) | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Målt brændstoftilførsel, g/h | | | | | | | |
| Målt drejningsmoment (Nm) | | | | | | | |
| Målt effekt (kW) | | | | | | | |
| Barometertryk (kPa) | | | | | | | |
| Vandamptryk (kPa) | | | | | | | |
| Indsugningsluftens temperatur (K) | | | | | | | |
| Effektkorrektionsfaktor | | | | | | | |
| Korrigeret effekt (kW) | | | | | | | |
| Korrigeret effekt (kW) (1) | | | | | | | |
| Nettoeffekt (kW) | | | | | | | |
| Nettodrejningsmoment (Nm) | | | | | | | |
| Korrigeret specifikt brændstofforbrug (g/kWh) | | | | | | | |

Motorhastighed (rpm)

Målt brændstoftilførsel, g/h

Målt drejningsmoment (Nm)

Målt effekt (kW)

Barometertryk (kPa)

Vandamptryk (kPa)

Indsugningsluftens temperatur (K)

Effektkorrektionsfaktor

Korrigeret effekt (kW)

Korrigeret effekt (kW) (1)

Nettoeffekt (kW)

Nettodrejningsmoment (Nm)

Korrigeret specifikt brændstofforbrug (g/kWh)

1.5.2.   Yderligere oplysninger

1.6.   Særlige bestemmelser

1.6.1.   Meddelelse af godkendelse for køretøjer til udførsel (se punkt 13.4.1 i dette regulativ)

1.6.1.1.   Godkendelser meddelt for køretøjer til udførsel, jf. punkt 1.6.1.: ja/nej

1.6.1.2.   Giv en beskrivelse af meddelte godkendelser i punkt 1.6.1.1, herunder ændringsserien for dette regulativ og det niveau af emissionsforskrifter, som godkendelsen vedrører

1.7.   Alternative godkendelser (se bilag 9A, punkt 2.4)

1.7.1.   Alternative godkendelser meddelt, jf. punkt 1.7.: ja/nej (2)

1.7.2.   Giv en beskrivelse af alternative typegodkendelser, jf. 1.7.1.

---

BILAG 3

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

På det godkendelsesmærke, der udstedes og påføres et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, skal typegodkendelsesnummeret ledsages af et bogstav fra tabellen i tabel 1 i dette bilag, der viser, hvilken klasse og kategori godkendelsen er begrænset til. Desuden skal godkendelsesmærket ligeledes indeholde et eller flere tegn, som angiver den pågældende motortype, og som tildeles i henhold til tabel 2 i dette bilag.

I dette bilag beskrives udformningen af dette mærke, og der gives eksempler på dets opbygning.

Nedenstående skematiske fremstilling viser mærkningens generelle layout, proportioner og indhold. Tallenes og bogstavernes betydning forklares, og der angives også kilder til bestemmelse af tilsvarende alternativer for hver godkendelse.

Image

Eksempel 1

For dielseldrevne motorer med kompressionstænding (B7)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor eller et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende motor- eller et køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06, med godkendelsesnummer 2439. Bogstavet efter godkendelsesnummeret angiver den fase af krav, der er beskrevet i tabel 1 (i dette tilfælde fase A). Derudover anvendes et særligt suffiks efter det nationale symbol (og over regulativnummeret), som angiver motortypen, jf. tabel 2 (i dette tilfælde "D" for diesel).

Eksempel 2

For ethanoldrevne (ED95) motorer med kompressionstænding

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor eller et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende motor- eller et køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06, med godkendelsesnummer 2439. Bogstavet efter godkendelsesnummeret angiver den fase af krav, der er beskrevet i tabel 1 (i dette tilfælde fase B). Derudover anvendes et særligt suffiks efter det nationale symbol (og over regulativnummeret), som angiver motortypen, jf. tabel 2 (i dette tilfælde "ED" ethanol (ED95)).

Eksempel 3

For naturgasdrevne motorer med styret tænding

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor eller et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende motor- eller et køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06, med godkendelsesnummer 2439. Bogstavet efter godkendelsesnummeret angiver den fase af krav, der er beskrevet i tabel 1 (i dette tilfælde fase C). Derudover anvendes et særligt suffiks efter det nationale symbol (og over regulativnummeret), som angiver det brændstof, der skal anvendes, jf. 4.12.3.3.6 i dette regulativ (i dette tilfælde HLt).

Eksempel 4

LPG-drevne motorer med styret tænding

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, der er påmonteret en motor eller et køretøj i overensstemmelse med punkt 4 i dette regulativ, angiver, at den pågældende motor- eller et køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06, med godkendelsesnummer 2439. Bogstavet efter godkendelsesnummeret angiver den fase af krav, der er beskrevet i tabel 1 (i dette tilfælde fase C). Derudover anvendes et særligt suffiks efter det nationale symbol (og over regulativnummeret), som angiver motortypen, jf. tabel 2 (i dette tilfælde "Q" for LPG).

Eksempel 5

Image

Ovenstående godkendelsesmærke påført en HL-naturgasdevet motor/køretøj viser, at den pågældende motor-/køretøjstype er godkendt i Sverige (E5) i henhold til regulativ nr. 49 (i dette tilfælde fase C) og regulativ nr. 85. De to første cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 49 på godkendelsesdatoen indeholdt ændringsserie 06, og at regulativ nr. 85 forelå i sin oprindelige version. (1)

Tabel 1

Bogstaver, der henviser til krav til OBD-systemer og SCR-systemer

| Tegn | NOx OTL (2) | PM OTL (3) | Reagenskvalitet og -forbrug | Yderligere OBD-overvågningsenheder (4) | Gennemførelsesdatoer: nye typer | Dato, hvor typegodkendelsen udløber |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A (5) | Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A | Overvågning af funktionsdygtighed (6) | Indfasning (7) | Ikke relevant | Ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 til R49 | 1. september 2014 |
| B (5) | Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A | Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 i bilag 9A | Indfasning (7) | Ikke relevant | 1. september 2014 | 31. december 2016 |
| C | Rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 og 2 i bilag 9A | Rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 og 2 i bilag 9A | Generelt (8) | Ja | 31. december 2015 | |

Tegn

NOx OTL (2)

PM OTL (3)

Reagenskvalitet og -forbrug

Yderligere OBD-overvågningsenheder (4)

Gennemførelsesdatoer: nye typer

Dato, hvor typegodkendelsen udløber

A (5)

Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A

Overvågning af funktionsdygtighed (6)

Indfasning (7)

Ikke relevant

Ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 06 til R49

1. september 2014

B (5)

Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 og 2 i bilag 9A

Rækken "indfasningsperiode" i tabel 1 i bilag 9A

Indfasning (7)

Ikke relevant

1. september 2014

31. december 2016

C

Rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 og 2 i bilag 9A

Rækken "generelle forskrifter" i tabel 1 og 2 i bilag 9A

Generelt (8)

Ja

31. december 2015

Tabel 2

Motortypekoder til godkendelsesmærker

| Motortype | Kode |
| --- | --- |
| Dieseldrevet motor med kompressionstænding | D |
| Ethanoldrevet (ED95) motor med kompressionstænding | ED |
| Ethanoldrevet (E85) motor med styret tænding | E85 |
| Benzindrevet motor med styret tænding | P |
| LPG-drevet motor med styret tænding | Q |
| Naturgasdrevet motor med styret tænding | Se punkt 4.12.3.3.6 i dette regulativ |
| Dobbeltbrændstofmotorer | Se punkt 4.12.3.3.7. i dette regulativ |

Motortype

Kode

Dieseldrevet motor med kompressionstænding

D

Ethanoldrevet (ED95) motor med kompressionstænding

ED

Ethanoldrevet (E85) motor med styret tænding

E85

Benzindrevet motor med styret tænding

P

LPG-drevet motor med styret tænding

Q

Naturgasdrevet motor med styret tænding

Se punkt 4.12.3.3.6 i dette regulativ

Dobbeltbrændstofmotorer

Se punkt 4.12.3.3.7. i dette regulativ

---

(1)  Regulativ nr. 85 er kun givet som eksempel.

(2)  Forskrifterne for overvågning af "NOx OTL" (OBD-grænseværdien for NOx), jf. tabel 1 og 2 i bilag 9A.

(3)  Forskrifterne for overvågning af "PM OTL" (OBD-grænseværdien for partikler), jf. tabel 1 i bilag 9A.

(4)  Forskrifter vedrørende planlægning og gennemførelse af overvågningsteknikker i henhold til punkt 2.3.1.2 og 2.3.1.2.1 i bilag 9A.

(5)  Under indfasningsperioden, omhandlet i punkt 4.10.7 i dette regulativ, fritages fabrikanten for at afgive den erklæring, der kræves i henhold til punkt 6.4.1 bilag 9A

(6)  Forskrifterne vedrørende "overvågning af funktionsdygtighed", jf. punkt 2.3.2.2 i bilag 9A.

(7)  Forskrifterne vedrørende reagenskvalitet og -forbrug ved "indfasning", jf. punkt 7.1.1.1 og 8.4.1.1 i bilag 11.

(8)  De "generelle" forskrifter vedrørende reagenskvalitet og -forbrug, jf. punkt 7.1.1 og 8.4.1 i bilag 11.

---

BILAG 4

PRØVNINGSFORSKRIFTER

1.   INDLEDNING

Dette bilag er baseret på den globalt harmoniserede certificering for motorer til tunge køretøjer "world-wide harmonized heavy-duty certification" (WHDC, global teknisk forskrift nr. 4)

2.   RESERVERET (1)

3.   DEFINITIONER, SYMBOLER OG FORKORTELSER

3.1   Definitioner

I dette regulativ forstås ved:

3.1.1.   "angiven maksimaleffekt (Pmax)": den maksimale effekt i "kW EF" (nettoeffekt) som angivet af fabrikanten i ansøgningen om typegodkendelse

3.1.2.   "forsinkelsestid": det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t10), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. For så vidt angår gasformige komponenter er dette normalt den målte komponents transporttid fra prøvetagningssonden til detektoren.

3.1.3.   "forskydning": forskellen mellem måleinstrumentets nulpunktsrespons og dets relative respons før og efter en emissionsprøvning.

3.1.4.   "fuldstrømsfortyndingsmetode": en proces, hvor den samlede udstødningsstrøm blandes med fortynder, før en fraktion af den fortyndende udstødningsstrøm udskilles til analyse

3.1.5.   "høj hastighed (nhi)": den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt.

3.1.6.   "lav hastighed (nlo)": den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 55 % af den angivne maksimaleffekt

3.1.7.   "maksimaleffekt (Pmax)": den maksimale effekt i kW som angivet af fabrikanten.

3.1.8.   "hastighed ved maksimalt drejningsmoment": den motorhastighed, ved hvilken der opnås det maksimale drejningsmoment som foreskrevet af fabrikanten

3.1.9.   "normaliseret drejningsmoment": motorens drejningsmoment i procent, normaliseret til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende motorhastighed

3.1.10.   "førerkrav": førerens input med henblik på kontrol af motorydelsen. Føreren kan være en person (manual betjening) eller en regulator

(automatisk betjening), der mekanisk eller elektronisk sender et input med krav om motorydelse. Input kan komme fra en speederpedal eller et speedersignal, fra en gasspjældsreguleringsarm eller et gasspjældsreguleringssignal, fra en brændstofreguleringsarm eller et brændstofreguleringssignal, fra en hastighedskontrolarm eller et hastighedskontrolsignal eller fra en regulatorindstilling eller et regulatorindstillingssignal.

3.1.11.   "Delstrømsfortyndingssystem: en proces, hvor en del af den samlede udstødningsstrøm udskilles og blandes med en passende mængde fortynder før partikeludskillelsesfilteret.

3.1.12.   "Stationær prøvningscyklus med ramper": en prøvningscyklus med en sekvens af stationære motorprøvningsmodi med defineret hastigheds- og drejningsmomentkriterier og definerede ramper mellem disse modi (WHSC).

3.1.13.   "Mærkehastighed": den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation.

3.1.14.   "Responstid": forskellen i tid mellem en ændring i den komponent, der skal måles, i dennes referencepunkt og en systemrespons på 90 % af den endelige aflæsning (t90), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunkt, hvorved ændringen i den målte komponent er mindst 60 % af fuld skalavisning (FS) og finder sted inden for mindre end 0,1 sekund. Systemets responstid omfatter systemets forsinkelsestid og dets stigningstid.

3.1.15.   "Stigningstid": den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t90 – t10).

3.1.16.   "Respons på kalibreringsgas": gennemsnitsrespons på en kalibreringsgas inden for et tidsrum på 30 sekunder.

3.1.17.   "Specifikke emissioner": masseemissioner udtrykt i g/kWh.

3.1.18.   "Prøvningscyklus": en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (WHSC-prøvning) og i transient funktionsmåde (WHTC-prøvning).

3.1.19.   "Transformationstid": det tidsrum der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t50), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. Transformationstiden anvendes i forbindelse med indbyrdes justering af signalet fra forskellige måleinstrumenter.

3.1.20.   "Transient prøvningscyklus": en prøvningscyklus med en sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier, der skifter relativt hurtigt med tiden (WHTC).

3.1.21.   "Nulpunktsrespons": gennemsnitsrespons på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af 30 sekunder.

Figur 1

Definition af systemrespons

3.2.   Almindelige symboler

| Symbol | Enhed | Udtryk |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Regressionens hældning |
| a
  0 | — | regressionens skæring med y-aksen |
| A/F
  st | — | støkiometrisk luft/brændstofforhold |
| c | ppm/% vol. | Koncentrering |
| c
  d | ppm/% vol. | Koncentration på tør basis |
| c
  w | ppm/% vol. | Koncentration på våd basis |
| cb | ppm/% vol. | Baggrundskoncentration |
| C
  d | — | Udledningskoefficient for SSV |
| c
  gas | ppm/% vol. | Koncentrationen af gaskomponenter |
| | Partikler pr. cm3 | Gennemsnitlig koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. cm3 |
| cs,i | Partikler pr. cm3 | En separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa) |
| d | m | Diameter |
| di | | Partiklernes elektriske mobilitetsdiameter (30, 50 eller 100 nm) |
| d
  V | m | Venturiens halsdiamter |
| D
  0 | m3/s | PDP-kalibreringens skæring |
| D | — | Fortyndingsfaktor |
| Δt | s | Tidsinterval |
| e | | Antallet af partikler emitteret pr. kWh |
| e
  gas | g/kWh | Specifik emission af gaskomponenter |
| e
  PM | g/kWh | Specifik partikelemission |
| e
  r | g/kWh | Specifik emission under regenerering |
| e
  w | g/kWh | Vægtet specifik emission |
| E
  CO2 | % | CO2-dæmpning af NOx-analysator |
| E
  E | % | Virkningsgrad for ethan |
| E
  H2O | % | Vanddæmpning af NOx-analysator |
| E
  M | % | Virkningsgrad for methan |
| E
  NOx | % | Virkningsgrad for NOx-konverter |
| f | Hz | Dataindsamlingsfrekvens |
| f
  a | — | Laboratoriets atmosfærefaktor |
| F
  s | — | Støkiometrisk koefficient |
| | — | Reduktionsfaktor for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, der er specifikke for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen |
| H
  a | g/kg | Indsugningsluftens absolutte fugtindhold |
| H
  d | g/kg | Absolut fugtindhold i fortynderen |
| i | — | Indeks, som angiver en øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz) |
| k | — | Kalibreringsfaktor til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 til k i ovenstående ligning |
| k
  c | — | Carbonspecifik faktor |
| k
  f,d | m3/kg brændstof | Tillægsvolumen for tør udstødning |
| k
  f,w | m3/kg brændstof | Tillægsvolumen for våd udstødning |
| k
  h,D | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med kompressionstænding |
| k
  h,G | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med styret tænding |
| kr | | regenereringsjusteringen i henhold til punkt 6.6.2, eller i tilfælde af motorer uden efterbehandlingssystemer med periodisk regenerering kr= 1 |
| k
  r,d | — | Regenereringsjusteringsfaktor (nedad) |
| k
  r,u | — | Regenereringsjusteringsfaktor (opad) |
| k
  w,a | — | Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis |
| k
  w,d | — | Omregningsfaktor for fortynder fra tør til våd basis |
| k
  w,e | — | Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| k
  w,r | — | Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| K
  V | — | CFV-kalibreringsfunktion |
| λ | — | Luftoverskudskoefficient |
| mb | mg | Masse af opsamlede partikler fra fortynder |
| m
  d | kg | Masse af fortynderprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver |
| m
  d | kg | Samlet masse af fortyndet udstødningsgas i løbet af cyklussen |
| m
  edf | kg | Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen |
| m
  ew | kg | Samlet masse af udstødningsgas i løbet af cyklussen |
| mex | kg | Total masse af fortyndet udstødningsgas udtrukket fra fortyndingstunnelen til prøveudtagning af partikelantal |
| m
  f | mg | Partikeludskillelsesfiltermasse |
| m
  gas | g | Masse af gasemissioner i hele prøvningscyklussen |
| mp | mg | Masse af opsamlede partikler |
| m
  PM | g | Masse af partikelemissioner i hele prøvningscyklussen |
| mPM,corr | g/prøvning | Partikelmasse korrigeret for udtrækning af partikelantalprøveudtagningsstrøm |
| m
  se | kg | Udstødningsprøvens masse i hele prøvningscyklussen |
| m
  sed | kg | Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen |
| m
  sep | kg | Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler |
| m
  ew | kg | Den sekundære fortynders masse |
| M | Nm | Moment |
| M
  a | g/mol | Indsugningsluftens molmasse |
| M
  d | g/mol | Fortynderens molmasse |
| M
  e | g/mol | Udstødningens molmasse |
| M
  f | Nm | Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres |
| M
  gas | g/mol | Gaskomponenternes molmasse |
| M
  r | Nm | Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres |
| N | — | Antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen |
| n | — | Antal målinger |
| nr | — | Antal målinger med regenerering |
| n | min–1 | Motorens omdrejningshastighed |
| n
  hi | min–1 | Høj motorhastighed |
| n
  lo | min–1 | Lav motorhastighed |
| n
  pref | min–1 | Foretrukket motorhastighed |
| n
  p | r/s | PDP-pumpens hastighed |
| Ncold | — | Det samlede antal partikler emitteret i løbet af den kolde WHTC-prøvningscyklus |
| Ncold | — | Det samlede antal partikler emitteret i løbet af den varme WHTC-prøvningscyklus |
| Nin | | Opstrøms partikelantalkoncentration |
| Nout | | Nedstrøms partikelantalkoncentration |
| p
  a | kPa | Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft |
| p
  b | kPa | Totalt atmosfæretryk |
| p
  d | kPa | Mætningsdamptryk af fortynder |
| p
  p | kPa | Absolut tryk |
| p
  r | kPa | Vanddamptryk efter kølebad |
| p
  s | kPa | Tørt atmosfæretryk |
| P | KW | Effekt |
| P
  f | KW | Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres |
| P
  r | KW | Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres |
| qex | kg/s | Massestrømshastighed af partikelantalprøveudtagning |
| q

  mad | kg/s | Indsugningsluftens massestrømshastighed, tør basis |
| q

  maw | kg/s | Indsugningsluftens massestrømshastighed, våd basis |
| q

  mCe | kg/s | Carbons massestrømshastighed i den ufortyndede udstødning |
| q

  mCf | kg/s | Carbons massestrømshastighed ind i motoren |
| q

  mCp | kg/s | Carbons massestrømshastighed i delstrømsfortyndingssystemet |
| q

  mdew | kg/s | Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| q

  mdw | kg/s | Massestrøm af fortynder, våd basis |
| q

  medf | kg/s | Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| q

  mew | kg/s | Massestrøm af udstødningsgas, våd basis |
| q

  mex | kg/s | Massestrømshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen |
| q

  mf | kg/s | Massestrøm af brændstof |
| q

  mp | kg/s | Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem |
| qsw | kg/s | Massestrømshastighed tilbageledt til fortyndingstunnel for at kompensere for udtrækning af partikelantalprøveudtagning |
| q

  vCVS | m3/s | CVS-volumenhastighed |
| q

  vs | dm3/min | Udstødningsanalysesystemets strømningshastighed |
| q

  vt | cm3/min | Sporgassens strømningshastighed |
| r2 | — | Determinationskoefficient |
| r
  d | — | Fortyndingsforhold |
| r
  D | — | Diameterforholdet for SSV |
| r
  h | — | FID's responsfaktor for carbonhydrider |
| r
  m | — | FID's responsfaktor for methanol |
| r
  p | — | Trykforhold for SSV |
| r
  s | — | Gennemsnitlig prøvetagningskoefficient |
| s | | Standardafvigelse |
| ρ | kg/m3 | Massefylde |
| ρ
  e | kg/m3 | Udstødningsgassens massefylde |
| σ | — | Standardafvigelse |
| T | K | Absolut temperatur |
| T
  a | K | Absolut temperatur af indsugningsluft |
| t | s | Tid |
| t
  10 | s | Tid mellem trinformigt input og 10 % af endelig aflæsning |
| t
  50 | s | Tid mellem trinformigt input og 50 % af endelig aflæsning |
| t
  90 | s | Tid mellem trinformigt input og 90 % af endelig aflæsning |
| u | — | Forhold mellem massefylde (eller molarmasse) for gaskomponenter og udstødningsgas divideret med 1,000 |
| V
  0 | m3/r | PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning |
| V
  s | dm3 | Udstødningsanalyseenhedens systemvolumen |
| W
  act | kWh | Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus |
| Wact,cold | kWh | Det faktiske arbejde i den kolde WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6 |
| Wact, hot | kWh | Det faktiske arbejde i den varme WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6 |
| W
  ref | kWh | Referencearbejde udført i prøvningscyklus |
| X
  0 | m3/r | PDP-kalibreringsfunktion |

Symbol

Enhed

Udtryk

a
  1

—

Regressionens hældning

a
  0

—

regressionens skæring med y-aksen

A/F
  st

—

støkiometrisk luft/brændstofforhold

c

ppm/% vol.

Koncentrering

c
  d

ppm/% vol.

Koncentration på tør basis

c
  w

ppm/% vol.

Koncentration på våd basis

cb

ppm/% vol.

Baggrundskoncentration

C
  d

—

Udledningskoefficient for SSV

c
  gas

ppm/% vol.

Koncentrationen af gaskomponenter

Formula

Partikler pr. cm3

Gennemsnitlig koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. cm3

cs,i

Partikler pr. cm3

En separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa)

d

m

Diameter

di

Partiklernes elektriske mobilitetsdiameter (30, 50 eller 100 nm)

d
  V

m

Venturiens halsdiamter

D
  0

m3/s

PDP-kalibreringens skæring

D

—

Fortyndingsfaktor

Δt

s

Tidsinterval

e

Antallet af partikler emitteret pr. kWh

e
  gas

g/kWh

Specifik emission af gaskomponenter

e
  PM

g/kWh

Specifik partikelemission

e
  r

g/kWh

Specifik emission under regenerering

e
  w

g/kWh

Vægtet specifik emission

E
  CO2

%

CO2-dæmpning af NOx-analysator

E
  E

%

Virkningsgrad for ethan

E
  H2O

%

Vanddæmpning af NOx-analysator

E
  M

%

Virkningsgrad for methan

E
  NOx

%

Virkningsgrad for NOx-konverter

f

Hz

Dataindsamlingsfrekvens

f
  a

—

Laboratoriets atmosfærefaktor

F
  s

—

Støkiometrisk koefficient

Formula

—

Reduktionsfaktor for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, der er specifikke for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen

H
  a

g/kg

Indsugningsluftens absolutte fugtindhold

H
  d

g/kg

Absolut fugtindhold i fortynderen

i

—

Indeks, som angiver en øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz)

k

—

Kalibreringsfaktor til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 til k i ovenstående ligning

k
  c

—

Carbonspecifik faktor

k
  f,d

m3/kg brændstof

Tillægsvolumen for tør udstødning

k
  f,w

m3/kg brændstof

Tillægsvolumen for våd udstødning

k
  h,D

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med kompressionstænding

k
  h,G

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx for motorer med styret tænding

kr

regenereringsjusteringen i henhold til punkt 6.6.2, eller i tilfælde af motorer uden efterbehandlingssystemer med periodisk regenerering kr= 1

k
  r,d

—

Regenereringsjusteringsfaktor (nedad)

k
  r,u

—

Regenereringsjusteringsfaktor (opad)

k
  w,a

—

Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis

k
  w,d

—

Omregningsfaktor for fortynder fra tør til våd basis

k
  w,e

—

Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

k
  w,r

—

Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

K
  V

—

CFV-kalibreringsfunktion

λ

—

Luftoverskudskoefficient

mb

mg

Masse af opsamlede partikler fra fortynder

m
  d

kg

Masse af fortynderprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver

m
  d

kg

Samlet masse af fortyndet udstødningsgas i løbet af cyklussen

m
  edf

kg

Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen

m
  ew

kg

Samlet masse af udstødningsgas i løbet af cyklussen

mex

kg

Total masse af fortyndet udstødningsgas udtrukket fra fortyndingstunnelen til prøveudtagning af partikelantal

m
  f

mg

Partikeludskillelsesfiltermasse

m
  gas

g

Masse af gasemissioner i hele prøvningscyklussen

mp

mg

Masse af opsamlede partikler

m
  PM

g

Masse af partikelemissioner i hele prøvningscyklussen

mPM,corr

g/prøvning

Partikelmasse korrigeret for udtrækning af partikelantalprøveudtagningsstrøm

m
  se

kg

Udstødningsprøvens masse i hele prøvningscyklussen

m
  sed

kg

Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen

m
  sep

kg

Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler

m
  ew

kg

Den sekundære fortynders masse

M

Nm

Moment

M
  a

g/mol

Indsugningsluftens molmasse

M
  d

g/mol

Fortynderens molmasse

M
  e

g/mol

Udstødningens molmasse

M
  f

Nm

Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres

M
  gas

g/mol

Gaskomponenternes molmasse

M
  r

Nm

Moment optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres

N

—

Antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen

n

—

Antal målinger

nr

—

Antal målinger med regenerering

n

min–1

Motorens omdrejningshastighed

n
  hi

min–1

Høj motorhastighed

n
  lo

min–1

Lav motorhastighed

n
  pref

min–1

Foretrukket motorhastighed

n
  p

r/s

PDP-pumpens hastighed

Ncold

—

Det samlede antal partikler emitteret i løbet af den kolde WHTC-prøvningscyklus

Ncold

—

Det samlede antal partikler emitteret i løbet af den varme WHTC-prøvningscyklus

Nin

Opstrøms partikelantalkoncentration

Nout

Nedstrøms partikelantalkoncentration

p
  a

kPa

Mætningsdamptryk af motorens indsugningsluft

p
  b

kPa

Totalt atmosfæretryk

p
  d

kPa

Mætningsdamptryk af fortynder

p
  p

kPa

Absolut tryk

p
  r

kPa

Vanddamptryk efter kølebad

p
  s

kPa

Tørt atmosfæretryk

P

KW

Effekt

P
  f

KW

Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal monteres

P
  r

KW

Effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres

qex

kg/s

Massestrømshastighed af partikelantalprøveudtagning

q

  mad

kg/s

Indsugningsluftens massestrømshastighed, tør basis

q

  maw

kg/s

Indsugningsluftens massestrømshastighed, våd basis

q

  mCe

kg/s

Carbons massestrømshastighed i den ufortyndede udstødning

q

  mCf

kg/s

Carbons massestrømshastighed ind i motoren

q

  mCp

kg/s

Carbons massestrømshastighed i delstrømsfortyndingssystemet

q

  mdew

kg/s

Massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis

q

  mdw

kg/s

Massestrøm af fortynder, våd basis

q

  medf

kg/s

Ækvivalent massestrøm af fortyndet udstødningsgas, våd basis

q

  mew

kg/s

Massestrøm af udstødningsgas, våd basis

q

  mex

kg/s

Massestrømshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen

q

  mf

kg/s

Massestrøm af brændstof

q

  mp

kg/s

Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem

qsw

kg/s

Massestrømshastighed tilbageledt til fortyndingstunnel for at kompensere for udtrækning af partikelantalprøveudtagning

q

  vCVS

m3/s

CVS-volumenhastighed

q

  vs

dm3/min

Udstødningsanalysesystemets strømningshastighed

q

  vt

cm3/min

Sporgassens strømningshastighed

r2

—

Determinationskoefficient

r
  d

—

Fortyndingsforhold

r
  D

—

Diameterforholdet for SSV

r
  h

—

FID's responsfaktor for carbonhydrider

r
  m

—

FID's responsfaktor for methanol

r
  p

—

Trykforhold for SSV

r
  s

—

Gennemsnitlig prøvetagningskoefficient

s

Standardafvigelse

ρ

kg/m3

Massefylde

ρ
  e

kg/m3

Udstødningsgassens massefylde

σ

—

Standardafvigelse

T

K

Absolut temperatur

T
  a

K

Absolut temperatur af indsugningsluft

t

s

Tid

t
  10

s

Tid mellem trinformigt input og 10 % af endelig aflæsning

t
  50

s

Tid mellem trinformigt input og 50 % af endelig aflæsning

t
  90

s

Tid mellem trinformigt input og 90 % af endelig aflæsning

u

—

Forhold mellem massefylde (eller molarmasse) for gaskomponenter og udstødningsgas divideret med 1,000

V
  0

m3/r

PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning

V
  s

dm3

Udstødningsanalyseenhedens systemvolumen

W
  act

kWh

Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus

Wact,cold

kWh

Det faktiske arbejde i den kolde WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6

Wact, hot

kWh

Det faktiske arbejde i den varme WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6

W
  ref

kWh

Referencearbejde udført i prøvningscyklus

X
  0

m3/r

PDP-kalibreringsfunktion

3.3.   Symboler og forkortelser for brændstofsammensætning

| w
  ALF | brændstoffets hydrogenindhold (% masse) |
| --- | --- |
| w
  BET | brændstoffets carbonindhold (% masse) |
| w
  GAM | brændstoffets svovlindhold (% masse) |
| w
  DEL | brændstoffets nitrogenindhold (% masse) |
| w
  EPS | brændstoffets oxygenindhold (% masse) |
| α | molforhold for hydrogen (H/C) |
| γ | molforhold for svovl (S/C) |
| δ | molforhold for nitrogen (N/C) |
| ε | molforhold for oxygen (O/C) |

w
  ALF

brændstoffets hydrogenindhold (% masse)

w
  BET

brændstoffets carbonindhold (% masse)

w
  GAM

brændstoffets svovlindhold (% masse)

w
  DEL

brændstoffets nitrogenindhold (% masse)

w
  EPS

brændstoffets oxygenindhold (% masse)

α

molforhold for hydrogen (H/C)

γ

molforhold for svovl (S/C)

δ

molforhold for nitrogen (N/C)

ε

molforhold for oxygen (O/C)

for et brændstof CHαO
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   Symboler og forkortelser for kemiske komponenter

| C1 | Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom |
| --- | --- |
| CH4 | Methan |
| C2H6 | Ethan |
| C3H8 | Propan |
| CO | Carbonmonoxid |
| CO2 | Carbondioxid |
| DOP | Dioctylphtalat |
| HC | Carbonhydrider |
| H2O | Vand |
| NMHC | Andre carbonhydrider end methan |
| NOx | Nitrogenoxider |
| NO | Nitrogenoxid |
| NO2 | Nitrogendioxid |
| PM | Partikler |

C1

Carbonhydridækvivalent med ét kulstofatom

CH4

Methan

C2H6

Ethan

C3H8

Propan

CO

Carbonmonoxid

CO2

Carbondioxid

DOP

Dioctylphtalat

HC

Carbonhydrider

H2O

Vand

NMHC

Andre carbonhydrider end methan

NOx

Nitrogenoxider

NO

Nitrogenoxid

NO2

Nitrogendioxid

PM

Partikler

3.5.   Forkortelser

| CFV | Critical Flow Venturi (Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)) |
| --- | --- |
| CLD | Chemiluminescent Detector (Kemiluminescensdetektor) |
| CVS | Constant Volume Sampling (prøvetagning med konstant volumen) |
| deNOx | NOx-efterbehandlingssystem |
| EGR | Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation) |
| ET | Fordampningsrør (ET) |
| FID | Flame Ionization Detector (flammeiondetektor) |
| FTIR | Fouriertransformation infrarød analysator |
| GC | Gas Chromatograph (gaskromatograf) |
| HCLD | Heated Chemiluminescent Detector (opvarmet kemiluminescensdetektor) |
| HFID | Heated Flame Ionization Detector (opvarmet flammeiondetektor) |
| LDS | Spektrometret laserdiode |
| LPG | Liquefied Petroleum Gas (autogas). |
| NDIR | Non-Dispersive Infrared (Analyzer) (ikke-dispersiv infrarødanalysator) |
| NG | Naturgas |
| NMC | Non-Methane Cutter (enhed til ikke-methan-afskæring) |
| OT | Afledningsrør |
| PDP | Positive Displacement Pump (fortrængningspumpe) |
| % FS | Per cent of full scale (% af fuld skalaudslag) |
| PCF | Partikelpræklassifikator |
| PFS | Partial Flow System (delstrømssystem) |
| PNC | Partikelantaltællerens |
| PND | Partikelantalfortynder |
| PTS | - particle transfer system |
| PTT | Partikeloverførselsrør |
| SSV | Subsonic Venturi (subsonisk venturi) |
| VGT | Variable Geometry Turbine (turbine med variabel geometri) |
| VPR | Flygtige partikler |
| WHSC | Verdensomspændende harmoniserede stationære cyklus |
| WHTC | Verdensplan harmoniserede ikke-stationær cyklus |

CFV

Critical Flow Venturi (Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi))

CLD

Chemiluminescent Detector (Kemiluminescensdetektor)

CVS

Constant Volume Sampling (prøvetagning med konstant volumen)

deNOx

NOx-efterbehandlingssystem

EGR

Exhaust gas recirculation (udstødningsrecirkulation)

ET

Fordampningsrør (ET)

FID

Flame Ionization Detector (flammeiondetektor)

FTIR

Fouriertransformation infrarød analysator

GC

Gas Chromatograph (gaskromatograf)

HCLD

Heated Chemiluminescent Detector (opvarmet kemiluminescensdetektor)

HFID

Heated Flame Ionization Detector (opvarmet flammeiondetektor)

LDS

Spektrometret laserdiode

LPG

Liquefied Petroleum Gas (autogas).

NDIR

Non-Dispersive Infrared (Analyzer) (ikke-dispersiv infrarødanalysator)

NG

Naturgas

NMC

Non-Methane Cutter (enhed til ikke-methan-afskæring)

OT

Afledningsrør

PDP

Positive Displacement Pump (fortrængningspumpe)

% FS

Per cent of full scale (% af fuld skalaudslag)

PCF

Partikelpræklassifikator

PFS

Partial Flow System (delstrømssystem)

PNC

Partikelantaltællerens

PND

Partikelantalfortynder

PTS

- particle transfer system

PTT

Partikeloverførselsrør

SSV

Subsonic Venturi (subsonisk venturi)

VGT

Variable Geometry Turbine (turbine med variabel geometri)

VPR

Flygtige partikler

WHSC

Verdensomspændende harmoniserede stationære cyklus

WHTC

Verdensplan harmoniserede ikke-stationær cyklus

4.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

Motorsystemet skal være udformet, konstrueret og samlet på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette bilag i sin levetid, som defineret i dette regulativ, herunder når den er monteret på køretøjet.

5.   YDELSESKRAV

5.1.   Emission af forurenende gasser og partikler

Emissionen af forurenende gasser og partikler fra motoren skal bestemmes i WHTC- og WHSC-prøvningscyklusserne som beskrevet i punkt 7. Målesystemerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2 og specifikationerne i punkt 9.3. (måling af gasemissioner), punkt 9.4. (måling af partikler) og i tillæg 2 til dette bilag.

Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den typegodkendende myndighed, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i henhold til punkt 5.1.1.

5.1.1.   Ækvivalens

Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af 7 par (eller flere) stikprøver af det betragtede system og et af systemerne i dette bilag.

Med "resultater" menes de specifikke, vægtede emissionsværdier målt under prøvningscyklussen. Korrelationsundersøgelsen, skal udføres på samme laboratorium og prøvningscelle og på samme motor, og skal helst finde sted sideløbende. Ækvivalensen af stikprøveparrenes gennemsnit bestemmes ved hjælp af den i tillæg 3, punkt A.3.3 beskrevne F-test- og t-teststatistik, som er registreret under de ovenfor beskrevne laboratorie-, prøvningscelle- og motordriftsforhold. Udsving skal bestemmes i overensstemmelse med ISO 5725 og elimineres fra databasen. De systemer, der anvendes til korrelationsundersøgelse, skal godkendes af den typegodkendende myndighed.

5.2.   Motorfamilie

5.2.1.   Generelt

En motorfamilie er karakteriseret ved dens konstruktionsparametre. Disse skal være fælles for alle motorer i familien. Motorfabrikanten kan bestemme, hvilke motorer der tilhører en motorfamilie, når blot de kriterier, der er anført i punkt 5.2.3, opfyldes. Motorfamilien skal godkendes af den typegodkendende myndighed. Fabrikanten skal levere den typegodkendende myndighed fyldestgørende oplysninger om emissionsniveauerne for medlemmerne af motorfamilien.

5.2.2.   Særlige tilfælde

I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene. Dette skal tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til emissioner fra udstødningen indgår i samme motorfamilie. Disse tilfælde skal identificeres af fabrikanten og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

I tilfælde af anordninger eller karakteristika, der ikke er anført i punkt 5.2.3, men som har stor indflydelse på emissionsniveauet, skal sådant udstyr identificeres af fabrikanten ud fra god teknisk praksis og meddeles den typegodkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

Ud over de parametre, der er anført i punkt 5.2.3, kan fabrikanten indføre yderligere kriterier, der gør det muligt at definere en motorfamilie af mere begrænset omfang. Disse parametre skal ikke nødvendigvis være parametre, der har indflydelse på emissionsniveauet.

5.2.3.   Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

5.2.3.1.   Forbrændingscyklus:

| a) | totakts |
| --- | --- |

a)

totakts

| b) | firtakts |
| --- | --- |

b)

firtakts

| c) | drejestempelmotor |
| --- | --- |

c)

drejestempelmotor

| d) | andre. |
| --- | --- |

d)

andre.

5.2.3.2.   Cylindernes konfiguration

5.2.3.2.1.   Cylindernes placering i blokken

| a) | V |
| --- | --- |

a)

V

| b) | række |
| --- | --- |

b)

række

| c) | radial |
| --- | --- |

c)

radial

| d) | andet (F, W osv.). |
| --- | --- |

d)

andet (F, W osv.).

5.2.3.2.2.   Cylindernes relative placering

Motorer med samme blok kan tilhøre samme familie, hvis deres boringsmål (centrum til centrum) er de samme.

5.2.3.3.   Vigtigste kølemiddel

| a) | luft |
| --- | --- |

a)

luft

| b) | vand |
| --- | --- |

b)

vand

| c) | olie. |
| --- | --- |

c)

olie.

5.2.3.4.   De enkelte cylindres slagvolumen

5.2.3.4.1.   Motor med et enhedsslagvolumen < 0,75 dm3

For at motorer med et enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumen for de enkle cylindre ikke være over 15 % af slagvolumen for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien.

5.2.3.4.2.   Motor med et enhedsslagvolumen < 0,75 dm3

For at motorer med et enhedsslagvolumen på < 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumenet for de enkle cylindre ikke være over 30 % af slagvolumenet for det største individuelle cylinderslagvolumen i familien.

5.2.3.4.3.   Motorer med andre enhedsslagvolumengrænser

Motorer med et individuelt slagvolumen, der overskrider grænserne fastsat i punkt 5.2.3.4.1 og 5.2.3.4.2, kan anses for at høre til den samme familie med godkendelse af den typegodkendende myndighed. Godkendelsen skal baseres på tekniske elementer (beregninger, simulationer, forsøgsresultater osv.), der viser, at overskridelsen af grænserne ikke har nogen signifikant indflydelse på udstødningsemissionerne.

5.2.3.5.   Luftindtagstype

| a) | naturlig indsugning |
| --- | --- |

a)

naturlig indsugning

| b) | trykladet |
| --- | --- |

b)

trykladet

| c) | trykladet med ladeluftkøler. |
| --- | --- |

c)

trykladet med ladeluftkøler.

5.2.3.6.   Brændstoftype

| a) | diesel |
| --- | --- |

a)

diesel

| b) | naturgas (NG) |
| --- | --- |

b)

naturgas (NG)

| c) | flydende gas (LPG) |
| --- | --- |

c)

flydende gas (LPG)

| d) | ethanol. |
| --- | --- |

d)

ethanol.

5.2.3.7.   Type forbrændingskammer

| a) | åbent kammer |
| --- | --- |

a)

åbent kammer

| b) | delt kammer |
| --- | --- |

b)

delt kammer

| c) | andre typer. |
| --- | --- |

c)

andre typer.

5.2.3.8.   Tændingstype

| a) | styret tænding |
| --- | --- |

a)

styret tænding

| b) | kompressionstænding. |
| --- | --- |

b)

kompressionstænding.

5.2.3.9.   Ventiler og porte

| a) | Opbygning |
| --- | --- |

a)

Opbygning

| b) | Antal ventiler pr. cylinder. |
| --- | --- |

b)

Antal ventiler pr. cylinder.

5.2.3.10.   Type brændstoftilførsel

| a) | flydende brændstoftilførsel






  i) | pumpe og (højtryks) ledning og indsprøjtningsdyse |
| --- | --- | --- |

a)

flydende brændstoftilførsel

i)

pumpe og (højtryks) ledning og indsprøjtningsdyse

| ii) | in-line- eller fordelerpumpe |
| --- | --- |

ii)

in-line- eller fordelerpumpe

| iii) | enhedspumpe eller enhedsdyse |
| --- | --- |

iii)

enhedspumpe eller enhedsdyse

| iv) | common rail |
| --- | --- |

iv)

common rail

| v) | karburator(er) |
| --- | --- |

v)

karburator(er)

| vi) | andet. |
| --- | --- |

vi)

andet.

| b) | type brændstoftilførsel for gas






  i) | gasformig |
| --- | --- | --- |

b)

type brændstoftilførsel for gas

i)

gasformig

| ii) | flydende |
| --- | --- |

ii)

flydende

| iii) | blandeenheder |
| --- | --- |

iii)

blandeenheder

| iv) | andet |
| --- | --- |

iv)

andet

| c) | andre typer |
| --- | --- |

c)

andre typer

5.2.3.11.   Forskellige anordninger

| a) | recirkulation af udstødningsgas (EGR) |
| --- | --- |

a)

recirkulation af udstødningsgas (EGR)

| b) | vandindsprøjtning |
| --- | --- |

b)

vandindsprøjtning

| c) | lufttilførsel |
| --- | --- |

c)

lufttilførsel

| d) | andet. |
| --- | --- |

d)

andet.

5.2.3.12.   Elektronisk styrestrategi

Tilstedeværelse eller fravær af en elektronisk styreenhed (ECU) på motoren anses for at være et grundlæggende familiekriterium.

Hvis der er tale om elektronisk styrede motorer, skal fabrikanten redegøre for de tekniske elementer, der forklarer samlingen af de pågældende motorer i samme familie, dvs. grundene til at de pågældende motorer kan forventes at opfylde samme krav med hensyn til emissioner.

Disse elementer kan være beregninger, simulationer, skøn, beskrivelse af indsprøjtningsparametre, forsøgsresultater osv.

Eksempler på styrede karakteristika er:

| a) | tidsjustering |
| --- | --- |

a)

tidsjustering

| b) | indsprøjtningstryk |
| --- | --- |

b)

indsprøjtningstryk

| c) | multiple indsprøjtninger |
| --- | --- |

c)

multiple indsprøjtninger

| d) | ladetryk |
| --- | --- |

d)

ladetryk

| e) | VGT |
| --- | --- |

e)

VGT

| f) | EGR. |
| --- | --- |

f)

EGR.

5.2.3.13.   Systemer til efterbehandling af udstødningsgassen

Følgende anordningers funktion og kombination anses for tilhørskriterier til en motorfamilie:

| a) | oxidationskatalysator |
| --- | --- |

a)

oxidationskatalysator

| b) | 3-vejskatalysator |
| --- | --- |

b)

3-vejskatalysator

| c) | deNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel) |
| --- | --- |

c)

deNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel)

| d) | andre deNOx-systemer |
| --- | --- |

d)

andre deNOx-systemer

| e) | partikelfilter med passiv regenerering |
| --- | --- |

e)

partikelfilter med passiv regenerering

| f) | partikelfilter med aktiv regenerering |
| --- | --- |

f)

partikelfilter med aktiv regenerering

| g) | andre partikelfiltre |
| --- | --- |

g)

andre partikelfiltre

| h) | Andre anordninger. |
| --- | --- |

h)

Andre anordninger.

Når en motor er blevet certificeret uden efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, kan den, når den udstyres med en oxidationskatalysator, indgå i samme motorfamilie, hvis den ikke kræver andre brændstofspecifikationer.

Hvis den kræver særlige specifikationer (f.eks. partikelfiltre, der kræver særlige tilsætningsmidler i brændstoffet for at sikre regenereringsprocessen), skal afgørelsen om at lade motoren indgå i samme familie baseres på tekniske elementer meddelt af fabrikanten. Disse elementer skal vise, at det forventede emissionsniveau for motoren forsynet med oxidationskatalysator overholder de samme grænseværdier som en motor, der ikke er udstyret med en sådan katalysator.

Når en motor er blevet certificeret med efterbehandlingssystem, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, hvis stammotor er udstyret med samme efterbehandlingssystem, kan den, når den ikke er monteret uden efterbehandlingssystem, ikke indgå i samme motorfamilie.

5.2.4.   Valg af stammotor

5.2.4.1.   Motorer med kompressionstænding

Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, skal stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden.

5.2.4.2.   Motorer med styret tænding

Når motorfamilien er blevet accepteret af den typegodkendende myndighed, skal stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet største slagvolumen. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:

| a) | højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt |
| --- | --- |

a)

højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt

| b) | mest avancerede tændingsindstilling |
| --- | --- |

b)

mest avancerede tændingsindstilling

| c) | laveste recirkulationshastighed for udstødningen. |
| --- | --- |

c)

laveste recirkulationshastighed for udstødningen.

5.2.4.3.   Bemærkninger vedrørende valg af stammotor

Den typegodkendende myndighed kan konkludere, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved afprøvning af yderligere motorer. Hvis dette er tilfældet, skal motorfabrikanten fremsende de oplysninger, der er nødvendige for at bestemme, hvilke motorer i familien, der med sandsynlighed har de højeste emissionsniveauer.

Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan tænkes at påvirke emissionen af forurenende stoffer, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.

Hvis motorer i familien opfylder samme emissionsværdier over forskellige levetidsperioder, skal der tages hensyn til dette ved udvælgelsen af stammotoren.

6.   PRØVNINGSBETINGELSER

6.1.   Laboratorieundersøgelser

Indsugningsluftens absolutte temperatur (Ta) måles i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (ps) måles i kPa, og parameteren fa bestemmes efter følgende anvisninger. På flercylindrede motorer med flere separate grupper af indsugningsmanifolder, f.eks. V-motorer, måles gennemsnitstemperaturen for de separate grupper. Parameteren f
  a skal meddeles sammen med undersøgelsesresultaterne. For at opnå bedre repeterbarhed og reproducerbarhed for undersøgelsesresultaterne anbefales det, at parameteren f
  a er således, at: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Motorer med kompressionstænding
  Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning: | (1) |
| --- | --- | --- |

a)

Motorer med kompressionstænding

Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:

Formula

(1)

Turboladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| b) | Motorer med styret tænding: | (3) |
| --- | --- | --- |

b)

Motorer med styret tænding:

Formula

(3)

6.2.   Motorer med køling af motorens indgangsluft

Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet af fabrikanten. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).

Anvendes laboratorietestsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige±5 K fra den maksimale ladelufttemperatur som angivet af fabrikanten. Ladeluftkølerens kølemiddeltemperatur og strømningshastighed ved ovennævnte indstillingspunkt må ikke ændres under prøvningscyklussen, medmindre dette medfører en urepræsentativ overkøling af ladeluften. Ladeluftens volumen skal baseres på god teknisk praksis og skal være repræsentativ for produktionsmotorens montering efter ibrugtagning. Laboratorietestsystemet skal være udformet med henblik på minimering af akkumuleringen af kondensat. Akkumuleret kondensat skal udtømmes og alle udtømningsdræn lukkes fuldstændigt før emissionsprøvning.

Hvis motorens fabrikant har specificeret grænser for trykfald i ladeluftkølesystemet, skal det sikres, at trykfaldet i ladeluftkølesystemet ved de af fabrikanten specificerede betingelser er begrænset til de af fabrikanten angivne grænseværdier. Trykfaldet måles på de af fabrikanten angivne steder.

6.3.   Motoreffekt

Grundlaget for specifik emissionsmåling er som fastlagt i overensstemmelse med punkt 6.3.1 til 6.3.5 motoreffekt og udført arbejde.

6.3.1.   Motorens montering

Motoren prøves med det i tillæg 6 anførte hjælpeudstyr.

Hvis hjælpeudstyret ikke monteres som foreskrevet, bestemmes den optagne effekt i overensstemmelse med punkt 6.3.2 til 6.3.5.

6.3.2.   Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved emissionsprøvningen

Hvis det er uhensigtsmæssigt at installere det i henhold til tillæg 6 til dette bilag krævede hjælpeudstyr på prøvebænken, bestemmes den af udstyret optagne effekt og subtraheres fra den målte motoreffekt (referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt) over hele motorens WHTC-hastighedsområde og ved WHSC's prøvningshastigheder.

6.3.3.   Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøvningen

Hvis det ikke er muligt at afmontere det i henhold til tillæg 6 til dette bilag krævede hjælpeudstyr, bestemmes den af udstyret optagne effekt og lægges til den målte motoreffekt (referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt) over hele motorens WHTC-hastighedsområde og ved WHSC's prøvningshastigheder. Udgør denne værdi mere end 3% af den maksimale effekt ved prøvningshastigheden, skal dette påvises til den typegodkendende myndighed.

6.3.4.   Bestemmelse af effekt optaget af hjælpeudstyr

Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes, hvis:

| a) | det i henhold til tillæg 6 til dette bilag krævede hjælpeudstyr ikke er monteret på motoren
  og/eller |
| --- | --- |

a)

det i henhold til tillæg 6 til dette bilag krævede hjælpeudstyr ikke er monteret på motoren

og/eller

| b) | det hjælpeudstyr, der ikke kræves i henhold til tillæg 6 til dette bilag, er monteret på motoren. |
| --- | --- |

b)

det hjælpeudstyr, der ikke kræves i henhold til tillæg 6 til dette bilag, er monteret på motoren.

Værdierne for effekt optaget af hjælpeudstyr og målings-/beregningsmetoderne til bestemmelse af effekt optaget af hjælpeudstyr skal forelægges motorens fabrikant for hele prøvningscyklussernes driftsområde og godkendt af den typegodkendende myndighed.

6.3.5.   Motorens udførte arbejde

Beregningen af referencearbejde udført og faktisk arbejde udført (jf. punkt 7.4.8 og 7.8.6) baseres på motoreffekten, jf. punkt 6.3.1. I dette tilfælde har Pf og Pr i ligning 4 værdien nul, og P er lig med Pm.

Hvis der er monteret hjælpeudstyr i henhold til punkt 6.3.2 og/eller 6.3.3, anvendes den af udstyret optagne effekt til korrektion af hver enkelt øjeblikkelig effektværdi Pm,i, i prøvningscyklussen som følger:

| | (4) |
| --- | --- |

Formula

(4)

hvor:

| Pm,i | er den målte motoreffekt i kW |
| --- | --- |
| Pf,i | er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i kW |
| Pr,i | er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal afmonteres, i kW. |

Pm,i

er den målte motoreffekt i kW

Pf,i

er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i kW

Pr,i

er effekten optaget af det hjælpeudstyr, der skal afmonteres, i kW.

6.4.   Motorens luftindtag

Der skal anvendes et motorluftindtagssystem eller et laboratorietestsystem med en indsnævring, der højst afviger ±300 Pa fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten for et rent luftfilter ved mærkehastighed og fuld belastning. Indsnævringens statiske differentialtryk måles på et sted, der angives af fabrikanten.

6.5.   Motorernes udstødningsrør

Der skal anvendes et udstødningssystem eller et laboratorietestsystem med et modtryk i udstødningssystemet, der højst afviger 80-100 procent fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten ved mærkehastighed og fuld belastning. Hvis den maksimale indsnævring er på 5 kPa eller mindre, skal indstillingen ikke være mindre end 1,0 kPa fra maksimum. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i punkt 9.3.10 og 9.3.11.

6.6.   Motor med system til efterbehandling af udstødningen

Hvis motoren er forsynet med et system til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes, eller som angivet af fabrikanten, i mindst fire rørdiametre opstrøms for den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandling af udstødningen skal være den samme som i køretøjsarrangementet eller inden for de afstandsspecifikationer, fabrikanten har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. For variable-restriction efterbehandlingsanordninger, defineres den maksimale udstødningsindsnævring ved den efterbehandlingstilstand (degreening/aldring og regenerering/ladeniveau), der foreskrives af fabrikanten. Hvis den maksimale indsnævring er på 5 kPa eller mindre, skal indstillingen ikke være mindre end 1,0 kPa fra maksimum. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.

De under prøvningscyklussen målte emissioner skal være repræsentative for emissionerne i praksis. Er motoren forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, der forbruger et reagens, skal det reagens, der anvendes til alle prøvningerne, der er opgivet af fabrikanten.

Motorer, der er udstyret med efterbehandlingssystemer med kontinuerlig regenerering, kræves der ikke en særlig prøvningsprocedure, men regenereringsprocessen skal godtgøres i henhold til punkt 6.6.1.

For motorer, der er udstyret med efterbehandlingssystemer til en periodisk regenerering, jf. punkt 6.6.2, justeres emissionsresultaterne således, at der tages højde for regenereringsbegivenhederne. I dette tilfælde afhænger middelværdierne for emission af regenereringsbegivenhedernes frekvens og den brøkdel af prøvningsforløbet, hvor regenerering forekommer.

6.6.1.   Kontinuerlig regenerering

Emissionerne måles på et efterbehandlingssystem, der er stabiliseret med henblik på repeterbar emissionsadfærd. Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under WHTC-varmstartsprøvningen, og fabrikanten skal angive de normale betingelser, under hvilke regenerering finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet, osv.).

For at påvise, at regenereringsprocessen er kontinuerlig, skal der gennemføres mindst 3 WHTC-varmstartsprøvninger. Med henblik på denne demonstration skal motoren varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1 og henstå jf. punkt 7.6.3, hvorefter den første WHTC-varmstartsprøvning gennemføres. Efterfølgende varmstartsprøvninger gennemføres efter henstand jf. punkt 7.6.3. Under prøvningerne skal udstødningstemperatur og -tryk registreres (temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtryk i udstødningssystemet, osv.).

Hvis de betingelser, der er angivet af fabrikanten, forekommer under prøvninger, og resultaterne af de tre (eller flere) WHTC-varmstartsprøvninger ikke har en spredning på mere end ± 25 % eller 0,005 g/kWh, afhængigt af hvad der er højest, anses efterbehandlingssystemet for at være af typen med kontinuerlig regenerering, og de generelle bestemmelser i punkt 7.6. (WHTC) og punkt 7.7. (WHSC) finder anvendelse.

Hvis efterbehandlingen af udstødningen har en sikkerhedsarbejdsmodus, der skifter til en periodisk regenereringsmodus, skal den kontrolleres i overensstemmelse med punkt 6.6.2. I dette særlige tilfælde kan emissionsgrænserne overskrides og vil i så fald ikke blive vægtet.

6.6.2.   Periodisk regenerering

Ved efterbehandling af udstødningen baseret på en periodisk regenereringsproces måles emissionerne i mindst tre WHTC-varmstartsprøvninger - én med regenerering og de to andre uden regenerering - på et stabiliseret efterbehandlingssystem, og resultaterne vægtes i overensstemmelse med ligning 5.

Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under WHTC-varmstartsprøvningen. Motoren kan være udstyret med en omskifter, der kan forhindre eller tillade regenereringsprocessen, forudsat at denne operation ikke har indflydelse på den oprindelige kalibrering af motoren.

Fabrikanten skal angive de normale parameterbetingelser, under hvilke regenereringsprocessen finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet) og dennes varighed. Fabrikanten skal også oplyse regenereringsfrekvensen i form af antallet af prøvninger, hvor regenerering forekommer, i sammenligning med antallet af prøvninger uden regenerering. Den nøjagtige procedure til bestemmelse af frekvensen skal være baseret på eksisterende data på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn og aftales med den typegodkendende eller certificerende myndighed.

Fabrikanten leverer et efterbehandlingssystem, der er blevet ladet for at opnå regenerering under en WHTC-prøvning. Med henblik på denne demonstration skal motoren varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1 og henstå jf. punkt 7.6.3, og WHTC-varmstartsprøvningen påbegyndes. Regenerering må ikke finde sted i løbet af motorens opvarmningsfase.

Middelværdier for emissioner mellem regenereringsfaserne bestemmes ud fra den aritmetiske middelværdi af resultaterne (g/kWh) af flere WHTC-varmstartsprøvninger foretaget med omtrent ens intervaller. Der skal foretages mindst én WHTC-varmstartsprøvning så kort tid som muligt før en regenereringsprøvning og én WHTC-varmstartsprøvning umiddelbart efter en regenereringsprøvning. Alternativt kan fabrikanten levere data, der påviser, at emissionerne forbliver konstante (±25 % eller 0,005 g/kWh, alt efter hvad der er størst) mellem regenereringsfaserne. I dette tilfælde kan emissionerne fra en enkelt WHTC-varmstartsprøvning anvendes.

Under regenereringsprøvningen registreres alle de data, der er nødvendige for at detektere regeneration (CO- eller NOx-emissioner, temperatur før og efter efterbehandlingssystemet, modtrykket i udstødningssystemet osv.).

Under regenereringsprøvningen kan de gældende emissionsgrænser overskrides.

Prøvningsproceduren er vist skematisk i figur 2.

Figur 2

Periodisk regenerering

WHTC-varmstartsemissionerne vægtes som følger:

| | (5) |
| --- | --- |

Formula

(5)

hvor:

| n | er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger uden regenerering |
| --- | --- |
| nr | er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger med regenerering (mindst én prøvning) |
| | er den gennemsnitlige specifikke emission uden regenerering, g/kWh |
| | er den gennemsnitlige specifikke emission med regenerering, g/kWh |

n

er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger uden regenerering

nr

er antallet af WHTC-varmstartsprøvninger med regenerering (mindst én prøvning)

Formula

er den gennemsnitlige specifikke emission uden regenerering, g/kWh

Formula

er den gennemsnitlige specifikke emission med regenerering, g/kWh

Med hensyn til bestemmelsen af Formula gælder følgende:

| a) | Hvis regenerering kræver mere end en WHTC-varmstart, udføres der konsekutive WHTC-varmstartsprøvninger, og emissionen måles fortsat uden henstand (soak) og uden, at motoren slukkes, indtil regenereringen er fuldført, og gennemsnittet for WHTC-varmstartsprøvningerne kan beregnes. |
| --- | --- |

a)

Hvis regenerering kræver mere end en WHTC-varmstart, udføres der konsekutive WHTC-varmstartsprøvninger, og emissionen måles fortsat uden henstand (soak) og uden, at motoren slukkes, indtil regenereringen er fuldført, og gennemsnittet for WHTC-varmstartsprøvningerne kan beregnes.

| b) | Hvis regenerering fuldføres i løbet af en WHTC-varmstartsprøvning, skal hele prøvningen fuldføres. |
| --- | --- |

b)

Hvis regenerering fuldføres i løbet af en WHTC-varmstartsprøvning, skal hele prøvningen fuldføres.

Efter aftale med den typegodkendende myndighed kan regenereringsjusteringsfaktorer anvendes enten multiplikativt (c) eller additivt (d) efter en grundig teknisk analyse.

| c) | De multiplikative justeringsfaktorer beregnes således:








  (opad) | (6) |
| --- | --- | --- |
| (nedad) | (6a) |

c)

De multiplikative justeringsfaktorer beregnes således:

Formula

(6)

Formula

(6a)

| d) | De additive justeringsfaktorer beregnes således:








  (opad) | (7) |
| --- | --- | --- |
| (nedad) | (8) |

d)

De additive justeringsfaktorer beregnes således:

Formula

(7)

Formula

(8)

Ud fra de specifikke emissionsberegninger i punkt 8.6.3 anvendes regenereringsjusteringsfaktorerne som følger:

| e) | ved en prøvning uden regenerering multipliceres kr,u med eller lægges til den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70 |
| --- | --- |

e)

ved en prøvning uden regenerering multipliceres kr,u med eller lægges til den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70

| f) | ved en prøvning uden regenerering multipliceres kr,d med eller lægges til den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70 |
| --- | --- |

f)

ved en prøvning uden regenerering multipliceres kr,d med eller lægges til den specifikke emission e i henholdsvis ligning 69 eller 70

På fabrikantens begæring kan regenereringsjusteringsfaktorerne

| g) | udvides til andre motorer i samme motorfamilie |
| --- | --- |

g)

udvides til andre motorer i samme motorfamilie

| h) | udvides til andre motorfamilier, der anvender samme efterbehandlingssystem efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende eller certificerende myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten for, at emissionerne er tilsvarende. |
| --- | --- |

h)

udvides til andre motorfamilier, der anvender samme efterbehandlingssystem efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende eller certificerende myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten for, at emissionerne er tilsvarende.

6.7.   Kølesystem

Motorkølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur på den af fabrikanten angivne normalværdi.

6.8.   Smøreolie

Smøreolien skal være specificeret af fabrikanten og være repræsentativ for smøreolie, der findes på markedet. Specifikationerne for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og angives sammen med prøvningsresultaterne.

6.9.   Specifikationer for referencebrændstoffet

De referencebrændstoffer, som er anført i bilag 5.

Brændstoftemperaturen skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger.

6.10.   Emissioner fra krumtaphus

Med følgende undtagelse må der må ikke udledes emissioner fra krumtaphuset direkte til den omgivende atmosfære: motorer udstyret med turboladere, pumper, blæsere eller højtrykskompressorer for luftindsugning kan udlede emissioner fra krumtaphuset til den omgivende atmosfære, hvis emissionerne lægges til udstødningsemissionerne (fysisk eller matematisk) under hele emissionsprøvningen. Fabrikanter, der benytter sig af denne undtagelse, skal montere motorerne således, at alle emissioner fra krumtaphuset kan ledes ind i emissionsprøveudtagningssystemet.

I denne forbindelse betragtes udledninger fra krumtaphuset, der ved al drift føres direkte til udstødningen opstrøms for udstødningsefterbehandlingssystemet, ikke som udledt direkte til den omgivende atmosfære.

Emissioner fra krumtaphuset skal ledes ind i udstødningssystemet med henblik på emissionsmåling på følgende måde:

| a) | Ledningsmaterialet skal have glatte overflader og være strømførende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt |
| --- | --- |

a)

Ledningsmaterialet skal have glatte overflader og være strømførende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt

| b) | Antallet af bøjninger i krumtaphusets laboratorieledninger skal minimeres, og radius af enhver uundgåelig bøjning maksimeres |
| --- | --- |

b)

Antallet af bøjninger i krumtaphusets laboratorieledninger skal minimeres, og radius af enhver uundgåelig bøjning maksimeres

| c) | Krumtaphusets laboratorieledninger skal være opvarmede, tyndvæggede eller isolerede, og de skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus |
| --- | --- |

c)

Krumtaphusets laboratorieledninger skal være opvarmede, tyndvæggede eller isolerede, og de skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus

| d) | Krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den rå udstødning nedstrøms for eventuelle efterbehandlingssystemer eller udstødningsindsnævringer og tilstrækkeligt opstrøms for eventuel prøveudtagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøveudtagningen. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm, således at "boundary-layer"-virkninger undgås, og opblanding fremmes. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af rå udstødning. |
| --- | --- |

d)

Krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den rå udstødning nedstrøms for eventuelle efterbehandlingssystemer eller udstødningsindsnævringer og tilstrækkeligt opstrøms for eventuel prøveudtagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøveudtagningen. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm, således at "boundary-layer"-virkninger undgås, og opblanding fremmes. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af rå udstødning.

6.11.   Punkt 6.11.1. og 6.11.2. gælder for benzindrevne eller E85-drevne motorer med styret tænding.

6.11.1.   Trykket i krumtaphuset måles over emissionsprøvningscyklusserne på et egnet sted. Trykket i indsugningsmanifolden måles inden for ± 1 kPa.

6.11.2.   Overensstemmelse med punkt 6.10. anses for at opfylde forskrifterne, hvis trykket i krumtaphuset under hver af de i punkt 6.11.1. angivne betingelser ikke overstiger det atmosfæriske tryk på måletidspunktet.

7.   PRØVNINGSPROCEDURER

7.1.   Principper for emissionsmåling

Til måling af specifikke emissioner skal motoren gennemgå de i punkt 7.2.1 og 7.2.2 beskrevne prøvningscyklusser. Måling af specifikke emissioner kræver bestemmelse af udstødningskomponenternes masse og det hertil svarende udførte arbejde. Komponenterne bestemmes ved hjælp af prøvetagningsmetoderne beskrevet i punkt 7.1.1 og 7.1.2.

7.1.1.   Kontinuerlig prøvetagning

Ved kontinuerlig prøvetagning måles komponentens koncentration kontinuerligt i den rå eller fortyndede udstødning. Denne koncentration multipliceres med strømningshastigheden for udstødningen (rå eller fortyndet) ved prøvetagningsstedet med henblik på bestemmelse af komponentens massestrømshastighed. Emissionen af komponenten opsummeres kontinuerligt over hele prøvningscyklussen. Denne sum er den samlede masse for den emitterede komponent.

7.1.2.   Batch-prøvetagning

Ved batch-prøvetagning udtages en prøve af rå eller fortyndet udstødning kontinuerligt og lagres til senere måling. Den udtagne prøve skal være proportionel i forhold til strømningshastigheden for den rå eller fortyndede udstødning. Som eksempler på batch-sampling kan nævnes indsamling af fortyndede gaskomponenter i en pose og indsamling af partikler (PM) i et filter. De indsamlede batch-koncentrationer multipliceres med den samlede masse eller massestrøm for den udstødning (rå eller fortyndet), de blev udtaget fra under prøvningscyklussen. Dette produkt er den samlede masse eller massestrøm for den emitterede komponent. Til beregning af partikelkoncentrationen divideres de afsatte partikler på et filter med proportionelt udtaget udstødning med mængden af filtreret udstødning.

7.1.3.   Målingsprocedurer

I dette bilag anvendes der to målingsprocedurer, der er funktionelt ækvivalente. Begge procedurer kan anvendes til både WHTC- og WHSC-prøvningscyklussen:

| a) | Gaskomponenterne udtages kontinuerligt i den ufortyndede udstødningsgas, og partiklerne bestemmes ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem. |
| --- | --- |

a)

Gaskomponenterne udtages kontinuerligt i den ufortyndede udstødningsgas, og partiklerne bestemmes ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem.

| b) | Gaskomponenterne og partiklerne bestemmes ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system). |
| --- | --- |

b)

Gaskomponenterne og partiklerne bestemmes ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem (CVS-system).

Enhver kombination af de to principper (f.eks. ufortyndet måling af gasser og fuldstrømsmåling af partikler) er tilladt.

7.2.   Prøvningscyklusser

7.2.1.   Transient WHTC-prøvningscyklus

Den transiente WHTC-prøvningscyklus er opført i tillæg 1 som en sekund-for-sekund-sekvens af normaliseret hastigheds- og drejningsmomentværdier. For at udføre prøvningen på en motortestcelle skal de normaliserede værdier konverteres til faktiske værdier for den enkelte motor, der prøves, på grundlag af motorens karakteristik. Denne konvertering betegnes denormalisering, og den prøvningscyklus, der således udvikles, betegnes som referencecyklussen for den motor, der skal prøves. Med disse værdier for referencehastighed og drejningsmoment køres cyklussen på testcellen, og de faktiske værdier for hastighed, drejningsmoment og effekt registreres. For at validere testkørslen skal der efter prøvningen foretages en regressionsanalyse mellem værdierne for referencehastighed og faktisk hastighed, drejningsmoment og effekt.

For at beregne de specifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere den faktiske motoreffekt i løbet af cyklussen. Med henblik på validering af cyklussen skal det faktisk udførte arbejde ligge inden for de foreskrevne begrænsninger for referencearbejdet i prøvningscyklussen.

For forurenende gasser kan der anvendes kontinuerlig prøvetagning (ved ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas) eller batch-prøvetagning (ved fortyndet udstødningsgas). Partikelprøven skal fortyndes med en konditioneret fortynder (f.eks. omgivende luft) og opsamles på et enkelt passende filter. WHTC er vist skematisk i fig. 3.

Figur 3

WHTC-prøvningscyklus

7.2.2.   Stationær WHSC-prøvningscyklus med ramper

Den stationære WHSC-prøvningscyklus med ramper består af et antal normaliserede hastigheds- og belastningsfunktionsmåder, som konverteres til faktiske værdier for den enkelte motor, der prøves, på grundlag af motorens karakteristik. Motoren skal fungere i den foreskrevne tid i hver modus, således at ændringer i motorhastighed og -belastning er fuldført lineært inden for 20 ± 1 sekunder. For at validere testkørslen skal der efter prøvningen foretages en regressionsanalyse mellem værdierne for referencehastighed og faktisk hastighed, drejningsmoment og effekt.

Koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningsstrømmen og den afgivne effekt bestemmes i løbet af prøvningscyklussen. De forurenende gasser kan registreres kontinuerligt eller opsamles i en prøvetagningssæk. Partikelprøven fortyndes med en konditioneret fortynder (f.eks. omgivende luft). Der tages én prøve gennem hele prøvningproceduren, som opsamles på et enkelt passende filter.

For at beregne de specifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere den faktiske motoreffekt i løbet af cyklussen.

WHSC er vist i tabel 1. Med undtagelse af modus 1 er begyndelsen af hver modus defineret som begyndelsen af rampen fra forrige modus.

Tabel 1

WHSC-prøvningscyklus

| Modus | Normaliseret hastighed
  (i procent) | Normaliseret drejningsmoment
  (i procent) | Varighed(er) af modus
  inkl. rampe (20 s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Sum: | | | 1,895 |

Modus

Normaliseret hastighed

(i procent)

Normaliseret drejningsmoment

(i procent)

Varighed(er) af modus

inkl. rampe (20 s)

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Sum:

1,895

7.3.   Generel prøvningssekvens

Nedenstående rutediagram skitserer de generelle linjer, der bør følges ved prøvning. Mere detaljerede oplysninger om de enkelte trin findes i de relevante punkter. Afvigelser fra vejledningen er tilladt, hvor dette er hensigtsmæssigt, men de specifikke krav i de relevante punkter er obligatoriske.

For WHTC består prøvningsproceduren af en koldstartsprøvning efterfulgt af enten naturlig eller kunstig nedkøling af motoren, en periode med fordampningsemission (hot soak) og en varmstartsprøvning.

For WHSC består prøvningsproceduren af en varmstartsprøvning efter forkonditionering ved WHSC-modus 9.

7.4.   Motorkarakteristik og referencecyklus

Motormålinger, kontrol af motorydelse og systemkalibreringer forud for prøvningen skal finde sted før optegning af motorens karakteristik i overensstemmelse med den generelle sekvens vist i punkt 7.3.

Som basis for generering af referencecyklus i WHTC og WHSC optages der karakteristik af motoren ved fuld belastning med henblik på fastlæggelse af kurverne for hastighed-maksimalt drejningsmoment og hastighed-maksimal effekt. Karakteristikken anvendes til denormalisering af motorhastigheden (punkt 7.4.6) og motorens drejningsmoment (punkt 7.4.7).

7.4.1.   Motoropvarmning

Motoren opvarmes ved 75 procent og 100 procent af maksimaleffekten eller i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk praksis. Mod slutningen af opvarmningen køres motoren med henblik på stabilisering af temperaturen for kølervæske og smøreolie inden for ±2 % af deres gennemsnitstemperatur i mindst 2 minutter, eller indtil motortermostaten regulerer motortemperaturen.

7.4.2.   Bestemmelse af hastighedsområdet for motorkarakteristikken

Den minimale og den maksimale karakteristikhastighed er defineret således:

| Minimal karakteristikhastighed | = | tomgangshastighed |
| --- | --- | --- |
| Maksimal karakteristikhastighed | = | , dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul. |

Minimal karakteristikhastighed

=

tomgangshastighed

Maksimal karakteristikhastighed

=

Formula, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved fuld belastning går mod nul.

7.4.3.   Motorkarakteristik

Når motoren er stabiliseret jf. punkt 7.4.1, optegnes motorens karakteristik efter følgende fremgangsmåde.

| a) | Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed. |
| --- | --- |

a)

Motoren skal være ubelastet og gå med tomgangshastighed.

| b) | Motoren skal arbejde med maksimalt førerkrav ved den minimale karakteristikhastighed. |
| --- | --- |

b)

Motoren skal arbejde med maksimalt førerkrav ved den minimale karakteristikhastighed.

| c) | Motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min–1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed, eller med en konstant hastighed, således at det tager 4 til 6 minutter at nå fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet. |
| --- | --- |

c)

Motorhastigheden øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min–1/s fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed, eller med en konstant hastighed, således at det tager 4 til 6 minutter at nå fra den minimale til den maksimale karakteristikhastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst ét punkt i sekundet.

Ved valg af mulighed b) i punkt 7.4.7 til bestemmelse af negative værdier af referencedrejningsmomentet kan karakteristikken fortsættes direkte med minimalt førerkrav fra maksimal til minimal karakteristikhastighed.

7.4.4.   Alternativ optegning af karakteristik

Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde den angivne karakteristikprocedures formål: at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under prøvningscyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af karakteristik, som er foreskrevet i dette punkt med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den typegodkendende myndighed tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog må drejningsmomentkurven under ingen omstændigheder gennemkøres med faldende motorhastigheder i forbindelse med regulerede eller turboladede motorer.

7.4.5.   Gentagelse af test

Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste testcyklus. Der skal optegnes ny karakteristik af en motor før en testcyklus, såfremt:

| a) | der er ud fra en teknisk vurdering gået urimelig lang tid siden sidste optagelse af karakteristik, eller |
| --- | --- |

a)

der er ud fra en teknisk vurdering gået urimelig lang tid siden sidste optagelse af karakteristik, eller

| b) | der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer. |
| --- | --- |

b)

der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibrering af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens præstationer.

7.4.6.   Denormalisering af motorhastigheden

Til generering af referencecyklus cyklusser, den normaliserede hastigheder i tillæg 1 (WHTC) og tabel 1 (WHSC) denormaliseres ved hjælp af følgende ligning:

| | (9) |
| --- | --- |

Formula

(9)

Til bestemmelse af npref, beregnes integralet af det maksimale drejningsmoment fra nidle til n95h ud fra motorkarakteristikken, som er bestemt i overensstemmelse med 7.4.3.

Motorhastighederne i figur 4 og 5 er defineret som følger:

| n
  norm | er den normaliserede hastigheds- i tillæg 1 og tabel 1 divideret med 100 |
| --- | --- |
| n
  lo | er den laveste hastighed, ved hvilken effekten er 55 % af den maksimale effekt |
| n
  pref | er den motorhastighed, hvor integralet af det maksimale karakteristikdrejningsmoment er 51 % af hele integralet mellem nidle og n95h |
| n
  hi | er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 70 % af den maksimale effekt. |
| n
  idle | er tomgangshastigheden |
| n
  95h | er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 95 % af den maksimale effekt |

n
  norm

er den normaliserede hastigheds- i tillæg 1 og tabel 1 divideret med 100

n
  lo

er den laveste hastighed, ved hvilken effekten er 55 % af den maksimale effekt

n
  pref

er den motorhastighed, hvor integralet af det maksimale karakteristikdrejningsmoment er 51 % af hele integralet mellem nidle og n95h

n
  hi

er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 70 % af den maksimale effekt.

n
  idle

er tomgangshastigheden

n
  95h

er den højeste hastighed, ved hvilken effekten er 95 % af den maksimale effekt

For motorer (hovedsagelig motorer med styret tænding) med en stejl spændingsfaldskurve, hvor afbrydelse af brændstoftilførslen ikke tillader drift af motoren indtil nhi eller n95h, gælder følgende forskrifter:

| n
  hii | ligning 9 erstattes med n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | erstattes med n
  Pmax × 1,02 |

n
  hii

ligning 9 erstattes med n
  Pmax × 1,02

n
  95h

erstattes med n
  Pmax × 1,02

Figur 4

Definition af prøvningshastigheder

Figur 5

Bestemmelse af npref

7.4.7.   Denormalisering af motorens drejningsmoment

Drejningsmomentværdierne i dynamometerskemaet i tillæg 1 til dette bilag (WHTC) og tabel 1 (WHSC) er normaliseret til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Til generering af referencecyklus denormaliseres drejningsmomentværdierne for hver enkelt referencehastighedsværdi, som er bestemt i henhold til punkt 7.4.6, ved hjælp af karakteristikken, som er bestemt i henhold til punkt 7.4.3, som følger:

| | (10) |
| --- | --- |

Formula

(10)

hvor:

| M
  norm,i | er det normaliserede drejningsmoment, i procent |
| --- | --- |
| M
  max,i | er det maksimale drejningsmoment i karakteristikkurven, i Nm |
| M
  f,i | er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i Nm |
| M
  r,i | er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal fjernes, i Nm |

M
  norm,i

er det normaliserede drejningsmoment, i procent

M
  max,i

er det maksimale drejningsmoment i karakteristikkurven, i Nm

M
  f,i

er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, i Nm

M
  r,i

er drejningsmomentet optaget af det hjælpeudstyr, der skal fjernes, i Nm

Hvis hjælpeudstyret er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1 og tillæg 6 til dette bilag, er M
  f og M
  r lig nul.

For de negative drejningsmomentværdier i kørepunkterne ("m" i tillæg 1 til dette bilag) skal til generering af referencecyklussen anvendes denormaliserede værdier, bestemt på en af følgende måder:

| a) | Minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede hastighedspunkt |
| --- | --- |

a)

Minus 40 % af det positive drejningsmoment, der er til rådighed i det tilknyttede hastighedspunkt

| b) | optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe motoren fra karakteristikkens maksimal- til minimalhastighed |
| --- | --- |

b)

optegning af det negative drejningsmoment, der er nødvendigt for at bringe motoren fra karakteristikkens maksimal- til minimalhastighed

| c) | bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i tomgangs- og nhi-hastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter. |
| --- | --- |

c)

bestemmelse af det negative drejningsmoment, der skal til for at drive motoren i tomgangs- og nhi-hastighed, og lineær interpolation mellem disse to punkter.

7.4.8.   Beregning af det udførte arbejde i cyklussen

Det udførte arbejde i prøvningscyklussen bestemmes ved synkron beregning af de øjeblikkelige værdier for motoreffekt ud fra referencehastighed og referencedrejningsmoment som bestemt i punkt 7.4.6 og 7.4.7. De øjeblikkelige værdier for motoreffekten skal integreres over prøvningscyklussen med henblik på beregning af arbejdet i referencecyklussen, Wref (kWh). Hvis hjælpeudstyret ikke er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1, korrigeres de øjeblikkelige værdier for motoreffekten ved hjælp af ligning 4 i punkt 6.3.5.

Samme metode anvendes til integration af både referencemotoreffekt og faktisk motoreffekt. Til eventuel bestemmelse af værdier mellem tilstødende referenceværdier eller tilstødende måleværdier anvendes lineær interpolation. Ved integration af faktisk udført arbejde i cyklussen skal alle negative drejningsmomentværdier sættes lig nul og medindregnes. Hvis integrationen foretages med mindre frekvens end 5 Hz, og drejningsmomentet inden for et givet tidsafsnit skifter fortegn fra positivt til negativt eller omvendt, skal den negative del beregnes og sættes lig nul. Den positive del skal medregnes i den integrerede værdi.

7.5.   Procedurer forud for prøvningen

7.5.1.   Montering af måleapparaturet

Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som foreskrevet. Udstødningsrøret skal være tilsluttet fuldstrømsfortyndingssystemet, hvis dette anvendes.

7.5.2.   Forberedelse af måleudstyr til prøvetagning

Følgende procedurer gennemføres, inden prøvetagning indledes:

| a) | kontrol for utætheder udføres højst 8 timer forud for emissionsprøvetagningen i henhold til punkt 9.3.4 |
| --- | --- |

a)

kontrol for utætheder udføres højst 8 timer forud for emissionsprøvetagningen i henhold til punkt 9.3.4

| b) | ved batch-prøvetagning tilsluttes rene opbevaringsmedier, såsom sække, der er udsuget |
| --- | --- |

b)

ved batch-prøvetagning tilsluttes rene opbevaringsmedier, såsom sække, der er udsuget

| c) | alle måleinstrumenter skal opstartes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger og god teknisk praksis |
| --- | --- |

c)

alle måleinstrumenter skal opstartes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger og god teknisk praksis

| d) | fortyndingssystemerne, prøvetagningspumperne, køleventilatorerne og dataindsamlingssystemet startes |
| --- | --- |

d)

fortyndingssystemerne, prøvetagningspumperne, køleventilatorerne og dataindsamlingssystemet startes

| e) | Prøvegasstrømmens hastighed justeres til det ønskede niveau ved omledning, hvis dette ønskes |
| --- | --- |

e)

Prøvegasstrømmens hastighed justeres til det ønskede niveau ved omledning, hvis dette ønskes

| f) | varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles til deres driftstemperaturintervaller ved prøvningen |
| --- | --- |

f)

varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles til deres driftstemperaturintervaller ved prøvningen

| g) | opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperaturer |
| --- | --- |

g)

opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperaturer

| h) | udstødningsfortyndingssystemstrømmen skal slås til mindst 10 minutter før en prøvningssekvens |
| --- | --- |

h)

udstødningsfortyndingssystemstrømmen skal slås til mindst 10 minutter før en prøvningssekvens

| i) | elektroniske integreringsanordninger skal forud for ethvert prøvningsinterval nulstilles eller gennulstilles. |
| --- | --- |

i)

elektroniske integreringsanordninger skal forud for ethvert prøvningsinterval nulstilles eller gennulstilles.

7.5.3.   Kontrol af gasanalysatorerne

Gasanalysatorernes funktionsområder skal vælges. Det er tilladt at anvende emissionsanalysatorer med automatisk eller manuelt områdeskift. Under prøvningscyklussen må emissionsanalysatorernes område ikke skiftes. Samtidig må forstærkningsindstillingerne i en analysators analoge operationelle forstærker(e) ikke skiftes i løbet af prøvningscyklussen.

Responsen på nulstillings- og kalibreringsgassen skal fastlægges for alle analysatorer, der anvender internationalt sporbare gasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.3.3. FID-analysatorer skal kalibreres på basis af kulstofnummeret 1 (C1).

7.5.4.   Klargøring af partikelprøvetagningsfilter

Mindst én time før prøvningens gennemførelse skal filteret anbringes i en petriskål, som er beskyttet mod støvkontaminering og tillader luftudskiftning, og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes filteret, og taravægten noteres. Det pågældende filter opbevares derefter i en lukket petriskål eller filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes senest otte timer efter udtagning af vejerummet.

7.5.5.   Indstilling af fortyndingssystemet

Totalstrømmen af fortyndet udstødningsgas i et fuldstrømsfortyndingssystem eller strømmen af den fortyndede udstødningsgas i et delstrømsfortyndingssystem skal indstilles således, at kondensation af vand i systemet undgås, og således at temperaturen af filteroverfladen ligger på mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C).

7.5.6.   Start af systemet til partikeludskillelse

Partikelprøvestagningssystemet startes med omføring (bypass). Fortynderens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at der tages prøve af fortynderen, før der ledes udstødningsgas ind i fortyndingstunnelen. Målingen kan foretages før eller efter prøvningen. Hvis måling foretages både ved cyklussens begyndelse og afslutning, kan gennemsnittet af værdierne beregnes. Hvis der anvendes et andet prøvetagningssystem til baggrundsmåling, skal målingen foretages parallelt med prøvningsforløbet.

7,6.   WHTC-cyklus

7.6.1.   Nedkøling af motor

Der kan anvendes naturlig eller kunstig nedkøling. Ved kunstig nedkøling etableres i overensstemmelse med god teknisk praksis systemer til at sende køleluft hen over maskinen, sende køleolie gennem motorens smøresystem, bortlede varme fra kølemiddelet gennem motorens kølesystem og aflede varme fra udstødningens efterbehandlingssystem. I tilfælde af tvungent efterbehandlingssystem må køleluften først tilføres, når efterbehandlingssystemet er nedkølet til under den temperatur, hvor katalysen aktiveres. Køleprocedurer, der fører til ikke-repræsentative emissioner er ikke tilladt.

7.6.2.   Koldstartsprøvning

Koldstartsprøvningen indledes, når temperaturerne i motorens smøremiddel, kølemiddel og efterbehandlingssystemer alle er på mellem 293 og 303 K (20 og 30°C). Motoren startes ved anvendelse af en af følgende metoder:

| a) | Motoren startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen og et tilstrækkeligt opladet batteri eller en passende strømtilførsel, eller |
| --- | --- |

a)

Motoren startes efter den af fabrikanten i instruktionsbogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen og et tilstrækkeligt opladet batteri eller en passende strømtilførsel, eller

| b) | Motoren startes ved hjælp af dynamometeret. Motoren køres med ±25 % af dens typiske startomdrejningstal efter ibrugtagning. Kørsel ved startomdrejningstal standses inden for 1 sekund efter motorstart. Hvis motoren ikke starter efter 15 sekunders tørnes kørsel ved startomdrejningstal, indstilles startforsøget og grunden til, at motoren ikke starter, undersøges, medmindre det af instruktionsbogen eller servicehåndbogen fremgår, at en længere starttid er normal. |
| --- | --- |

b)

Motoren startes ved hjælp af dynamometeret. Motoren køres med ±25 % af dens typiske startomdrejningstal efter ibrugtagning. Kørsel ved startomdrejningstal standses inden for 1 sekund efter motorstart. Hvis motoren ikke starter efter 15 sekunders tørnes kørsel ved startomdrejningstal, indstilles startforsøget og grunden til, at motoren ikke starter, undersøges, medmindre det af instruktionsbogen eller servicehåndbogen fremgår, at en længere starttid er normal.

7.6.3.   Hot soak-periode

Umiddelbart efter afslutning af koldstartsprøvningen henstilles motoren skal konditioneres for varmstartsprøvningen i 10 ± 1 minut efter kørsel (hot soak)

7.6.4.   Varmstartsprøvning

Motoren startes efter perioden med fordampningsemission (hot soak), som defineret i punkt 7.6.3 og med anvendelse af procedurerne i punkt 7.6.2.

7.6.5.   Prøvningssekvens

Prøvningssekvensen for både koldstartsprøvning og varmstartsprøvning begynder, når motoren er startet. Når motoren er i gang, indledes cykluskontrol, således at motorens drift er i overensstemmelse med cyklussens første indstillingspunkt.

WHTC udføres i henhold til referencecyklussen beskrevet i punkt 7.4. Styresignalerne for indstilling af motorhastighed og drejningsmoment afsendes med 5Hz eller derover (10 Hz anbefales). Indstillingspunkterne beregnes ved lineær interpolation mellem referencecyklussens 1 Hz-indstillingspunkter. Faktisk motorhastighed og drejningsmoment registreres mindst en gang i sekundet under prøvecyklussen (1 Hz), og signalerne kan filtreres elektronisk.

7.6.6.   Indsamling af emissionsrelevante data

Måleudstyret skal starte samtidig med prøvningssekvensens start:

| a) | start indsamling eller analyse af fortynder, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem |
| --- | --- |

a)

start indsamling eller analyse af fortynder, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem

| b) | start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode |
| --- | --- |

b)

start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode

| c) | start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger |
| --- | --- |

c)

start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger

| d) | start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas |
| --- | --- |

d)

start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas

| e) | Begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret. |
| --- | --- |

e)

Begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.

Hvis der anvendes målinger af ufortyndet udstødning, skal emissionskoncentrationerne ((NM)HC, CO og NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed måles kontinuerligt og lagres ved mindst 2 Hz i et computersystem. Alle andre data kan registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem prøvningscyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20 sekunder og koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/testcyklus. CO, CO2 og NMHC bestemmes ved integration af kontinuerlige målesignaler eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af andre emissioner af forurenende gasser i fortynderen bestemmes forud for det stadie, hvor udstødningen kommer ind i fortyndingstunnelen, ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre parametre, der skal måles, registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).

7.6.7.   Udtagning af partikelprøver

Når prøvningssekvensen påbegyndes, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse.

Hvis der anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem prøvetagningssonden eller overføringsrøret holdes proportionalt med udstødningens massestrømshastighed som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ± 2,5% fra den indstillede strømningshastighed. Hvis strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvestrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen tilgå partikelprøvestrøm ikke ændrer sig ± 2,5% fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning). Gennemsnitstemperatur og tryk ved gasmåleren ( målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen med en nøjagtighed på ± 2,5% på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal prøvningsresultaterne kasseres. Prøvningen gentages med en lavere prøvestrømshastighed.

7.6.8.   Motorstop og funktionsfejl i udstyret

Hvis motoren på noget tidspunkt under koldstartsprøvningen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal forkonditioneres og startes igen i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 7.6.2, og prøvningen gentages.

Hvis motoren på noget tidspunkt under varmstartsprøvningen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal henstå med fordampningsemission i overensstemmelse med punkt 7.6.3, og varmstartsprøvningen gentages. I dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage koldstartsprøvningen.

Hvis der optræder funktionsfejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvningscyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser.

7,7.   WHSC-cyklus

7.7.1.   Forkonditionering af fortyndingssystemet og motoren

Fortyndingssystemet og motoren skal startes og varmes op i overensstemmelse med punkt 7.4.1. Efter opvarmningen, motoren og prøvetagningssystemet konditioneres ved at lade motoren køre i modus 9 (se punkt 7.2.2, tabel 1) i mindst 10 minutter, samtidig med at fortyndingssystemet. Der kan indsamles pseudo-prøver af partikelemissionen. Det er ikke nødvendigt at stabilisere eller veje disse prøvetagningsfiltre, og de kan smides væk. Strømningshastigheder skal indstilles til de omtrentlige strømningshastigheder udvalgt til prøvningen. Motoren slukkes efter forkonditionering.

7.7.2.   Motorstart

5 ± 1 minutter efter afslutningen af forkonditioneringen ved modus 9 som beskrevet i punkt 7.7.1, startes motoren efter den af fabrikanten i instruktionsbogen anbefalede fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller dynamometeret i overensstemmelse med punkt 7.6.2.

7.7.3.   Prøvningssekvens

Prøvningssekvensen påbegyndes, når motoren kører, ét minut efter at motorens drift er styret med henblik på sammenfald med første modus i cyklussen (tomgang).

WHSC udføres efter den rækkefølge af prøvningsmodi, der er anført i tabel 1 i punkt 7.2.2.

7.7.4.   Indsamling af emissionsrelevante data

Måleudstyret skal starte samtidig med prøvningssekvensens start:

| a) | start indsamling eller analyse af fortynder, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem |
| --- | --- |

a)

start indsamling eller analyse af fortynder, hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem

| b) | start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode |
| --- | --- |

b)

start indsamling eller analyse af ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas, afhængigt af den anvendte metode

| c) | start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger |
| --- | --- |

c)

start måling af mængden af fortyndet udstødningsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger

| d) | start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas |
| --- | --- |

d)

start registrering af udstødningsgassens massestrømshastighed, hvis der anvendes analyse af den ufortyndede udstødningsgas

| e) | Begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret. |
| --- | --- |

e)

Begynd registreringen af feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment fra dynamometeret.

Hvis der anvendes målinger af ufortyndet udstødning, skal emissionskoncentrationerne ((NM)HC, CO og NOx) samt udstødningsgassens massestrømshastighed måles kontinuerligt og lagres ved mindst 2 Hz i et computersystem. Alle andre data kan registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. For analoge analysatorer registreres responsen, og kalibreringsdata kan anvendes online eller offline under dataevalueringen.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal HC og NOx måles kontinuerligt i fortyndingstunnelen med en frekvens på mindst 2 Hz. Gennemsnitskoncentrationerne bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorerne gennem prøvningscyklussen. Systemets responstid må ikke være over 20 sekunder og koordineres med svingninger i CVS-strømmen og prøvetagningstid/testcyklus. CO, CO2 og NMHC bestemmes ved integration af kontinuerlige målesignaler eller ved analyse af koncentrationerne i prøveopsamlingssækken opsamlet gennem hele cyklussen. Koncentrationerne af andre emissioner af forurenende gasser i fortynderen bestemmes forud for det stadie, hvor udstødningen kommer ind i fortyndingstunnelen, ved integration eller ved opsamling i baggrundssækken. Alle andre parametre, der skal måles, registreres med mindst én måling i sekundet (1 Hz).

7.7.5.   Udtagning af partikelprøver

Når prøvningssekvensen påbegyndes, skal partikelprøvetagningssystemet stilles om fra bypass til partikeludskillelse. Hvis der anvendes et delstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem prøvetagningssonden eller overføringsrøret holdes proportionalt med udstødningens massestrømshastighed som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.

Hvis der anvendes et fuldstrømsfortyndingssystem, skal prøvetagningspumpen (-pumperne) indstilles således, at strømningshastigheden gennem partikelprøvesonde eller overføringsrør holdes på en værdi, der højst afviger ± 2,5% fra den indstillede strømningshastighed. Hvis strømningskompensation (dvs. proportionalregulering af prøvestrømmen), skal det være godtgjort, at forholdet mellem gennemstrømningen i hovedtunnelen tilgå partikelprøvestrøm ikke ændrer sig ± 2,5 % fra den indstillede værdi (bortset fra de første 10 sekunders prøvetagning). Gennemsnitstemperatur og tryk ved gasmåleren ( målerne) eller flowmeterindgang skal registreres. Hvis den indstillede strømningshastighed ikke kan holdes over hele cyklussen med en nøjagtighed på ± 2,5 % på grund af stor partikelbelastning af filteret, skal prøvningsresultaterne kasseres. Prøvningen gentages med en lavere prøvestrømshastighed.

7.7.6.   Motorstop og funktionsfejl i udstyret

Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal forkonditioneres i overensstemmelse med punkt 7.7.1 og startes igen i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 7.7.2, og prøvningen gentages.

Hvis der optræder funktionsfejl i noget af det foreskrevne testudstyr under prøvningscyklussen, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser.

7,8.   Procedurer efter prøvningen

7.8.1.   Operationer efter prøvningen

Efter udførelse af prøvningen standses målingen af udstødningens massestrømshastighed, rumfanget af den fortyndede udstødningsgas, gastilførslen til opsamlingssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende analysesystemer skal prøvetagningen fortsætte til udløb af systemets responstider.

7.8.2.   Kontrol af proportional prøvetagning

For enhver proportionel batch-prøve, såsom en sækkeprøve eller en PM-prøve, skal det kontrolleres, at der er observeret proportional prøvetagning i henhold til punkt 7.6.7 og 7.7.5. Prøver, der ikke opfylder disse krav, kasseres.

7.8.3.   PM-konditionering og vejning

Partikelfilteret placeres i dækkede eller forseglede beholdere, eller filterholderne lukkes med henblik på at beskytte prøvetagningsfiltrene mod kontaminering fra omgivelserne. Således beskyttede returneres filtrene til vejerummet. Filteret konditioneres i mindst en time og vejes derefter, jf. punkt 9.4.5. Filterets bruttovægt registreres.

7.8.4.   Kontrol af forskydning

Så hurtigt som praktisk muligt, dog højst 30 minutter efter afslutning af prøvningscyklussen, eller under perioden med fordampningsemission (soak), bestemmes responsen på nulstillings- og kalibreringsgas i de anvendte gasanalysatorers funktionsområder. I dette punkt defineres prøvningscyklus som følger:

| a) | i forbindelse med WHTC: hele sekvensen kold - henstand (soak) - varm |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med WHTC: hele sekvensen kold - henstand (soak) - varm

| b) | i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (punkt 6.6): sekvensen henstand (soak) -varm |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (punkt 6.6): sekvensen henstand (soak) -varm

| c) | i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (multipel regenerering) (punkt 6.6): samlet antal varmstartsprøvninger |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med WHTC-varmstartsprøvning (multipel regenerering) (punkt 6.6): samlet antal varmstartsprøvninger

| d) | i forbindelse med WHSC: prøvningscyklussen. |
| --- | --- |

d)

i forbindelse med WHSC: prøvningscyklussen.

Følgende forskrifter finder anvendelse på analysatorforskydning:

| a) | resultatet før og efter testen nulstillings- og kalibreringsgas nulstillings- og kalibreringsgas kan indsættes direkte i ligning 66 i punkt 8.6.1 uden fastlæggelse af vinddriften |
| --- | --- |

a)

resultatet før og efter testen nulstillings- og kalibreringsgas nulstillings- og kalibreringsgas kan indsættes direkte i ligning 66 i punkt 8.6.1 uden fastlæggelse af vinddriften

| b) | hvis forskydningen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 1 % af fuld skala, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1. |
| --- | --- |

b)

hvis forskydningen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 1 % af fuld skala, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1.

| c) | Hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 1 % af fuld skala, skal prøvningsresultaterne kasseres eller de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1. |
| --- | --- |

c)

Hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 1 % af fuld skala, skal prøvningsresultaterne kasseres eller de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt 8.6.1.

7.8.5.   Analyse af prøvetagning med gassæk

Så snart det er praktisk muligt, udføres følgende:

| a) | gassækprøver analyseres senest 30 minutter efter, at varmstartsprøvningen eller under soak-periode for ikke-opvarmet motor |
| --- | --- |

a)

gassækprøver analyseres senest 30 minutter efter, at varmstartsprøvningen eller under soak-periode for ikke-opvarmet motor

| b) | baggrundsprøver analyseres senest 60 minutter efter gennemførelsen af varmstartsprøvningen. |
| --- | --- |

b)

baggrundsprøver analyseres senest 60 minutter efter gennemførelsen af varmstartsprøvningen.

7.8.6.   Validering af udført arbejde under cyklussen

Før beregning af det faktisk udførte arbejde i cyklussen, udelades alle punkter registreret under start af motoren. Det faktisk udførte arbejde under cyklussen bestemmes i løbet af prøvningscyklussen ved synkron anvendelse af værdierne for faktisk hastighed og faktisk drejningsmoment til beregning af øjeblikkelige værdier for motoreffekt. De øjeblikkelige værdier for motoreffekten skal integreres over prøvningscyklussen med henblik på beregning af det faktiske arbejde i referencecyklussen, Wact (kWh). Hvis hjælpeudstyret ikke er monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.1, korrigeres de øjeblikkelige værdier for motoreffekten ved hjælp af ligning 4 i punkt 6.3.5.

Den metode, der er beskrevet i punkt 7.4.8, anvendes til integrering af faktisk motoreffekt.

Det faktiske arbejde udført i cyklussen Wact benyttes til sammenligning med referencearbejdet Wref udført i prøvningscyklus og til beregning af de specifikke emissioner (jf. punkt 8.6.3).

Wact skal ligge mellem 85 % og 105 % af Wref

7.8.7.   Statistiske beregninger til godkendelse af prøvningscyklussen

Der foretages lineær regressionsanalyse af de faktiske værdier (n
  act, M
  act, P
  act) på referenceværdierne (n
  ref, M
  ref, P
  ref) for både WHTC og WHSC.

For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem de faktiske værdier og værdierne for referencecyklussen, kan hele sekvensen af signaler for faktiske værdier af motorhastighed og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af referencehastigheds- og drejningsmomentsignalerne. Hvis de faktiske signaler forskydes, skal hastighed og drejningsmoment forskydes lige så meget i samme retning.

Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:

| | (11) |
| --- | --- |

Formula

(11)

hvor:

| y | faktisk værdi for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| --- | --- |
| a
  1 | er regressionslinjens hældning |
| x | er referenceværdien for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| a
  0 | er regressionslinjens skæring med y-aksen |

y

faktisk værdi for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

a
  1

er regressionslinjens hældning

x

er referenceværdien for hastighed (min–1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

a
  0

er regressionslinjens skæring med y-aksen

For hver regressionslinje beregnes middelfejlen på estimatet (SEE) af y på x og determinationskoefficienten (r2).

Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en test kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 2 (WHTC) og tabel 3 (WHSC) være opfyldt.

Tabel 2:

Regressionslinjernes tolerancer - WHTC

| | Hastighed | Drejningsmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x | maks. 5 % af maks. prøvningshastighed | maks. 10 % af motorens maks. drejningsmoment | maks. 10 % af motorens maks. effekt |
| Regressionslinjens hældning, a1 | 0,95 - 1,03 | 0,83 - 1,03 | 0,89 - 1,03 |
| Determinationskoefficient, r2 | min. 0,970 | min. 0,850 | min. 0,910 |
| regressionslinjens skæring med y-aksen, a0 | maks. 10 % af tomgangshastighed | ± 20 Nm eller ±2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder | ± 4 kW eller ±2 % af maks. effekt; det største gælder |

Hastighed

Drejningsmoment

Effekt

Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x

maks. 5 % af maks. prøvningshastighed

maks. 10 % af motorens maks. drejningsmoment

maks. 10 % af motorens maks. effekt

Regressionslinjens hældning, a1

0,95 - 1,03

0,83 - 1,03

0,89 - 1,03

Determinationskoefficient, r2

min. 0,970

min. 0,850

min. 0,910

regressionslinjens skæring med y-aksen, a0

maks. 10 % af tomgangshastighed

± 20 Nm eller ±2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder

± 4 kW eller ±2 % af maks. effekt; det største gælder

Tabel 3

Regressionslinjernes tolerancer — WHSC

| | hastighed | drejningsmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x | maks. 1 % af maks. prøvningshastighed | maks. 2 % af motorens maks. drejningsmoment | maks. 2 % af motorens maks. effekt |
| Regressionslinjens hældning, a1 | 0,99 - 1,01 | 0,98 – 1,02 | 0,98 – 1,02 |
| Determinationskoefficient, r2 | min. 0,990 | min. 0,950 | min. 0,950 |
| regressionslinjens skæring med y-aksen, a0 | maks. 1 % af maks. prøvningshastighed | ± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder | ± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder |

hastighed

drejningsmoment

Effekt

Middelfejl på estimatet (SEE) af y på x

maks. 1 % af maks. prøvningshastighed

maks. 2 % af motorens maks. drejningsmoment

maks. 2 % af motorens maks. effekt

Regressionslinjens hældning, a1

0,99 - 1,01

0,98 – 1,02

0,98 – 1,02

Determinationskoefficient, r2

min. 0,990

min. 0,950

min. 0,950

regressionslinjens skæring med y-aksen, a0

maks. 1 % af maks. prøvningshastighed

± 20 Nm eller ± 2 % af maks. drejningsmoment; det største gælder

± 4 kW eller ± 2 % af maks. effekt; det største gælder

Udelukkende med henblik på regression, udeladelser er tilladt, hvor dette er nævnt i tabel 4 før regressionsberegningen. Disse punkter må dog ikke udelades ved beregning af arbejde udført i cyklussen og emissioner. Udeladelse af punkter kan anvendes på hele cyklussen eller enhver del af denne.

Tabel 4

Punkter, som det er tilladt at udelade fra regressionsanalysen

| Hændelse | Betingelser | Tilladte udeladelser af punkter |
| --- | --- | --- |
| Minimalt førerkrav (tomgangspunkt) | n
  ref = 0 %
  og

  M
  ref = 0 %
  og



  og | hastighed og effekt |
| Minimalt førerkrav (kørepunkt) | M
  ref < 0 % | effekt og drejningsmoment |
| Minimalt førerkrav | n
  act ≤ 1.02 n
  ref og M
  act > M
  ref

  eller

  n
  act > n
  ref og M
  act ≤ M
  ref‧
  eller

  n
  act > 1,02 n
  ref og | effekt og enten drejningsmoment eller hastighed |
| Maksimalt førerkrav | n
  act > n
  ref og M
  act ≤ M
  ref'

  eller

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref og M
  act < M
  ref

  eller

  n
  act < 0,98 n
  ref og | effekt og enten drejningsmoment eller hastighed |

Hændelse

Betingelser

Tilladte udeladelser af punkter

Minimalt førerkrav (tomgangspunkt)

n
  ref = 0 %

og

M
  ref = 0 %

og

Formula

og

Formula

hastighed og effekt

Minimalt førerkrav (kørepunkt)

M
  ref < 0 %

effekt og drejningsmoment

Minimalt førerkrav

n
  act ≤ 1.02 n
  ref og M
  act > M
  ref

eller

n
  act > n
  ref og M
  act ≤ M
  ref‧

eller

n
  act > 1,02 n
  ref og Formula

effekt og enten drejningsmoment eller hastighed

Maksimalt førerkrav

n
  act > n
  ref og M
  act ≤ M
  ref'

eller

n
  act ≥ 0,98 n
  ref og M
  act < M
  ref

eller

n
  act < 0,98 n
  ref og Formula

effekt og enten drejningsmoment eller hastighed

8.   UDLEDNINGSBEREGNINGEN

Det endelige prøvningsresultat afrundes i én operation til det antal decimaler, der er angivet til højre for decimaltegnet i den gældende emissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer i overensstemmelse med ASTM E 29-06B. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige specifikke emissionsresultat, må afrundes.

Beregning af carbonhydrider og/eller andre carbonhydrider end methan er baseret på følgende molforhold for carbon/hydrogen/oxygen (C/H/O) brændsel:

| | CH1,86O0,006 for diesel (B7) |
| --- | --- |

CH1,86O0,006 for diesel (B7)

| | CH2,92O0,46 for ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) |
| --- | --- |

CH2,92O0,46 for ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)

| | CH1,93O0,032 for benzin (B7) |
| --- | --- |

CH1,93O0,032 for benzin (B7)

| | CH2,74O0,385 for ethanol (E85) |
| --- | --- |

CH2,74O0,385 for ethanol (E85)

| | CH2,525 for LPG (flydende gas) |
| --- | --- |

CH2,525 for LPG (flydende gas)

| | CH4 for NG (naturgas) og biomethan |
| --- | --- |

CH4 for NG (naturgas) og biomethan

I tillæg 5 til dette bilag findes et eksempel på beregningsprocedurerne.

Emissionsberegninger på molarbasis i overensstemmelse med bilag 7 af gtr nr. 11 vedrørende protokol for emissionsprøvning af udstødningsgas for ikke-vejgående maskiner (NRMM), er tilladt efter forudgående aftale med den typegodkendende myndighed.

8.1.   Korrektion ved omregning tør/våd

Hvis emissioner måles på tør basis, omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af følgende formel.

| | (12) |
| --- | --- |

Formula

(12)

hvor:

| c
  d | er tør koncentration i ppm eller volumenprocent |
| --- | --- |
| kw | er er tør til våd-korrektionsfaktoren (k
  w,a, k
  w,e, eller k
  w,d afhængigt af den anvendte ligning) |

c
  d

er tør koncentration i ppm eller volumenprocent

kw

er er tør til våd-korrektionsfaktoren (k
  w,a, k
  w,e, eller k
  w,d afhængigt af den anvendte ligning)

8.1.1.   Ufortyndet udstødningsgas

| | (13) |
| --- | --- |
| eller |
| | (14) |
| eller |
| | (15) |
| hvor |
| | (16) |
| og |
| | (17) |

Formula

(13)

eller

Formula

(14)

eller

Formula

(15)

hvor

Formula

(16)

og

Formula

(17)

hvor:

| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |
| w
  ALF | er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde |
| q
  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| q
  mad,I | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s |
| p
  r | er vanddamptryk efter kølebad, kPa |
| p
  b | er totalt atmosfæretryk, kPa |
| w
  DEL | er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde |
| w
  EPS | er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde |
| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen |
| c
  CO2 | er tør CO-koncentration, %. |
| c
  CO | er tør CO-koncentration, %. |

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

w
  ALF

er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde

q
  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q
  mad,I

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for tør indsugningsluft, kg/s

p
  r

er vanddamptryk efter kølebad, kPa

p
  b

er totalt atmosfæretryk, kPa

w
  DEL

er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde

w
  EPS

er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen

c
  CO2

er tør CO-koncentration, %.

c
  CO

er tør CO-koncentration, %.

Ligninger 13 og 14, er næsten identiske, idet faktoren 1,008 i ligning 13 og 15 er en tilnærmelsesværdi for den mere nøjagtige nævner i ligning 14.

8.1.2.   Fortyndet udstødningsgas

| | (18) |
| --- | --- |
| Eller |
| | (19) |
| hvor |
| | (20) |

Formula

(18)

Eller

Formula

(19)

hvor

Formula

(20)

hvor:

| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen |
| --- | --- |
| c
  CO2w | er tør CO2-koncentration, %. |
| c
  CO2d | er tør CO2-koncentration, %. |
| H
  d | er fortynderens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| D | er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 8.5.2.3.2). |

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen

c
  CO2w

er tør CO2-koncentration, %.

c
  CO2d

er tør CO2-koncentration, %.

H
  d

er fortynderens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

D

er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 8.5.2.3.2).

8.1.3.   Fortynder

| | (21) |
| --- | --- |
| hvor |
| | (22) |

Formula

(21)

hvor

Formula

(22)

hvor:

| H
  d | er fortynderens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

H
  d

er fortynderens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.2.   NOx korrektion for fugtindhold

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationen korrigeres for fugtindhold ved hjælp af korrektionsfaktorerne i punkt 8.2.1 eller 8.2.2. Indsugningsluftens fugtindhold Ha kan afledes af målinger af relativ fugtighed, dugpunkt, damptryk eller måling med tør/våd termometerføler ved anvendelse af generelt accepterede ligninger.

8.2.1.   Motorer med kompressionstænding

| | (23) |
| --- | --- |

Formula

(23)

hvor:

| Ha | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

Ha

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.2.2.   Motorer med styret tænding

| | (24) |
| --- | --- |

Formula

(24)

hvor:

| Ha | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| --- | --- |

Ha

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

8.3.   Opdriftskorrektion for partikelfilter

Prøvetagningsfilteret skal korrigeres for dets opdrift i luft. Opdriftskorrektionen afhænger af prøvetagningsfilterets massefylde, luftens massefylde og kalibrerings-balancevægtens massefylde, og der tages ikke hensyn til partiklernes opdrift. Opdriftskorrektionen anvendes på både tarafiltermassen og bruttofiltermassen.

Hvis filtermaterialets massefylde ikke kendes, anvendes følgende massefylder:

| a) | glasfiber med teflon-belægning: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

glasfiber med teflon-belægning: 2 300 kg/m3

| b) | filter med teflon-membran: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

filter med teflon-membran: 2 144 kg/m3

| c) | filter med teflon-membran og polymethylpenten-filterring: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

filter med teflon-membran og polymethylpenten-filterring: 920 kg/m3.

For kalibreringsvægte i rustfrit stål anvendes en massefylde på 8 000 kg/ m3. Hvis kalibreringsvægten er af andet materiale, er det nødvendigt at kende dettes massefylde.

Der anvendes følgende ligning:

| | (25) |
| --- | --- |
| med |
| | (26) |

Formula

(25)

med

Formula

(26)

hvor:

| m
  uncor | er den ukorrigerede partikelfiltermasse, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | er luftens massefylde, kg/ m3 |
| ρ
  w | kalibrerings-balancevægtens massefylde kg/ m3 |
| ρ
  f | er partikelprøvetagningssystemets massefylde, kg/ m3 |
| ρ
  a | er totalt atmosfæretryk, kPa |
| T
  a | er lufttemperaturen, hvor vægten er placeret, K |
| 28,836 | er luftens molarmasse ved referencefugtighed (282,5 K) g/mol) |
| 8,3144 | er den molare gaskonstant |

m
  uncor

er den ukorrigerede partikelfiltermasse, mg

ρ
  a

er luftens massefylde, kg/ m3

ρ
  w

kalibrerings-balancevægtens massefylde kg/ m3

ρ
  f

er partikelprøvetagningssystemets massefylde, kg/ m3

ρ
  a

er totalt atmosfæretryk, kPa

T
  a

er lufttemperaturen, hvor vægten er placeret, K

28,836

er luftens molarmasse ved referencefugtighed (282,5 K) g/mol)

8,3144

er den molare gaskonstant

Massen af opsamlede partikler mp, som anvendes i punkt 8.4.3 og 8.5.3, beregnes på følgende måde:

| | (27) |
| --- | --- |

Formula

(27)

hvor:

| m
  f,G | er den opdriftskorrigerede bruttopartikelfiltermasse, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | er den opdriftskorrigerede tarapartikelfiltermasse, mg |

m
  f,G

er den opdriftskorrigerede bruttopartikelfiltermasse, mg

m
  f,T

er den opdriftskorrigerede tarapartikelfiltermasse, mg

8.4.   Delstrømsfortynding (PFS) og måling af ufortyndet gas

De øjeblikkelige koncentrationssignaler for gaskomponenterne bruges til beregning af masseemissioner ved multiplikation med udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed. Udstødningens massestrømshastighed kan måles direkte eller beregnes efter metoderne med måling af indsugningsluft og brændstofstrøm, måling ved hjælp af sporstoffer eller måling af indsugningsluft og luft/brændstofforhold. Man skal være særlig opmærksom på de forskellige instrumenters responstider. Der skal tages højde for forskelle ved at tidsjustere signalerne. For så vidt angår partikler anvendes signalerne for udstødningens massestrømshastighed til at regulere delstrømsfortyndingssystemet, så det udtager en prøve, der er proportionel med udstødningens massestrømshastighed. Proportionalitetens kvalitet kontrolleres ved hjælp af en regressionsanalyse mellem prøvestrøm og udstødningsstrøm i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1. Fuldstændig kontrol er vist skematisk i figur 6.

Figur 6:

Skematisk gengivelse af system til måling af ufortyndet strøm/delstrøm

Image

8.4.1.   Bestemmelse af udstødningsgassens massestrøm

8.4.1.1.   Indledning

For at kunne beregne emissionerne i den ufortyndede udstødningsgas og for at kunne styre et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt at kende udstødningsgassens massestrømshastighed. Til bestemmelse af udstødningens massestrømshastighed kan en af de metoder, der er beskrevet i punkt 8.4.1.3. til 8.4.1.7, anvendes.

8.4.1.2.   Responstid

For så vidt angår emissionsberegningen skal responstiden for hver af de metoder, der er beskrevet i punkt 8.4.1.3 til 8.4.1.7 være lig med eller mindre end analysatorens responstid på ≤ 10 s, som kræves i henhold til punkt 9.3.5.

Til styring af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kortere responstid. Til delstrømsfortyndingssystemer med onlinestyring kræves der en responstid på ≤ 0,3 s. For delstrømsfortyndingssystemer med look ahead-styring på en i forvejen registreret prøvekørsel kræves en responstid af målesystemet for udstødningsgasstrøm på ≤ 5 s med en indsvingningstid på ≤ 1 s. Systemets responstid skal være angivet af instrumentets fabrikant. Kravene til den kombinerede responstid for udstødningsgasstrøm og delstrømsfortyndingssystem er angivet i punkt 9.4.6.1.

8.4.1.3.   Direkte måling

Direkte måling af den øjeblikkelige udstødningsstrøm foretages med systemer som:

| a) | differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse (for detaljer se ISO 5167) |
| --- | --- |

a)

differenstrykanordninger som f.eks. en venturidyse (for detaljer se ISO 5167)

| b) | ultrasonisk flowmeter |
| --- | --- |

b)

ultrasonisk flowmeter

| c) | vortex-flowmeter. |
| --- | --- |

c)

vortex-flowmeter.

Der skal tages forholdsregler til undgåelse af målefejl, som giver anledning til fejl i emissionsværdier. Sådanne forholdsregler omfatter omhyggelig montering af anordningen i motorens udstødningssystem i henhold til fabrikantens anvisninger og god teknisk praksis. Især må motorens ydelse og emissioner ikke påvirkes af monteringen af anordningen.

Flowmålerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2.

8.4.1.4.   Metode til måling af luft- og brændstofstrømme

Dette omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm med passende flowmålere. Beregningen af den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm foretages ved brug af følgende formel:

| | (28) |
| --- | --- |

Formula

(28)

hvor:

| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| q

  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  maw,i

er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

Flowmålerne skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2, men skal være nøjagtige nok til også at opfylde linearitetsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen.

8.4.1.5.   Måling af sporstoffer

Dette omfatter måling af koncentrationen af sporgas i udstødningen.

En kendt mængde inaktiv gas (f.eks. rent helium) indsprøjtes i udstødningsgasstrømmen som sporstof. Gassen blandes med og fortyndes af udstødningsgassen, men reagerer ikke i udstødningsrøret. Koncentrationen af gassen måles derefter i prøven af udstødningsgas.

For at sikre en fuldstændig blanding af sporgassen, anbringes prøvetagningssonden for udstødningsgas mindst 1 meter eller 30 gange udstødningsrørets diameter efter sporgassens indsprøjtningspunkt, afhængigt af hvilken afstand der er den største. Prøvetagningssonden kan placeres tættere på indsprøjtningspunktet, hvis det kontrolleres, at der finder en fuldstændig blanding sted, ved at sammenligne koncentrationen af sporgas med referencekoncentrationen, når sporgassen indsprøjtes før motoren.

Sporgassens strømningshastighed skal indstilles således, at koncentrationen af sporgas ved motorens tomgangshastighed efter blandingen er lavere end sporgasanalysatorens fulde skalaudslag.

Beregningen af udstødningsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel:

| | (29) |
| --- | --- |

Formula

(29)

hvor:

| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| q

  vt | er sporgassens strømningshastighed, cm3/min |
| c
  mix,i | er den øjeblikkelige koncentration af sporgassen efter blanding, ppm |
| r
  e | er udstødningsgassens massefylde, kg/ m3 (jf. tabel 5) |
| c
  b | er baggrundskoncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm. |

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  vt

er sporgassens strømningshastighed, cm3/min

c
  mix,i

er den øjeblikkelige koncentration af sporgassen efter blanding, ppm

r
  e

er udstødningsgassens massefylde, kg/ m3 (jf. tabel 5)

c
  b

er baggrundskoncentration af sporgassen i indsugningsluften, ppm.

Sporgassens baggrundskoncentration (c
  b) kan bestemmes som gennemsnittet af baggrundskoncentrationen, målt henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter prøvekørslen.

Når baggrundskoncentrationen er mindre end 1% af koncentrationen af sporgas efter blanding (cmix.i) ved maksimal udstødningsstrøm, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.

Systemet som helhed skal opfylde linearitetsforskrifterne i punkt 9.2 for udstødningsgasstrømmen.

8.4.1.6.   Målemetode med luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold

Dette indebærer beregning af udstødningsmasse ud fra luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold. Beregning af udstødningsgassens øjeblikkelige massestrøm foretages efter følgende formel:

| | (30) |
| --- | --- |
| hvor |
| | (31) |
| | (32) |

Formula

(30)

hvor

Formula

(31)

Formula

(32)

hvor:

| q

  maw,i | er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s |
| --- | --- |
| | er det støkiometriske luft/brændstofforhold, kg/kg |
| λ
  i | er den øjeblikkelige luftoverskudskoefficient |
| c
  CO2d | er tør CO-koncentration, %. |
| c
  COd | er tør CO-koncentration, ppm |
| c
  HCw | er våd HC-koncentration, ppm. |

q

  maw,i

er den øjeblikkelige massestrømshastighed for indsugningsluft, kg/s

Formula

er det støkiometriske luft/brændstofforhold, kg/kg

λ
  i

er den øjeblikkelige luftoverskudskoefficient

c
  CO2d

er tør CO-koncentration, %.

c
  COd

er tør CO-koncentration, ppm

c
  HCw

er våd HC-koncentration, ppm.

Luftstrømmåler og analysatorer skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2, og systemet som helhed skal opfylde linearitetsforskrifterne for udstødningsgasstrømmen i punkt 9.2.

Hvis udstyr til måling af luft-/brændstofforholdet, som f.eks. en føler af zirconia-typen, anvendes til måling af luftoverskudskoefficienten, skal det opfylde specifikationerne i punkt 9.3.2.7.

8.4.1.7.   Kulstofbalancemetoden

Dette indebærer beregning af udstødningsmasse ud fra luftstrøm og de gasformige udstødningskomponenter, der indeholder carbon. Beregning af udstødningsgassens øjeblikkelige massestrøm foretages efter følgende formel:

| | (33) |
| --- | --- |
| hvor |
| | (34) |
| og |
| | (35) |

Formula

(33)

hvor

Formula

(34)

og

Formula

(35)

hvor:

| q
  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| w
  BET | er brændstoffets carbonindhold, % massefylde |
| w
  ALF | er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde |
| w
  DEL | er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde |
| w
  EPS | er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde |
| c
  CO2d | er tør CO2-koncentration, %. |
| c
  CO2d,a | er tør CO2-koncentration i den omgivende luft, % |
| c
  CO | er tør CO-koncentration, ppm |
| c
  HCw | er våd HC-koncentration, ppm. |

q
  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

w
  BET

er brændstoffets carbonindhold, % massefylde

w
  ALF

er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde

w
  DEL

er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde

w
  EPS

er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde

c
  CO2d

er tør CO2-koncentration, %.

c
  CO2d,a

er tør CO2-koncentration i den omgivende luft, %

c
  CO

er tør CO-koncentration, ppm

c
  HCw

er våd HC-koncentration, ppm.

8.4.2.   Bestemmelse af indholdet af gassens komponenter

8.4.2.1.   Indledning

Gaskomponenterne i den ufortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med de måle- og prøvetagningssystemer, der er beskrevet i punkt 9.3 og tillæg 2. Dataevalueringen er beskrevet i punkt 8.4.2.2.

Beregningsprocedurerne er beskrevet i punkt 8.4.2.3 og 8.4.2.4, som er ækvivalente for referencebrændstoffet i bilag 5. Proceduren i punkt 8.4.2.3 er den mest enkle, fordi den anvender u-tabelværdier for forholdet mellem komponentens og udstødningsgassens massefylde. Proceduren i punkt 8.4.2.4 er mere nøjagtig for brændstofmængder, der afviger fra specifikationerne i bilag 5, men kræver elementær analyse af brændstofsammensætningen.

8.4.2.2.   Evaluering af data

Emissionsrelevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med punkt 7.6.6.

Til beregning af masseemissionen af gaskomponenter tidsjusteres sporene af de registrerede koncentrationer og sporet af udstødningsgassens massestrømshastighed ved hjælp af transformationstiden som defineret i punkt 3.1. Derfor skal responstiden for udstødningsgassens massestrømssystem og hver enkel gasemissionsanalysator bestemmes efter punkt 8.4.1.2 og 9.3.5 og registreres.

8.4.2.3.   Beregning af masseemission på grundlag af tabelværdier

Massen af de forurenende stoffer (g/test) bestemmes ved at beregne de øjeblikkelige masseemissioner fra de ufortyndede koncentrationer af de forurenende stoffer og udstødningsgassens massestrøm, justeret for transformationstid som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.4.2.2, dog integreres de øjeblikkelige værdier over hele cyklussen og multipliceres med u-værdierne fra tabel 5. Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1 på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h,D, eller k
  h,G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

Der anvendes følgende ligning:

| (i g/test) | (36) |
| --- | --- |

Formula

(36)

hvor:

| Ugas | er værdien af den pågældende udstødningskomponent i tabel 5 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | er den øjeblikkelige koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm |
| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrøm, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger |

Ugas

er værdien af den pågældende udstødningskomponent i tabel 5

c
  gas,i

er den øjeblikkelige koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrøm, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger

Tabel 5

u-værdier for ufortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde

| Brændstof | ρe | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas
   (3) |
| Diesel (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Ethanol (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Ethanol (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Brændstof

ρe

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (3)

Diesel (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Ethanol (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Ethanol (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

8.4.2.4.   Beregning af masseemission på grundlag af nøjagtige ligninger

Massen af de forurenende stoffer (g/test) bestemmes ved at beregne de øjeblikkelige masseemissioner fra de ufortyndede koncentrationer af de forurenende stoffer, u-værdierne og udstødningsgassens massestrøm, justeret for transformationstid som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.4.2.2, idet de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen integreres. Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1 på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h,D, eller k
  h,G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

Der anvendes følgende ligning:

| (in g/test) | (37) |
| --- | --- |

Formula

(37)

hvor:

| u
  gas | beregnes ved hjælp af ligning 38 eller 39 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | er den øjeblikkelige koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm |
| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrøm, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger |

u
  gas

beregnes ved hjælp af ligning 38 eller 39

c
  gas,i

er den øjeblikkelige koncentration af komponenten i udstødningsgassen, ppm

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrøm, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger

De øjeblikkelige u-værdier beregnes på følgende måde:

| | (38) |
| --- | --- |
| eller |
| | (39) |
| hvor |
| | (40) |

Formula

(38)

eller

Formula

(39)

hvor

Formula

(40)

hvor:

| M
  gas | Er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 5 til dette bilag) |
| --- | --- |
| Me,i | er udstødningsgassens øjeblikkelige molarmasse, g/mol |
| ρ
  gas | er gaskomponentens massefylde, kg/m3 |
| ρ
  e,i | er udstødningsgassens øjeblikkelige massefylde, kg/m3 |

M
  gas

Er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 5 til dette bilag)

Me,i

er udstødningsgassens øjeblikkelige molarmasse, g/mol

ρ
  gas

er gaskomponentens massefylde, kg/m3

ρ
  e,i

er udstødningsgassens øjeblikkelige massefylde, kg/m3

Udstødningens molarmasse, M
  e, udledes af en generel brændstofsammensætning CH
  Oe
  N
  d
  S
  g
  , idet det antages, at der finder en fuldstændig forbrænding sted, som følger:

| | (41) |
| --- | --- |

Formula

(41)

hvor:

| q

  maw,i | er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| M
  a | den tørre indsugningslufts molarmasse (= 28,965 g/mol) |

q

  maw,i

er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

M
  a

den tørre indsugningslufts molarmasse (= 28,965 g/mol)

Udstødningens massefylde ρ
  e afledes som følger:

| | (42) |
| --- | --- |

Formula

(42)

hvor:

| q

  mad,i | er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| H
  a | er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft |
| k
  fw | er den brændstofspecifikke faktor for våd masse af udstødning (ligning 16) i punkt 8.1.1. |

q

  mad,i

er indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  mf,i

er brændstoffets øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

H
  a

er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

k
  fw

er den brændstofspecifikke faktor for våd masse af udstødning (ligning 16) i punkt 8.1.1.

8.4.3.   Partikelbestemmelse

8.4.3.1.   Evaluering af data

Partikelmassen beregnes ved hjælp af ligning 27 i punkt 8.3. Til evalueringen af partikelkoncentrationen registreres den samlede masse af opsamlede partikler (m
  sep) gennem filteret gennem prøvningscyklussen.

Efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan partikelmassen korrigeres for partikelniveauet i fortynderen som bestemt i overensstemmelse med punkt 7.5.6 i henhold til god teknisk praksis og de særlige konstruktionskarakteristika for det system, der er anvendt til partikelmåling.

8.4.3.2.   Beregning af masseemission

Afhængigt af systemets konstruktion beregnes partikelmassen (g/test) efter en af metoderne i punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2 efter opdriftskorrektion af partikelprøvetagningsfilteret i overensstemmelse med punkt 8.3.

8.4.3.2.1.   Beregning baseret på prøvetagningskoefficient

| | (43) |
| --- | --- |

Formula

(43)

hvor:

| m
  p | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |
| r
  s | er den gennemsnitlige prøvetagningskoefficient gennem prøvningscyklussen |

m
  p

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

r
  s

er den gennemsnitlige prøvetagningskoefficient gennem prøvningscyklussen

hvor

| | (44) |
| --- | --- |

Formula

(44)

hvor:

| m
  se | er den opsamlede masse i løbet af cyklussen, kg |
| --- | --- |
| m
  se | er den samlede udstødningsmassestrøm gennem cyklussen, kg |
| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| m
  sed | er massen af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg |

m
  se

er den opsamlede masse i løbet af cyklussen, kg

m
  se

er den samlede udstødningsmassestrøm gennem cyklussen, kg

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  sed

er massen af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg

Er der tale om et system med totalprøveudtagning, er msep og msed identiske.

8.4.3.2.2.   Beregning baseret på fortyndingsforhold

| | (45) |
| --- | --- |

Formula

(45)

hvor:

| m
  p | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| m
  edf | er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |

m
  p

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  edf

er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

Den samlede masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen bestemmes på følgende måde:

| | (46) |
| --- | --- |
| | (47) |
| | (48) |

Formula

(46)

Formula

(47)

Formula

(48)

hvor:

| q

  medf,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| r
  d,i | er det øjeblikkelige fortyndingsforhold |
| q

  mdew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| q

  mdw,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger |

q

  medf,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

r
  d,i

er det øjeblikkelige fortyndingsforhold

q

  mdew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

q

  mdw,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrømshastighed, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger

8.5.   Måling med fuldstrømsfortynding (CVS)

Koncentrationssignalerne, der er opnået ved integration gennem cyklussen eller ved opsamling i sæk, anvendes til beregning af masseemissionerne ved multiplikation med den fortyndede udstødnings massestrømshastighed. Udstødningens massestrømshastighed måles med prøvetagning med et system med konstant prøvevolumen (CVS), som kan anvende en fortrængningspumpe (PDP), en kritisk venturi (CGV) eller en subsonisk venturi (SSV) med eller uden strømningskompensation.

For så vidt angår opsamling i prøvesæk og partikelopsamling udtages der en proportional prøve fra CVS-systemets fortyndede udstødningsgas. Ved et system uden strømningskompensation må forholdet mellem prøvestrømmen og CVS-strømmen ikke variere mere end ± 2,5 % fra det punkt, der er fastsat for prøvningen. Ved et system med strømningskompensation skal de enkelte strømningshastigheder konstant ligge inden for ±2,5 % af de respektive tilstræbte strømningshastigheder.

Hele prøvningsopsætningen er vist skematisk i figur 7.

Figur 7

Skematisk gengivelse af fuldstrømsmålesystem

Image

8.5.1.   Bestemmelse af den fortyndede udstødningsgasstrøm

8.5.1.1.   Indledning

For at beregne emissionerne i den fortyndede udstødningsgas må man kende den fortyndede udstødningsgas massetrømshastighed. Den totale fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen (kg/test) beregnes af måleværdierne for hele cyklussen og de tilsvarende kalibreringsdata for flowmeteret (V
  0 for PDP, Kv for CFV, Cd for SSV) med en af metoderne beskrevet i punkt 8.5.1.2 til 8.5.1.4. Hvis den samlede prøvestrøm af udskilte partikler (m
  sep) udgør over 0,5 % af den totale CVS-strøm (m
  ed), skal CVS-strømmen korrigeres for m
  sep, eller partikelprøvestrømmen returneres til CVS før flowmeteret.

8.5.1.2.   PDP-CVS system

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 6 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| | (49) |
| --- | --- |

Formula

(49)

hvor:

| V
  0 | er volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, m3/rev |
| --- | --- |
| n
  P | er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning |
| p
  p | er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa |
| T | er gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang, K. |

V
  0

er volumen gas pumpet pr. omdrejning under prøvningsbetingelserne, m3/rev

n
  P

er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning

p
  p

er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa

T

er gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang, K.

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

| | (50) |
| --- | --- |

Formula

(50)

hvor:

| n
  P,i | er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval |
| --- | --- |

n
  P,i

er det samlede antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval

8.5.1.3.   CFV-CVS system

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| | (51) |
| --- | --- |

Formula

(51)

hvor:

| t | er cyklustiden, s |
| --- | --- |
| K
  V | er kalibreringsfaktoren for kritisk venturi ved standardbetingelser |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |
| T | er den absolutte temperatur ved venturiens indgang, K |

t

er cyklustiden, s

K
  V

er kalibreringsfaktoren for kritisk venturi ved standardbetingelser

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

T

er den absolutte temperatur ved venturiens indgang, K

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

| | (52) |
| --- | --- |

Formula

(52)

hvor:

| Δti | er tidsintervallet, s |
| --- | --- |

Δti

er tidsintervallet, s

8.5.1.4.   absolut tryk ved venturiens indgang (kPa) T absolut temperatur ved venturiens indgang (K)

Beregningen af massestrømmen gennem hele cyklussen foretages som følger, hvis den fortyndede udstødnings temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| | (53) |
| --- | --- |
| hvor |
| | (54) |

Formula

(53)

hvor

Formula

(54)

hvor:

| A
  0 | er 0,006111 i SI-enheder på |
| --- | --- |
| d
  V | er SVV-halsens diameter, m |
| C
  d | er SSV-udladningskoefficienten |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |
| T | er temperaturen ved venturiens indgang, K |
| r
  p | er forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals |
| r
  D | er SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D. |

A
  0

er 0,006111 i SI-enheder på Formula

d
  V

er SVV-halsens diameter, m

C
  d

er SSV-udladningskoefficienten

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

T

er temperaturen ved venturiens indgang, K

r
  p

er forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals Formula

r
  D

er SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D.

Anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler) skal de øjeblikkelige masseemissioner beregnes og integreres over hele cyklussen. I så fald beregnes den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas på følgende måde:

| | (55) |
| --- | --- |

Formula

(55)

hvor:

| Δt
  i | er tidsintervallet, s |
| --- | --- |

Δt
  i

er tidsintervallet, s

Realtidsberegningen indledes med enten en rimelig værdi for Cd, f.eks. 0,98, eller en rimelig værdi for Qssv. Hvis beregningen indledes med Qssv, anvendes begyndelsesværdien for Qssv til anslåelse af Reynolds-tallet.

Under alle emissionsprøvninger skal Reynolds-tallet ved SSV-halsen befinde sig inden for området af de Reynolds-tal, der anvendes til at aflede kalibreringskurven udviklet i punkt 9.5.4.

8.5.2.   Bestemmelse af indholdet af gassens komponenter

8.5.2.1.   Indledning

De gasformige komponenter i den fortyndede udstødningsgas afgivet af den afprøvede motor skal måles med de metoder, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag. Fortynding af udstødningen foretages med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Fuldstrømssystemet skal have tilstrækkelig flowkapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer. Dataevaluerings- og beregningsmetoder er beskrevet i punkt 8.5.2.2 og 8.5.2.3.

8.5.2.2.   Evaluering af data

Emissionsrelevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med punkt 7.6.6.

8.5.2.3.   Beregning af masseemission

8.5.2.3.1.   Systemer med konstant massestrøm

For systemer med varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer ved hjælp af følgende ligning:

| (i g/prøvning) | (56) |
| --- | --- |

Formula

(56)

hvor:

| Ugas | er værdien af den pågældende udstødningskomponent i tabel 6 |
| --- | --- |
| c
  gas | er komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration, ppm |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen, kg |

Ugas

er værdien af den pågældende udstødningskomponent i tabel 6

c
  gas

er komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration, ppm

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen, kg

Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1.

Ved beregning af NOx multipliceres masseemissionen med korrektionsfaktoren for fugtighed k
  h,D, eller k
  h,G, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.2.

u-værdierne er anført i tabel 6. Ved beregning af u
  gas-værdierne er det antaget, at massefylden af den fortyndede udstødningsgas er lig med luftens massefylde. Derfor er u
  gas-værdierne identiske for enkeltgaskomponenter men forskellige for HC.

Tabel 6

u-værdier for fortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde

| Brændstof | ρde | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρgas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| ugas

   (8) |
| Diesel (B7) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000483 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Ethanol (ED95) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000770 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Benzin (E10) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000499 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |
| Ethanol (E85) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000722 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000554 |

Brændstof

ρde

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

ugas

   (8)

Diesel (B7)

1,293

0,001588

0,000967

0,000483

0,001519

0,001104

0,000553

Ethanol (ED95)

1,293

0,001588

0,000967

0,000770

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Benzin (E10)

1,293

0,001588

0,000967

0,000499

0,001519

0,001104

0,000554

Ethanol (E85)

1,293

0,001588

0,000967

0,000722

0,001519

0,001104

0,000554

Alternativt kan u-værdierne beregnes som følger ved hjælp af den nøjagtige beregningsmetode som beskrevet i store træk i punkt 8.4.2.4:

| | (57) |
| --- | --- |

Formula

(57)

hvor:

| M
  gas | Er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 5 til dette bilag) |
| --- | --- |
| Me | er udstødningsgassens molarmasse, g/mol |
| Md | er fortynderens molarmasse = 28,965 g/mol |
| D | er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 8.5.2.3.2). |

M
  gas

Er gaskomponentens molmasse, g/mol (jf. tillæg 5 til dette bilag)

Me

er udstødningsgassens molarmasse, g/mol

Md

er fortynderens molarmasse = 28,965 g/mol

D

er fortyndingsfaktoren (jf. punkt 8.5.2.3.2).

8.5.2.3.2.   Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer

Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende stoffer skal de gennemsnitlige baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortynderen trækkes fra de målte koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integration. Der anvendes følgende ligning:

| | (58) |
| --- | --- |

Formula

(58)

hvor:

| c
  gas,e | er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | er koncentrationen af den målte komponent i fortynderen, ppm |
| D | er fortyndingsfaktoren. |

c
  gas,e

er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm

c
  d

er koncentrationen af den målte komponent i fortynderen, ppm

D

er fortyndingsfaktoren.

Fortyndingsfaktoren beregnes således:

| a) | For dieseldrevne motorer og LPG-drevne motorer: | (59) |
| --- | --- | --- |

a)

For dieseldrevne motorer og LPG-drevne motorer:

Formula

(59)

| b) | For naturgas og LPG-drevne gasmotorer: | (60) |
| --- | --- | --- |

b)

For naturgas og LPG-drevne gasmotorer:

Formula

(60)

hvor:

| c
  CO2,e | er våd koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol. |
| --- | --- |
| c
  HC,e | er våd koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 |
| c
  NMHC,e | er våd koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1 |
| c
  CO,e | er våd koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| F
  S | er den støkiometriske faktor |

c
  CO2,e

er våd koncentration af CO2 i den fortyndede udstødningsgas, % vol.

c
  HC,e

er våd koncentration af HC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1

c
  NMHC,e

er våd koncentration af NMHC i den fortyndede udstødningsgas, ppm C1

c
  CO,e

er våd koncentration af CO i den fortyndede udstødningsgas, ppm

F
  S

er den støkiometriske faktor

Den støkiometriske faktor beregnes på følgende måde:

| | (61) |
| --- | --- |

Formula

(61)

hvor:

| α | er brændstoffets molforhold for hydrogen (H/C) |
| --- | --- |

α

er brændstoffets molforhold for hydrogen (H/C)

Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende støkiometriske koefficienter:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (LPG) | = | 11,6 |
| F
  S (NG) | = | 9,5 |
| F
  S (E10) | = | 13,3 |
| F
  S (E85) | = | 11,5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (LPG)

=

11,6

F
  S (NG)

=

9,5

F
  S (E10)

=

13,3

F
  S (E85)

=

11,5

8.5.2.3.3.   Systemer med strømningskompensation

For systemer uden varmeveksler bestemmes massen af forurenende stoffer (g/test) ved beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklussen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende ligning:

| | (62) |
| --- | --- |

Formula

(62)

hvor:

| c
  gas,e | er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | er koncentrationen af den målte komponent i fortynderen, ppm |
| m
  ed,i | er den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas, kg |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| u
  gas | er tabelværdien fra tabel 6 |
| D | er fortyndingsfaktoren. |

c
  gas,e

er koncentrationen af den målte komponent i den fortyndede udstødningsgas, ppm

c
  d

er koncentrationen af den målte komponent i fortynderen, ppm

m
  ed,i

er den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas, kg

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

u
  gas

er tabelværdien fra tabel 6

D

er fortyndingsfaktoren.

8.5.3.   Partikelbestemmelse

8.5.3.1.   Beregning af masseemission

Partikelmassen (g/test) beregnes efter opdriftskorrektion af partikelprøvetagningsfilteret i overensstemmelse med punkt 8.3 som følger:

| | (63) |
| --- | --- |

Formula

(63)

hvor:

| m
  p | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |

m
  p

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus, mg

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

hvor

| | (64) |
| --- | --- |

Formula

(64)

hvor:

| m
  set | er massen af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | er massen af sekundær fortynder, kg |

m
  set

er massen af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter, kg

m
  ssd

er massen af sekundær fortynder, kg

Hvis fortynderens baggrundskoncentration af partikler bestemmes i overensstemmelse med punkt 7.5.6, kan partikelmassen baggrundskorrigeres. I så fald beregnes partikelmassen (g/test) på følgende måde:

| | (65) |
| --- | --- |

Formula

(65)

hvor:

| m
  sep | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| m
  sd | er massen af fortynderen udtaget af baggrundspartikeludskiller, kg |
| m
  b | er massen af udskilte baggrundspartikler i fortynderen, mg |
| D | er fortyndingsfaktoren som bestemt i punkt 8.5.2.3.2. |

m
  sep

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler, kg

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

m
  sd

er massen af fortynderen udtaget af baggrundspartikeludskiller, kg

m
  b

er massen af udskilte baggrundspartikler i fortynderen, mg

D

er fortyndingsfaktoren som bestemt i punkt 8.5.2.3.2.

8,6.   Generelle beregninger

8.6.1.   Forskydningskorrektion

Ved forskydningskorrektion, jf. punkt 7.8.4, beregnes den korrigerede koncentrationsværdi som følger:

| | (66) |
| --- | --- |

Formula

(66)

hvor:

| c
  ref,z | er referencekoncentrationen af nulstillingsgassen (normalt nul), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | er referencekoncentrationen af kalibreringsgassen, ppm |
| c
  pre,z | er analysatorkoncentrationen af nulstillingsgassen forud for prøvning, ppm |
| c
  pre,s | er analysatorkoncentrationen af kalibreringsgassen forud for prøvning, ppm |
| c
  post,z | er analysatorkoncentrationen af nulstillingsgassen efter prøvning, ppm |
| c
  post,s | er analysatorkoncentrationen af kalibreringsgassen efter prøvning, ppm |
| cgas | er koncentrationen af prøvegassen, ppm |

c
  ref,z

er referencekoncentrationen af nulstillingsgassen (normalt nul), ppm

c
  ref,s

er referencekoncentrationen af kalibreringsgassen, ppm

c
  pre,z

er analysatorkoncentrationen af nulstillingsgassen forud for prøvning, ppm

c
  pre,s

er analysatorkoncentrationen af kalibreringsgassen forud for prøvning, ppm

c
  post,z

er analysatorkoncentrationen af nulstillingsgassen efter prøvning, ppm

c
  post,s

er analysatorkoncentrationen af kalibreringsgassen efter prøvning, ppm

cgas

er koncentrationen af prøvegassen, ppm

Der beregnes to sæt specifikke emissionsresultater for hver komponent i overensstemmelse med punkt 8.6.3 efter udførelse af eventuelle andre korrektioner. Et sæt beregnes ved hjælp af ukorrigerede koncentrationer, og et andet sæt beregnes ved hjælp af koncentrationer korrigeret for forskydning, jf. ligning 66.

Afhængigt af det anvendte målesystem og den anvendte beregningsmetode, beregnes de ukorrigerede emissionsresultater ved ligning 36, 37, 56, 57 eller 62. Til beregning af de korrigerede emissioner erstattes c
  gas i henholdsvis ligning 36, 37 56, 57 eller 62 med c
  cor i ligning 66. Hvis de øjeblikkelige koncentrationsværdier c
  gas,i anvendes i de respektive ligninger, skal den korrigerede værdi også anvendes som øjeblikkelig værdi c
  cor,i. I ligning 57 anvendes korrektionen på både den målte koncentration og baggrundskoncentrationen.

Sammenligningen skal udføres som procentdel af de ukorrigerede resultater. Forskellen mellem den ukorrigerede og de korrigerede specifikke emissionsværdier skal ligge inden for ± 4% af de ukorrigerede specifikke emissionsværdier eller inden for ± 4% af den pågældende grænseværdi, hvis sidstnævnte er større. Hvis forskydningen er over 4 %, kasseres prøvningsresultaterne.

Hvis der anvendes forskydningskorrektion, er det kun de forskydningskorrigerede emissionsresultater, der skal anvendes til rapportering af emissionerne.

8.6.2.   Beregning af NMHC og CH4

Beregningen af NMHC og CH4 afhænger af den anvendte kalibreringsmetode. FID for målingen uden NMC (nederste forløb i tillæg 2 til dette bilag, figur 11), skal kalibreres med propan. Til kalibrering af FID i serier med NMC (øverste forløb i tillæg 2 til dette bilag, figur 11), er følgende metoder tilladt.

| a) | kalibreringsgas – propan; propan ledes uden om NMC. |
| --- | --- |

a)

kalibreringsgas – propan; propan ledes uden om NMC.

| b) | kalibreringsgas – methan; methan strømmer gennem NMC. |
| --- | --- |

b)

kalibreringsgas – methan; methan strømmer gennem NMC.

Koncentration af NMHC og CH4 beregnes på følgende måde (a):

| | (67) |
| --- | --- |
| | (68) |

Formula

(67)

Formula

(68)

Koncentration af NMHC og CH4 beregnes på følgende måde (b):

| | (67a) |
| --- | --- |
| | (68a) |

Formula

(67a)

Formula

(68a)

hvor:

| c
  HC(w/NMC) | er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm gennem NMC, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm ledt uden om NMC, ppm |
| r
  h | er responsfaktoren for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.7.2. |
| E
  M | er virkningsgraden for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.1. |
| E
  E | er virkningsgraden for ethan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.2. |

c
  HC(w/NMC)

er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm gennem NMC, ppm

c
  HC(w/oNMC)

er HC-koncentrationen med luftprøvestrøm ledt uden om NMC, ppm

r
  h

er responsfaktoren for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.7.2.

E
  M

er virkningsgraden for methan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.1.

E
  E

er virkningsgraden for ethan som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.3.8.2.

Hvis r
  h < 1,05, kan den udelades i ligning 67, 67a og 68a.

8.6.3.   Beregning af specifikke emissioner

De specifikke emissioner e
  gas eller e
  PM (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som følger, afhængigt af typen af prøvningscyklus.

For WHSC, varm WHTC eller kold WHTC anvendes følgende ligning:

| | (69) |
| --- | --- |
| | (70) |

Formula

(69)

Formula

(70)

hvor:

| m | er masseemissionen af komponenten, g/prøvning |
| --- | --- |
| W
  act | er faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 7.8.6, kWh. |

m

er masseemissionen af komponenten, g/prøvning

W
  act

er faktisk arbejde i cyklus i henhold til punkt 7.8.6, kWh.

For WHTC skal det endelige prøvningsresultat være et vægtet gennemsnit for koldstartsprøvning og varmstartsprøvning efter følgende ligning:

hvor:

| m
  cold | er masseemissionen af komponenten ved koldstartsprøvningen, g/prøvning |
| --- | --- |
| m
  hot | er masseemissionen af komponenten ved varmstartsprøvningen, g/prøvning |
| W
  act,cold | det faktiske arbejde ved koldstartsprøvningen, kWh |
| W
  act,hot | det faktiske arbejde ved varmstartsprøvningen, kWh |

m
  cold

er masseemissionen af komponenten ved koldstartsprøvningen, g/prøvning

m
  hot

er masseemissionen af komponenten ved varmstartsprøvningen, g/prøvning

W
  act,cold

det faktiske arbejde ved koldstartsprøvningen, kWh

W
  act,hot

det faktiske arbejde ved varmstartsprøvningen, kWh

Hvis periodisk regenerering, jf. punkt 6.6.2, finder anvendelse, multipliceres regenereringsjusteringsfaktorerne k
  r,u eller k
  r,d med eller adderes til de specifikke emissionsresultater e i henholdsvis ligning 69 og 70.

9.   SPECIFIKATIONER FOR UDSTYR OG KONTROL

Dette bilag indeholder ikke detaljerede oplysninger om udstyr eller systemer til måling af strømninger, tryk eller temperaturer. Det er kun de linearitetskrav til sådant udstyr eller systemer, der er nødvendige for at gennemføre emissionsprøvninger, der er anført i punkt 9.2.

9.1.   Dynamometerspecifikationer

Der skal anvendes et motordynamometer med specifikationer, der gør det velegnet til udførelse af prøvningscyklusserne beskrevet i 7.2.1 og 7.2.2.

Instrumenterne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre det muligt at måle akseleffekten med den nøjagtighed, der er nødvendig for at opfylde kriterierne for validering af cyklussen. Det kan være nødvendigt at foretage yderligere beregninger. Nøjagtigheden af måleapparatet er således, at linearitetskravene i punkt 9.2, tabel 7 ikke overskrides.

9.2.   Linearitetskrav

Kalibreringen af alle måleinstrumenter og -systemer skal kunne henføres til nationale (internationale) standarder. Måleinstrumenterne og – systemerne skal opfylde linearitetskravene i tabel 7. Kontrol af linearitet i henhold til punkt 9.2.1 skal for gasanalysatorerne foretages mindst hver 3. måned, samt hver gang der er foretaget reparationer eller ændringer, som kan tænkes at påvirke kalibreringen. For de andre instrumenter og systemer skal kontrollen af lineariteten foretages i henhold til interne kontrolprocedurer af instrumentfabrikanten eller i henhold til kravene i ISO 9000.

Tabel 7

Linearitetskrav til instrumenter og systemer

| Målesystem | | Hældning
  a1 | Middelfejl
  SEE | Determinationskoefficient,
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorhastighed | ≤ 0,05% maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Drejningsmoment | ≤ 1 % maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Brændstofstrøm | ≤ 1 % maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Luftstrøm | ≤ 1 % maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Udstødningsgasstrøm | ≤ 1 % maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Fortynderstrøm | ≤ 1 % maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Fortyndet udstødningsgasstrøm | ≤ 1 % maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Prøvestrøm | ≤ 1 % maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Gasanalysatorer | ≤ 0,5 % maks. | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Gasdeleapparater | ≤ 0,5 % maks. | 0,98 - 1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Temperaturer | ≤ 1 % maks. | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Tryk | ≤ 1 % maks. | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Partikelrest | ≤ 1 % maks. | 0,99 - 1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |

Målesystem

Formula

Hældning

a1

Middelfejl

SEE

Determinationskoefficient,

r2

Motorhastighed

≤ 0,05% maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Drejningsmoment

≤ 1 % maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Brændstofstrøm

≤ 1 % maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Luftstrøm

≤ 1 % maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Udstødningsgasstrøm

≤ 1 % maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Fortynderstrøm

≤ 1 % maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Fortyndet udstødningsgasstrøm

≤ 1 % maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Prøvestrøm

≤ 1 % maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Gasanalysatorer

≤ 0,5 % maks.

0,99 - 1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Gasdeleapparater

≤ 0,5 % maks.

0,98 - 1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Temperaturer

≤ 1 % maks.

0,99 - 1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Tryk

≤ 1 % maks.

0,99 - 1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Partikelrest

≤ 1 % maks.

0,99 - 1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

9.2.1.   Kontrol af linearitet

9.2.1.1.   Indledning

Der skal foretages en linearitetskontrol af alle målesystemer anført i tabel 7. Der skal indføres mindst 10 referenceværdier i målesystemet, og de målte værdier skal sammenholdes med referenceværdierne ved lineær regression efter mindste kvadraters metode, jf. ligning 11 7.8.7. De øverste grænser i tabel 7 henviser til de maksimale værdier, der forventes under prøvningen.

9.2.1.2.   Almindelige forskrifter

Målesystemerne skal opvarmes i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger. Målesystemerne skal anvendes ved de temperaturer, tryk og strømme, der er specificeret for dem.

9.2.1.3.   Procedure

Linearitetskontrollen gennemføres i nedenstående trin for hvert normalt anvendt driftsområde.

| a) | Instrumentet nulstilles ved at indføre et nulsignal. I gasanalysatorer indføres renset syntetisk luft (eller nitrogen) direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

a)

Instrumentet nulstilles ved at indføre et nulsignal. I gasanalysatorer indføres renset syntetisk luft (eller nitrogen) direkte til analysatorporten.

| b) | Instrumentet kalibreres ved at indføre et kalibreringssignal. I gasanalysatorer indføres en passende kalibreringsgas direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet kalibreres ved at indføre et kalibreringssignal. I gasanalysatorer indføres en passende kalibreringsgas direkte til analysatorporten.

| c) | Nulstillingsproceduren i a) gentages. |
| --- | --- |

c)

Nulstillingsproceduren i a) gentages.

| d) | Kontrollen foretages ved at indføre mindst 10 referenceværdier (herunder nul), som ligger inden for området fra 0 til de højeste værdier, der forventes under emissionsprøvningen. I gasanalysatorer indføres kendte gaskoncentrationer i overensstemmelse med punkt 9.3.3.2 direkte til analysatorporten. |
| --- | --- |

d)

Kontrollen foretages ved at indføre mindst 10 referenceværdier (herunder nul), som ligger inden for området fra 0 til de højeste værdier, der forventes under emissionsprøvningen. I gasanalysatorer indføres kendte gaskoncentrationer i overensstemmelse med punkt 9.3.3.2 direkte til analysatorporten.

| e) | Med en registreringsfrekvens på mindst 1 Hz måles referenceværdierne, og de målte værdier registreres i 30 sekunder. |
| --- | --- |

e)

Med en registreringsfrekvens på mindst 1 Hz måles referenceværdierne, og de målte værdier registreres i 30 sekunder.

| f) | De aritmetiske middelværdier for perioden på 30 s anvendes til at beregne parametrene for lineær regression efter mindste kvadraters metode i henhold til ligning 11 i punkt 7.8.7. |
| --- | --- |

f)

De aritmetiske middelværdier for perioden på 30 s anvendes til at beregne parametrene for lineær regression efter mindste kvadraters metode i henhold til ligning 11 i punkt 7.8.7.

| g) | Parametrene for lineær regression skal opfylde forskrifterne i punkt 9.2, tabel 7. |
| --- | --- |

g)

Parametrene for lineær regression skal opfylde forskrifterne i punkt 9.2, tabel 7.

| h) | Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen, og kontrolproceduren gentages. |
| --- | --- |

h)

Om nødvendigt gentages kontrollen af nulstillingen, og kontrolproceduren gentages.

9.3.   Systemer til måling og prøvetagning af gasemissioner

9.3.1.   Analysatorspecifikationer

9.3.1.1.   Generelt

Analysatorernes måleområde og responstid skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved bestemmelse af koncentrationen af udstødningsgassens komponenter under stationære eller transiente forhold.

Udstyrets elektromagnetiske kompatibilitet (EMC) skal være således, at yderligere fejl mindskes til det mindst mulige.

9.3.1.2.   Nøjagtighed

Nøjagtigheden, defineret som analysatorens afvigelse fra referenceværdien, må ikke være over ± 2% af den aflæste værdi eller ± 0,3% af fuld skalavisning; det største gælder.

9.3.1.3.   Præcision

Præcisionen, defineret som 2,5 gange standardafvigelsen af ti gentagne målinger på en given kalibreringsgas, må for måleområder over 155 ppm (eller ppm C) ikke være over ± 1 % af fuldt skalaudslag; for måleområder under 155 ppm (eller ppm C) må præcisionen ikke være over ± 2 %.

9.3.1.4.   Støj

Analysatorens top-til-top respons på nulstillingsgas og kalibreringsgas må i et vilkårligt 10 sekunders interval ikke overstige 2 % af fuldt skalaudslag i noget måleområde.

9.3.1.5.   Nulpunktsforskydning

Nulpunktsresponsens forskydning skal være angivet af instrumentets fabrikant.

9.3.1.6.   Forskydning af relativ respons

Forskydningen af responsen på kalibreringsgas skal være angivet af instrumentets fabrikant.

9.3.1.7.   Stigningstid

Stigningstiden for den analysator, der er monteret i målesystemet, må ikke være på over 2,5 sekunder.

9.3.1.8.   Tørring af gassen

Udstødningsgasser kan måles vådt eller tørt. Hvis der anvendes en anordning til gastørring, skal den have minimal indvirkning på sammensætningen af de målte gasser. Der må ikke anvendes kemisk tørring til fjernelse af vand i prøven.

9.3.2.   Gasanalysatorer

9.3.2.1.   Indledning

Punkt 9.3.2.2 til 9.2.3.7 beskriver de måleprincipper, der skal anvendes. En detaljeret beskrivelse af målesystemerne findes i tillæg 2 til dette bilag. Luftarterne analyseres ved hjælp af de i det følgende angivne instrumenter. For ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.

9.3.2.2.   Analyse af carbonmonoxid (CO)

Carbonmonoxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

9.3.2.3.   Analyse af carbondioxid (CO2)

Carbondioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDIR).

9.3.2.4.   Analyse af carbonhydrid (HC)

Carbonhydridanalysatoren skal være af typen opvarmet flammeionisationsdetektor (HFID), hvor detektor, ventiler, ledninger mv. er opvarmet, således at gastemperaturen holdes på 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C). For naturlige NG-drevne motorer og motorer med styret tænding kan man vælge en carbonhydridanalysator af typen ikke-opvarmet flammeionisationsdetektor (FID), afhængig af den anvendte metode (jf. tillæg 2 til dette bilag, punkt a.2.1.3.).

9.3.2.5.   Analyse af methan (CH4) og andre carbonhydrider end methan (NMHC)

Bestemmelse af methan og andre carbonhydrider end methan foretages med en opvarmet ikke-methan-afskærer og to FIDs jf. tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.1.4. A.2.1.5.. Komponenternes koncentration bestemmes efter punkt 8.6.2.

9.3.2.6.   Analyse af nitrogenoxid (NOx)

Der er specificeret to måleinstrumenter til måling af NOx; hvert instrument kan anvendes, hvis det opfylder forskrifterne i henholdsvis punkt 9.3.2.6.1 eller 9.3.2.6.2. Til bestemmelse af systemækvivalens i forbindelse med en alternerende måleprocedure, jf. punkt 5.1.1, er kun kemiluminescensdetektor (CLD) tilladt.

9.3.2.6.1.   Kemiluminescensdetektor (CLD)

Måles der på tør basis, skal nitrogenoxid-analysatoren enten være en kemiluminescensdetektor (CLD) eller opvarmet kemiluminescensdetektor (HCLD) med NO2/NO-konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en HCLD med konverter, hvis temperatur holdes over 328 K (55 °C), forudsat at resultatet af vanddæmpningsprøven (jf. punkt 9.3.9.2.2) er tilfredsstillende. For både CLD og HCLD skal prøvetagningsstien have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 °C til 200 °C) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling.

9.3.2.6.2.   Ikke-dispersiv ultravioletanalysator (NDUV)

Der anvendes ikke-dispersiv ultravioletanalysator (NDUV) til måling af NOx-koncentrationen. Hvis NDUV-analysatoren kun måler NO, anbringes der en NO2/NO-konverter opstrøms for NDUV-analysatoren. NDUV-temperaturen skal opretholdes med henblik på at forhindre vandkondensering, medmindre en prøvetørrer installeres opstrøms for NO2/NO-konverteren, hvis denne anvendes, eller opstrøms for analysatoren.

9.3.2.7.   Måling af luft-/brændstofforholdet

Udstyret til måling af luft-/brændstofforhold, der anvendes til at bestemme udstødningsgasstrømmen, som nærmere omhandlet i punkt 8.4.1.6, skal være en wide range luft-/brændstofforholdsføler eller lambda-føler af Zirconia-typen. Føleren skal monteres direkte på udstødningsrøret, hvor udstødningsgassens temperatur er høj nok til at forhindre vandkondensation.

Nøjagtigheden af føleren med indbygget elektronik skal ligge inden for:

| | ±3 % af den afllæste værdi for l < 2 |
| --- | --- |

±3 % af den afllæste værdi for l < 2

| | ±5 % af den aflæste værdi for 2 ≤ l < 5 |
| --- | --- |

±5 % af den aflæste værdi for 2 ≤ l < 5

| | ±10 % af den aflæste værdi for 5 ≤ l |
| --- | --- |

±10 % af den aflæste værdi for 5 ≤ l

For at opfylde ovenstående krav til nøjagtighed, skal føleren kalibreres som angivet af instrumentfabrikanten.

9.3.3.   Gasser

For alle anvendte kalibreringsgasser skal holdbarhedsperioden overholdes.

9.3.3.1.   Rene gasser

Renhedskravene til gasserne er fastlagt ved nedenstående kontamineringsgrænser. Følgende gasser skal være til rådighed til anvendelse ved prøvningen:

| a) | For ufortyndet udstødningsgas: | Renset nitrogen
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

a)

For ufortyndet udstødningsgas:

Renset nitrogen

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

| | Renset oxygen
  (Renhed > 99,5 % vol O2) |
| --- | --- |

Renset oxygen

(Renhed > 99,5 % vol O2)

| | Hydrogen-helium blanding (brændstof til FID-brænder)
  (40 ± 1 % hydrogen, resten helium)
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) |
| --- | --- |

Hydrogen-helium blanding (brændstof til FID-brænder)

(40 ± 1 % hydrogen, resten helium)

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

| | Renset syntetisk luft
  (Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (Oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.). |
| --- | --- |

Renset syntetisk luft

(Urenheder ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(Oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.).

| b) | For fortyndet udstødningsgas (evt. ufortyndet udstødningsgas) | Renset nitrogen
  (Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO) |
| --- | --- | --- |

b)

For fortyndet udstødningsgas (evt. ufortyndet udstødningsgas)

Renset nitrogen

(Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

| | Renset oxygen
  Renset oxygen (renhed > 99,5 % vol O2) |
| --- | --- |

Renset oxygen

Renset oxygen (renhed > 99,5 % vol O2)

| | Hydrogen-helium blanding (brændstof til FID-brænder)
  (40 ± 1 % hydrogen, resten helium)
  (Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2) |
| --- | --- |

Hydrogen-helium blanding (brændstof til FID-brænder)

(40 ± 1 % hydrogen, resten helium)

(Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

| | Renset syntetisk luft
  (Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0.02 ppm NO)
  (Oxygenindhold mellem 20,5 og 21,5 % vol.). |
| --- | --- |

Renset syntetisk luft

(Urenheder ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0.02 ppm NO)

(Oxygenindhold mellem 20,5 og 21,5 % vol.).

Hvis der ikke foreligger gasflasker, kan der anvendes et gasrensningsapparat, hvis kontamineringsniveauet kan påvises.

9.3.3.2.   Kalibrerings- og nulstillingsgasser

Gasblandinger med nedenstående kemiske sammensætning skal være til rådighed. Andre gaskombinationer er tilladt, forudsat at gasserne ikke reagerer indbyrdes. Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.

| | C3H8 og renset syntetisk luft (se punkt 9.3.3.1) |
| --- | --- |

C3H8 og renset syntetisk luft (se punkt 9.3.3.1)

| | CO og renset nitrogen |
| --- | --- |

CO og renset nitrogen

| | NO og renset nitrogen |
| --- | --- |

NO og renset nitrogen

| | NO2 og renset syntetisk luft |
| --- | --- |

NO2 og renset syntetisk luft

| | CO2 og renset nitrogen |
| --- | --- |

CO2 og renset nitrogen

| | CH4 og renset syntetisk luft |
| --- | --- |

CH4 og renset syntetisk luft

| | C2H6 og renset syntetisk luft |
| --- | --- |

C2H6 og renset syntetisk luft

Den faktiske koncentration i en kalibrerings- eller nulstillingsgas må ikke afvige mere end ± 1 % af den nominelle værdi og skal kunne henføres til nationale og internationale standarder. Alle koncentrationer for kalibreringsgasser skal angives på volumenbasis (% vol. eller ppm v/v).

9.3.3.3.   Gasdeleapparater

De til kalibrering og nulstilling anvendte gasblandinger kan også fremstilles ved hjælp af gasdeleapparater (præcisionsanordninger til blanding) ved fortynding med renset N2 eller med renset syntetisk luft. Gasdeleapparatets nøjagtighed skal være således, at koncentrationen af de blandede kalibreringsgasser kan bestemmes med en nøjagtighed på ± 2%. Denne nøjagtighed betyder, at primære gasser anvendt til blanding skal kendes med en nøjagtighed på mindst ±1 %, der kan henføres til nationale eller internationale gasstandarder. Kontrollen skal udføres ved mellem 15 og 50 % af fuld skalavisning for hver kalibrering, i hvilken indgår et gasdeleapparat. Der kan udføres en yderligere kontrol med en anden kalibreringsgas, hvis den første kontrol ikke er lykkedes.

Man kan vælge at kontrollere blandingsanordningen med et instrument af lineær art, f.eks. et som bruger NO-gas med CLD. Instrumentets kalibreringsværdi skal justeres med kalibreringsgassen direkte tilsluttet instrumentet. Gasdeleapparatet skal kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi skal sammenlignes med instrumentets målte koncentrationer. Denne forskel skal i hvert punkt være inden for ± 1% af den nominelle værdi.

Ved gennemførelse af linearitetskontrollen i henhold til punkt 9.2.1 skal gasdeleapparatet have en nøjagtighed på ±1 %.

9.3.3.4.   Gasser til kontrol af oxygeninterferens

Gasser til kontrol af oxygeninterferens er en blanding af propan, oxygen og nitrogen. De skal indeholde propan med 350 ppm C ± 75 ppm C carbonhydrid. Koncentrationsværdien skal bestemmes med tolerancerne for kalibreringsgas ved kromatografisk analyse af samlede carbonhydrider plus urenheder eller ved dynamisk blanding. De oxygenkoncentrationer, der er påkrævede ved styret tænding og kompressionstænding prøvning, er anført i tabel 8, idet resten er renset nitrogen.

Tabel 8

Gasser til kontrol af oxygeninterferens

| Motortype | Koncentration af O2 (%) |
| --- | --- |
| Kompressionstænding | 21 (20 til 22) |
| Kompressionstænding og styret tænding | 10 (9 til 11) |
| Kompressionstænding og styret tænding | 5 (4 til 6) |
| Styret tænding | 0 (0 til 1) |

Motortype

Koncentration af O2 (%)

Kompressionstænding

21 (20 til 22)

Kompressionstænding og styret tænding

10 (9 til 11)

Kompressionstænding og styret tænding

5 (4 til 6)

Styret tænding

0 (0 til 1)

9.3.4.   Kontrol for utætheder

Systemet skal gennemgå en tæthedsprøve. Sonden afbrydes fra udstødningssystemet, og dens ende tilproppes. Analysatorens pumpe startes. Efter den indledende stabilisering skal alle flowmetre vise ca. nul, hvis der ikke er en utæthed. Hvis de ikke gør det, kontrolleres prøvetagningsledningerne, og fejlen rettes.

På vakuumsiden tillades en utæthed svarende til højst 0,5 % af strømmen under brug i den del af systemet, der kontrolleres. Størrelsen af den aktuelt anvendte gasstrøm kan skønnes ud fra størrelsen af strømmen gennem analysator og omledningsforbindelse.

Alternativt kan systemet udsuges til et tryk på mindst 20 kPa vakuum (80 kPa absolut). Efter den indledende stabilisering må trykforøgelsen i systemet Δp (kPa/min) ikke være større end:

| | (71) |
| --- | --- |

Formula

(71)

hvor:

| V
  s | er systemets volumen, 1 |
| --- | --- |
| q

  vs | er sporgassens strømningshastighed, l/min |

V
  s

er systemets volumen, 1

q

  vs

er sporgassens strømningshastighed, l/min

En alternativ metode er at indføre en trinvis ændring af koncentrationen i begyndelsen af prøvetagningsledningen ved at skifte fra nulstillings- til kalibreringsgas. Hvis aflæsningen for en korrekt kalibreret analysator efter et passende tidsrum er ≤ 99 % sammenlignet med den indførte koncentration, tyder dette på en utæthed, og denne fejl skal afhjælpes.

9.3.5.   Kontrol af analysesystemets responstid

Systemets indstillinger til evaluering af responstid skal være nøjagtigt de samme som under måling i prøvningsforløbet (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne og alle andre ting, der har indflydelse på responstiden). Bestemmelsen af responstid skal finde sted med gasomskiftning direkte ved indgangen til prøvetagningssonden. Gasomskiftningen skal ske på under 0,1 sekund. De gasser, der anvendes til prøvningen, skal forårsage en koncentrationsændring på mindst 60 % fuldskalavisning (FS).

Koncentrationssporet for hver enkel gaskomponent registreres. Responstiden defineres som forskellen i tid mellem gasomskiftningen og den relevante ændring af den registrerede koncentration. Systemets responstid (t
  90) omfatter forsinkelse til måledetektoren og detektorens stigningstid. Forsinkelsestid defineres som tiden fra ændringen (t
  0) indtil responsen er 10 % af den endelige aflæste værdi (t10). Stigningstiden defineres som den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t
  90 – t
  10).

Med hensyn til tidsjustering af analysator- og udstødningsstrømssignaler defineres transformationstiden som tiden fra ændringen (t
  0), indtil responsen er 50 % af den endelige aflæste værdi (t
  50).

Systemets responstid skal være ≤ 10 sekunder med en stigningstid ≤ på ≤ 2,5 sekunder i overensstemmelse med punkt 9.3.1.7 for alle begrænsede komponenter (CO, NOx, HC eller NMHC) og alle anvendte områder. Når der anvendes NMC til måling af NMHC, må systemets responstid overstige 10 sekunder.

9.3.6.   Afprøvning af NOx-konverterens virkningsgrad

Virkningsgraden af konverteren, der anvendes til konvertering af NO2 til NO, kontrolleres som anført i punkt 9.3.6.1 til 9.3.6.8. (se figur 8).

Figur 8:

Diagram over opstilling til kontrol af NO2-konverterens virkningsgrad

Image

9.3.6.1.   Prøveopstilling

Ved hjælp af prøveopstillingen vist i fig. 8 og nedenstående fremgangsmåde kontrolleres konverterens virkningsgrad med en ozonisator.

9.3.6.2.   Kalibrering

CLD- og HCLD-apparaterne kalibreres i det mest anvendte arbejdsområde efter fabrikantens anvisninger ved hjælp af nulstillings- og kalibreringsgas (NO-indholdet deri skal være ca. 80 % af arbejdsområdet, og NO2-koncentrationen i gasblandingen under 5 % af NO-koncentrationen). NOx-analysatoren skal være stillet på NO-modus, således at kalibreringsgassen ikke går gennem konverteren. Den viste koncentration registreres.

9.3.6.3.   Beregning

Konverterens virkningsgrad i procent beregnes som følger:

| | (72) |
| --- | --- |

Formula

(72)

hvor:

| a | er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.6. |
| --- | --- |
| b | er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.7. |
| c | er NO-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.4. |
| d | er NO-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.5. |

a

er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.6.

b

er NOx-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.7.

c

er NO-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.4.

d

er NO-koncentrationen i henhold til punkt 9.3.6.5.

9.3.6.4.   Oxygentilførsel

Via en T-samling tilføres kontinuerligt oxygen eller nulstillingsluft til gasstrømmen, indtil den viste koncentration er ca. 20 % lavere end den kalibreringskoncentration, der er anført i punkt 9.3.6.2. (Analysatoren er indstillet på NO-modus).

Den viste koncentration (c) registreres. Ozonisatoren skal være ude af funktion under denne proces.

9.3.6.5.   Aktivering af ozonisatoren

Ozonisatoren aktiveres for at producere tilstrækkelig ozon til, at NO-koncentrationen bringes ned på ca. 20 % (mindst 10 %) af den i punkt 9.3.6.2 ovenfor anførte kalibreringskoncentration. Den målte koncentration (d) registreres (med analysatoren indstillet på NO-modus).

9.3.6.6.   NOx-modus

NO-analysatoren stilles om på NOx-modus, således at gasblandingen (bestående af NO, NO2, O2 og N2) nu ledes gennem konverteren. Den målte koncentration (a) registreres (med analysatoren indstillet på NOx-modus).

9.3.6.7.   Deaktivering af ozonisatoren.

Ozonisatoren sættes nu ud af funktion. Den i punkt 9.3.6.6 beskrevne gasblanding ledes gennem konverteren og til detektoren. Den angivne koncentration (b) registreres (med analysatoren indstillet på NOx-modus).

9.3.6.8.   NO-modus

Når der er skiftet om til NO-modus, og ozonisatoren er deaktiveret, afbrydes også tilførslen af oxygen eller syntetisk luft. Den af analysatoren målte NOx-værdi må højst afvige ± 5 % fra den, der er målt i henhold til punkt 9.3.6.2. (Analysatoren er indstillet på NO-modus).

9.3.6.9.   Prøvningsinterval

Konverterens virkningsgrad skal afprøves mindst én gang om måneden.

9.3.6.10.   Krav til virkningsgraden

Konverterens virkningsgrad ENOx må ikke være under 95 %.

Hvis der ved hjælp af ozonisatoren ikke kan opnås en reduktion fra 80 % til 20 % i overensstemmelse med punkt 9.3.6.5, når analysatoren er indstillet på det mest anvendte område, anvendes det højeste område, som giver denne reduktion.

9.3.7.   Justering af flammeion-analysatoren

9.3.7.1.   Optimering af detektorens respons

FID-enheden indstilles som angivet af fabrikanten. Der anvendes en kalibreringsgas bestående af propan i luft til optimering af responsen i det mest anvendte måleområde.

Med brændstof- og luftstrømme indstillet i henhold til fabrikantens anvisninger tilføres analysatoren en kalibreringsgas på 350 ± 75 ppm C. Responsen på en given brændstoftilførsel bestemmes ud fra forskellen mellem responsen på kalibreringsgas og responsen på nulstillingsgas. Brændstoftilførslen indstilles på trinvis højere og lavere værdier end fabrikantens specifikation. Responsen på kalibreringsgas og nulstillingsgas ved de pågældende værdier af brændstoftilførslen registreres. Forskellen mellem responsen på kalibrerings- og nulstillingsgassen afbildes i kurveform, og brændstoftilførslen indstilles, så den svarer til kurvens "fede" side. Der er her tale om begyndelsesindstillingen af strømningshastigheden, og det kan være nødvendigt med yderligere optimering, afhængigt af resultaterne af responsfaktorerne for carbonhydrid og kontrollen af oxygeninterferens i overensstemmelse med punkt 9.3.7.2 og 9.3.7.3. Hvis oxygeninterferens eller responsfaktorerne for carbonhydrid ikke opfylder nedenstående specifikationer, justeres luftstrømmen trinvist over og under fabrikantens anvisninger, idet punkt 9.3.7.2 og 9.3.7.3 gentages for hver strøm.

Man kan vælge at foretage optimeringen ved hjælp af de fremgangsmåder, der er skitseret i SAE nr. 770141.

9.3.7.2.   Responsfaktorer for carbonhydrider

Der foretages en lineær kontrol af analysatoren med propan i luft og renset syntetisk luft som angivet i punkt 9.2.1.3.

Responsfaktorerne skal bestemmes, når en analysator idriftsættes samt efter større serviceeftersyn. Responsfaktoren (r
  h) for et given carbonhydrid er forholdet mellem C1-udslaget på FID-analysatoren og gaskoncentrationen i cylinderen, angivet i ppm C1.

Prøvegassen skal have en koncentration, der giver en respons på ca. 80 % af fuldt skalaudslag. Koncentrationen skal være kendt med en nøjagtighed på ± 2% i forhold til en gravimetrisk standard udtrykt i volumen. Desuden skal gascylinderen være forkonditioneret i 24 timer ved en temperatur på 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C).

Nedenfor er angivet hvilke prøvegasser, der skal anvendes, samt områderne for den relative responsfaktor:

| a) | Methan og renset syntetisk luft 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15 |
| --- | --- |

a)

Methan og renset syntetisk luft 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

| b) | Propylen og renset syntetisk luft 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1 |
| --- | --- |

b)

Propylen og renset syntetisk luft 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1

| c) | Toluen og renset syntetisk luft 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |
| --- | --- |

c)

Toluen og renset syntetisk luft 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

Værdierne er angivet i forhold til en r
  h på 1 for propan og renset syntetisk luft.

9.3.7.3.   Kontrol af oxygeninterferens

Udelukkende for så vidt angår analysatorer til ufortyndet udstødningsgas foretages der kontrol af oxygeninterferens, når en analysator idriftsættes samt efter de vigtigste serviceintervaller.

Der vælges et område, hvor kontrolgasserne for oxygeninterferens falder i de øverste 50 %. Under prøvningen skal ovntemperaturen være indstillet som krævet. Oxygeninterferensgasserne er specificeret i punkt 9.3.3.4.

| a) | analysatoren nulstilles |
| --- | --- |

a)

analysatoren nulstilles

| b) | analysatoren kalibreres med 0 %-oxygenblandingen til motorer med styret tænding. Instrumenter til motorer med kompressionstænding kalibreres med en 21% -oxygenblanding. |
| --- | --- |

b)

analysatoren kalibreres med 0 %-oxygenblandingen til motorer med styret tænding. Instrumenter til motorer med kompressionstænding kalibreres med en 21% -oxygenblanding.

| c) | nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5% af fuldskalavisningen, litra a) og b) i dette punkt skal gentages |
| --- | --- |

c)

nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end 0,5% af fuldskalavisningen, litra a) og b) i dette punkt skal gentages

| d) | 5 og 10 %-kontrolgasser for oxygeninterferens tilføres |
| --- | --- |

d)

5 og 10 %-kontrolgasser for oxygeninterferens tilføres

| e) | nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1 % af fuldskalavirkningen, gentages prøvningen |
| --- | --- |

e)

nulresponsen kontrolleres igen. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1 % af fuldskalavirkningen, gentages prøvningen

| f) | oxygeninterferensen E
  O2 beregnes for hver blanding i trin d) som følger: | (73) |
| --- | --- | --- |
| idet analysatorresponsen er |
| | (74) |

f)

oxygeninterferensen E
  O2 beregnes for hver blanding i trin d) som følger:

Formula

(73)

idet analysatorresponsen er

Formula

(74)

hvor:

| c
  ref,b | er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C |
| --- | --- |
| c
  ref,d | er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C |
| c
  FS,b | er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C |
| c
  FS,d | er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C |
| c
  m,b | er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C |
| c
  m,d | er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C |

c
  ref,b

er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C

c
  ref,d

er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C

c
  FS,b

er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C

c
  FS,d

er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C

c
  m,b

er fuldskala-carbonhydridkoncentrationen i trin b), ppm C

c
  m,d

er reference-carbonhydridkoncentrationen i trin d), ppm C

| g) | Oxygeninterferensen E
  O2 skal være mindre end ± 1,5 % for alle de krævede kontrolgasser for oxygeninterferens før prøvningen. |
| --- | --- |

g)

Oxygeninterferensen E
  O2 skal være mindre end ± 1,5 % for alle de krævede kontrolgasser for oxygeninterferens før prøvningen.

| h) | Hvis oxygeninterferensen E
  O2 er større end ± 1,5 %, kan der foretages korrigerende indgreb ved trinvis justering af luftstrømmen over og under fabrikantens specifikationer, brændstofstrømmen og prøvestrømmen. |
| --- | --- |

h)

Hvis oxygeninterferensen E
  O2 er større end ± 1,5 %, kan der foretages korrigerende indgreb ved trinvis justering af luftstrømmen over og under fabrikantens specifikationer, brændstofstrømmen og prøvestrømmen.

| i) | Oxygeninterferensen gentages for hver ny indstilling. |
| --- | --- |

i)

Oxygeninterferensen gentages for hver ny indstilling.

9.3.8.   Virkningsgrad af enheden til ikke-methan-afskæring (NMC)

NMC anvendes til fjernelse af carbonhydrider bortset fra methan fra prøvegassen gennem oxidation af alle carbonhydrider bortset fra methan. Det ideelle er en konverteringsgrad på 0 % for methan og 100 % for de andre carbonhydrider, repræsenteret ved ethan. For at få en nøjagtig bestemmelse af NMHC bestemmer man de to virkningsgrader og anvender dem til beregning af massestrømmen af NMHC-emissioner (jf. punkt 8.6.2).

9.3.8.1.   Virkningsgrad for methan

Methankalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:

| | (75) |
| --- | --- |

Formula

(75)

hvor:

| c
  HC(w/NMC) | er HC-koncentrationen med CH4 gennem NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/NMC) | er HC-koncentrationen med CH4 gennem NMC, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

er HC-koncentrationen med CH4 gennem NMC, ppm C

c
  HC(w/NMC)

er HC-koncentrationen med CH4 gennem NMC, ppm C

9.3.8.2.   Virkningsgrad for ethan

Ethankalibreringsgassen ledes gennem FID-enheden med og uden omledning ved NMC-enheden, og de to koncentrationer registreres. Virkningsgraden bestemmes som følger:

| | (76) |
| --- | --- |

Formula

(76)

hvor:

| c
  HC(w/NMC) | er HC-koncentrationen med C2H6 gennem NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/NMC) | er HC-koncentrationen med C2H6 gennem NMC, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

er HC-koncentrationen med C2H6 gennem NMC, ppm C

c
  HC(w/NMC)

er HC-koncentrationen med C2H6 gennem NMC, ppm C

9.3.9.   Interferensvirkninger

Andre gasser end dem, der analyseres, kan påvirke målingerne på forskellige måder. Positiv interferens forekommer i NDIR-enheder, hvor den interfererende gas giver samme virkning som den målte, blot i mindre grad. Negativ interferens forekommer ligeledes i NDIR-enheder, når den interfererende gas udvider absorptionsbåndet for den målte gas, samt i CLD-enheder, når den interfererende gas dæmper reaktionen. Den i punkt 9.3.9.1 og 9.3.9.3 angivne interferenskontrol skal foretages inden første idriftsættelse af en analysator samt efter de vigtigste serviceintervaller.

9.3.9.1.   Interferenskontrol for CO-analysator

Vand og CO2 kan interferere med CO-analysatorens resultater. Kontrol heraf foretages ved, at en CO2-kalibreringsgas med en koncentration svarende til 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det højeste under testningen anvendte måleområde bobles gennem vand ved rumtemperatur, og analysatorens respons registreres. Analysatorresponsen må ikke være over 2 % af den forventede gennemsnitlige CO-koncentration ved prøvningen.

Interferensprocedurerne for CO2 og H2O kan afvikles separat. Hvis de anvendte CO2- og H2O-niveauer er højere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, nedskaleres hver enkelt observeret interferensværdi ved at multiplicere den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Separate interferensprocedurer med koncentrationer af H2O, som er lavere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, kan afvikles, men den observerede H2O-interferens skal opskaleres ved multiplicering af den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede H2O-koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Summen af de to skalerede interferensværdier skal overholde den i dette punkt specificerede tolerance.

9.3.9.2.   Kontrol af dæmpning fra NOx-analysator til CLD-analysator

De to gasser, der har interesse i forbindelse med analysatorer af typen CLD (og HCLD), er CO2 og vanddamp. Disse gassers dæmpning er proportional med deres koncentration, hvorfor der kræves teknikker til bestemmelse af dæmpningen ved de højeste koncentrationer, der forventes at optræde under prøverne. Hvis CLD-analysatoren anvender dæmpningskompensationsalgoritmer, der udnytter H2O- og/eller CO2-måleinstrumenter, skal dæmpningen evalueres med disse instrumenter i funktion og med anvendelse af kompensationsalgoritmerne.

9.3.9.2.1.   Kontrol af dæmpning fra CO2

En CO2-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldskalaværdien i det maksimale måleområde ledes gennem NDIR-analysatoren, og CO2-værdien registreres som A. Derefter fortyndes den ca. 50 % med NO-kalibreringsgas og ledes gennem NDIR og CLD, idet CO2- og NO-værdierne registreres som henholdsvis B og C. Der lukkes derefter for CO2-tilførslen, og kun NO-kalibreringsgassen ledes gennem (H)CLD-enheden; NO-værdien registreres som D.

Dæmpningen i % beregnes på følgende måde:

| | (77) |
| --- | --- |

Formula

(77)

hvor:

| A | er den ufortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, i % |
| --- | --- |
| A | er den fortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, i % |
| C | er den fortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, ppm |
| D | er den ufortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, ppm |

A

er den ufortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, i %

A

er den fortyndede CO2-koncentration, målt med NDIR, i %

C

er den fortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, ppm

D

er den ufortyndede NO-koncentration, målt med (H)CLD, ppm

Alternative metoder til fortynding og kvantitativ bestemmelse af CO2- og NO-kalibreringsgasserne, som f.eks. dynamisk opblanding, kan anvendes med den typegodkendende myndigheds godkendelse.

9.3.9.2.2.   Kontrol af dæmpning fra vand

Denne kontrol finder kun anvendelse på gaskoncentrationsmålinger på våd basis. Ved beregning af dæmpningen fra vand skal der tages hensyn til fortyndingen af NO-kalibreringsgassen med vanddamp og tilpasning af blandingens vanddampkoncentration til den, der forventes under prøvningen.

En NO-kalibreringsgas med en koncentration på 80 til 100 % af fuldt skalaudslag i det normale måleområde ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres som D. NO-gassen bobles gennem vand ved rumtemperatur og ledes gennem (H)CLD-enheden, og NO-værdien registreres som C. Vandtemperaturen bestemmes og registreres som F. Blandingens mætningsdamptryk svarende til gennemboblerens vandtemperatur (F) bestemmes og registreres som G.

Blandingens vanddampkoncentration (i %) beregnes på følgende måde:

| | (78) |
| --- | --- |

Formula

(78)

og registreres som H. Den forventede koncentration af den fortyndede NO-kalibreringsgas (i vanddamp) beregnes som følger:

| | (79) |
| --- | --- |

Formula

(79)

og registreres som D
  e. Den maksimale vanddampkoncentration (i%) forventes under prøvningen skal estimeres ud fra den maksimale CO2-koncentration i udstødningsgas A som følger:

| | (80) |
| --- | --- |

Formula

(80)

og registreres som H
  e.

Vandæmpningen i % beregnes på følgende måde:

| | (81) |
| --- | --- |

Formula

(81)

hvor:

| D
  e | er den forventede fortyndede NO-koncentration, ppm |
| --- | --- |
| C | er den målte fortyndede NO-koncentration, ppm |
| H
  m | er den maksimale vanddampkoncentration, % |
| H | er den faktiske vanddampkoncentration, % |

D
  e

er den forventede fortyndede NO-koncentration, ppm

C

er den målte fortyndede NO-koncentration, ppm

H
  m

er den maksimale vanddampkoncentration, %

H

er den faktiske vanddampkoncentration, %

9.3.9.2.3.   Største tilladte dæmpning

Den kombinerede dæmpning fra CO2 og vand må ikke overstige 2 % af fuld skala.

9.3.9.3.   Kontrol af dæmpning fra NOx-analysator til NDUV-analysator

Carbonhydrider og H2O har en påvist interferens med NDUV-analysatorer, idet de forårsager respons i lighed med responsen for NOx. Hvis NDUV-analysatoren anvender kompensationsalgoritmer, der udnytter måling af andre gasser, til gennemførelsen af interferenskontrollen, skal sådanne målinger samtidig udføres med henblik på prøvning af algoritmerne under analysatorinterferenskontrollen.

9.3.9.3.1.   Procedure

NDUV-analysatoren opstartes, bringes i funktion, nulstilles og kalibreres ud fra fabrikantens anvisninger. Det anbefales, at der udtrækkes udstødning fra motoren til denne kontrol. Der anvendes en CLD til kvantificering af NOx i udstødningen. CLD-responsen anvendes som referenceværdi. Desuden skal HC måles i udstødningen med en FID-analysator. FID-responsen anvendes som referenceværdi for carbonhydrider.

Opstrøms for en eventuel prøvetørrer, hvis en sådan anvendes ved prøvningen, føres motorens udstødning ind i NDUV-analysatoren. Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Stabiliseringstiden kan omfatte tid til rensning af overføringsledningen og redegørelse for analysatorens respons. Mens alle analysatorer måler prøvens koncentration, 30 sekunder af prøvedata registreres, og det aritmetiske gennemsnit for de tre analysatorer beregnes.

CLD-middelværdien subtraheres fra NDUV-middelværdien. Denne difference multipliceres med mellem den forventede gennemsnitlige HC-koncentration og HC-koncentrationen målt under kontrollen på følgende måde:

| | (82) |
| --- | --- |

Formula

(82)

Hvor:

| c
  NOx,CLD | er den fortyndede NOx-koncentration, målt med CLD, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | er den NOx-koncentration, målt med NDUV, ppm |
| c
  HC,e | er den forventede maksimale HC-koncentration, ppm |
| c
  HC,m | er den målte HC-koncentration, ppm. |

c
  NOx,CLD

er den fortyndede NOx-koncentration, målt med CLD, ppm

c
  NOx,NDUV

er den NOx-koncentration, målt med NDUV, ppm

c
  HC,e

er den forventede maksimale HC-koncentration, ppm

c
  HC,m

er den målte HC-koncentration, ppm.

9.3.9.3.2.   Største tilladte dæmpning

Den kombinerede dæmpning fra HC og vand må ikke overstige 2 % af den forventede NOx–koncentration ved prøvning.

9.3.9.4.   Prøvetørrer

En prøvetørrer fjerner vand, som eller kan forårsage interferens ved NOx–målingen.

9.3.9.4.1.   Prøvetørrerens effektivitet

For tørre CLD-analysatorer skal det påvises, at prøvetørreren ved den højeste forventede vanddampkoncentration H
  m (jf. punkt 9.3.9.2.2) opretholder CLD-fugtigheden på ≤ 5 g vand/kg tør luft (eller ca. 0,008 % H2O), hvilket svarer til 100 % relativ fugtighed ved 3,9 °C og 101,3 kPa. Denne fugtighedsspecifikation er også ækvivalent med ca. 25 % relativ fugtighed ved 25 °C og 101,3 kPa. Dette kan påvises ved at måle temperaturen ved udgangen af en varmeaffugter eller ved at måle fugtigheden på et punkt lige ovenfor CLD. CLD-udstødningens fugtighed kan også måles, hvis den eneste strøm, der tilføres CLD, er strømmen fra affugteren.

9.3.9.4.2.   Indtrængning af NO2 i prøvetørrer

Flydende vandrester i en ukorrekt udformet prøvetørrer kan fjerne NO2 fra prøven. Hvis en prøvetørrer anvendes i kombination med en NDUV-analysator uden en NO2/NO-konverter opstrøms kan den derfor fjerne NO2 fra prøven forud for måling af NOx.

Prøvetørreren skal tillade måling af mindst 95% af den samlede NO2 ved maksimalt forventet NO2-koncentration.

9.3.10.   Prøvetagning af eventuelle ufortyndede gasemissioner

Gasemissioner prøvetagningssonder skal monteres mindst 0,5 m eller tre gange udstødningsrørets diameter, alt efter hvad der kommer større - før afgangen fra udstødningsgassen system, men tilstrækkeligt tæt på motoren at sikre en udstødningsgastemperatur på mindst 343 K (70 °C) ved prøvetagningssonden.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøveudtagning fra den gruppe, der har den højeste CO2-emission. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal motorens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

Hvis motoren er forsynet med et system til efterbehandling af udstødningen, skal udstødningsgasprøven tages neden for efterbehandlingsanordningen.

9.3.11.   Prøvetagning af eventuelle fortyndede gasemissioner

Udstødningsrøret mellem motoren og fuldstrømsfortyndingssystemet skal opfylde forskrifterne i punkt i tillæg 2 til dette bilag. Prøvetagningssonden (-sonderne) for gasemissioner skal være placeret et sted i fortyndingstunnelen, hvor fortynder og udstødningsgas er godt opblandet og tæt på prøvetagningssonden for partikler.

Prøvetagningen kan generelt ske på to måder:

| a) | emissionerne udtages i en prøvetagningssæk gennem cyklussen og måles efter prøvningens afslutning; for HC skal prøvetagningssækken opvarmes til 464 ± 11 K (191 ± 11°C), for NOx skal prøvetagningssækkens temperatur være over dugpunktstemperaturen |
| --- | --- |

a)

emissionerne udtages i en prøvetagningssæk gennem cyklussen og måles efter prøvningens afslutning; for HC skal prøvetagningssækken opvarmes til 464 ± 11 K (191 ± 11°C), for NOx skal prøvetagningssækkens temperatur være over dugpunktstemperaturen

| b) | emissionerne udtages kontinuerligt og integreres gennem cyklussen |
| --- | --- |

b)

emissionerne udtages kontinuerligt og integreres gennem cyklussen

Baggrundskoncentrationerne skal udtages i en prøvetagningssæk oven for fortyndingstunnelen og trækkes fra emissionskoncentrationen i overensstemmelse med punkt 8.5.2.3.2.

9.4.   System til partikelmåling og partikelprøvetagning

9.4.1.   Almindelige forskrifter

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et partikelfortyndings- og prøvetagningssystem, et partikelfilter, en mikrogramvægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering. Partikelprøvetagningssystemet skal være konstrueret til at sikre en repræsentativ prøveudtagning af partikler, proportionelt med udstødningsstrømmen.

9.4.2.   Generelle forskrifter for fortyndingssystemet

Bestemmelse af partiklerne kræver fortynding af prøven med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen (fortynderen). Fortyndingssystemet indstilles som følger:

| a) | vandkondensering elimineres fuldstændigt fra fortyndings- og prøvetagningssystemerne |
| --- | --- |

a)

vandkondensering elimineres fuldstændigt fra fortyndings- og prøvetagningssystemerne

| b) | temperaturen for den fortyndede udstødningsgas holdes mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) inden for en afstand af 20 cm opstrøms og nedstrøms for filterholderen(-erne) |
| --- | --- |

b)

temperaturen for den fortyndede udstødningsgas holdes mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) inden for en afstand af 20 cm opstrøms og nedstrøms for filterholderen(-erne)

| c) | fortynderens temperatur skal være mellem 293 K og 325 K (20 °C til 42 °C) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnelen. |
| --- | --- |

c)

fortynderens temperatur skal være mellem 293 K og 325 K (20 °C til 42 °C) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnelen.

| d) | det minimale fortyndingsforhold skal være mellem 5:1 og 7:1, og mindst 2:1 for det indledende fortyndingsstadie baseret på maksimal motorudstødningsstrømningshastighed |
| --- | --- |

d)

det minimale fortyndingsforhold skal være mellem 5:1 og 7:1, og mindst 2:1 for det indledende fortyndingsstadie baseret på maksimal motorudstødningsstrømningshastighed

| e) | for et delstrømsfortyndingssystem skal opholdstiden i systemet fra punktet introduktion af fortynderen og frem til filterholderen være mellem 0,5 og 5 sekunder |
| --- | --- |

e)

for et delstrømsfortyndingssystem skal opholdstiden i systemet fra punktet introduktion af fortynderen og frem til filterholderen være mellem 0,5 og 5 sekunder

| f) | for et fuldstrømsfortyndingssystem skal den samlede opholdstid i systemet fra punktet for introduktion af fortynderen og frem til filterholderen være mellem 1 og 5 sekunder, og opholdstiden i det sekundære fortyndingssystem, hvis et sådant anvendes, fra introduktion af den sekundære fortynder og frem til filterholderen være på mindst 0,5 sekunder. |
| --- | --- |

f)

for et fuldstrømsfortyndingssystem skal den samlede opholdstid i systemet fra punktet for introduktion af fortynderen og frem til filterholderen være mellem 1 og 5 sekunder, og opholdstiden i det sekundære fortyndingssystem, hvis et sådant anvendes, fra introduktion af den sekundære fortynder og frem til filterholderen være på mindst 0,5 sekunder.

Affugtning af fortynderen før den tilføres fortyndingssystemet er tilladt og især nyttig, når fortynderens fugtindhold er højt.

9.4.3.   Udtagning af partikelprøver

9.4.3.1.   Delstrømsfortyndingssystem

Prøvetagningssonden for partikler skal være placeret i umiddelbar nærhed af prøvetagningssonden for gasemissioner, men dog i tilstrækkelig afstand fra denne til ikke at skabe interferens. Monteringsbestemmelserne i punkt 9.3.10 finder derfor også anvendelse på prøvetagning af partikler. Prøvetagningsledningen skal opfylde forskrifterne i tillæg 2 til dette bilag.

Er der tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødningsmanifold, skal prøvetagningssondens indtag være placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er repræsentativ for den gennemsnitlige udstødningsemission fra alle cylindrene. I flercylindrede motorer med flere separate grupper af udstødningsmanifolder, f.eks. V-motorer, anbefales det at kombinere manifolderne oven for prøveudtagningssonden. Hvis dette ikke er praktisk muligt, er det tilladt at foretage en prøveudtagning fra den gruppe, der har den højeste partikelemission. Til beregning af emissionen fra udstødningen skal manifoldens samlede udstødningsmassestrøm anvendes.

9.4.3.2.   Fuldstrømsfortyndingssystem

Prøvetagningssonden for partikler skal være placeret i umiddelbar nærhed af prøvetagningssonden for gasemissioner i fortyndingstunnelen, men dog i tilstrækkelig afstand fra denne til ikke at skabe interferens. Monteringsbestemmelserne i punkt 9.3.11 finder derfor også anvendelse på prøvetagning af partikler. Prøvetagningsledningen skal opfylde forskrifterne i tillæg 2 til dette bilag.

9.4.4.   Partikeludskillelsesfiltre

Den fortyndede udstødning skal prøveudtages ved hjælp af et filter, der opfylder kravene i punkt 9.4.4.1 til 9.4.4.3 under prøvningssekvensen.

9.4.4.1.   Filterspecifikation

Alle filtertyper skal have en 0,3 μm DOP (dioktylphthalat) eller PAO (polyalphaolefin) udskillelsesgrad på mindst 99 %. For prøvefilteret kan fabrikantens målinger afspejlet i deres produkt vurderinger anvendes til at vise dette krav. Filtermaterialet skal være enten

| a) | glasfiber med fluorkulstofbelægning (PTFE) eller |
| --- | --- |

a)

glasfiber med fluorkulstofbelægning (PTFE) eller

| b) | fluorkulstofmembran (PTFE). |
| --- | --- |

b)

fluorkulstofmembran (PTFE).

9.4.4.2.   Filterstørrelse

Filteret skal være rundt og have en nominel diameter på 47 mm (tolerance: 46,50 ± 0,6 mm) og en eksponeret diameter (pletdiameter) på mindst 38 mm.

9.4.4.3.   Filtergennemstrømningshastighed

Filterets gennemstrømningshastighed skal være mellem 0,90 og 1,00 m/s, idet mindre end 5 procent af de registrerede strømningsværdier må overskride dette interval. Hvis den samlede partikelmasse på filteret overstiger 400 μg, må filtreringshastigheden nedsættes til 0,50 m/s. Gennemstrømningshastigheden beregnes som den volumetriske strømningshastighed af prøven på tryk opstrøms og filteroverfladens temperatur divideret med filterets det eksponerede område.

9.4.5.   Specifikationer for vejerum og analysevægt

Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminanter (såsom støv, aerosoler eller halvflygtige stoffer), der kan sætte sig på partikelfiltrene. Vejerummet skal opfylde forskrifterne i mindst 60 minutter før vejningen af filtrene.

9.4.5.1.   Vejerumsforhold

Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal fastholdes på et dugpunkt på 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Hvis stabiliserings- og vejemiljøerne er separate, skal temperaturen i stabiliseringsmiljøet fastholdes ved 295 K med en tolerance på ± 3 K (22 °C ± 3 °C), idet kravet med hensyn til dugpunkt forbliver 282.5 K ± 1 K (9.5 °C ± 1 °C).

Luftfugtigheden og den omgivende temperatur registreres.

9.4.5.2.   Vejning af referencefiltre

Der vejes mindst to ubrugte referencefiltre; dette finder sted højst 12 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig dermed. Referencefiltrene skal være af samme størrelse og materiale som prøvefiltrene. Vejningerne korrigeres for opdrift.

Hvis referencefiltrenes vægt ændrer sig med mere end 10 μg mellem prøvefiltervejningerne, skal alle prøvefiltrene kasseres, og emissionsprøvningen skal gentages.

Referencefiltrene udskiftes periodisk, hvis det er teknisk velbegrundet, mindst én gang om året.

9.4.5.3.   Analysevægt

Den analysevægt, der anvendes til at bestemme filtervægten, skal opfylde kriteriet for linearitetskontrol i punkt 9.2, tabel 7. Dette forudsætter en nøjagtighed (standardafvigelse) på mindst 2 μg og en opløsning på mindst 1 μg (1 ciffer = 1 μg).

For at sikre nøjagtig vejning af filtrene anbefales det, at vægten opstilles:

| a) | på en vibrationsfri platform, der isolerer den fra støj og vibrationer |
| --- | --- |

a)

på en vibrationsfri platform, der isolerer den fra støj og vibrationer

| b) | skærmet for konvektive luftstrømme med et jordforbundet antistatisk skjold. |
| --- | --- |

b)

skærmet for konvektive luftstrømme med et jordforbundet antistatisk skjold.

9.4.5.4.   Elimination af virkningerne af statisk elektricitet

Filteret skal neutraliseres før vejning, hvilket f.eks. kan ske ved brug af en jordledning af polonium eller en anordning med tilsvarende virkning. Hvis der anvendes et PTFE-membranfilter, måles den statiske elektricitet, og denne anbefales fastholdt inden for ± 2,0 V af neutral.

Statiske ladninger skal minimeres i vejemiljøet. Følgende metoder kan anvendes:

| a) | vægten forbindes med jord |
| --- | --- |

a)

vægten forbindes med jord

| b) | der anvendes pincet af rustfrit stål ved manuel håndtering af partikelprøver |
| --- | --- |

b)

der anvendes pincet af rustfrit stål ved manuel håndtering af partikelprøver

| c) | pincetten forbindes med jord ved grundingsstrop, eller operatøren forbindes med jord med grundingsstrop, således at pincet og vægt har fælles jordforbindelse. Grundingsstroppen skal have en passende modstand, således at operatøren beskyttes mod stød. |
| --- | --- |

c)

pincetten forbindes med jord ved grundingsstrop, eller operatøren forbindes med jord med grundingsstrop, således at pincet og vægt har fælles jordforbindelse. Grundingsstroppen skal have en passende modstand, således at operatøren beskyttes mod stød.

9.4.5.5.   Supplerende specifikationer

Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning eller ændring af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsgassens komponenter, og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.

9.4.5.6.   Kalibrering af flowmåleinstrumenter

Ethvert flowmeter, der anvendes i et partikelprøvetagnings- og delstrømsfortyndingssystem skal kontrolleres lineært som beskrevet i punkt 9.2.1, så ofte som nødvendigt til opfyldelse af nøjagtighedskravene i dette regulativ. Til strømningsreferenceværdierne skal der anvendes en nøjagtig flowmåler, der kan henføres til internationale og/eller nationale standarder. Med hensyn til differensflowmåling, jf. punkt 9.4.6.2.

9.4.6.   Særlige forskrifter for delstrømsfortyndingssystemer

Delstrømsfortyndingssystemet skal være udformet således, at der ekstraheres en ufortyndet prøve af den udstødningsgasstrømmen proportionelt med udslagene i udstødningens strømningshastighed. Det er her af afgørende betydning, at fortyndingsforholdet eller prøvetagningsforholdet r
  d eller r
  s bestemmes så nøje, at kravene til nøjagtighed i 9.4.6.2 opfyldes.

9.4.6.1.   Systemets responstid

Til kontrol af et delstrømsfortyndingssystem er det nødvendigt, at systemet har en kort responstid. Systemets transformationstid bestemmes efter fremgangsmåden i punkt 9.4.6.6. Hvis den kombinerede transformationstid for målingen af udstødningsstrømmen (jf. punkt 8.4.1.2.) og delstrømssystemet er ≤ 0,3 andet, skal der anvendes online-kontrol. Hvis transformationstiden er over 0,3 for det andet se fremad kontrol på grundlag af en indspillede prøvningsforløb skal anvendes. I så fald skal den kombinerede stigningstid være ≤ 1 sekund og den kombinerede forsinkelsestid ≤ 10 sekunder.

Systemets respons som helhed skal kunne sikre en repræsentativ prøveudtagning af partikler, q
  mp,i, proportionelt med udstødningens massestrøm. For at bestemme proportionaliteten foretages en regressionsanalyse af q
  mp,i versus q
  mew,i med en datafangsthastighed på mindst 5 Hz, og følgende kriterier skal være opfyldt:

| a) | determinationskoefficienten r
  2 for den lineære regression mellem q
  mp,i og q
  mew,i må ikke være mindre end 0,95 |
| --- | --- |

a)

determinationskoefficienten r
  2 for den lineære regression mellem q
  mp,i og q
  mew,i må ikke være mindre end 0,95

| b) | middelfejl på estimatet for q
  mp,i på q
  mew,i må ikke være større end 5 % af q
  mp maksimum |
| --- | --- |

b)

middelfejl på estimatet for q
  mp,i på q
  mew,i må ikke være større end 5 % af q
  mp maksimum

| c) | regressionslinjens q
  mp-skæring må ikke være mere end ± 2 % af q
  mp maksimum. |
| --- | --- |

c)

regressionslinjens q
  mp-skæring må ikke være mere end ± 2 % af q
  mp maksimum.

Look ahead-styring er påkrævet, hvis de kombinerede transformationstider for partikelsystemet, t
  50,P, og udstødningens massestrømsignal, t
  50,F, er > 0,3 s. I så fald skal der foretages en forudgående og udstødningens massestrøm signal om målingen før prøvningen kan anvendes til at kontrollere prøvestrømmen ind i partikelsystemet. Der er opnået en korrekt styring af delstrømsfortyndingssystemet, hvis forprøvningens tidsspor q
  mew, pre, som styrer qmp, forskydes med en "look ahead"-tid på t
  50, P + t
  50, F.

Til bestemmelse af korrelationen mellem q
  mp, i og q
  mew, i anvendes data fra selve prøvningen, med q
  mew, i-tiden justeret med t
  50,F i forhold til q
  mp, i (intet bidrag fra t
  50,P til tidsjusteringen). Det vil sige, at tidsforskydningen mellem q
  mew og q
  mper forskellen i deres transformationstider, som bestemt i overensstemmelse med punkt 9.4.6.6.

9.4.6.2.   Specifikationer for differensflowmåling

Til delstrømsfortyndingssystemer må der lægges særligt vægt på nøjagtigheden af prøvestrømmen q
  mp, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensmåling af strømningshastigheder:

| | (83) |
| --- | --- |

Formula

(83)

I dette tilfælde skal den maksimale fejl på differensen være af en sådan størrelse, at nøjagtigheden af qmp
  ligger inden for ±5 %, når fortyndingsforholdet er mindre end 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.

Acceptabel nøjagtighed af q
  mp-værdierne kan opnås ved brug af en af følgende metoder:

| a) | De absolutte nøjagtigheder for q
  mdew og q
  mdw er ±0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed for qmp
  på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Større fejl vil dog forekomme med højere fortyndingsforhold. |
| --- | --- |

a)

De absolutte nøjagtigheder for q
  mdew og q
  mdw er ±0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed for qmp
  på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Større fejl vil dog forekomme med højere fortyndingsforhold.

| b) | Kalibrering af q
  mdw i forhold til q
  mdew udføres således, at der opnås den samme nøjagtigheder for q
  mp som i punkt a). For yderligere oplysninger se punkt 9.4.6.3. |
| --- | --- |

b)

Kalibrering af q
  mdw i forhold til q
  mdew udføres således, at der opnås den samme nøjagtigheder for q
  mp som i punkt a). For yderligere oplysninger se punkt 9.4.6.3.

| c) | Nøjagtigheden af q
  mp bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Der kræves nøjagtigheder, der svarer til metode a) for q
  mp. |
| --- | --- |

c)

Nøjagtigheden af q
  mp bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Der kræves nøjagtigheder, der svarer til metode a) for q
  mp.

| d) | Den absolutte nøjagtighed af q
  mdew og q
  mdw ligger inden for ±2 % af fuld skalavisning, den maksimale fejl for forskellen mellem qmdew
  og q
  mdw ligger inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen ligger inden for ±0,2 % af den højeste q
  mdew observeret under prøvningen. |
| --- | --- |

d)

Den absolutte nøjagtighed af q
  mdew og q
  mdw ligger inden for ±2 % af fuld skalavisning, den maksimale fejl for forskellen mellem qmdew
  og q
  mdw ligger inden for 0,2 %, og linearitetsfejlen ligger inden for ±0,2 % af den højeste q
  mdew observeret under prøvningen.

9.4.6.3.   Kalibrering af differensflowmåling

Flowmeteret eller instrumenterne til flowmåling kalibreres efter en af nedenstående metoder, således at sondestrømmen q
  mp ind i tunnelen opfylder nøjagtighedskravene i punkt 9.4.6.2:

| a) | Flowmeteret for q
  mdw skal serieforbindes med flowmeteret for q
  mdew, forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 punkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste q
  mdw-værdi anvendt under prøvningen og værdien af q
  mdew anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen. |
| --- | --- |

a)

Flowmeteret for q
  mdw skal serieforbindes med flowmeteret for q
  mdew, forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 punkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste q
  mdw-værdi anvendt under prøvningen og værdien af q
  mdew anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen.

| b) | En kalibreret strømningsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qmdew
  , og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Den kalibrerede strømningsanordning serieforbindes til flowmeteret for q
  mdw, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 50, i forhold til q
  mdew anvendt under prøvningen. |
| --- | --- |

b)

En kalibreret strømningsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qmdew
  , og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Den kalibrerede strømningsanordning serieforbindes til flowmeteret for q
  mdw, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 50, i forhold til q
  mdew anvendt under prøvningen.

| c) | Overføringsrøret, TT, frakobles udstødningen og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af qmp
  tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles q
  mdew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og qmdw
  indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold på mellem 3 og 50 Alternativt kan der etableres en særlig bane for kalibreringsstrømmen, hvor strømmen omledes tunnellen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft gennem de tilsvarende målere er som i selve prøvningen. |
| --- | --- |

c)

Overføringsrøret, TT, frakobles udstødningen og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af qmp
  tilsluttes overføringsrøret. Derefter indstilles q
  mdew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og qmdw
  indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til fortyndingsforhold på mellem 3 og 50 Alternativt kan der etableres en særlig bane for kalibreringsstrømmen, hvor strømmen omledes tunnellen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft gennem de tilsvarende målere er som i selve prøvningen.

| d) | En sporgas ledes ind i overføringsrøret, TT, for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette udføres for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Prøvestrømmens nøjagtighed bestemmes ud fra fortyndingsforholdet r
  d: | (84) |
| --- | --- | --- |

d)

En sporgas ledes ind i overføringsrøret, TT, for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette udføres for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 50. Prøvestrømmens nøjagtighed bestemmes ud fra fortyndingsforholdet r
  d:

Formula

(84)

Der skal tages hensyn til gasanalysatorernes nøjagtighed for at sikre nøjagtigheden af q
  mp.

9.4.6.4.   Kontrol af carbonstrømmen

Det anbefales kraftigt at gennemføre en kontrol af carbonstrømmen ved anvendelse af den faktiske udstødning for at konstatere, om der er måle- og kontrolproblemer og for at kontrollere, at delstrømssystemet fungerer korrekt. Kontrollen af carbonstrømmen bør foretages mindst hver gang en ny motor installeres, eller hvis der foretages en signifikant ændring i konfigurationen af prøvningsrummet.

Motoren skal køre med maksimalt drejningsmoment og maksimal hastighed eller enhver anden stabil modus, der frembringer 5 % CO2 eller mere. Delstrømsprøvetagningssystemet skal køre med en fortyndingsfaktor på ca. 15 til 1.

Hvis der gennemføres en carbonstrømskontrol, anvendes den metode, der er beskrevet i tillæg 4. Strømningshastighederne for carbon beregnes i overensstemmelse med ligning 112-114 i tillæg 4 til dette bilag. Alle strømningshastigheder for carbon skal være i overensstemmelse inden for 3 %.

9.4.6.5.   Kontrol før prøvningen

Der foretages en forudgående kontrol inden for 2 timer før prøvningsforløbet på følgende måde:

Strømningsmålernes nøjagtighed kontrolleres ved samme metode som den, der anvendes til kalibrering (jf. punkt 9.4.6.2) for mindst to punkter, herunder strømningsværdier for q
  mdw, som svarer til fortyndingsforhold mellem 5 og 15 for den q
  mdew, der anvendes under prøvningen.

Hvis det kan påvises ved hjælp af registreringer fra kalibreringsproceduren i punkt 9.4.6.2, at flowmeterkalibreringen er stabil over en længere periode, kan kontrollen forud for prøvningen undlades.

9.4.6.6.   Bestemmelse af transformationstiden

Systemindstillingerne for evaluering af transformationstid skal være nøjagtigt de samme som ved måling under prøvningsforløbet. Transformationstiden bestemmes ved følgende metode:

Et uafhængigt referenceflowmeter med et passende måleområde for sondestrømningen serieforbindes og tilsluttes sonden tæt. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100 ms for den strømningstrinstørrelse, der anvendes ved måling af responstid, med strømningsbegrænsning tilstrækkelig lav til ikke at påvirke delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion, og i overensstemmelse med god teknisk praksis.

Tilførslen af udstødningsstrømmen (eller luftstrømmen, hvis udstødningsstrømmen beregnes) til delstrømsfortyndingssystemet skal kunne reguleres trinvis fra en lav strømning til mindst 90 % af fuld udstødningsstrøm. Udløseren for trinændring skal være den samme som den, der anvendes til at starte "look ahead"-styringen under selve prøvningen. Udstødningsstrømmens trinstimulering og flowmeterets respons skal registreres med en prøvetagningshastighed på mindst 10 Hz.

For disse data bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemet, hvilket er tiden fra igangsættelsen af trinstimuleringen til punktet for 50 % flowmeterrespons. På samme måde bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemets q
  mp-signal og udstødningsflowmeterets q
  mew,i-signal. Disse signaler anvendes i de regressionskontroller, der udføres efter hver prøvning (jf. punkt .9.4.6.1).

Beregningen skal gentages for mindst 5 stignings- og sænkningsstimuleringer, og gennemsnittet af resultaterne beregnes. Referenceflowmeterets interne transformationstid (< 100 ms) trækkes fra denne værdi. Dette er delstrømfortyndingssystemets "look ahead"-værdi, som anvendes i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.

9,5.   Kalibrering af CVS-system

9.5.1.   Generelt

CVS-systemet skal kalibreres ved hjælp af en nøjagtig strømningsmåler og en strømningsbegrænser. Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger af forsnævringen, og systemets styreparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen.

Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter, kalibreret turbinemeter.

9.5.2.   Kalibrering af den positive fortrængningspumpe (PDP)

Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende en kalibreringsventuri, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/s ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en bestemt kombination af pumpeparametre. Den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen, bestemmes. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder.

Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.

Utætheder i forbindelser og rør mellem kalibreringsventurien og CVS-pumpen skal holdes på mindre end 0,3 % af det laveste strømningspunkt (højeste forsnævring og laveste PDP-hastighedspunkt).

9.5.2.1.   Dataanalyse.

Luftgennemstrømningen (q
  vCVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V
  0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk på følgende måde:

| | (85) |
| --- | --- |

Formula

(85)

hvor:

| q

  vCVS | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | er temperaturen ved pumpeindgangen, K |
| p
  p | er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa |
| n | er pumpehastigheden, omdr./s. |

q

  vCVS

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

er temperaturen ved pumpeindgangen, K

p
  p

er det absolutte tryk ved pumpeindgangen, kPa

n

er pumpehastigheden, omdr./s.

For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X
  0) mellem pumpehastighed, trykdifference mellem pumpeindgang og -afgang og absolut pumpeafgangstryk på følgende måde:

| | (86) |
| --- | --- |

Formula

(86)

hvor:

| D | er trykforskellen mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | er det absolutte afgangstryk ved pumpeudgang, kPa |

D

er trykforskellen mellem pumpeindgang og pumpeafgang, kPa

p
  p

er det absolutte afgangstryk ved pumpeudgang, kPa

Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse på følgende måde:

| | (87) |
| --- | --- |

Formula

(87)

| D
  0 og m | er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt og hældning og beskriver således disse. |
| --- | --- |

D
  0 og m

er henholdsvis regressionslinjernes skæringspunkt og hældning og beskriver således disse.

For et CVS-system med flere hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D
  0) skal stige med aftagende pumpeydelse.

De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ±0,5 % af den målte værdi af V
  0. Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis efterprøvningen af det samlede system tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.

9.5.3.   Kalibrering af den kritiske venturi (CFV)

Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af venturiens indgangstryk og –temperatur.

For at bestemme området med kritisk strømning afsættes K
  v som funktion af venturiens indgangstryk. Ved lydstrømningshastigheden er K
  v forholdsvis konstant. Når trykket aftager (vakuum øges), aftager venturiens drosselvirkning, og K
  v mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.

9.5.3.1.   Dataanalyse.

Luftgennemstrømningen (q
  vCVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes af kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

| | (88) |
| --- | --- |

Formula

(88)

hvor:

| q

  vCVS | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | er temperaturen ved venturiens indgang, K |
| p
  p | er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa |

q

  vCVS

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

er temperaturen ved venturiens indgang, K

p
  p

er det absolutte tryk ved venturiens indgang, kPa

Gennemsnitsværdien K
  V og standardafvigelsen beregnes. Standardafvigelsen må ikke være over ±0,3 % af gennemsnitsværdien af K
  v.

9.5.4.   Kalibrering af subsonisk venturi (SSV)

Kalibrering af SSV bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og temperatur, trykfald mellem SSV-indgang og hals som vist i ligning 53 (jf. punkt 8.5.1.4).

9.5.4.1.   Dataanalyse.

Luftgennemstrømningen (Q
  SSV) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Udladningskoefficienten beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde:

| | (89) |
| --- | --- |

Formula

(89)

hvor:

| Q
  SSV | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| --- | --- |
| T | er temperaturen ved venturiens indgang, K |
| d
  V | er SVV-halsens diameter, m |
| r
  p | er forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals = |
| r
  D | er SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D. |

Q
  SSV

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

T

er temperaturen ved venturiens indgang, K

d
  V

er SVV-halsens diameter, m

r
  p

er forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SVV-hals = Formula

r
  D

er SSV-halsens diameter, d, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter, D.

For at bestemme området for subsonisk strømning, optegnes C
  d som en funktion af Reynolds' tal Re ved SSV-halsen. Re ved SVV-halsen beregnes ved hjælp af følgende ligning:

| | (90) |
| --- | --- |
| hvor |
| | (91) |

Formula

(90)

hvor

Formula

(91)

hvor:

| A1 | er 25,55152 i SI-enheder på |
| --- | --- |
| Q
  SSV | er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s |
| d
  V | er SVV-halsens diameter, m |
| μ | er gassens absolutte eller dynamiske viskositet, kg/ms |
| b | er 1,458 × 106 (empirisk konstant), kg/ms K0,5 |
| S | er 110,4 (empirisk konstant), K. |

A1

er 25,55152 i SI-enheder på Formula

Q
  SSV

er luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,3 kPa, 273 K), m3/s

d
  V

er SVV-halsens diameter, m

μ

er gassens absolutte eller dynamiske viskositet, kg/ms

b

er 1,458 × 106 (empirisk konstant), kg/ms K0,5

S

er 110,4 (empirisk konstant), K.

Da Q
  SSV er et input til Re-ligningen, startes beregningerne med et indledende gæt af kalibreringsventuriens Q
  SSV eller C
  d og gentages, indtil Q
  SSV konvergerer. Konvergensmetoden skal være nøjagtig til 0,1 % af punkt eller bedre.

For mindst 16 punkter i det subsoniske strømningsområde skal de værdier for C
  d, der beregnes ud fra tilnærmelsesligningen for den fremkomne kalibreringskurve ligge inden for ±0,5 % af den målte værdi for C
  dfor hvert kalibreringspunkt.

9.5.5.   Kontrol af det samlede system

Nøjagtigheden af det samlede CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, medens dette er bragt til at fungere på normal måde. Der analyseres for den forurenende luftart, og dens masse beregnes efter punkt 8.5.2.3, bortset fra propan, for hvilket der anvendes en u-faktor 0,000472 i stedet for 0,000480 for HC. Der skal anvendes en af følgende to teknikker.

9.5.5.1.   Måling med blænde med kritisk strømning

En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret kritisk blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkeligt højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske blænde, uafhængigt af blændens afgangstryk (kritisk strømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes.

Den således bestemte masse må højst afvige ± 3% fra den kendte masse af tilledt gas.

9.5.5.2.   Gravimetrisk måling

Massen af en lille cylinder fyldt med enten carbonmonoxid eller propan bestemmes med en nøjagtighed på ±0,01 g. CVS-systemet sættes i drift som under en normal udstødningsemissionsprøvning i mellem 5 og 10 minutter, idet der indsprøjtes carbonmonoxid eller propan i systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes.

Den således bestemte masse må højst afvige ± 3 % fra den kendte masse af tilledt gas.

10.   PRØVNINGSPROCEDURE VED MÅLING AF PARTIKELANTAL

10.1.   Stikprøveudtagning

Partikelantalemissioner skal måles ved kontinuerlig prøveudtagning fra enten et delstrømsfortyndingssystem som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.2.1. og A.2.2.2. eller et fuldstrømsfortyndingssystem som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.2.3. og A.2.2.4.

10.1.1.   Filtrering af fortynder

Fortynder til både den primære og, hvis dette er relevant, den sekundære fortynding af udstødningen i fortyndingssystemet skal ledes gennem filtre på højeffektivt partikelluftfilter (HEPA) krav, der er fastlagt i tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.2.2. A.2.2.4. eller Fortynderen kan valgfrit skrubbes med trækul, før den ledes til HEPA-filteret, for at reducere og stabilisere carbonhydridkoncentrationerne i fortynderen. Det anbefales, at et supplerende groft partikelfilter placeres før HEPA-filteret og efter trækulskrubberen, hvis en sådan anvendes.

10.2.   Kompensering for prøvestrøm for partikelantal - fuldstrømsfortyndingssystemer

For at kompensere for den massestrøm, der udtrækkes fra fortyndingssystemet for prøveudtagning af partikelantal, skal den udtrukne massestrøm (filtreret) føres tilbage til fortyndingssystemet. Alternativt kan den samlede massestrøm i fortyndingssystemet korrigeres matematisk for den udtrukne prøvestrøm for partikelantal. Når den samlede massestrøm, der udtrækkes fra fortyndingssystemet til prøveudtagning af summen af partikelantal og partikelmasse, er mindre end 0,5 % af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas i fortyndingstunnelen (med) kan denne korrektion eller tilbageledning udelades.

10.3.   Kompensering for prøvestrøm for partikelantal - delstrømsfortyndingssystemer

10.3.1.   For delstrømsfortyndingssystemer skal der ved kontrol af prøveudtagningens proportionalitet gøres rede for den massestrøm, der er udtrukket fra fortyndingssystemet til partikelantalprøveudtagning. Dette skal opnås enten ved at lede prøveudtagningsstrømmen for partikelantal tilbage til fortyndingssystemet efter flowmåleranordningen eller ved matematisk korrektion som beskrevet i punkt 10.3.2. Hvis der er tale om delstrømsfortyndingssystemer med totalprøveudtagning, skal der også korrigeres for den massestrøm, der udtrækkes til partikelantalprøveudtagning, i beregningen af partikelmasse som beskrevet i punkt 10.3.3.

10.3.2.   Udstødningsgassens øjeblikkelige flowhastighed ind i fortyndingssystemet (qmp
  ), der bruges til at kontrollere prøveudtagningens proportionalitet, skal korrigeres efter en af følgende metoder:

| a) | I det tilfælde, hvor den udtrukne partikelantalprøvestrøm ledes væk, erstattes ligning (83) i punkt 9.4.6.2, af følgende ligning | (92) |
| --- | --- | --- |

a)

I det tilfælde, hvor den udtrukne partikelantalprøvestrøm ledes væk, erstattes ligning (83) i punkt 9.4.6.2, af følgende ligning

Formula

(92)

hvor:

| qmp | = | prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | massestrømshastighed af fortyndet udstødning, kg/s |
| qmdw | = | massestrømshastighed af fortyndingsluft, kg/s |
| qex | = | massestrømshastighed af partikelantalprøveudtagning, kg/s. |

qmp

=

prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s

qmdew

=

massestrømshastighed af fortyndet udstødning, kg/s

qmdw

=

massestrømshastighed af fortyndingsluft, kg/s

qex

=

massestrømshastighed af partikelantalprøveudtagning, kg/s.

qex
  -signalet, der sendes til delstrømssystemets styreenhed, skal på ethvert tidspunkt have en nøjagtighed på 0,1 % af qmdew
  og skal sendes med en frekvens på mindst 1 Hz.

| b) | det tilfælde, hvor den udtrukne partikelantalprøvestrøm fuldt ud eller delvis ledes væk, men hvor en ækvivalent strøm ledes tilbage til fortyndingssystemet efter flowmåleranordningen, erstattes ligning (83) i punkt 9.4.6.2, af følgende ligning. | (93) |
| --- | --- | --- |

b)

det tilfælde, hvor den udtrukne partikelantalprøvestrøm fuldt ud eller delvis ledes væk, men hvor en ækvivalent strøm ledes tilbage til fortyndingssystemet efter flowmåleranordningen, erstattes ligning (83) i punkt 9.4.6.2, af følgende ligning.

Formula

(93)

hvor:

| qmp | = | prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s |
| --- | --- | --- |
| qmdew | = | massestrømshastighed af fortyndet udstødning, kg/s |
| qmdw | = | massestrømshastighed af fortyndingsluft, kg/s |
| qex | = | massestrømshastighed af partikelantalprøveudtagning, kg/s |
| qsw | = | massestrømshastighed tilbageledt til fortyndingstunnel for at kompensere for udtrækning af partikelantalprøveudtagning, kg/s. |

qmp

=

prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s

qmdew

=

massestrømshastighed af fortyndet udstødning, kg/s

qmdw

=

massestrømshastighed af fortyndingsluft, kg/s

qex

=

massestrømshastighed af partikelantalprøveudtagning, kg/s

qsw

=

massestrømshastighed tilbageledt til fortyndingstunnel for at kompensere for udtrækning af partikelantalprøveudtagning, kg/s.

Forskellen mellemqex
  ogqsw
  , der sendes til delstrømssystemets styreenhed, skal på ethvert tidspunkt have en nøjagtighed på 0,1 % af qmdew
  . Signalet (eller signalerne) skal sendes med en frekvens på mindst 1 Hz.

10.3.3.   Korrektion af partikelmåling

Når en partikelantalprøveudtagningsstrøm udtrækkes fra et delstrømsfortyndingssystem med totalprøveudtagning, skal partikelmassen (mPM
  ) beregnet i punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2 korrigeres som følger for at tage hensyn til den udtrukne strømning. Denne korrektion er påkrævet, selv hvor en filtreret udtrukket strømning ledes tilbage i delstrømsfortyndingssystemerne.

| | (94) |
| --- | --- |

Formula

(94)

hvor:

| mPM,corr | = | partikelmasse korrigeret for udtrækning af partikelantalprøveudtagningsstrøm, g/test |
| --- | --- | --- |
| mPM | = | partikelmasse bestemt efter punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2, g/test |
| msed | = | total masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg |
| mex | = | total masse af fortyndet udstødningsgas udtrukket fra fortyndingstunnellen til partikelantalprøveudtagning, kg. |

mPM,corr

=

partikelmasse korrigeret for udtrækning af partikelantalprøveudtagningsstrøm, g/test

mPM

=

partikelmasse bestemt efter punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2, g/test

msed

=

total masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg

mex

=

total masse af fortyndet udstødningsgas udtrukket fra fortyndingstunnellen til partikelantalprøveudtagning, kg.

10.3.4.   Proportionaliteten af delstrømsfortyndingsprøveudtagningen

Til måling af partikelantal massestrømshastighed, bestemt efter en af de metoder, der er beskrevet i punkt 8.4.1.3 til 8.4.1.7 til at styre, benyttes til at styre delstrømsfortyndingssystemet så det udtager en prøve, der er proportionel med udstødningens massestrømshastighed. Proportionalitetens kvalitet kontrolleres ved hjælp af en regressionsanalyse mellem prøvestrøm og udstødningsstrøm i overensstemmelse med punkt 9.4.6.1.

10.4.   Bestemmelse af partikelantal

10.4.1.   Tidsjustering

For delstrømsfortyndingssystemer opholdstid i partikelantalprøveudtagningen og målesystemet skal regnskabsmæssigt behandles ved tidsjustering af partikelantalsignalet med prøvecyklussen og udstødningens massestrømshastighed i henhold til proceduren i punkt 8.4.2.2. Transformationstiden for partikelantalprøveudtagningen og målesystemet bestemmes i henhold til punkt a.8.1.3.7. i tillæg 8 til dette bilag.

10.4.2.   Bestemmelse af partikelantal med et delstrømsfortyndingssystem

Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem i henhold til procedurerne i punkt 8.4, antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen beregnes ved hjælp af følgende ligning:

| | (95) |
| --- | --- |

Formula

(95)

hvor:

| N | = | N antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen |
| --- | --- | --- |
| medf | = | masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas i løbet af cyklussen bestemt i henhold til punkt 8.4.3.2.2, kg/test |
| k | = | kalibreringsfaktor til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ovenstående ligning |
| | = | gennemsnitlig koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| | = | reduktionsfaktor for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen |
| | = | beregnes ved hjælp af følgende formel: | (96) |

N

=

N antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen

medf

=

masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas i løbet af cyklussen bestemt i henhold til punkt 8.4.3.2.2, kg/test

k

=

kalibreringsfaktor til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ovenstående ligning

Formula

=

gennemsnitlig koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

Formula

=

reduktionsfaktor for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen

Formula

=

beregnes ved hjælp af følgende formel:

Formula

(96)

hvor:

| cs,i | = | en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| --- | --- | --- |
| n | = | antal målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen. |

cs,i

=

en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

n

=

antal målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen.

10.4.3.   Bestemmelse af partikelantal med et fuldstrømsfortyndingssystem

Når partikelantal prøveudtages ved anvendelse af et fuldstrømsfortyndingssystem i henhold til procedurerne i punkt 8.5, beregnes antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen ved hjælp af følgende ligning:

| | (97) |
| --- | --- |

Formula

(97)

hvor:

| N | = | antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen |
| --- | --- | --- |
| med | = | totalstrøm af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen beregnet i henhold til en af metoderne beskrevet i punkt 8.5.1.2 til 8.5.1.4, kg/test |
| k | = | kalibreringsfaktor til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ovenstående ligning |
| | = | gennemsnitlig korrigeret koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| | = | reduktionsfaktor for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen |
| | = | beregnes ved hjælp af følgende formel: | (98) |

N

=

antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen

med

=

totalstrøm af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen beregnet i henhold til en af metoderne beskrevet i punkt 8.5.1.2 til 8.5.1.4, kg/test

k

=

kalibreringsfaktor til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ovenstående ligning

Formula

=

gennemsnitlig korrigeret koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

Formula

=

reduktionsfaktor for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerner flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen

Formula

=

beregnes ved hjælp af følgende formel:

Formula

(98)

hvor:

| cs,i | = | en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| --- | --- | --- |
| n | = | antal målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen. |

cs,i

=

en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

n

=

antal målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen.

10.4.4.   Prøvningsresultat

10.4.4.1.   Beregning af specifikke emissioner

For hver enkel WHSC, varm WHTC og kold WHTC beregnes de specifikke emissioner i antal partikler/kWh som følger:

| | (99) |
| --- | --- |

Formula

(99)

hvor:

| e | = | antallet af partikler emitteret pr. kWh |
| --- | --- | --- |
| Wact | = | det faktiske arbejde i cyklus i henhold til punkt 7.8.6, i kWh. |

e

=

antallet af partikler emitteret pr. kWh

Wact

=

det faktiske arbejde i cyklus i henhold til punkt 7.8.6, i kWh.

10.4.4.2.   Efterbehandlingssystemer med periodisk regenerering

For motorer, der er udstyret med efterbehandlingssystemer med periodisk regenerering, de generelle bestemmelser i punkt 6.6.2 anvendelse. WHTC-varmstartsemissionerne vægtes i overensstemmelse med ligning 5 hvor Formula er det gennemsnitlige antal partikler/kWh uden regenerering, og Formula er det gennemsnitlige antal partikler/kWh med regenerering. Beregningen af regenereringsjusteringsfaktorerne skal ske i overensstemmelse med ligning 6, 6a, 7 eller 8.

10.4.4.3.   Vægtet gennemsnitlig WHTC-prøvningsresultat

For WHTC skal det endelige prøvningsresultat være et vægtet gennemsnit fra koldstarts- og varmstartsprøvninger (inkl. periodisk regenerering hvis relevant) beregnet ved hjælp af en af følgende ligninger:

| a) | i tilfælde af multiplikativ regenereringsjustering eller motorer uden efterbehandlingssystem med periodisk regenerering | (100) |
| --- | --- | --- |

a)

i tilfælde af multiplikativ regenereringsjustering eller motorer uden efterbehandlingssystem med periodisk regenerering

Formula

(100)

| (b) | i tilfælde af additiv regenereringsjustering | (101) |
| --- | --- | --- |

(b)

i tilfælde af additiv regenereringsjustering

Formula

(101)

hvor:

| Ncold | = | det samlede antal partikler emitteret i løbet af den kolde WHTC-prøvningscyklus |
| --- | --- | --- |
| Nhot | = | det samlede antal partikler emitteret i løbet af den kolde WHTC-prøvningscyklus |
| Wact,cold | = | det faktiske arbejde i den kolde WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6, i kWh |
| Wact, hot | = | det faktiske arbejde i den varme WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6, i kWh |
| kr | = | regenereringsjusteringen i henhold til punkt 6.6.2, eller i tilfælde af motorer uden efterbehandlingssystemer med periodisk regenerering kr = 1. |

Ncold

=

det samlede antal partikler emitteret i løbet af den kolde WHTC-prøvningscyklus

Nhot

=

det samlede antal partikler emitteret i løbet af den kolde WHTC-prøvningscyklus

Wact,cold

=

det faktiske arbejde i den kolde WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6, i kWh

Wact, hot

=

det faktiske arbejde i den varme WHTC-prøvningscyklus i henhold til punkt 7.8.6, i kWh

kr

=

regenereringsjusteringen i henhold til punkt 6.6.2, eller i tilfælde af motorer uden efterbehandlingssystemer med periodisk regenerering kr = 1.

10.4.4.4.   Afrunding af de endelige resultater

De endelige prøvningsresultater for WHSC og WHTC-vægtet gennemsnit afrundes i et trin til tre signifikante tal i henhold til ASTM E 29–06B. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige bremsespecifikke emissionsresultat, må afrundes.

10.5.   Bestemmelse af partikelantalbaggrund

| 10.5.1. | På motorfabrikantens anmodning kan baggrundskoncentrationer af partikelantal i fortyndingstunnellen prøveudtages før eller efter prøvningen fra et punkt efter partikel- og carbonhydridfiltrene ind i målesystemet for partikelantal for at bestemme baggrundskoncentrationen af partikler i tunnelen. |
| --- | --- |

10.5.1.

På motorfabrikantens anmodning kan baggrundskoncentrationer af partikelantal i fortyndingstunnellen prøveudtages før eller efter prøvningen fra et punkt efter partikel- og carbonhydridfiltrene ind i målesystemet for partikelantal for at bestemme baggrundskoncentrationen af partikler i tunnelen.

| 10.5.2. | Fratrækning af partikelantal tunnel baggrundskoncentrationer er ikke tilladt for typegodkendelse, men kan anvendes på fabrikantens anmodning, efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed, til prøvning af produktionens overensstemmelse, hvis det kan påvises, at der er en betydelig baggrundsbidrag tunnel, som derefter kan trækkes fra de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas. |
| --- | --- |

10.5.2.

Fratrækning af partikelantal tunnel baggrundskoncentrationer er ikke tilladt for typegodkendelse, men kan anvendes på fabrikantens anmodning, efter forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed, til prøvning af produktionens overensstemmelse, hvis det kan påvises, at der er en betydelig baggrundsbidrag tunnel, som derefter kan trækkes fra de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.

---

(1)  Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i de globale tekniske forskrifter (gtr) nr. 4 om WHDC. Nogle punkter i WHDC, global teknisk forskrift, er dog ikke påkrævede i dette bilag.

(2)  afhængigt af brændstof

(3)  ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

(4)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 66 - 76 %; H = 22 - 25 %; N = 0 - 12 %

(5)  NMHC på baggrund af CH2,93 (for samlet HC anvendes u
  gas-koefficienten af CH4)

(6)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 70 - 90 %; C4 = 10 - 30 %

(7)  afhængigt af brændstof

(8)  ved l = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

(9)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 66 - 76 %; H = 22 - 25 %; N = 0 - 12 %

(10)  NMHC på baggrund af CH2,93 (for samlet HC anvendes u
  gas-koefficienten af CH4)

(11)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 70 - 90 %; C4 = 10 - 30 %

Tillæg 1

Dynamometerskema for WHTC-test

| Tid | Norm. hastigh. | Norm. drejn.-moment |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = kørsel (motoring) |

Tid

Norm. hastigh.

Norm. drejn.-moment

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = kørsel (motoring)

Tillæg 2

Måleudstyr

A.2.1.   Dette bilag indeholder de grundlæggende krav til og den generelle beskrivelse af systemerne til prøvetagning og analyse ved måling af gas- og partikelemissioner. Da tilsvarende resultater vil kunne opnås med afvigende udformning af systemerne, kræves der ikke nøje overensstemmelse med den i disse figurer viste udformning. Der kan anvendes komponenter som instrumenter, ventiler, magnetventiler, pumper, strømningsanordninger og kontakter til at tilvejebringe supplerende oplysninger og koordinere funktionerne af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogle systemers vedkommende ikke er nødvendige af hensyn til nøjagtigheden, og hvis udeladelsen af dem er teknisk velbegrundet.

A.2.1.1.   Analysesystem

A.2.1.2.   Beskrivelse af analysesystemet

Der beskrives et analysesystem til bestemmelse af gasemissioner i den ufortyndede udstødningsgas (figur 9) hhv. i den fortyndede udstødningsgas (figur 10) baseret på:

| a) | HFID- eller FID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider |
| --- | --- |

a)

HFID- eller FID-analysator til bestemmelse af carbonhydrider

| b) | NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysatorer til måling af carbonmonoxid og carbondioxid

| c) | HCLD- eller CLD-analysator til måling af nitrogenoxider. |
| --- | --- |

c)

HCLD- eller CLD-analysator til måling af nitrogenoxider.

Prøven til bestemmelse af alle komponenter bør tages ved hjælp af en enkelt prøvetagningssonde med indvendig forgrening til de forskellige analysatorer. Man kan også vælge at anvende to tætsiddende prøvetagningssonder. Der skal være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme kondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder vand og svovlsyre) noget sted i analysesystemet.

Figur 9

Skematisk blokdiagram over system til analyse af CO, CO2, NOx og HC i ufortyndet udstødningsgas

Image

Figur 10

Skematisk blokdiagram over system til analyse af CO, CO2, NOx og HC i fortyndet udstødningsgas

Image

A.2.1.3.   Komponenter i figur 9 og 10

| EP | Udstødningsrør |
| --- | --- |
| SP | Prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun figur 9) |

EP

Udstødningsrør

SP

Prøvetagningssonde for ufortyndet udstødningsgas (kun figur 9)

Det anbefales at benytte en lige, lukket, flerhullet sonde af rustfrit stål. Den indvendige diameter må ikke være større end den indvendige diameter af prøveudtagningslinjen. Sondens vægtykkelse bør ikke være over 1 mm. Sonden skal have mindst tre huller i tre forskellige, radiære planer; hullerne skal være dimensioneret således, at de optager omtrent tilnærmelsesvis samme mængde prøve. Sonden skal dække mindst 80 % af udstødningsrørets diameter. Der kan anvendes en eller to prøvetagningssonder.

| SP2 | HC-prøvetagningssonde til fortyndet udstødningsgas (kun figur 10) |
| --- | --- |

SP2

HC-prøvetagningssonde til fortyndet udstødningsgas (kun figur 10)

Sonden skal:

| a) | være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede prøveudtagningslinje HSL1 |
| --- | --- |

a)

være defineret som de første 254 mm til 762 mm af den opvarmede prøveudtagningslinje HSL1

| b) | have en indvendig diameter på mindst 5 mm |
| --- | --- |

b)

have en indvendig diameter på mindst 5 mm

| c) | være monteret i fortyndingstunnelen DT (figur 15) i et punkt, hvor fortynder og udstødningsgas er godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen) |
| --- | --- |

c)

være monteret i fortyndingstunnelen DT (figur 15) i et punkt, hvor fortynder og udstødningsgas er godt opblandet (dvs. ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen føres ind i fortyndingstunnelen)

| d) | være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg til ikke at påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme |
| --- | --- |

d)

være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg til ikke at påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme

| e) | være opvarmet, så gasstrømstemperaturen øges til 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) ved sondens udgang, eller til 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) for motorer med styret tænding |
| --- | --- |

e)

være opvarmet, så gasstrømstemperaturen øges til 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) ved sondens udgang, eller til 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) for motorer med styret tænding

| f) | ikke være opvarmet, hvis der er tale om FID-måling (kold). |
| --- | --- |

f)

ikke være opvarmet, hvis der er tale om FID-måling (kold).

| SP3 | Sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2 og NOx (kun figur 10) |
| --- | --- |

SP3

Sonde til udtagning af prøver af fortyndet udstødningsgas til bestemmelse af CO, CO2 og NOx (kun figur 10)

Sonden skal:

| a) | være i samme plan som SP2 |
| --- | --- |

a)

være i samme plan som SP2

| b) | være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg til ikke at påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme |
| --- | --- |

b)

være placeret i tilstrækkelig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg til ikke at påvirkes af slipstrømme eller hvirvelstrømme

| c) | være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur af 328 K (55 °C) for at forhindre dannelse af kondensvand. |
| --- | --- |

c)

være opvarmet og isoleret i hele sin længde til en temperatur af 328 K (55 °C) for at forhindre dannelse af kondensvand.

| HF1 | Opvarmet forfilter (valgfrit) |
| --- | --- |

HF1

Opvarmet forfilter (valgfrit)

Temperaturen skal være den samme som HSL1.

| HF2 | Opvarmet filter |
| --- | --- |

HF2

Opvarmet filter

Filteret skal udskille alle faste partikler fra gasprøven før analysatoren. Temperaturen skal være den samme som HSL1. Filteret skal udskiftes efter behov.

| HSL1 | Opvarmet prøveudtagsledning |
| --- | --- |

HSL1

Opvarmet prøveudtagsledning

Prøveudtagningslinjen leder gasprøver fra en enkeltsonde til forgreningspunktet (-punkterne) og til HC-analysatoren.

Prøvetagningsledningen skal:

| a) | have en indvendig diameter på mindst 4 mm og højst 13,5 mm |
| --- | --- |

a)

have en indvendig diameter på mindst 4 mm og højst 13,5 mm

| b) | være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE |
| --- | --- |

b)

være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE

| c) | såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K (190 °C), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), målt i hvert særskilt reguleret opvarmet afsnit |
| --- | --- |

c)

såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er højst 463 K (190 °C), holde en vægtemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), målt i hvert særskilt reguleret opvarmet afsnit

| d) | såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 °C), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 °C) |
| --- | --- |

d)

såfremt udstødningsgassens temperatur ved prøvetagningssonden er over 463 K (190 °C), holde en vægtemperatur på over 453 K (180 °C)

| e) | holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) umiddelbart før det opvarmede filter HF2 og HFID. |
| --- | --- |

e)

holde en gastemperatur på 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) umiddelbart før det opvarmede filter HF2 og HFID.

| HSL2 | Opvarmet NOx-prøvetagningsledning |
| --- | --- |

HSL2

Opvarmet NOx-prøvetagningsledning

Prøvetagningsledningen skal:

| a) | have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 °C til 200 °C) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling |
| --- | --- |

a)

have en vægtemperatur på 328 K til 473 K (55 °C til 200 °C) indtil konverteren, hvis der er tale om tør måling, og indtil analysatoren, hvis der er tale om våd måling

| b) | være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE. |
| --- | --- |

b)

være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE.

| HP | Opvarmet prøvetagningspumpe |
| --- | --- |

HP

Opvarmet prøvetagningspumpe

Pumpen skal være opvarmet, og temperaturen svare til HSL.

| SL | Prøvetagningsledning for CO og |
| --- | --- |

SL

Prøvetagningsledning for CO og

Ledningen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den kan være opvarmet eller uopvarmet.

| HC | HFID-analysator |
| --- | --- |

HC

HFID-analysator

Opvarmet flammeiondetektor (HFID) eller flammeiondetektor (FID) til carbonhydridbestemmelse. HFID'ens temperatur skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 °C og 200 °C).

| CO, | NDIR-analysator |
| --- | --- |

CO,

NDIR-analysator

NDIR-analysatorer til bestemmelse af carbonmonoxid og carbondioxid (valgfri til bestemmelse af fortyndingsforhold ved PT-måling).

| NOx | CLD-analysator eller NDUV-analysator |
| --- | --- |

NOx

CLD-analysator eller NDUV-analysator

CLD-, HCLD- eller NDUV-analysator til bestemmelse af nitrogenoxider. Anvendes HCLD, skal temperaturen holdes i intervallet mellem 328 K og 473 K (55 °C og 200 °C).

| B | Prøvetørrer (valgfrit for NO-måling) |
| --- | --- |

B

Prøvetørrer (valgfrit for NO-måling)

Til køling af udstødningsgasprøven og fortætning af dennes vandindhold. Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra vanddamp som fastlagt i punkt 9.3.9.2.2 i dette bilag. Hvis vandet fjernes ved kondensation, skal prøvegassens temperatur eller dugpunkt overvåges enten i vandudskilleren eller nedstrøms for denne. Prøvegassens temperatur og dugpunkt må ikke være over 280 K (7 °C). Der må ikke benyttes kemiske tørremidler til fjernelse af vandindholdet i prøven.

| BK | Sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun figur 10) |
| --- | --- |

BK

Sæk til baggrundsbestemmelse (valgfri; kun figur 10)

Til måling af baggrundskoncentrationer.

| BG | Prøvetagningssæk (valgfri; kun figur 10) |
| --- | --- |

BG

Prøvetagningssæk (valgfri; kun figur 10)

Til måling af prøvernes koncentrationer

A.2.1.4.   Ikke-methan-afskæringsmetoden (NMC)

Afskæringsenheden oxiderer alle carbonhydrider, bortset fra CH4 til CO2 og H2O, så HFID-enheden kun detekterer CH4, når prøven ledes gennem NMC-enheden. Ud over den sædvanlige HC-prøveudtagningslinje (jf. figur 9 og 10) skal der opstilles en anden HC-prøveudtagningslinje med en afskæringsenhed som vist i figur 11. Dette muliggør samtidig måling af samlet HC, CH4 og NMHC.

Afskæringsenheden skal før prøvningen ved en temperatur lig med eller over 600 K (327 °C) karakteriseres med hensyn til katalytisk virkning på CH4 og C2H6 ved H2O-niveauer, som er repræsentative for udstødningsstrømmen. Dugpunkt og O2-indhold af den udtagne prøvestrøm af udstødningsgas skal være kendt. FID-enhedens relative respons på CH4 og C2H6 skal bestemmes i overensstemmelse med punkt 9.3.8 i dette bilag.

Figur 11

Skematisk blokdiagram for methan-analyse med NMC-enhed

Image

A.2.1.5.   Komponenterne i figur 11

| NMC | Ikke-methan-afskærer (Non-methane cutter) |
| --- | --- |

NMC

Ikke-methan-afskærer (Non-methane cutter)

Til oxidering af alle carbonhydrider bortset fra methan.

HC

Opvarmet flammeiondetektor (HFID) eller flammeiondetektor (FID) til måling af HC- og CH4-koncentrationen. HFID'ens temperatur skal holdes mellem 453 K og 473 K (180 °C og 200 °C).

| V1 | Omskifterventil |
| --- | --- |

V1

Omskifterventil

Til omskift mellem nulstillings- og kalibreringsgas.

| R | Trykregulator |
| --- | --- |

R

Trykregulator

Til regulering af trykket i prøvetagningsledningen og tilførslen til HFID-enheden.

A.2.2.   System til fortynding og partikelprøvetagning

A.2.2.1.   Beskrivelse af delstrømssystemet

Et fortyndingssystem, der er baseret på fortynding af en del af udstødningsgasstrømmen, beskrives. Til deling og efterfølgende fortynding af udstødningsgasstrømmen kan forskellige typer fortyndingssystemer anvendes. Til den efterfølgende udskillelse af partikler kan enten al den fortyndede udstødningsgas eller en del heraf ledes til partikelprøveudskillelsessystemet. Den førstnævnte metode benævnes totalprøvetagning, den sidstnævnte delstrømsprøvetagning. Beregningen af fortyndingsforholdet vil afhænge af den anvendte type system.

I prøvetagningssystemet som vist i figur 12 overføres der ufortyndet udstødningsgas fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) gennem prøvesonden (SP) og overføringsrøret (TT). Den samlede strømning gennem tunnelen justeres ved hjælp af strømningsregulatoren FC2 og prøvetagningspumpen (P) i partikelprøvetagningssystemet (jf. figur 16). Fortynderens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC1, der kan benytte q
  mew
  eller q
  maw
  og q
  mf
  som styresignal til regulering af udstødningsgassens delingsforhold. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortynderens strømningshastighed måles af flowmeteret FM1, den samlede strømningshastighed måles af flowmeteret FM3 i partikelprøvetagningssystemet (se figur 16). Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet.

Figur 12

Delstrømfortyndingssystem (totalprøvetagning)

Image

I delstrømsprøvetagningssystemet som vist i figur 13 overføres der ufortyndet udstødningsgas fra udstødningsrøret (EP) til fortyndingstunnelen (DT) gennem prøvesonden (SP) og overføringsrøret (TT). Den samlede strømning gennem tunnelen reguleres med strømningsregulatoren FC1, der er forbundet enten med fortyndingsstrømmen eller med sugepumpen for den samlede tunnelstrømning. Strømningsregulatoren FC1 kan anvende q
  mew
  eller q
  maw
  og q
  mf
  som styresignaler for det ønskede fordelingsforhold for udstødningsgassen. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortynderens strømningshastighed måles med flowmeteret FM1, den samlede gennemstrømningshastighed med flowmeteret FM2. Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet. Fra DT udtages en partikelprøve med partikelprøvetagningssystemet (jf. figur 16).

Figur 13

Delstrømfortyndingssystem (delprøvetagning)

Image

A.2.2.2.   Komponenter i figur 12 og 13

| EP | Udstødningsrør |
| --- | --- |

EP

Udstødningsrør

Udstødningsrøret kan være isoleret. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015. Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre. Bøjninger skal indskrænkes til det mindst mulige for at mindske inertiafsætningen. Indgår en prøvebænkslydpotte i systemet, kan denne ligeledes være isoleret. Det anbefales, at røret i en afstand af mindst seks rørdiametre opstrøms for og tre rørdiametre nedstrøms for prøvetagningssonden er lige.

| SP | Prøvetagningssonde |
| --- | --- |

SP

Prøvetagningssonde

Prøvetagningssonden skal være en af følgende typer:

| a) | et åbent rør vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje |
| --- | --- |

a)

et åbent rør vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje

| b) | et åbent rør vendt med strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje |
| --- | --- |

b)

et åbent rør vendt med strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje

| c) | en flerhullet sonde som beskrevet under SP i punkt A.2.1.3 |
| --- | --- |

c)

en flerhullet sonde som beskrevet under SP i punkt A.2.1.3

| d) | sonde med "hat" vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje som vist i figur 14. |
| --- | --- |

d)

sonde med "hat" vendt mod strømmen og beliggende i udstødningsrørets midtlinje som vist i figur 14.

Den indvendige diameter af sondens spids skal være mindst 4 mm. Diameterforholdet mellem udstødningsrør og sonde skal være 4.

Når der anvendes en sonde af type a), monteres en inertipræklassifikator (cyklon eller impaktor) med et 50 %-skæringspunkt mellem 2,5 μm og 10 μm umiddelbart ovenfor filterholderen.

Figur 14

Skitse af sonde med "hat"

Image

| TT | Overføringsrør til udstødningen |
| --- | --- |

TT

Overføringsrør til udstødningen

Overføringsrøret skal være så kort som muligt, men

| a) | ikke over 0,26 m langt hvis isoleret på 80 % af den samlede længde målt mellem sondens ende og fortyndingsstadiet
  eller |
| --- | --- |

a)

ikke over 0,26 m langt hvis isoleret på 80 % af den samlede længde målt mellem sondens ende og fortyndingsstadiet

eller

| b) | ikke over 1 m langt hvis opvarmet over 150 °C på 90 % af den samlede længde målt mellem sondens ende og fortyndingsstadiet. |
| --- | --- |

b)

ikke over 1 m langt hvis opvarmet over 150 °C på 90 % af den samlede længde målt mellem sondens ende og fortyndingsstadiet.

Dets diameter skal være lig med eller større end sondens diameter, dog højst 25 mm, og føres ud fra fortyndelsestunnelens midtlinje og vende i strømmens retning.

Med hensyn til rørets isolering (a) skal denne være udført med et materiale med en varmeledningsevne på højst 0,05 W/mK med en radial isoleringstykkelse svarende til sondens diameter.

| FC1 | Strømningsregulator |
| --- | --- |

FC1

Strømningsregulator

Til regulering af fortyndningsstrømmen gennem trykpumpen PB og/eller sugepumpen SB skal anvendes en strømningsregulator. Den kan være forbundet til de signaler fra udstødningsstrømsensoren, der er specificeret i punkt 8.4.1 i dette bilag. Strømningsregulatoren kan være monteret opstrøms eller nedstrøms for den pågældende pumpe. Anvendes tryksat luftforsyning, styrer FC1 luftstrømmen direkte.

| FM1 | Strømningsmåleanordning |
| --- | --- |

FM1

Strømningsmåleanordning

Gasmåler eller andet strømningsinstrument til måling af fortyndingsstrømmen. FM1 er frivillig, hvis trykpumpen PB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

| DAF | Fortynderfilter |
| --- | --- |

DAF

Fortynderfilter

Fortynderen (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen) filtreres med et højeffektivt filter (HEPA), som har en indledende udskillelsesgrad på mindst 99,97 %, jf. EN 1822-1 (filterklasse H14 eller bedre), ASTM F 147193 eller tilsvarende standard.

| FM2 | Strømningsmåler (typen til delprøvetagning, kun figur 13) |
| --- | --- |

FM2

Strømningsmåler (typen til delprøvetagning, kun figur 13)

Gasmåler eller andet strømningsinstrument til måling af strømmen af fortyndet udstødningsgas. FM2 er frivillig, hvis sugepumpen SB er kalibreret til måling af gennemstrømningen.

| PB | Trykpumpe (typen til delprøvetagning, kun figur 13) |
| --- | --- |

PB

Trykpumpe (typen til delprøvetagning, kun figur 13)

Til regulering af fortynderens strømningshastighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En trykpumpe PB kræves ikke, hvis der anvendes et drosselspjæld. Er PB kalibreret, kan den anvendes til måling af fortyndingsstrømmen.

| SB | Sugepumpe (typen til delprøvetagning, kun figur 13) |
| --- | --- |

SB

Sugepumpe (typen til delprøvetagning, kun figur 13)

Er SB kalibreret, kan den anvendes til måling af den fortyndede udstødningsgasstrøm.

| DT | Fortyndingstunnelen (delstrøm) |
| --- | --- |

DT

Fortyndingstunnelen (delstrøm)

Fortyndingstunnelen:

| a) | skal være tilstrækkeligt lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortynder ved turbulent strømning (Reynolds' tal, Re, skal være større end 4 000, idet Re, er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter) for et delstrømsprøvetagningssystem, idet fuld opblanding ikke kræves for et system med total prøvetagning |
| --- | --- |

a)

skal være tilstrækkeligt lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortynder ved turbulent strømning (Reynolds' tal, Re, skal være større end 4 000, idet Re, er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter) for et delstrømsprøvetagningssystem, idet fuld opblanding ikke kræves for et system med total prøvetagning

| b) | skal være udført i rustfrit stål |
| --- | --- |

b)

skal være udført i rustfrit stål

| c) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) |
| --- | --- |

c)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C)

| d) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

kan være isoleret.

| PSP | Partikelprøvetagningssonde (typen til delprøvetagning, kun figur 13) |
| --- | --- |

PSP

Partikelprøvetagningssonde (typen til delprøvetagning, kun figur 13)

Partikelprøvetagningssonden udgør den forreste del af partikeloverføringsrøret PTT (jf. punkt A.2.2.6) og

| a) | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortynder og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortynder og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen DT, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | skal have en indvendig diameter på mindst 8 mm |
| --- | --- |

b)

skal have en indvendig diameter på mindst 8 mm

| c) | kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortynderen, forudsat at fortyndertemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

c)

kan være opvarmet til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortynderen, forudsat at fortyndertemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| d) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

kan være isoleret.

A.2.2.3.   Beskrivelse af fuldstrømsfortyndingssystem

Der beskrives et system, hvor al udstødningsgassen fortyndes i fortyndingstunnelen DT ved hjælp af udtagning af et konstant prøvevolumen (Constant Volume Sampling (CVS)), og dette er vist i figur 15.

Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas måles enten med en fortrængningspumpe (PDP), en kritisk venturi (CFV) eller en subsonisk venturi (SSV). Til proportional partikeludskillelse og strømningsmåling kan benyttes en varmeveksler (HE) eller elektronisk strømningskompensation (EFC). Da partikelbestemmelsen er baseret på den totale fortyndede udstødningsgasstrøm, behøver fortyndingsforholdet ikke beregnes.

Til efterfølgende indsamling af partikler skal en prøve af den fortyndede udstødningsgas ledes til partikelindsamlingssystemet med dobbelt fortynding (jf. punkt 17). Skønt det dobbelte fortyndingssystem delvis er et fortyndingssystem, beskrives det som en modifikation af partikelprøvetagningssystemet, da det for de fleste komponenters vedkommende svarer til et typisk partikelprøvetagningssystem.

Figur 15

Skematisk gengivelse af fuldstrømsfortyndingssystem (CVS)

Image

A.2.2.4.   Komponenterne i figur 15

| EP | Udstødningsrør |
| --- | --- |

EP

Udstødningsrør

Udstødningsrørets længde må ikke være over 10 m, regnet fra afgangen af motorens udstødningsmanifold, turboladerafgang eller efterbehandlingsenhed til fortyndingstunnelen. Hvis systemet er over 4 m langt, skal hele den del af røret, som er over 4 m, være isoleret, bortset fra en eventuel røgtæthedsmåler placeret i selve udstødningsrøret. Isoleringens radiale tykkelse skal være mindst 25 mm. Isoleringsmaterialets varmeledningsevne må højst være 0,1 W/mK, målt ved 673 K. For at mindske udstødningsrørets termiske træghed anbefales et forhold mellem rørets tykkelse og diameter på højst 0,015. Brugen af bøjelige rørsektioner bør begrænses til en længde af højst 12 rørdiametre.

| PDP | Fortrængningspumpe |
| --- | --- |

PDP

Fortrængningspumpe

PDP måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrejninger og pumpens slagvolumen. Modtrykket i udstødningssystemet må ikke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for fortynderen. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når PDP-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til PDP med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før PDP må ikke afvige mere end ± 6 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under prøvningen uden brug af strømningskompensation (EFC). Strømningskompensation må kun anvendes, hvis temperaturen ved indgangen til PDP ikke er over 323 K (50 °C).

| CFV | Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi) |
| --- | --- |

CFV

Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)

CFV måler den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opretholde neddroslet (kritisk) strømning. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når CFV-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til CFV med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før CFV må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under prøvningen uden brug af strømningskompensation (EFC).

| SSV | Subsonic Venturi (subsonisk venturi) |
| --- | --- |

SSV

Subsonic Venturi (subsonisk venturi)

SSV måler den totale fortyndede udstødningsstrøm ved at anvende en subsonisk venturis gasstrømningsfunktion, der er afhængig af indgangstryk samt temperatur og trykfald mellem venturiens indgang og hals. Modtrykket i udstødningssystemet, målt under statiske forhold når SSV-systemet er i funktion, må ikke afvige mere end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk uden tilslutning til SSV med samme motorhastighed og -belastning. Gasblandingens temperatur umiddelbart før SSV må ikke afvige mere end ± 11 K fra den gennemsnitlige driftstemperatur, der måles under prøvningen uden brug af strømningskompensation (EFC).

| HE | Varmeveksler (valgfri) |
| --- | --- |

HE

Varmeveksler (valgfri)

Varmevekslerens kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser. Hvis der anvendes EFC, er varmeveksleren ikke påkrævet.

| EFC | Elektronisk strømningskompensation (valgfri) |
| --- | --- |

EFC

Elektronisk strømningskompensation (valgfri)

Hvis indgangstemperaturen til PDP, CFV eller SSV ikke holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømningskompensation, som konstant måler strømningshastigheden og regulerer den proportionale prøvetagning i dobbeltfortyndingssystemet. Hertil anvendes strømningshastighedssignalerne, der afgives løbende, til at holde prøvegassens strømningshastighed gennem dobbeltfortyndingssystemets partikelfiltre (se punkt 17) inden for ± 2,5%.

| DT | Fortyndingstunnelen (fuldstrøm) |
| --- | --- |

DT

Fortyndingstunnelen (fuldstrøm)

Fortyndingstunnelen:

| a) | skal have en diameter, der er tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynolds' tal, Re, skal være større end 4 000, idet Re er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter), og skal være og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortynder |
| --- | --- |

a)

skal have en diameter, der er tilstrækkelig lille til at skabe turbulent strømning (Reynolds' tal, Re, skal være større end 4 000, idet Re er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter), og skal være og tilstrækkelig lang til at sikre fuldstændig opblanding af udstødningsgas og fortynder

| b) | kan være isoleret |
| --- | --- |

b)

kan være isoleret

| c) | kan være opvarmet til en vægtemperatur, der er tilstrækkeligt til at eliminere vandkondensering. |
| --- | --- |

c)

kan være opvarmet til en vægtemperatur, der er tilstrækkeligt til at eliminere vandkondensering.

Motorens udstødning skal ledes direkte nedstrøms i det punkt, hvor den tilføres fortyndingstunnelen, og skal være godt opblandet. Der kan bruges en blænde til at sikre opblanding

Anvendes dobbeltfortyndingssystemet, overføres en prøve fra fortyndingstunnelen til den sekundære fortyndingstunnel, hvor den fortyndes yderligere og derefter ledes gennem prøveudskillelsesfiltrene (figur 17). Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstrækkelig sekundær fortynder til at holde temperaturen af den dobbelt fortyndede udstødningsgasstrøm på mellem 315 K (42 °C) og 325 K (52 °C) umiddelbart før partikelfilteret.

| DAF | Fortynderfilter |
| --- | --- |

DAF

Fortynderfilter

Fortynderen (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen) filtreres med et højeffektivt filter (HEPA), som har en indledende udskillelsesgrad på mindst 99,97 %, jf. EN 1822-1 (filterklasse H14 eller bedre), ASTM F 147193 eller tilsvarende standard.

| PSP | Partikelprøvetagningssonde |
| --- | --- |

PSP

Partikelprøvetagningssonde

Prøvetagningssonden, som er den forreste del af PTT,

| a) | skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortynder og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

a)

skal være placeret, så den vender mod strømmen et sted, hvor fortynder og udstødningsgas er godt opblandet, dvs. i midtlinjen af fortyndingstunnelen, ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| b) | skal have en indvendig diameter på mindst 8 mm |
| --- | --- |

b)

skal have en indvendig diameter på mindst 8 mm

| c) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortynderen, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen |
| --- | --- |

c)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) ved direkte opvarmning eller ved forvarmning af fortynderen, forudsat at lufttemperaturen ikke er over 325 K (52 °C), før udstødningsgassen tilføres fortyndingstunnelen

| d) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

d)

kan være isoleret.

A.2.2.5.   Beskrivelse af partikelprøvetagningssystemet

Der kræves et partikelprøvetagningssystem til udskillelse af partiklerne på partikelfilteret, som vist i figur 16 og 17. Ved total prøvetagning med delstrømsfortynding, hvor hele den fortyndede udstødningsgasprøve ledes gennem filtrene, udgør fortyndingssystemet og prøvetagningssystemet sædvanligvis en helhed (se figur 12). Er der tale om delstrømsprøvetagning med delstrømsfortynding eller fuldstrømsfortynding, hvor kun en del af den fortyndede udstødningsgas føres gennem filtrene, er fortyndingssystemet og prøvetagningssystemet normalt forskellige enheder.

I delstrømsfortyndingssystemer udtages en prøve af den fortyndede udstødningsgas fra fortyndingstunnelen DT gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT ved hjælp af prøvetagningspumpen P, som vist i figur 16. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Prøvestrømmens hastighed reguleres af strømningsregulatoren (FC3).

I forbindelse med et fuldstrømsfortyndingssystem skal der anvendes et partikelprøvetagningssystem med dobbeltfortynding som vist i figur 17. En prøve af den fortyndede udstødningsgas overføres fra fortyndingstunnelen DT gennem partikelprøvetagningssonden PSP og partikeloverføringsrøret PTT til den sekundære fortyndingstunnel SDT, hvor den fortyndes endnu en gang. Prøven ledes dernæst gennem filterholderen (-holderne) FH, der indeholder partikelprøvetagningsfiltrene. Fortynderens strømningshastighed er sædvanligvis konstant, hvorimod prøvegassens strømningshastighed reguleres af strømningsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk strømningskompensation (EFC) (se figur 15), benyttes strømningshastigheden af fortyndet udstødningsgas som styresignal for FC3.

Figur 16

Diagram over partikelprøvetagningssystem

Image

Figur 17

Skitse af partikelprøvetagningssystem med dobbelt fortynding

Image

A.2.2.6.   Komponenter i figur 16 (kun delstrømssystem) og 17 (kun fuldstrømssystem)

| PTT | Partikeloverføringsrør |
| --- | --- |

PTT

Partikeloverføringsrør

Overføringsrøret:

| a) | skal være inaktivt med hensyn til PM |
| --- | --- |

a)

skal være inaktivt med hensyn til PM

| b) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) |
| --- | --- |

b)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C)

| c) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

c)

kan være isoleret.

| SDT | Sekundær fortyndingstunnel (kun figur 17) |
| --- | --- |

SDT

Sekundær fortyndingstunnel (kun figur 17)

Den sekundære fortyndingstunnel:

| a) | skal være af tilstrækkelig længde og diameter, jf. kravene vedrørende opholdstid i punkt 9.4.2 f) i dette bilag |
| --- | --- |

a)

skal være af tilstrækkelig længde og diameter, jf. kravene vedrørende opholdstid i punkt 9.4.2 f) i dette bilag

| b) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) |
| --- | --- |

b)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C)

| c) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

c)

kan være isoleret.

| FH | Filterholder |
| --- | --- |

FH

Filterholder

Filterholderen:

| a) | skal have en keglevinkel på 12,5 ° (i forhold til centrum) som overgang fra overføringsledningens diameter til filteroverfladens eksponerede diameter |
| --- | --- |

a)

skal have en keglevinkel på 12,5 ° (i forhold til centrum) som overgang fra overføringsledningens diameter til filteroverfladens eksponerede diameter

| b) | kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C) |
| --- | --- |

b)

kan opvarmes til en vægtemperatur på højst 325 K (52 °C)

| c) | kan være isoleret. |
| --- | --- |

c)

kan være isoleret.

Det er tilladt at anvende flere filterskiftere (autoskiftere), hvis der ikke er nogen interaktion mellem prøvetagningsfiltrene.

PTFE-membranfilters skal monteres i en særlig kassette i filterholderen.

En inertipræklassifikator med et 50 %-skæringspunkt mellem 2,5 μm og 10 μm skal monteres umiddelbart opstrøms for filterholderen, hvis der anvendes en prøvetagningssonde med åbent rør vendende mod strømmen.

| P | Prøvetagningspumpe |
| --- | --- |
| FC2 | Strømningsregulator |

P

Prøvetagningspumpe

FC2

Strømningsregulator

Til at regulere partikelprøvens hastighed anvendes en strømningsregulator.

| FM3 | Strømningsmåleranordning |
| --- | --- |

FM3

Strømningsmåleranordning

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af partikelprøvestrømmen gennem partikelfilteret. Det kan monteres opstrøms for eller nedstrøms for prøvetagningspumpen P.

| FM4 | Flowmåleanordning |
| --- | --- |

FM4

Flowmåleanordning

Gasmåler eller andet flow-instrument til måling af sekundær fortyndingsstrøm gennem partikelfilteret.

| BV | Kugleventil (frivillig) |
| --- | --- |

BV

Kugleventil (frivillig)

Kugleventilen skal have en indvendig diameter mindst lig partikeloverføringsrørets PTT indvendige diameter og en omskiftningstid på mindre end 0,5 sekund.

Tillæg 3

Statistikker

A.3.1.   Middelværdi og standardafvigelse

Den aritmetiske middelværdi beregnes på følgende måde:

| | (102) |
| --- | --- |

Formula

(102)

Standardafvigelsen beregnes på følgende måde:

| | (103) |
| --- | --- |

Formula

(103)

A.3.2.   Regressionsanalyse

Regressionens hældning beregnes som følger:

| | (104) |
| --- | --- |

Formula

(104)

Regressionens skæring med y-aksen beregnes som følger:

| | (105) |
| --- | --- |

Formula

(105)

Middelfejlen på estimatet (SEE) beregnes på følgende måde:

| | (106) |
| --- | --- |

Formula

(106)

Determinationskoefficienten beregnes på følgende måde:

| | (107) |
| --- | --- |

Formula

(107)

A.3.3.   Bestemmelse af systemækvivalens

Bestemmelsen af systemernes ækvivalens skal, jf. punkt 5.1.1 i dette bilag, ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af (mindst) 7 par stikprøver af det kandiderende system og et af de godkendte referencesystemer i dette regulativ ved anvendelse af en eller flere hensigtsmæssige prøvecyklusser. De ækvivalenskriterier, som skal anvendes, er F-testen og den tosidede Student t-test.

Ved denne statistiske metode undersøges hypotesen om, at prøvens standardafvigelse og prøvens gennemsnitsværdi af en emission målt med det kandiderende system ikke adskiller sig fra prøvens standardafvigelse og prøvens gennemsnitsværdi for den pågældende emission målt med referencesystemet. Hypotesen prøves på baggrund af et signifikansniveau på 10 % for F- og t-værdierne. De kritiske F- og t-værdier for 7-10 par stikprøver er angivet i tabel 9. Hvis F- og t-værdierne beregnet ud fra nedenstående ligning er større end de kritiske F- og t-værdier, er det kandiderende system ikke ækvivalent.

Følgende fremgangsmåde følges: Bogstaverne R og C med lav skrift henviser til henholdsvis referencesystemet og det kandiderende system:

| a) | Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet parallelt. Der refereres til antallet af prøver som n
  R og n
  C |
| --- | --- |

a)

Foretag mindst 7 prøver med det kandiderende system og referencesystemet parallelt. Der refereres til antallet af prøver som n
  R og n
  C

| b) | Beregn gennemsnitsværdierne

  og

  og standardafvigelserne s
  R og s
  C |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | F-værdien som følger: | (108) |
| --- | --- | --- |

c)

F-værdien som følger:

Formula

(108)

(den største af de to standardafvigelser s
  R eller s
  C skal stå i tælleren)

| d) | Beregn t-værdien som følger: | 109) |
| --- | --- | --- |

d)

Beregn t-værdien som følger:

Formula

109)

| e) | Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i tabel 9. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 10 % (konfidensgrad på 90 %). |
| --- | --- |

e)

Sammenlign de beregnede F- og t-værdier med de kritiske F- og t-værdier i overensstemmelse med det respektive antal prøvninger, som er angivet i tabel 9. Såfremt der udvælges større stikprøvestørrelser, henvises til de statistiske tabeller for et signifikansniveau på 10 % (konfidensgrad på 90 %).

| f) | Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:





  for F-testen:

  , | (110) |
| --- | --- | --- |
| for t-testen: | (111) |

f)

Frihedsgraderne (df) bestemmes som følger:

Formula

Formula

(110)

Formula

(111)

| g) | Ækvivalensen bestemmes som følger:






  i) | hvis F < F
  crit og t < tcrit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette bilag |
| --- | --- | --- |

g)

Ækvivalensen bestemmes som følger:

i)

hvis F < F
  crit og t < tcrit, er det kandiderende system ækvivalent med referencesystemet i dette bilag

| ii) | hvis F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, er det kandiderende system forskelligt fra referencesystemet i dette bilag. |
| --- | --- |

ii)

hvis F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, er det kandiderende system forskelligt fra referencesystemet i dette bilag.

Tabel 9

t- og F-værdier for udvalgte stikprøvestørrelser

| Stikprøvestørrelse | F-test | t-test |
| --- | --- | --- |
| | df | Fcrit | df | tcrit |
| 7 | 6, 6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7, 7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8, 8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9, 9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Stikprøvestørrelse

F-test

t-test

df

Fcrit

df

tcrit

7

6, 6

3,055

6

1,943

8

7, 7

2,785

7

1,895

9

8, 8

2,589

8

1,860

10

9, 9

2,440

9

1,833

Tillæg 4

Kontrol af carbonstrømmen

A.4.1.   Indledning

Bortset fra en meget lille del kommer al carbon i udstødningen fra brændstoffet, og bortset fra en minimal del optræder al dette i udstødningsgassen som CO2. Dette er grundlaget for systemkontrol baseret på CO2-målinger.

Strømmen af carbon ind i systemerne til udstødningsmåling bestemmes ud fra brændstoffets strømningshastighed. Strømningen af carbon ved forskellige prøvetagningspunkter i systemerne til prøveudtagning af emissioner og partikler bestemmes ud fra CO2-koncentrationerne og gasstrømningshastighederne ved disse punkter.

På denne måde udgør motoren en kendt kilde af carbonstrømning, og ved at observere den samme carbonstrøm i udstødningsrøret og ved udgangen af delstrømsprøvetagningssystemet for partikler (PM) kontrolleres for utætheder og målenøjagtighed. Denne kontrol indebærer den fordel, at komponenterne fungerer under motorens faktiske prøvningsforhold med hensyn til temperatur og strømning.

Figur 18 viser de prøvetagningspunkter, ved hvilke carbonstrømmene skal kontrolleres. De specifikke ligninger for carbonstrømmene ved hvert prøvetagningspunkt er angivet nedenfor.

Figur 18

Målepunkter til kontrol af carbonstrøm

Image

A.4.2.   Carbons strømningshastighed ind i motoren (målepunkt 1)

Carbons massestrømningshastighed ind i motoren for et brændstof CH
  α
  O
  ε
  er:

| | (112) |
| --- | --- |

Formula

(112)

hvor

| qmf | er brændstoffets massestrømshastighed, kg/s |
| --- | --- |

qmf

er brændstoffets massestrømshastighed, kg/s

A.4.3.   Carbons strømningshastighed i den ufortyndede udstødning (målepunkt 2)

Carbons massestrømningshastighed i motorens udstødningsrør bestemmes ud fra den ufortyndede CO2-koncentration og udstødningsgassens massestrømshastighed:

| | (113) |
| --- | --- |

Formula

(113)

hvor:

| c
  CO2,r | er våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % |
| q

  mew | er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s |
| Me | er udstødningsgassens molarmasse, g/mol |

c
  CO2,r

er våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas, %

c
  CO2,a

er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, %

q

  mew

er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s

Me

er udstødningsgassens molarmasse, g/mol

Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med pkt. 8.1 i dette bilag.

A.4.4.   Carbons strømningshastighed i fortyndingssystemet (målepunkt 3)

For så vidt angår delstrømsfortyndingssystemet kan der også tages hensyn til delingsforholdet. Carbons strømningshastighed bestemmes ud fra den fortyndede CO2-koncentration, udstødningsgassens massestrømshastighed og prøvestrømshastigheden:

| | (114) |
| --- | --- |

Formula

(114)

hvor:

| c
  CO2,d | er våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, % |
| q

  mew | er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s |
| q

  mp | er prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s |
| Me | er udstødningsgassens molarmasse, g/mol |

c
  CO2,d

er våd CO2-koncentration in den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnellens udgang, %

c
  CO2,a

er våd CO2-koncentration i den omgivende luft, %

q

  mew

er massestrøm af udstødningsgas på våd basis, kg/s

q

  mp

er prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem, kg/s

Me

er udstødningsgassens molarmasse, g/mol

Hvis CO2 måles på tør basis, omregnes den til våd basis i overensstemmelse med pkt. 8.1 i dette bilag.

A.4.5.   Beregning af udstødningsgassens molarmasse

Udstødningsgassens molarmasse beregnes ved hjælp af ligning 41 (jf. punkt 8.4.2.4 i dette bilag).

Alternativt kan følgende molarmasser for udstødningsgassen anvendes:

| Me
  (diesel) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| Me
  (LPG) | = | 28,6 g/mol |
| Me
  (NG) | = | 28,3 g/mol |

Me
  (diesel)

=

28,9 g/mol

Me
  (LPG)

=

28,6 g/mol

Me
  (NG)

=

28,3 g/mol

Tillæg 5

Eksempel på beregningsmåde

A.5.1.   Procedure for denormalisering af hastighed og drejningsmoment

Som eksempel vises, hvordan følgende testpunkter denormaliseres:

| % hastighed | = | nøjagtighed på 43 % |
| --- | --- | --- |
| % drejningsmoment | = | nøjagtighed på 43 % |

% hastighed

=

nøjagtighed på 43 %

% drejningsmoment

=

nøjagtighed på 43 %

Følgende værdier er givet:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

resulterende i:

Formula

hvor det maksimale drejningsmoment, aflæst på kurvebladet ved 1 178 min–1, er 700 Nm

Formula

A.5.2.   Grundlæggende data for støkiometriske beregninger

| Hydrogens atommasse | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| Carbons atommasse | 12,011 g/atom |
| Svovls atommasse | 32,065 g/atom |
| Nitrogens atommasse | 14,0067 g/atom |
| Oxygens atommasse | 15,9994 g/atom |
| Argons atommasse | 39,9 g/atom |
| Vands molarmasse | 18,01534 g/mol |
| Carbondioxids molarmasse | 44,01 g/mol |
| Carbonmonoxids molarmasse | 28,011 g/mol |
| Oxygens molarmasse | 31,9988 g/mol |
| Nitrogens molarmasse | 28,011 g/mol |
| Nitrogenoxids molarmasse | 30,008 g/mol |
| Nitrogendioxids molarmasse | 46,01 g/mol |
| Svovldioxids molarmasse | 64,066 g/mol |
| Tør lufts molarmasse | 28,965 g/mol |

Hydrogens atommasse

1,00794 g/atom

Carbons atommasse

12,011 g/atom

Svovls atommasse

32,065 g/atom

Nitrogens atommasse

14,0067 g/atom

Oxygens atommasse

15,9994 g/atom

Argons atommasse

39,9 g/atom

Vands molarmasse

18,01534 g/mol

Carbondioxids molarmasse

44,01 g/mol

Carbonmonoxids molarmasse

28,011 g/mol

Oxygens molarmasse

31,9988 g/mol

Nitrogens molarmasse

28,011 g/mol

Nitrogenoxids molarmasse

30,008 g/mol

Nitrogendioxids molarmasse

46,01 g/mol

Svovldioxids molarmasse

64,066 g/mol

Tør lufts molarmasse

28,965 g/mol

Under antagelse af, at det ikke er nogen kompressibilitetseffekt, kan alle gasser i motorens indsugnings-/forbrændings-/udstødningsproces anses for at være ideale, og alle volumetriske beregninger skal derfor baseres på en molarvolumen på 22,414 l/mol i henhold til Avogadros hypotese.

A.5.3.   Gasemissioner (dieselbrændstof)

Målingsdata for et individuelt punkt i prøvningscyklussen (dataindsamlingsprocent på 1 Hz) til beregning af den øjeblikkelige masseemission er vist nedenfor. I dette eksempel måles CO og NOx på tør basis, HC på våd basis. HC-koncentrationen er givet i propanækvivalenter (C3) og skal ganges med tre for at omregnes til kulstof- (C1-) ækvivalenter. Beregningsmåden er den samme for de andre punkter i cyklussen.

Det viste beregningseksempel viser de afrundede mellemresultater i de forskellige trin for bedre at illustrere beregningen. Det skal bemærkes at afrunding af mellemresultaterne ikke er tilladt i de faktiske beregninger (jf. punkt 8 i dette bilag).

| Ta,i

  (K) | Ha,i

  (g/kg) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmaw,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | cHC,i

  (ppm) | cCO,i

  (ppm) | cNOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

Ta,i

(K)

Ha,i

(g/kg)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmaw,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

cHC,i

(ppm)

cCO,i

(ppm)

cNOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

The following fuel composition is considered:

| Komponent | Molforhold | % masse |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Komponent

Molforhold

% masse

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Trin 1:   Tør/våd-korrektion (punkt 8.1 i dette bilag):

Ligning 16:

Formula

Ligning 13:

Formula

Ligning 12:

Formula

Formula

Trin 2:   NOx-korrektion for temperatur og fugtindhold (punkt 8.2.1 i dette bilag):

Ligning 23:

Formula

Trin 3:   Beregning af den øjeblikkelige emission for hvert enkelt punkt i cyklussen (punkt 8.4.2.3 i dette bilag):

Ligning 36:

Formula

Formula

Formula

Trin 4:   Beregning af masseemissionen gennem cyklussen ved integration af de øjeblikkelige emissionsværdier og u-værdierne fra tabel 5 (punkt 8.4.2.3 i dette bilag):

Følgende beregning antages for WHTC-cyklussen (1 800 s) og den samme emission for hvert punkt i cyklussen.

Ligning 36:

Formula

Formula

Formula

Trin 5:   Beregning af specifikke emissioner (punkt 8.6.3 til dette bilag):

Ligning 69:

Formula

Formula

Formula

A.5.4.   Partikelemission (dieselbrændstof)

| pb,b

  (kPa) | pb,a

  (kPa) | Wact

  (kWh) | qmew,i

  (kg/s) | qmf,i

  (kg/s) | qmdw,i

  (kg/s) | qmdew,i

  (kg/s) | muncor,b

  (mg) | muncor,a

  (mg) | msep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

pb,b

(kPa)

pb,a

(kPa)

Wact

(kWh)

qmew,i

(kg/s)

qmf,i

(kg/s)

qmdw,i

(kg/s)

qmdew,i

(kg/s)

muncor,b

(mg)

muncor,a

(mg)

msep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Trin 1:   Beregning af m
  edf (punkt 8.4.3.2.2 i dette bilag):

Ligning 48:

Formula

Ligning 47:

Formula

Ligning 46:

Formula

Trin 2:   Opdriftskorrektion af partikelmassen (punkt 8.3 i dette bilag):

Før prøvning:

Ligning 26:

Formula

Ligning 25:

Formula

Efter prøvning:

Ligning 26:

Formula

Ligning 25:

Formula

Ligning 27:

Formula

Trin 3:   Beregning af partikelmasseemission (punkt 8.4.3.2.2 i dette bilag):

Ligning 45:

Formula

Trin 4:   Beregning af specifikke emissioner (punkt 8.6.3 til dette bilag):

Ligning 69:

Formula

A.5.5   λ-forskydningsfaktor (Sλ)

A.5.5.1.   Beregning af λ-forskydningsfaktoren (Sλ) (1)

Formula

hvor:

| Sλ | = | λ-forskydningsfaktor |
| --- | --- | --- |
| % inert | = | brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N2, CO2, He osv.) |
| O2* | = | brændstoffets oprindelige iltindhold i % vol. |
| n og m | = | henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer brændstoffets carbonhydrider, dvs.:


  hvor:







  CH4 | = | brændstoffets indhold af methan ( % vol.) |
| C2 | = | brændstoffets totale indhold af C2-carbonhydrider (f.eks. C2H6, C2H4, etc.), ( % vol.) |
| C3 | = | brændstoffets totale indhold af C3-carbonhydrider (f.eks. C3H8, C3H6, etc.), ( % vol.) |
| C4 | = | brændstoffets totale indhold af C4-carbonhydrider (f.eks. C4H10, C4H8, etc.), ( % vol.) |
| C5 | = | brændstoffets totale indhold af C5-carbonhydrider (f.eks. C5H12, C5H10, etc.), ( % vol.) |
| fortynder | = | brændstoffets indhold af fortyndingsgasser i % vol. (f.eks. O2*, N2, CO2, He, etc.) |

Sλ

=

λ-forskydningsfaktor

% inert

=

brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N2, CO2, He osv.)

O2*

=

brændstoffets oprindelige iltindhold i % vol.

n og m

=

henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer brændstoffets carbonhydrider, dvs.:

hvor:

CH4

=

brændstoffets indhold af methan ( % vol.)

C2

=

brændstoffets totale indhold af C2-carbonhydrider (f.eks. C2H6, C2H4, etc.), ( % vol.)

C3

=

brændstoffets totale indhold af C3-carbonhydrider (f.eks. C3H8, C3H6, etc.), ( % vol.)

C4

=

brændstoffets totale indhold af C4-carbonhydrider (f.eks. C4H10, C4H8, etc.), ( % vol.)

C5

=

brændstoffets totale indhold af C5-carbonhydrider (f.eks. C5H12, C5H10, etc.), ( % vol.)

fortynder

=

brændstoffets indhold af fortyndingsgasser i % vol. (f.eks. O2*, N2, CO2, He, etc.)

A.5.5.2.   Eksempler til beregning af λ-forskydningsfaktoren Sλ:

Eksempel 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (vol.)

Formula

Formula

Formula

Eksempel 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (vol.)

Formula

Formula

Formula

Eksempel 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

---

(1)  Det støkiometriske luft/brændstof-forhold for automobilbrændstoffer — SAE J1829, juni 1987. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4: "Combustion stoichiometry" (s. 68-72).

Tillæg 6

Montering af hjælpeudstyr til emissionsprøvning

| Nummer | Tilbehør | Monteres ved emissionsprøvning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Indsugningssystem | |
| Indsugningsmanifold | Ja |
| System til kontrol med emission fra krumtaphus | Ja |
| Kontrolanordninger for dobbelt indsugningsmanifold | Ja |
| Luftmængdemåler | Ja |
| Luftindsugningskanal | Ja, eller testcelleudstyr |
| Luftfilter | Ja, eller testcelleudstyr |
| Indsugningslyddæmper | Ja, eller testcelleudstyr |
| Hastighedsbegrænser | Ja |
| 2 | Forvarmning af indsugningsmanifold | Ja, stilles om muligt i gunstigste position. |
| 3 | Udstødningssystem | |
| Udstødningsmanifold | Ja |
| Tilslutningsrør | Ja |
| Lydpotte | Ja |
| Udstødningsrør | Ja |
| Udstødningsbremse | Nej – eller helt åben |
| Tryklader | Ja |
| 4 | Brændstoftilførselspumpe | Ja |
| 5 | Udstyr til gasmotorer | |
| Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv. | Ja |
| Trykbegrænser | Ja |
| Fordamper | Ja |
| Blander | Ja |
| 6 | Brændstofindsprøjtningsudstyr | |
| Forfilter | Ja |
| Filter | Ja |
| Pumpe | Ja |
| Højtryksrør | Ja |
| Injektor | Ja |
| Luftindsugningsventil | Ja |
| Elektronisk styresystem, sensorer, osv. | Ja |
| Regulator/styresystem | Ja |
| Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser | Ja |
| 7 | Væskekøling | |
| Køler | Nej |
| Ventilator | Nej |
| Ventilatorskærm | Nej |
| Vandpumpe | Ja |
| Termostat | Ja, kan fastgøres i helt åben stilling |
| 8 | Luftkøling | |
| Ventilatorskærm | Nej |
| Ventilator eller blæser | Nej |
| Temperaturreguleringsenhed | Nej |
| 9 | Elektrisk udstyr | |
| Generator | Nej |
| Tændspole(r) | Ja |
| Kabler | Ja |
| Elektronisk styresystem | Ja |
| 10 | Ladeudstyr for indsugningsluft | |
| Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningen | Ja |
| Ladeluftkøler | Ja, eller testcellesystem |
| Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet) | Nej |
| Kontrolsystem for kølervæskegennemstrømning | Ja |
| 11 | Forureningsbegrænsende anordning (system til efterbehandling af udstødningen) | Ja |
| 12 | Standardudstyr | Ja, eller testcellesystem |
| 13 | Smøreoliepumpe | Ja |

Nummer

Tilbehør

Monteres ved emissionsprøvning

1

Indsugningssystem

Indsugningsmanifold

Ja

System til kontrol med emission fra krumtaphus

Ja

Kontrolanordninger for dobbelt indsugningsmanifold

Ja

Luftmængdemåler

Ja

Luftindsugningskanal

Ja, eller testcelleudstyr

Luftfilter

Ja, eller testcelleudstyr

Indsugningslyddæmper

Ja, eller testcelleudstyr

Hastighedsbegrænser

Ja

2

Forvarmning af indsugningsmanifold

Ja, stilles om muligt i gunstigste position.

3

Udstødningssystem

Udstødningsmanifold

Ja

Tilslutningsrør

Ja

Lydpotte

Ja

Udstødningsrør

Ja

Udstødningsbremse

Nej – eller helt åben

Tryklader

Ja

4

Brændstoftilførselspumpe

Ja

5

Udstyr til gasmotorer

Elektronisk styresystem, luftgennemstrømningsmåler osv.

Ja

Trykbegrænser

Ja

Fordamper

Ja

Blander

Ja

6

Brændstofindsprøjtningsudstyr

Forfilter

Ja

Filter

Ja

Pumpe

Ja

Højtryksrør

Ja

Injektor

Ja

Luftindsugningsventil

Ja

Elektronisk styresystem, sensorer, osv.

Ja

Regulator/styresystem

Ja

Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser

Ja

7

Væskekøling

Køler

Nej

Ventilator

Nej

Ventilatorskærm

Nej

Vandpumpe

Ja

Termostat

Ja, kan fastgøres i helt åben stilling

8

Luftkøling

Ventilatorskærm

Nej

Ventilator eller blæser

Nej

Temperaturreguleringsenhed

Nej

9

Elektrisk udstyr

Generator

Nej

Tændspole(r)

Ja

Kabler

Ja

Elektronisk styresystem

Ja

10

Ladeudstyr for indsugningsluft

Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningen

Ja

Ladeluftkøler

Ja, eller testcellesystem

Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet)

Nej

Kontrolsystem for kølervæskegennemstrømning

Ja

11

Forureningsbegrænsende anordning (system til efterbehandling af udstødningen)

Ja

12

Standardudstyr

Ja, eller testcellesystem

13

Smøreoliepumpe

Ja

Tillæg 7

Procedure for måling af ammoniak

A.7.1.   Dette tillæg beskriver proceduren for måling af ammoniak (NH3). For ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.

A.7.2.   Der er specificeret to måleinstrumenter til måling af NH3; hvert instrument kan anvendes, hvis det opfylder forskrifterne i henholdsvis punkt A.7.2.1 eller A.7.2.2. Gastørrere er ikke tilladt ved måling af NH3.

A.7.2.1.   Laserdiodespektrometer (LDS)

A.7.2.1.1.   Målingsprincip

LDS anvender princippet med enkeltlinjespektroskopi. NH
  3
  -absorptionslinjen vælges nær det infrarøde spekterområde og scannes med en single-mode diodelaser.

A.7.2.1.2.   Montering

Analysatoren monteres enten direkte i udstødningsrøret (in situ) eller i et analysatorhus, der anvender ekstraktiv prøveudtagning, i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anvisninger. Hvis den monteres i et analysatorhus, skal prøvetagningsstien (prøvetagningslinje, præfilter (-filtre) og ventiler) være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE og opvarmet til 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) for at minimere NH3-tab og prøvetagningsfejl. Desuden skal prøvetagningslinjen være så kort som praktisk muligt.

Indvirkning fra udstødningstemperatur og tryk, monteringsmiljø og vibrationer på målingerne skal minimeres, eller der skal anvendes kompensationsteknikker.

Eventuelt anvendt partikelfri luft, der bruges til beskyttelse af instrumentet i forbindelse med in situ-måling, må ikke påvirke koncentrationen af nogen udstødningskomponent målt nedstrøms for anordningen, og, hvis dette er tilfældet, skal prøvetagning af andre udstødningskomponenter foretages opstrøms for anordningen.

A.7.2.1.3.   Krydsinterferens

Laserens spektrale opløsning skal ligge indenfor 0,5 cm-1 for at minimere krydsinterferensen fra andre gasser i udstødningsgassen.

A.7.2.2.   Fourier Transform Infrared-analysatorer (FTIR)

A.7.2.2.1.   Målingsprincip

FTIR anvender princippet med bredbølgebånd infrarød spektroskopi. Den muliggør samtidig måling af udstødningskomponenter, hvis standardiserede spektre findes i instrumentet. Absorptionsspektrummet (intensitet/bølgelængde) beregnes ud fra det målte interferogram (intensitet/tid) ved hjælp af Fourier-transformationsmetoden.

A.7.2.2.2.   Montering og prøveudtagning

FITR'en monteres i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anvisninger. NH3-bølgelængden udvælges til evaluering. Prøvetagningsstien (prøvetagningslinje, præfilter (-filtre) og ventiler) skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE og opvarmet til 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) for at minimere NH3-tab og prøvetagningsfejl. Desuden skal prøvetagningslinjen være så kort som praktisk muligt.

A.7.2.2.3.   Krydsinterferens

Den spektrale opløsning af NH3-bølgelængden skal ligge indenfor 0,5 cm-1 for at minimere krydsinterferens fra andre gasser i udstødningsgassen.

A.7.3.   Metode til emissionsprøvning og evaluering

A.7.3.1.   Kontrol af analysatorerne

Før emissionsprøvningen udvælges analysatorområdet. Det er tilladt at anvende emissionsanalysatorer med automatisk eller manuelt områdeskift. Under prøvningscyklussen må analysatorernes område ikke skiftes.

Nulstillings- og kalibreringsrespons skal bestemmes, hvis bestemmelserne i punkt A.7.3.4.2 ikke er gældende for instrumentet. Til kalibreringsresponsen skal der anvendes en NH3-gas, der opfylder specifikationerne i punkt A.7.4.2.7. Brug af referenceceller, der indeholder NH3-kalibreringsgas, er tilladt.

A.7.3.2.   Indsamling af emissionsrelevante data

Ved starten af prøvningssekvensen skal indsamlingen af NH3-data starte samtidigt. NH3-koncentrationen skal måles kontinuerligt og lagres med mindst 1 Hz i et computersystem.

A.7.3.3.   Operationer efter prøvningen

Efter afslutning af prøvningen skal prøvetagningen fortsætte indtil udløbet af systemets responstider. Bestemmelse af analysatorens forskydning i henhold til punkt A.7.3.4.1 er kun påkrævet, hvis oplysningerne i punkt A.7.3.4.2 ikke foreligger.

A.7.3.4.   Analysatorforskydning

A.7.3.4.1.   Så hurtigt som praktisk muligt, dog højst 30 minutter efter afslutning af prøvningscyklussen, eller under perioden med fordampningsemission (soak), bestemmes analysatorens respons på nulstillings- og kalibreringsgas. Forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning skal være mindre end 2 % af det fulde skalaområde.

A.7.3.4.2.   Bestemmelser af analysatorforskydning er ikke påkrævet i følgende situationer:

| a) | hvis den nulstillings- og kalibreringsforskydning, der er specificeret af fabrikanten i punkt A.7.4.2.3 og A.7.4.2.4, opfylder kravene i punkt A.7.3.4.1 |
| --- | --- |

a)

hvis den nulstillings- og kalibreringsforskydning, der er specificeret af fabrikanten i punkt A.7.4.2.3 og A.7.4.2.4, opfylder kravene i punkt A.7.3.4.1

| b) | hvis tidsintervallet for nulstillings- og kalibreringsforskydning, der er specificeret af fabrikanten i punkt A.7.4.2.3 og A.7.4.2.4, overskrider prøvningens varighed. |
| --- | --- |

b)

hvis tidsintervallet for nulstillings- og kalibreringsforskydning, der er specificeret af fabrikanten i punkt A.7.4.2.3 og A.7.4.2.4, overskrider prøvningens varighed.

A.7.3.5.   Evaluering af data

Den gennemsnitlige NH3-koncentration (ppm/test) bestemmes ved integration af øjebliksværdierne gennem prøvningscyklussen. Der anvendes følgende ligning:

| i ppm/test) | (115) |
| --- | --- |

Formula

(115)

hvor:

| c
  NH3,i | er den øjeblikkelig NH3-koncentration i udstødningsgassen, ppm |
| --- | --- |
| n | er antallet af målinger. |

c
  NH3,i

er den øjeblikkelig NH3-koncentration i udstødningsgassen, ppm

n

er antallet af målinger.

For WHTC bestemmes de endelige prøvningsresultater ved hjælp af følgende ligning:

| | (116) |
| --- | --- |

Formula

(116)

hvor:

| c
  NH3,cold | er den gennemsnitlige NH3-koncentration i koldstartsprøvningen, ppm |
| --- | --- |
| c
  NH3,hot | er den gennemsnitlige NH3-koncentration i varmstartsprøvningen, ppm |

c
  NH3,cold

er den gennemsnitlige NH3-koncentration i koldstartsprøvningen, ppm

c
  NH3,hot

er den gennemsnitlige NH3-koncentration i varmstartsprøvningen, ppm

A.7.4.   Analysatorspecifikationer og verifikation

A.7.4.1.   Linearitetskrav

Analysatoren skal opfylde de linearitetskrav, der er angivet i tabel 7 i dette bilag. Linearitetsverifikation i overensstemmelse med punkt 9.2.1 i dette bilag skal udføres mindst hver 12. måned, eller når der foretages en ændring eller reparation af systemet, der vil kunne påvirke kalibreringen. Med forudgående accept fra den godkendende myndighed er mindre end 10 referencepunkter tilladt, hvis en ækvivalent nøjagtighed kan påvises.

Til linearitetskontrollen skal der anvendes en NH3-gas, der opfylder specifikationerne i punkt A.7.4.2.7. Brug af referenceceller, der indeholder NH3 kalibreringsgas er tilladt.

Instrumenter, hvis signaler anvendes til kompensationsalgoritmer, skal opfylde linearitetskravene i tabel 7 i dette bilag. Linearitetsverifikation skal foretages af instrumentfabrikanten i henhold til interne kontrolprocedurer eller i henhold til kravene i ISO 9000.

A.7.4.2.   Analysatorspecifikationer

Analysatorernes måleområde og responstid skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved bestemmelse af koncentrationen af NH3 under stationære og transiente forhold.

A.7.4.2.1.   Minimal detektionsgrænse

Analysatoren skal have en minimal detektionsgrænse på < 2 ppm under alle prøvningsforhold.

A.7.4.2.2.   Nøjagtighed

Nøjagtigheden, defineret som analysatorens afvigelse fra referenceværdien, må ikke være over ± 3 % af visningen eller ± 2 ppm, alt efter hvad der er størst.

A.7.4.2.3.   Nulpunktsforskydning

Forskydningen af nulpunktsresponsen og det dermed forbundne tidsinterval skal specificeres af instrumentfabrikanten.

A.7.4.2.4.   Forskydning af relativ respons

Forskydningen af responsen på kalibreringsgassen og det dermed forbundne tidsinterval skal specificeres af instrumentfabrikanten.

A.7.4.2.5.   Systemets responstid

Systemets responstid skal være ≤ 20 s.

A.7.4.2.6.   Stigningstid

Analysatorens stigningstid skal være ≤ 5 s.

A.7.4.2.7.   NH3-kalibreringsgas

En gasblanding med nedenstående kemiske sammensætning skal være til rådighed.

NH3 og renset nitrogen

Den faktiske koncentration i en kalibreringsgas må ikke afvige mere end ± 3 % fra den nominelle værdi. Alle koncentrationer for NH3 skal angives på volumenbasis (% vol. eller ppm v/v).

Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.

A.7.5.   Alternative systemer

Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den godkendende myndighed, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i henhold til punkt 5.1.1 i dette bilag.

Ved "resultater" forstås gennemsnitlige specifikke NH3-koncentrationer for cyklussen.

Tillæg 8

Udstyr til måling af partikelantalemission

A.8.1.   Specifikation

A.8.1.1.   Systembeskrivelse

A.8.1.1.1.   Prøveudtagningssystemet for partikler skal bestå af en sonde eller et prøveudtagningspunkt, der udtrækker en prøve fra en homogent blandet strøm i et fortyndingssystem som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.2.1 og A.2.2.2 eller A.2.2.3 og A.2.2.4 en enhed, der fjerner flygtige partikler (VPR — volatile particle remover) opstrøms for en partikelantaltæller (PNC — particle number counter) og egnede rør til overførsel.

A.8.1.1.2.   Det anbefales, at en partikelstørrelse-præklassifikator (f.eks. cyklon eller impaktor) placeres før indgangen til VPR. En prøveudtagningssonde, der fungerer som en egnet størrelsesklassifikator, som f.eks. vist i tillæg 2 til dette bilag, figur 14, er et acceptabelt alternativ til en partikelstørrelse-præklassifikator. Hvis der er tale om et delstrømsfortyndingssystem, er det acceptabelt at bruge den samme præklassifikator til prøveudtagning af partikelmasse og partikelantal, idet partikelantalprøven udtrækkes fra fortyndingssystemet efter præklassifikatoren. Alternativt kan der anvendes separate præklassifikatorer, idet partikelantalprøven udtrækkes fra fortyndingssystemet før præklassifikatoren for partikelmasse.

A.8.1.2.   Generelle forskrifter

A.8.1.2.1.   Prøveudtagningspunktet for partikler skal være placeret i fortyndingssystemet.

Prøveudtagningssondens spids eller partikelprøveudtagningspunktet og partikeloverførselsrøret (PTT - particle transfer tube) udgør tilsammen partikeloverførselssystemet (PTS - particle transfer system). PTS fører prøven fra fortyndingstunnelen til indgangen til VPR. PTS skal opfylde følgende betingelser:

Hvis der er tale om fuldstrømsfortyndingssystemer og delstrømsfortyndingssystemer af typen med fraktionel prøveudtagning (som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.2.1) skal prøveudtagningssonden monteres nær tunnelens midterlinje 10 til 20 tunneldiameter efter gasindgangen, og den skal vende opstrøms mod tunnelens gasstrøm med aksen ved spidsen parallel med fortyndingstunnelens akse. Prøveudtagningssonden skal placeres i fortyndingsskakten, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødning.

Hvis der er tale om delstrømsfortyndingssystemer af typen med totalprøveudtagning (som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.2.1), skal partikelprøveudtagningspunktet eller prøveudtagningssonden placeres i partikeloverførselsrøret opstrøms for partikelfilterholder, flowmåleranordning og eventuelt omledningspunkt/forgreningspunkt for prøven. Prøveudtagningspunktet eller prøveudtagningssonden skal placeres, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødning. Prøveudtagningssonden skal dimensioneres, således at den ikke griber forstyrrende ind i delstrømsfortyndingssystemets drift.

Gasprøven udtrukket gennem PTS skal opfylde følgende betingelser:

Hvis der er tale om fuldstrømsfortyndingssystemer skal den have et Reynolds-tal (Re) < 1 700

Hvis der er tale om et delstrømsfortyndingssystem skal den have et Reynolds-tal (Re) < 1 700 i PTT, det vil sige efter prøveudtagningssonde eller -punkt.

Dens opholdstid i PTS skal være ≤ 3 sekunder.

Enhver anden prøveudtagningskonfiguration for PTS, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration på 30 nm, vil blive anset for acceptabel.

Afgangsrøret (OT – outlet tube), der fører den fortyndede prøve fra VPR til PNC-indgangen, skal have følgende egenskaber:

Den skal have en indvendig diameter på ≥ 4mm.

Gasprøvestrømmen gennem OT skal have en opholdstid på ≤ 0,8 sekunder.

Enhver anden prøveudtagningskonfiguration for OT, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration på 30 nm, vil blive anset for acceptabel.

A.8.1.2.2.   VPR skal omfatte anordninger til fortynding af prøve og fjernelse af flygtige partikler.

A.8.1.2.3.   Alle de dele af fortyndingssystem og prøveudtagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og PNC og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsgassens komponenter, og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.

A.8.1.2.4.   Partikelprøveudtagningssystemet skal omfatte god praksis for aerosolprøveudtagning, herunder undgåelse af knæk og pludselige ændringer i tværsnit, brug af glatte indvendige overflader og minimering af prøveudtagningslinjens længde. Gradvise ændringer i tværsnit kan accepteres.

A.8.1.3.   Specifikke forskrifter

A.8.1.3.1.   Partikelprøven må ikke ledes gennem en pumpe før passagen gennem PNC.

A.8.1.3.2.   Det anbefales at anvende en præklassifikator.

A.8.1.3.3.   Enheden til forbehandling af prøven skal:

| A.8.1.3.3.1. | være i stand til at fortynde prøven i et eller flere trin for at opnå en partikelantalkoncentration under den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler og en gastemperatur under 35 °C ved PNC-indgangen |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.1.

være i stand til at fortynde prøven i et eller flere trin for at opnå en partikelantalkoncentration under den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler og en gastemperatur under 35 °C ved PNC-indgangen

| A.8.1.3.3.2. | omfatte en indledende opvarmet fortyndningsfase, som leverer en prøve med en temperatur på ≥150 °C og ≤ 400 °C og fortynder med en faktor på mindst 10 |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.2.

omfatte en indledende opvarmet fortyndningsfase, som leverer en prøve med en temperatur på ≥150 °C og ≤ 400 °C og fortynder med en faktor på mindst 10

| A.8.1.3.3.3. | styre de opvarmede faser, så de har en konstant nominel driftstemperatur inden for det område, der er fastsat i punkt A.8.1.3.3.2, med en tolerance på ±10 °C. Vise om de opvarmede faser har den rette driftstemperatur |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.3.

styre de opvarmede faser, så de har en konstant nominel driftstemperatur inden for det område, der er fastsat i punkt A.8.1.3.3.2, med en tolerance på ±10 °C. Vise om de opvarmede faser har den rette driftstemperatur

| A.8.1.3.3.4. | opnå en reduktionsfaktor for partikelkoncentrationen (fr(di)) som fastsat i punkt A.8.2.2.2 nedenfor for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm og 50 nm, som højst er henholdsvis 30 og 20 % højere, og højst 5 % lavere, end reduktionsfaktoren for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 100 nm for VPR som helhed |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.4.

opnå en reduktionsfaktor for partikelkoncentrationen (fr(di)) som fastsat i punkt A.8.2.2.2 nedenfor for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm og 50 nm, som højst er henholdsvis 30 og 20 % højere, og højst 5 % lavere, end reduktionsfaktoren for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 100 nm for VPR som helhed

| A.8.1.3.3.5. | også opnå > 99,0 % fordampning af 30 nm tetracontan-partikler (CH3(CH2)38CH3) med en indgangskoncentration på ≥ 10 000 cm–3 ved hjælp af opvarmning og reduktion af tetracontanens deltryk. |
| --- | --- |

A.8.1.3.3.5.

også opnå > 99,0 % fordampning af 30 nm tetracontan-partikler (CH3(CH2)38CH3) med en indgangskoncentration på ≥ 10 000 cm–3 ved hjælp af opvarmning og reduktion af tetracontanens deltryk.

A.8.1.3.4.   PNC skal:

| A.8.1.3.4.1. | køre under fuldstrømsbetingelser |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.1.

køre under fuldstrømsbetingelser

| A.8.1.3.4.2. | have en tællenøjagtighed på ± 10 % i området fra 1 cm–3 til den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler i forhold til en sporbar standard. Ved koncentrationer under 100 cm–3 kan det for målinger gennemsnitsberegnet over lange prøveudtagningsperioder kræves, at PNC'ens nøjagtighed påvises med en høj grad af statistisk konfidens |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.2.

have en tællenøjagtighed på ± 10 % i området fra 1 cm–3 til den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler i forhold til en sporbar standard. Ved koncentrationer under 100 cm–3 kan det for målinger gennemsnitsberegnet over lange prøveudtagningsperioder kræves, at PNC'ens nøjagtighed påvises med en høj grad af statistisk konfidens

| A.8.1.3.4.3. | kunne aflæses ned til mindst 0,1 partikler cm–3 ved koncentrationer på under 100 cm–3 |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.3.

kunne aflæses ned til mindst 0,1 partikler cm–3 ved koncentrationer på under 100 cm–3

| A.8.1.3.4.4. | have en lineær respons for partikelkoncentrationer i hele måleområdet i modus for tælling af enkeltpartikler |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.4.

have en lineær respons for partikelkoncentrationer i hele måleområdet i modus for tælling af enkeltpartikler

| A.8.1.3.4.5. | have en datarapporteringsfrekvens på 0,5 Hz eller derover |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.5.

have en datarapporteringsfrekvens på 0,5 Hz eller derover

| A.8.1.3.4.6. | have en t90-responstid i hele det målte koncentrationsområde på under 5 s. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.6.

have en t90-responstid i hele det målte koncentrationsområde på under 5 s.

| A.8.1.3.4.7. | indeholde en korrektionsfunktion for koincidens på indtil maks. 10 % korrektion og kan gøre brug af en intern kalibreringsfaktor som bestemt i punkt A.8.2.1.3, men må ikke gøre brug af nogen anden algoritme til at korrigere for eller definere tællevirkningsgraden |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.7.

indeholde en korrektionsfunktion for koincidens på indtil maks. 10 % korrektion og kan gøre brug af en intern kalibreringsfaktor som bestemt i punkt A.8.2.1.3, men må ikke gøre brug af nogen anden algoritme til at korrigere for eller definere tællevirkningsgraden

| A.8.1.3.4.8. | have tællevirkningsgrader ved partikelstørrelser med elektrisk mobilitetsdiameter på 23 nm (± 1 nm) og 41 nm (± 1 nm) på henholdsvis 50 % (± 12 %) og > 90 %. Disse tællevirkningsgrader kan opnås ved interne midler (f.eks. kontrol af instrumentkonstruktion) eller eksterne midler (f.eks. præklassificering af størrelse) |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.8.

have tællevirkningsgrader ved partikelstørrelser med elektrisk mobilitetsdiameter på 23 nm (± 1 nm) og 41 nm (± 1 nm) på henholdsvis 50 % (± 12 %) og > 90 %. Disse tællevirkningsgrader kan opnås ved interne midler (f.eks. kontrol af instrumentkonstruktion) eller eksterne midler (f.eks. præklassificering af størrelse)

| A.8.1.3.4.9. | hvis PNC'en anvender en arbejdsvæske, skal denne udskiftes med den hyppighed, der er angivet af instrumentfabrikanten. |
| --- | --- |

A.8.1.3.4.9.

hvis PNC'en anvender en arbejdsvæske, skal denne udskiftes med den hyppighed, der er angivet af instrumentfabrikanten.

A.8.1.3.5.   Hvis de ikke holdes på et kendt konstant niveau ved det punkt, hvor PNC-strømningshastigheden styres, skal tryk og/eller temperatur ved indgangen til PNC måles og rapporteres med henblik på at korrigere partikelkoncentrationsmålinger til standardbetingelser.

A.8.1.3.6.   Summen af opholdstiden for PTS, VPR og OT samt PNC's t90-responstid må højst være 20 s.

A.8.1.3.7.   Transformationstiden for hele partikelantalprøveudtagningssystemet (PTS, VPR, OT og PNC) bestemmes ved aerosol-omskiftning direkte ved indgangen til PTS. Aerosol-omskiftningen skal ske på under 0,1 sekund. Den aerosol, der anvendes til prøvningen, skal forårsage en koncentrationsændring på mindst 60 % fuldskalavisning (FS).

Koncentrationssporet skal registreres. Med hensyn til tidsjustering af signaler for partikelantalkoncentration og udstødningsstrøm defineres transformationstiden som tiden fra ændringen (t0), indtil responsen er 50 % af den endelige aflæste værdi (t50).

A.8.1.4.   Beskrivelse af anbefalet system

Følgende punkt beskriver den anbefalede praksis for måling af partikelantal. Ethvert system, der opfylder funktionsspecifikationerne i punkt A.8.1.2 og A.8.1.3 kan dog accepteres.

Figur 19 og 20 er skematiske tegninger af den anbefalede konfiguration af partikelprøveudtagningssystemet for henholdsvis deltrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer.

Figur 19

Skematisk tegning af anbefalet partikelprøveudtagningssystem - delstrømsprøveudtagning

Image

Figur 20

Skematisk tegning af anbefalet partikelprøveudtagningssystem – fuldstrømsprøveudtagning

Image

A.8.1.4.1.   Beskrivelse af prøveudtagningssystem

Partikelprøveudtagningssystemet skal bestå af en prøveudtagningssonde eller et prøveudtagningspunkt i fortyndingssystemet, et partikeloverførselsrør (PTT), en præklassifikator (PCF) og en enhed, der fjerner flygtige partikler (VPR) opstrøms for enheden til måling af partikelantalkoncentration (PNC). VPR skal omfatte anordninger til fortynding af prøve (partikelantalfortyndere: PND1 og PND2) og partikelfordampning (ET - evaporation tube). Arrangementet af prøveudtagningssonde eller prøveudtagningspunkt for prøvningens gasstrøm skal være således, at en repræsentativ prøve af gasstrømmen tages fra en homogen blanding af fortynder/udstødning. Summen af systemets opholdstid plus PNC's t90-responstid må højst være 20 s.

A.8.1.4.2.   Partikeloverførselssystem

Prøveudtagningssondens spids eller partikelprøveudtagningspunktet og partikeloverførselsrøret (PTT - particle transfer tube) udgør tilsammen partikeloverførselssystemet (PTS - particle transfer system). PTS fører prøven fra fortyndingstunnelen til indgangen til den første partikelantalfortynder. PTS skal opfylde følgende betingelser:

Hvis der er tale om fuldstrømsfortyndingssystemer og delstrømsfortyndingssystemer af typen med fraktionel prøveudtagning (som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.2.1) skal prøveudtagningssonden monteres nær tunnelens midterlinje 10 til 20 tunneldiameter efter gasindgangen, og den skal vende opstrøms mod tunnelens gasstrøm med aksen ved spidsen parallel med fortyndingstunnelens akse. Prøveudtagningssonden skal placeres i fortyndingsskakten, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødning.

Hvis der er tale om delstrømsfortyndingssystemer af typen med totalprøveudtagning (som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, punkt A.2.2.1) skal partikelprøveudtagningspunktet placeres i partikeloverførselsrøret opstrøms for partikelfilterholder, flowmåleranordning og eventuelt omledningspunkt/forgreningspunkt for prøven. Prøveudtagningspunktet eller prøveudtagningssonden skal placeres, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødning.

Gasprøven udtrukket gennem PTS skal opfylde følgende betingelser:

Den skal have et Reynolds-tal (Re) < 1 700

Dens opholdstid i PTS skal være ≤ 3 sekunder.

Enhver anden prøveudtagningskonfiguration for PTS, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration for partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm, vil blive anset for acceptabel.

Afgangsrøret (OT – outlet tube), der fører den fortyndede prøve fra VPR til PNC-indgangen, skal have følgende egenskaber:

Den skal have en indvendig diameter på ≥ 4 mm.

Gasprøvestrømmen gennem POT skal have en opholdstid på ≤ 0,8 sekunder.

Enhver anden prøveudtagningskonfiguration for OT, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration for partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm, vil blive anset for acceptabel.

A.8.1.4.3.   Partikelpræklassifikator

Den anbefalede partikelpræklassifikator skal være anbragt opstrøms for VPR. Præklassifikatorens 50 %-skæringspunkt for partikeldiameter skal ligge mellem 2,5 μm og 10 μm ved den volumetriske strømningshastighed for prøveudtagning af partikelantalemissioner. Præklassifikatoren skal lade mindst 99 % af massekoncentrationen af 1 μm-partikler, der kommer ind i præklassifikatoren, passere gennem præklassifikatorens udgang ved den volumetriske strømningshastighed, der er valgt til prøveudtagning af partikelantalemissioner. Hvis der er tale om et delstrømsfortyndingssystem, er det acceptabelt at bruge den samme præklassifikator til prøveudtagning af partikelmasse og partikelantal, idet partikelantalprøven udtrækkes fra fortyndingssystemet efter præklassifikatoren. Alternativt kan der anvendes separate præklassifikatorer, idet partikelantalprøven udtrækkes fra fortyndingssystemet før præklassifikatoren for partikelmasse.

A.8.1.4.4.   Enhed til fjernelse af flygtige partikler (VPR)

VPR skal omfatte en partikelantalfortynder (PND1), et fordampningsrør og endnu en fortynder (PND2) forbundet i serie. Fortyndingsfunktionen består i at reducere antalkoncentrationen i den prøve, der kommer ind i enheden til måling af partikelkoncentration til under den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler og at forhindre nukleation i prøven. VPR skal angive om PND1 og fordampningsrøret har den korrekte driftstemperatur.

VPR skal opnå > 99,0 % fordampning af 30 nm tetracontan-partikler (CH3(CH2)38CH3) med en indgangskoncentration på ≥ 10 000 cm–3 ved hjælp af opvarmning og reduktion af tetracontanens deltryk. Den skal også opnå en reduktionsfaktor for partikelkoncentrationen (fr) for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm og 50 nm, som højst er henholdsvis 30 og 20 % højere, og højst 5 % lavere, end reduktionsfaktoren for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 100 nm for VPR som helhed.

A.8.1.4.4.1.   Første partikelfortyndingsanordning (PND1)

Første partikelfortyndingsanordning skal være specielt konstrueret til fortynding af partikelantalkoncentration og køre med en (væg)temperatur på 150 °C til 400 °C. Indstillingspunktet for vægtemperaturen skal holdes på en konstant nominel driftstemperatur inden for dette område med en tolerance på ±10 °C og må ikke overskride ET's vægtemperatur (punkt A.8.1.4.4.2). Fortynderen bør forsynes med HEPA-filtreret fortyndingsluft og bør kunne klare en fortyndingsfaktor på 10 til 200 gange.

A.8.1.4.4.2.   Fordampningsrør (ET)

Hele ET's længde skal have en kontrolleret vægtemperatur, der er større eller lig med vægtemperaturen i den første partikelfortyndingsanordning, og vægtemperaturen skal holdes på en fast nominel driftstemperatur på mellem 300 °C and 400 °C, med en tolerance på ± 10 °C.

A.8.1.4.4.3.   Anden partikelfortyndingsanordning (PND2)

PND2 skal være specielt konstrueret til fortynding af partikelantalkoncentration. Fortynderen skal forsynes med HEPA-filtreret fortyndingsluft og skal kunne opretholde en enkelt fortyndingsfaktor inden for området 10 til 30 gange. PND2-fortyndingsfaktoren skal vælges inden for området mellem 10 og 15, således at partikelantalkoncentrationen nedstrøms for den anden fortynder er mindre end den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler og gastemperaturen før indgangen i PNC er < 35 °C.

A.8.1.4.5.   Partikelantaltæller (PNC)

PNC skal opfylde forskrifterne i punkt A.8.1.3.4.

A.8.2.   Kalibrering/validering af partikelprøveudtagningssystemet (1)

A.8.2.1.   Kalibrering af partikelantaltælleren

A.8.2.1.1.   Den tekniske tjeneste skal sikre, at der findes et kalibreringscertifikat for PNC, der påviser overensstemmelse med en sporbar standard, udstedt inden for 12 måneder før emissionsprøvningen.

A.8.2.1.2.   PNC skal omkalibreres, og der skal udstedes et nyt kalibreringscertifikat, efter enhver form for større vedligeholdelse.

A.8.2.1.3.   Kalibreringen skal være sporbar til en standardkalibreringsmetode:

| a) | ved sammenligning af PNC'ens respons under kalibrering med responsen i et kalibreret aerosolelektrometer ved samtidig prøveudtagning af elektrostatisk klassificerede kalibreringspartikler eller |
| --- | --- |

a)

ved sammenligning af PNC'ens respons under kalibrering med responsen i et kalibreret aerosolelektrometer ved samtidig prøveudtagning af elektrostatisk klassificerede kalibreringspartikler eller

| b) | ved sammenligning af PNC'ens respons under kalibrering med responsen i en anden PNC, der er blevet direkte kalibreret ved ovennævnte metode. |
| --- | --- |

b)

ved sammenligning af PNC'ens respons under kalibrering med responsen i en anden PNC, der er blevet direkte kalibreret ved ovennævnte metode.

Hvis der anvendes et elektrometer, skal kalibreringen foretages med anvendelse af mindst seks standardkoncentrationer fordelt så jævnt som muligt over PNC'ens måleområde. Punkterne skal omfatte et nominelt nulkoncentrationspunkt frembragt ved tilslutning af HEPA-filtre af mindst klasse H13 i henhold til EN 1822:2008, eller ækvivalent ydelse, til indgangen af hvert instrument. Uden anvendelse af kalibreringsfaktor på PNC'en under kalibreringen skal de målte koncentrationer befinde sig inden for ± 10 % af standardkoncentrationen for hver anvendt koncentration, bortset fra nulpunktet, og hvis dette ikke er tilfældet, afvises den PNC, der kalibreres. Gradienten fra en lineær regression af de to datasæt beregnes og registreres. En kalibreringsfaktor lig gradientens reciprokke værdi skal anvendes på PNC under kalibreringen. Responsens linearitet beregnes som Pearsons korrelationskoefficient (R2) for de to datasæt og skal være lig med eller større end 0,97. Ved beregning af gradient og R2 skal den lineære regression tvinges gennem oprindelsespunktet (nulkoncentration på begge instrumenter).

Hvis der anvendes en reference-PNC, skal kalibreringen foretages med anvendelse af mindst seks standardkoncentrationer over PNC'ens måleområde. Mindst 3 punkter skal være ved koncentrationer under 1 000 cm–3, og de resterende koncentrationer skal lineært fordelt mellem 1 000 cm–3 og det maksimale PNC-område i modus for tælling af enkeltpartikler. Punkterne skal omfatte et nominelt nulkoncentrationspunkt frembragt ved tilslutning af HEPA-filtre af mindst klasse H13 i henhold til EN 1822:2008, eller ækvivalent ydelse, til indgangen af hvert instrument. Uden anvendelse af kalibreringsfaktor på PNC'en under kalibreringen skal de målte koncentrationer befinde sig inden for ± 10 % af standardkoncentrationen for hver koncentration, bortset fra nulpunktet, og hvis dette ikke er tilfældet, afvises den PNC, der kalibreres. Gradienten fra en lineær regression af de to datasæt beregnes og registreres. En kalibreringsfaktor lig gradientens reciprokke værdi skal anvendes på PNC under kalibreringen. Responsens linearitet beregnes som Pearsons korrelationskoefficient (R2) for de to datasæt og skal være lig med eller større end 0,97. Ved beregning af gradient og R2 skal den lineære regression tvinges gennem oprindelsespunktet (nulkoncentration på begge instrumenter).

A.8.2.1.4.   Kalibreringen skal også omfatte en kontrol efter forskrifterne i punkt A.8.1.3.4.8 af PNC'ens detektionseffektivitet med partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 23 nm. Kontrol af tællevirkningsgraden med 41 nm-partikler er ikke påkrævet.

A.8.2.2.   Kalibrering/validering af enhed til fjernelse af flygtige partikler

A.8.2.2.1.   Kalibrering af VPR'ens reduktionsfaktorer for partikelkoncentrationer over hele området af fortyndingsindstillinger ved instrumentets faste nominelle driftstemperaturer er påkrævet, når enheden er ny samt efter enhver større vedligeholdelse. Kravene til periodisk validering af VPR'ens reduktionsfaktor for partikelkoncentration er begrænset til en kontrol ved en enkelt indstilling, typisk den, der anvendes til måling af køretøjer med dieselpartikelfilter. Den tekniske tjeneste skal sikre, at der findes et kalibreringscertifikat eller et valideringscertifikat for enheden til fjernelse af flygtige partikler, der er udstedt inden for 6 måneder før emissionsprøvningen. Hvis enheden til fjernelse af flygtige partikler indeholder temperaturovervågningsalarmer, tillades et valideringsinterval på 12 måneder.

VPR skal karakteriseres for reduktionsfaktor for partikelkoncentration med faste partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm, 50 nm and 100 nm. Reduktionsfaktorer for partikelkoncentrationen (fr(d)) for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm og 50 nm, må højst være henholdsvis 30 og 20 % højere, og højst 5 % lavere, end reduktionsfaktoren for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 100 nm. Med hensyn til validering skal den gennemsnitlige reduktionsfaktor for partikelkoncentrationen ligge inden for ±10 % af den gennemsnitlige reduktionsfaktor for partikelkoncentration (Formula) bestemt under VPR'ens primære kalibrering.

A.8.2.2.2.   Prøveaerosolen for disse målinger skal være faste partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 30, 50 and 100 nm og en mindste koncentration på 5 000 partikler cm–3 ved indgangen til VPR. Partikelkoncentrationer skal måles opstrøms og nedstrøms for komponenterne.

Reduktionsfaktoren for partikelkoncentration ved hver partikelstørrelse (fr(di) ) beregnes som følger:

| | (117) |
| --- | --- |

Formula

(117)

hvor:

| Nin(di) | = | opstrøms partikelantalkoncentration for partikler med diameter di |
| --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | nedstrøms partikelantalkoncentration for partikler med diameter di og |
| di | = | partiklernes elektriske mobilitetsdiameter (30, 50 eller 100 nm). |

Nin(di)

=

opstrøms partikelantalkoncentration for partikler med diameter di

Nout(di)

=

nedstrøms partikelantalkoncentration for partikler med diameter di og

di

=

partiklernes elektriske mobilitetsdiameter (30, 50 eller 100 nm).

Nin
  (di
  ) og Nout(di) skal korrigeres til samme betingelser.

Den gennemsnitlige reduktion af partikelkoncentration (Formula) ved en given fortyndingsindstilling beregnes som følger:

| | (118) |
| --- | --- |

Formula

(118)

Det anbefales, at VPR'en kalibreres og valideres som en komplet enhed.

A.8.2.2.3.   Den tekniske tjeneste skal sikre, at der findes et valideringscertifikat for VPR, der påviser faktisk virkning med hensyn til fjernelse af flygtige partikler, som er udstedt inden for 6 måneder før emissionsprøvningen. Hvis enheden til fjernelse af flygtige partikler indeholder temperaturovervågningsalarmer, tillades et valideringsinterval på 12 måneder. VPR skal påvises at kunne fjerne mere end 99,0 % tetracontan-partikler (CH3(CH2)38CH3) med en diameter på mindst 30 nm ved en indgangskoncentration på ≥ 10 000 cm–3, når den kører ved mindste fortyndingsindstilling og den driftstemperatur, der er anbefalet af fabrikanten.

A.8.2.3.   Procedurer til kontrol af partikelantalsystem

A.8.2.3.1.   Før hver prøvning skal partikeltælleren rapportere en målt koncentration på under 0,5 partikler cm–3, når et HEPA-filter af mindst klasse H13 i henhold til EN 1822:2008, eller ækvivalent ydelse, er tilsluttet til indgangen til det samlede partikelprøveudtagningssystem (VPR og PNC).

A.8.2.3.2.   På månedsbasis skal strømmen ind i partikeltælleren rapportere en målt værdi inden for 5 % af partikeltællerens nominelle strømningshastighed, når der foretages kontrol med et kalibreret flowmeter.

A.8.2.3.3.   Hver dag, efter tilslutning af et HEPA-filter af mindst klasse H13 i henhold til EN 1822:2008, eller ækvivalent ydelse, indgangen til partikeltælleren, skal partikeltælleren rapportere en koncentration på ≤ 0,2 cm–3. Efter fjernelse af dette filter skal partikeltælleren vise en forøgelse af den målte koncentration til mindst 100 partikler cm–3 ved udsættelse for omgivende luft og en returnering til ≤ 0,2 cm–3 ved genanbringelse af HEPA-filteret.

A.8.2.3.4.   Før påbegyndelse af hver prøvning bekræftes det, at målesystemet angiver, at fordampningsrøret, hvis systemet omfatter et sådant, er nået op på den korrekte driftstemperatur.

A.8.2.3.5.   Før påbegyndelse af hver prøvning bekræftes det, at målesystemet angiver, at fortynderen PND1, er nået op på den korrekte driftstemperatur.

---

(1)  Eksempel på metoder til kalibrering/validering findes på adressen: http:/www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

---

BILAG 5

SPECIFIKATIONER FOR REFERENCEBRÆNDSTOFFER

Tekniske data for brændstoffer til prøvning af motorer med kompressionstænding og dobbeltbrændstof

Type: Diesel (B7)

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (1) | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Cetantal | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetantal (2) | | 52,0 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Massefylde ved 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Destillation: |
| — | 50 %-punkt |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (1)

Prøvningsmetode

Minimum

Maksimum

Cetantal

46,0

EN ISO 4264

Cetantal (2)

52,0

56,0

EN-ISO 5165

Massefylde ved 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

EN ISO 12185

Destillation:

—

50 %-punkt

°C

245

EN-ISO 3405

| — | 95 %-punkt |
| --- | --- |

—

95 %-punkt

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | slutkogepunkt |
| --- | --- |

—

slutkogepunkt

°C

360

EN-ISO 3405

Flammepunkt

°C

55

EN 22719

Koldfilterpunkt (CFPP)

°C

5

EN 116

Viskositet ved 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycykliske aromatiske kulbrinter

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Svovlindhold

mg/kg

10

EN ISO 20846/EN ISO 20884

Kobberkorrosion

(3h ved 50 °C)

Klassificering

Klasse 1

EN-ISO 2160

Kulstofrest efter Conradson (10 % destillationsrest)

% m/m

0,2

EN-ISO 10370

Askeindhold

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Samlet kontaminering

mg/kg

24

EN 12662

Vandindhold

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisationstal (stærk syre)

mg KOH/g

0,10

ASTM D 974

Oxidationsstabilitet (3)

mg/ml

0,025

EN-ISO 12205

Smøreevne (diameter af HFRR slidmærke ved 60 °C)

μm

400

EN ISO 12156

Oxidationsstabilitet ved 110 °C (3)

H

20,0

EN 15751

FAME (4)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

Type: Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) (5)

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (6) | Prøvningsmetode (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Minimum | Maksimum |
| Alkohol i alt (ethanol inkl. indhold for højere mættede alkoholer) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Andre højere mættede monoalkoholer (C3-C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Methanol | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Massefylde 15°C | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Syreindhold beregnet som eddikesyre | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Udseende | | Lyst og klart | |
| Flammepunkt | °C | 10 | | EN 3679 |
| Tør rest | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Vandindhold | % m/m | | 6,5 | EN 15489 (8)

  EN-ISO 12937
  EN 15692 |
| Aldehyder beregnet som acetaldehyd | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estere, beregnet som ethylacetat | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Svovlindhold | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfater | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Partikelkontaminering | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Phosphor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Uorganisk chlorid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 eller EN 15492 |
| Kobber | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrisk ledningsevne | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 eller prEN 15938 |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (6)

Prøvningsmetode (7)

Minimum

Maksimum

Alkohol i alt (ethanol inkl. indhold for højere mættede alkoholer)

% m/m

92,4

EN 15721

Andre højere mættede monoalkoholer (C3-C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Methanol

% m/m

0,3

EN 15721

Massefylde 15°C

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Syreindhold beregnet som eddikesyre

% m/m

0,0025

EN 15491

Udseende

Lyst og klart

Flammepunkt

°C

10

EN 3679

Tør rest

mg/kg

15

EN 15691

Vandindhold

% m/m

6,5

EN 15489 (8)

EN-ISO 12937

EN 15692

Aldehyder beregnet som acetaldehyd

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Estere, beregnet som ethylacetat

% m/m

0,1

ASTM D1617

Svovlindhold

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfater

mg/kg

4,0

EN 15492

Partikelkontaminering

mg/kg

24

EN 12662

Phosphor

mg/l

0,20

EN 15487

Uorganisk chlorid

mg/kg

1,0

EN 15484 eller EN 15492

Kobber

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektrisk ledningsevne

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 eller prEN 15938

Tekniske data for brændstoffer til prøvning af motorer med styret tænding og dobbeltbrændstof

Type: Benzin (E10)

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (9) | Prøvningsmetode (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum | |
| Research-oktantal (RON) | | 95,0 | 97,0 | EN ISO 5164:2005 (11) |
| Motoroktantal (MON) | | 84,0 | 86,0 | EN ISO 5163:2005 (11) |
| Massefylde ved 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Damptryk | kPa | 56,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Vandindhold | % v/v | | 0,015 | ASTM E 1064 |
| Destillation: |
| — | fordampet ved 70 °C |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (9)

Prøvningsmetode (10)

Minimum

Maksimum

Research-oktantal (RON)

95,0

97,0

EN ISO 5164:2005 (11)

Motoroktantal (MON)

84,0

86,0

EN ISO 5163:2005 (11)

Massefylde ved 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Damptryk

kPa

56,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Vandindhold

% v/v

0,015

ASTM E 1064

Destillation:

—

fordampet ved 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | fordampet ved 100 °C |
| --- | --- |

—

fordampet ved 100 °C

% v/v

56,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | fordampet ved 150 °C |
| --- | --- |

—

fordampet ved 150 °C

% v/v

88,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | slutkogepunkt |
| --- | --- |

—

slutkogepunkt

°C

190

210

EN-ISO 3405

Rest

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Carbonhydridanalyse:

| — | olefiner |
| --- | --- |

—

olefiner

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromater |
| --- | --- |

—

aromater

% v/v

25,0

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% v/v

0,4

1,0

EN 12177

EN 238,

EN 14517

| — | mættede forbindelser |
| --- | --- |

—

mættede forbindelser

% v/v

angives

EN 14517

EN 15553

Carbon/hydrogen- forhold

angives

Carbon/oxygen-forhold

angives

Induktionstid (12)

minutter

480

EN-ISO 7536

Oxygenindhold (13)

% m/m

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Harpiks

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Svovlindhold (14)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Kobberkorrosion

(3 h ved 50 °C)

klassificering

—

Klasse 1

EN-ISO 2160

Blyindhold

mg/l

—

5

EN 237

Phosphorindhold (15)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Ethanol (12)

% v/v

9,5

10,0

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Type: Ethanol (E85)

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (16) | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Research-oktantal (RON) | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motoroktantal (MON) | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Tæthed ved 15 °C | kg/m3 | angives | ISO 3675 |
| Damptryk | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1
  (DVPE) |
| Svovlindhold (17) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 eller EN 15486 |
| Oxidationsstabilitet | Minutter | 360 | | EN ISO 7536 |
| Harpiksindhold
  (vasket med opløsningsmiddel) | mg/100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Udseende
  Bestemmes ved omgivelsestemperatur, dog mindst 15 °C | | Klar og blank, synligt fri for opslæmmede eller udfældede kontaminanter | Visuel inspektion. |
| Ethanol og højere alkoholer (18) | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Højere alkoholer (C3-C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Methanol | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzin (19) | % v/v | Rest | EN 228 |
| Phosphor | mg/l | 0,20 (20) | EN 15487 |
| Vandindhold | % v/v | | 0,300 | EN 15489 eller EN 15692 |
| Inorganisk chloridindhold | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Kobberstrimmel-korrosion
  (3 h ved 50°C) | Klassificering | Klasse 1 | | EN ISO 2160 |
| Syreindhold (beregnet som eddikesyre CH3COOH) | % m/m | — | 0,0050 | EN 15491 |
| (mg/l) | (40) |
| Elektrisk ledningsevne | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 eller prEN 15938 |
| Carbon/hydrogen- forhold | | angives | |
| Carbon/oxygen-forhold | | angives | |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (16)

Prøvningsmetode

Minimum

Maksimum

Research-oktantal (RON)

95,0

—

EN ISO 5164

Motoroktantal (MON)

85,0

—

EN ISO 5163

Tæthed ved 15 °C

kg/m3

angives

ISO 3675

Damptryk

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1

(DVPE)

Svovlindhold (17)

mg/kg

—

10

EN 15485 eller EN 15486

Oxidationsstabilitet

Minutter

360

EN ISO 7536

Harpiksindhold

(vasket med opløsningsmiddel)

mg/100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Udseende

Bestemmes ved omgivelsestemperatur, dog mindst 15 °C

Klar og blank, synligt fri for opslæmmede eller udfældede kontaminanter

Visuel inspektion.

Ethanol og højere alkoholer (18)

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Højere alkoholer (C3-C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Methanol

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Benzin (19)

% v/v

Rest

EN 228

Phosphor

mg/l

0,20 (20)

EN 15487

Vandindhold

% v/v

0,300

EN 15489 eller EN 15692

Inorganisk chloridindhold

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Kobberstrimmel-korrosion

(3 h ved 50°C)

Klassificering

Klasse 1

EN ISO 2160

Syreindhold (beregnet som eddikesyre CH3COOH)

% m/m

—

0,0050

EN 15491

(mg/l)

(40)

Elektrisk ledningsevne

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 eller prEN 15938

Carbon/hydrogen- forhold

angives

Carbon/oxygen-forhold

angives

Type: LPG

| Parameter | Enhed | Brændstof A | Brændstof B | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammensætning: | | | | EN 27941 |
| C3-indhold | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-indhold | % v/v | Rest (21) | Rest (21) | |
| < C3, > C4 | % v/v | maksimum 2 | maksimum 2 | |
| Olefiner | % v/v | maksimum 12 | maksimum 15 | |
| Fordampningsrest | mg/kg | maksimum 50 | maksimum 50 | EN 15470 |
| Vand ved 0 °C | | Fri | Fri | EN 15469 |
| Totalt svovlindhold herunder lugtstof | mg/kg | maksimum 10 | maksimum 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Hydrogensulfid | | Ingen | Ingen | EN ISO 8819 |
| Kobberstrimmelkorrosion
  (1 h ved 40 °C) | Klassificering | Klasse 1 | Klasse 1 | ISO 6251 (22) |
| Lugt | | Karakteristika | Karakteristika | |
| Motoroktantal (23) | | Minimum 89,0 | Minimum 89,0 | EN 589, bilag B |

Parameter

Enhed

Brændstof A

Brændstof B

Prøvningsmetode

Sammensætning:

EN 27941

C3-indhold

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

C4-indhold

% v/v

Rest (21)

Rest (21)

< C3, > C4

% v/v

maksimum 2

maksimum 2

Olefiner

% v/v

maksimum 12

maksimum 15

Fordampningsrest

mg/kg

maksimum 50

maksimum 50

EN 15470

Vand ved 0 °C

Fri

Fri

EN 15469

Totalt svovlindhold herunder lugtstof

mg/kg

maksimum 10

maksimum 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Hydrogensulfid

Ingen

Ingen

EN ISO 8819

Kobberstrimmelkorrosion

(1 h ved 40 °C)

Klassificering

Klasse 1

Klasse 1

ISO 6251 (22)

Lugt

Karakteristika

Karakteristika

Motoroktantal (23)

Minimum 89,0

Minimum 89,0

EN 589, bilag B

Type: Naturgas/biomethan

| Karakteristika | Enheder | Basis | Grænseværdier | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimum | maksimum |
| Referencebrændstof GR |
| Sammensætning: | | | | | |
| Methan | | 87 | 84 | 89 | |
| Ethan | | 13 | 11 | 15 | |
| Rest (24) | mol % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Svovlindhold | mg/ m3
   (25) | — | | 10 | ISO 6326-5. |

Karakteristika

Enheder

Basis

Grænseværdier

Prøvningsmetode

minimum

maksimum

Referencebrændstof GR

Sammensætning:

Methan

87

84

89

Ethan

13

11

15

Rest (24)

mol %

—

—

1

ISO 6974

Svovlindhold

mg/ m3
   (25)

—

10

ISO 6326-5.

| Referencebrændstof G23 |
| --- |
| Sammensætning: | | | | | |
| Methan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Rest (26) | mol % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mol % | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Svovlindhold | mg/ m3
   (27) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referencebrændstof G23

Sammensætning:

Methan

92,5

91,5

93,5

Rest (26)

mol %

—

—

1

ISO 6974

N2

mol %

7,5

6,5

8,5

Svovlindhold

mg/ m3
   (27)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referencebrændstof G25 |
| --- |
| Sammensætning: | | | | | |
| Methan | mol % | 86 | 84 | 88 | |
| Rest (28) | mol % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | mol % | 14 | 12 | 16 | |
| Svovlindhold | mg/ m3
   (29) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Referencebrændstof G25

Sammensætning:

Methan

mol %

86

84

88

Rest (28)

mol %

—

—

1

ISO 6974

N2

mol %

14

12

16

Svovlindhold

mg/ m3
   (29)

—

—

10

ISO 6326-5

| Referencebrændstof G20 |
| --- |
| Sammensætning: | | | | | |
| Methan | % mol | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Rest (30) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | % mol | | | | ISO 6974 |
| Svovlindhold | mg/ m3
   (31) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbeindeks (netto) | MJ/m3
   (32) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |

Referencebrændstof G20

Sammensætning:

Methan

% mol

100

99

100

ISO 6974

Rest (30)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

ISO 6974

Svovlindhold

mg/ m3
   (31)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbeindeks (netto)

MJ/m3
   (32)

48,2

47,2

49,2

---

(1)  De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(2)  Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

(3)  Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.

(4)  FAME-indholdet skal opfylde specifikationerne i EN 14214.

(5)  Additiver som f.eks. cetantalsforbedrende midler kan efter motorfabrikantens anvisninger tilsættes til ethanolbrændstof, hvis blot de negative bivirkninger er kendte. Hvis disse betingelse er opfyldt, er den højst tilladte mængde 10 % m/m.

(6)  De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(7)  Ækvivalente EN/ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for de ovenfor nævnte egenskaber.

(8)  Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes EN 15489.

(9)  De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(10)  Ækvivalente EN/ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for de ovenfor nævnte egenskaber.

(11)  En korrektionsfaktor på 0,2 for MON og RON skal fratrækkes ved beregningen af det endelige resultat i overensstemmelse med EN 228:2008.

(12)  Brændstoffet kan indeholde oxidationsinhibitorer og metaldeaktivatorer, som normalt anvendes til stabilisering af benzinproduktionen på raffinaderier, men additiver i form af detergenter eller dispergerende stoffer eller opløsningsolier må ikke tilsættes.

(13)  Ethanol, der opfylder specifikationerne i EN 15376, er det eneste oxygenat, der som led i produktionsprocessen må tilsættes referencebrændstoffet.

(14)  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type 1-prøvning, angives.

(15)  Der må ikke som led i produktionsprocessen tilsættes forbindelser indeholdende phosphor, jern, mangan eller bly til dette referencebrændstof.

(16)  De i specifikationen angivne værdier er "faktiske værdier". Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test", idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(17)  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til emissionsprøvninger, angives.

(18)  Ethanol, der opfylder specifikationerne i EN 15376, er det eneste oxygenat, der som led i produktionsprocessen må tilsættes referencebrændstoffet.

(19)  Indholdet af blyfri benzin kan bestemmes som 100 minus summen af procentdelen for vand- og alkoholindhold.

(20)  Der må ikke som led i produktionsprocessen tilsættes forbindelser indeholdende phosphor, jern, mangan eller bly til dette referencebrændstof.

(21)  Rest forstås som følger: rest = 100 — C3 —<C3 — >C4.

(22)  Denne metode giver ikke nødvendigvis en nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.

(23)  På motorfabrikantens anmodning kan der anvendes et højere MON til udførelse af typegodkendelsesprøvningerne.

(24)  Inaktive +C2+

(25)  Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(26)  Inaktive (forskellig fra N2) +C2+ +C2+

(27)  Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(28)  Inaktive (forskellig fra N2) +C2+ +C2+

(29)  Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(30)  Inaktive (forskellig fra N2) + C2 + C2+.

(31)  Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(32)  Værdien fastlægges ved 273,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

---

BILAG 6

EMISSIONSDATA TIL BRUG FOR TYPEGODKENDELSE VED TEKNISK KONTROL

MÅLING AF CARBONMONOXIDEMISSIONEN I TOMGANG

1.   INDLEDNING

| 1.1. | Dette bilag beskriver metoden til måling af carbonmonoxidemissioner i tomgang (normal og høj tomgangshastighed) for motorer med styret tænding drevet af benzin eller ethanol (E85) eller motorer med styret tænding drevet af NG/biomethan eller LPG og monteret i køretøjer i klasse M2, N1 eller M1med tilladt totalmasse på ikke over 7,5 tons. |
| --- | --- |

1.1.

Dette bilag beskriver metoden til måling af carbonmonoxidemissioner i tomgang (normal og høj tomgangshastighed) for motorer med styret tænding drevet af benzin eller ethanol (E85) eller motorer med styret tænding drevet af NG/biomethan eller LPG og monteret i køretøjer i klasse M2, N1 eller M1med tilladt totalmasse på ikke over 7,5 tons.

2.   GENERELLE FORSKRIFTER

| 2.1. | De generelle krav er fastsat i punkt 5.3.7 regulativ nr. 83 med de undtagelser, der er beskrevet i punkt 2.2 til 2.4. |
| --- | --- |

2.1.

De generelle krav er fastsat i punkt 5.3.7 regulativ nr. 83 med de undtagelser, der er beskrevet i punkt 2.2 til 2.4.

| 2.2. | Atomforholdene i punkt 5.3.7.3 i regulativ 83 læses som følger:






  Hcv= atomforholdet mellem hydrogen og kulstof | — | for benzin (E10) 1,93 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Atomforholdene i punkt 5.3.7.3 i regulativ 83 læses som følger:

Hcv= atomforholdet mellem hydrogen og kulstof

—

for benzin (E10) 1,93

| — | for LPG 2,525 |
| --- | --- |

—

for LPG 2,525

| — | for NG/biogas 4,0 |
| --- | --- |

—

for NG/biogas 4,0

| — | for ethanol (E85) 2,74 |
| --- | --- |

—

for ethanol (E85) 2,74

Ocv= atomforholdet mellem oxygen og kulstof

| — | for benzin (E10) 0,032 |
| --- | --- |

—

for benzin (E10) 0,032

| — | for LPG 0,0 |
| --- | --- |

—

for LPG 0,0

| — | for NG/biogas 0,0 |
| --- | --- |

—

for NG/biogas 0,0

| — | for ethanol (E85) 0,385 |
| --- | --- |

—

for ethanol (E85) 0,385

| 2.3. | Tabellen i punkt 1.4.3 i bilag 2A (tabel 6) udfyldes på grundlag af kravene i punkt 2.2 og 2.4 i dette bilag. |
| --- | --- |

2.3.

Tabellen i punkt 1.4.3 i bilag 2A (tabel 6) udfyldes på grundlag af kravene i punkt 2.2 og 2.4 i dette bilag.

| 2.4. | Fabrikanten bekræfter nøjagtigheden af den lambda-værdi, der blev registreret ved typegodkendelsen i punkt 2.1 i dette bilag, som værende repræsentativ for et typisk seriekøretøj inden for 24 måneder fra datoen for meddelelse af typegodkendelse. Der foretages en vurdering på grundlag af syn og undersøgelser af seriekøretøjer. |
| --- | --- |

2.4.

Fabrikanten bekræfter nøjagtigheden af den lambda-værdi, der blev registreret ved typegodkendelsen i punkt 2.1 i dette bilag, som værende repræsentativ for et typisk seriekøretøj inden for 24 måneder fra datoen for meddelelse af typegodkendelse. Der foretages en vurdering på grundlag af syn og undersøgelser af seriekøretøjer.

3.   TEKNISKE FORSKRIFTER

| 3.1. | De tekniske forskrifter er fastsat i bilag 5 til regulativ nr. 83 med den undtagelse, der er fastsat i punkt 3.2. |
| --- | --- |

3.1.

De tekniske forskrifter er fastsat i bilag 5 til regulativ nr. 83 med den undtagelse, der er fastsat i punkt 3.2.

| 3.2. | Henvisningen til de brændstoffer, der er specificeret i punkt 2.1 i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 83, læses som en henvisning til de relevante referencebrændstofspecifikationer i bilag 5 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.2.

Henvisningen til de brændstoffer, der er specificeret i punkt 2.1 i bilag 5 til FN/ECE-regulativ nr. 83, læses som en henvisning til de relevante referencebrændstofspecifikationer i bilag 5 til dette regulativ.

---

BILAG 7

EFTERPRØVNING AF MOTORSYSTEMERS HOLDBARHED

1.   INDLEDNING

1.1.   1.1. Dette bilag indeholder en nærmere beskrivelse af metoderne til udvælgelse af motorer til prøvning i en driftsprøveplan med henblik på at bestemme forringelsesfaktorer. Forringelsesfaktorerne skal anvendes i overensstemmelse med kravene i punkt 3.6 i dette bilag på de emissioner, der er målt i overensstemmelse med bilag 4.

1.2.   Dette bilag indeholder også nærmere oplysninger om emissionsrelateret og ikke-emissionsrelateret vedligeholdelse af motorer, der indgår i en driftsprøveplan. Sådan vedligeholdelse skal være i overensstemmelse med den vedligeholdelse, der udføres på ibrugtagne motorer, og skal meddeles ejere af nye motorer og køretøjer.

2.   UDVÆLGELSE AF MOTORER TIL BESTEMMELSE AF FORRINGELSESFAKTORER I MOTORENS LEVETID

2.1.   Der skal udvælges motorer fra den motorfamilie, der er defineret i punkt 7 i dette regulativ, til emissionsprøvning for at bestemme forringelsesfaktorer i levetiden.

2.2.   Motorer fra forskellige motorfamilier kan yderligere kombineres i familier på grundlag af den type efterbehandlingssystem til udstødningen, der anvendes. For at placere motorer med forskelligt antal cylindre og forskellige cylinderkonfigurationer men med samme tekniske specifikationer for og samme montering af systemerne til efterbehandling af udstødningen i samme familie af motorefterbehandlingssystemer, skal fabrikanten give den godkendende myndighed oplysninger, der godtgør, at sådanne motorers emissionsbegrænsningspræstationer svarer til hinanden.

2.3.   Der udvælges én motor, der er repræsentativ for motorefterbehandlingssystemets familie som bestemt i henhold til punkt 2.2, til prøvning i den driftsprøveplan, der er defineret i punkt 3.2, og dette indberettes til den godkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen.

2.3.1.   Hvis den godkendende myndighed bestemmer, at de mest ugunstige emissioner fra motorens efterbehandlingssystem bedre kan karakteriseres af en anden motor, udvælges prøvningsmotoren i fællesskab af den godkendende myndighed og motorfabrikanten.

3.   BESTEMMELSE AF FORRINGELSESFAKTORER I MOTORENS LEVETID

3.1.   Generelt

De forringelsesfaktorer, der finder anvendelse på et motorefterbehandlingssystems familie, udvikles ud fra de udvalgte motorer på grundlag af en driftsprøveplan, der omfatter periodisk prøvning af gas- og partikelemissioner under WHTC- og WHSC-prøvningerne.

3.2.   Driftsprøveplan

Driftsprøveplaner kan efter fabrikantens valg gennemføres ved at lade et køretøj køre med den udvalgte stammotor gennem en "driftsprøveplan for køretøj efter ibrugtagning" eller ved at lade den udvalgte stammotor gennemgå en "dynamometer-prøveplan."

3.2.1.   Driftsprøveplan efter ibrugtagning og dynamometer-prøveplan

3.2.1.1.   Fabrikanten bestemmer form og omfang af kilometerplan, driftsprøveplan og ældningscyklus for motorer i overensstemmelse med god teknisk skik.

3.2.1.2.   Fabrikanten bestemmer de prøvningspunkter, hvor gas- og partikelemissioner vil blive målt under de varme WHTC- og WHSC-prøvninger. Der skal være mindst tre prøvningspunkter, nemlig et i begyndelsen, et omtrent i midten og et i slutningen af driftsprøveplanen.

3.2.1.3.   Emissionsværdierne ved begyndelsespunktet og ved punktet ved afslutningen af levetiden, der beregnes i overensstemmelse med punkt 3.5.2, skal opfylde de grænseværdier, der er specificeret i punkt 5.3 i dette regulativ, men individuelle emissionsresultater fra prøvningspunkterne kan overskride disse grænseværdier.

3.2.1.4.   På fabrikantens anmodning og med den godkendende myndigheds accept kan man nøjes med at gennemføre én prøvecyklus (enten varm WHTC- eller WHSC-prøvning) ved hvert prøvningspunkt, mens den anden prøvecyklus kun gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.

3.2.1.5.   Driftsprøveplanerne kan være forskellige for de forskellige familier af motorefterbehandlingssystemer.

3.2.1.6.   Driftsprøveplaner kan være kortere end levetiden, men må ikke være kortere end angivet i tabel 1 i punkt 3.2.1.8.

3.2.1.7.   Ved en dynamometerprøveplan for motoren skal fabrikanten levere den relevante korrelation mellem driftsprøveplan (afstand i kilometer) og dynamometertimer for motoren, f.eks. korrelation for brændstofforbrug, korrelation for køretøjets hastighed versus motoromdrejningstal osv.

3.2.1.8.   Mindste driftsprøveplan

Tabel 1

Mindste driftsprøveplan

| Køretøjsklasse, som motoren monteres i (1) | Mindste driftsprøveplan | Levetid |
| --- | --- | --- |
| Køretøjer i klasse N1 | 160 000 km | Se punkt 5.4 i dette regulativ. |
| Køretøjer i klasse N2 | 188 000 km | Se punkt 5.4 i dette regulativ |
| Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons | 188 000 km | Se punkt 5.4 i dette regulativ |
| Køretøjer i klasse N3 med en største teknisk totalmasse på over 16 tons | 233 000 km | Se punkt 5.4 i dette regulativ |
| For køretøjer af klasse M1: | 160 000 km | Se punkt 5.4 i dette regulativ |
| Køretøjer i klasse M2 | 160 000 km | Se punkt 5.4 i dette regulativ |
| Køretøjer i klasse M3, kategori I, II, A og B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons | 188 000 km | Se punkt 5.4 i dette regulativ |
| Køretøjer i klasse M3, kategori III og B med en maksimal teknisk tilladt masse på over 7,5 tons | 233 000 km | Se punkt 5.4 i dette regulativ |

Køretøjsklasse, som motoren monteres i (1)

Mindste driftsprøveplan

Levetid

Køretøjer i klasse N1

160 000 km

Se punkt 5.4 i dette regulativ.

Køretøjer i klasse N2

188 000 km

Se punkt 5.4 i dette regulativ

Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons

188 000 km

Se punkt 5.4 i dette regulativ

Køretøjer i klasse N3 med en største teknisk totalmasse på over 16 tons

233 000 km

Se punkt 5.4 i dette regulativ

For køretøjer af klasse M1:

160 000 km

Se punkt 5.4 i dette regulativ

Køretøjer i klasse M2

160 000 km

Se punkt 5.4 i dette regulativ

Køretøjer i klasse M3, kategori I, II, A og B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons

188 000 km

Se punkt 5.4 i dette regulativ

Køretøjer i klasse M3, kategori III og B med en maksimal teknisk tilladt masse på over 7,5 tons

233 000 km

Se punkt 5.4 i dette regulativ

3.2.1.9.   Fremskyndet aldring er tilladt ved justering af driftsprøveplanen på grundlag af brændstofforbrug. Justeringen skal baseres på forholdet mellem det typiske brændstofforbrug under brug og brændstofforbruget i aldringscyklussen, men brændstofforbruget i aldringscyklussen må ikke overstige det typiske brændstofforbrug under brug med mere end 30 %.

3.2.1.10.   Driftsprøveplanen for motorer efter ibrugtagning skal beskrives fuldt ud i ansøgningen om typegodkendelse og indberettes til den typegodkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen.

3.2.2.   Hvis den godkendende myndighed bestemmer, at der skal foretages yderligere målinger for de varme WHTC- og WHSC-prøvninger mellem de punkter, der er udvalgt af fabrikanten, meddeler den fabrikanten dette. Den reviderede driftsprøveplan skal udarbejdes af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed.

3.3.   Motorprøvning

3.3.1.   Stabilisering af motorsystemet

3.3.1.1.   For hver familie af motorefterbehandlingssystemer fastsætter fabrikanten det antal driftstimer for køretøj eller motor, der er nødvendige for at motorefterbehandlingssystemet har stabiliseret sig. Hvis den godkendende myndighed anmoder herom, stiller fabrikanten de data og analyser, der er anvendt til denne fastsættelse, til rådighed. Som et alternativ skal fabrikanten vælge at lade motoren køre i mellem 60 og 125 timer eller et ækvivalent kilometertal i aldringscyklussen for at stabilisere motorens efterbehandlingssystem.

3.3.1.2.   Den i punkt 3.3.1.1 fastsatte stabiliseringsperiode anses for at være afsluttet ved starten af driftsprøveplanen.

3.3.2.   Prøvning efter driftsprøveplan

3.3.2.1.   Efter stabilisering kører motoren i henhold til den driftsprøveplan, som fabrikanten har valgt, som beskrevet i punkt 3.2. Med de tidsintervaller i driftsprøveplanen, som er fastlagt af fabrikanten, og eventuelt også fastsat af den godkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 3.2.2, prøves motoren for gas- og partikelemissioner gennem varme WHTC- og WHSC-prøvninger. Hvis det er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varm WHTC eller WHSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, skal den anden prøvningscyklus (varm WHTC eller WHSC) i overensstemmelse med punkt 3.2.1.4 gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.

3.3.2.2.   Under driftsprøveplanen udføres vedligeholdelse af motoren i overensstemmelse med kravene i punkt 4.

3.3.2.3.   Under driftsprøveplanen kan der udføres vedligeholdelse af motoren eller køretøjet uden for planen, f.eks. hvis OBD-systemet specifikt har detekteret et problem, der har medført aktivering af fejlindikatoren (MI).

3.4.   Rapportering

3.4.1.   Resultaterne af alle emissionsprøvninger (varm WHTC og WHSC), der er gennemført under driftsprøveplanen, skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed. Hvis en emissionsprøvning erklæres ugyldig, skal fabrikanten afgive en forklaring om, hvorfor prøvningen er blevet erklæret ugyldig. I sådanne tilfælde skal der gennemføres en ny række emissionsprøvninger gennem varme WHTC- og WHSC-prøvninger inden for de følgende 100 driftstimer.

3.4.2.   Fabrikanten skal opbevare alle oplysninger om de emissionsprøvninger og den vedligeholdelse, der er udført på motoren under driftsprøveplanen. Disse oplysninger skal indsendes til den godkendende myndighed sammen med resultaterne af emissionsprøvningerne gennemført under driftsprøveplanen.

3.5.   Bestemmelse af forringelsesfaktorer

3.5.1.   For hvert forurenende stof målt i de varme WHTC- og WHSC-prøvninger og ved hvert prøvningspunkt i driftsprøveplanen skal der foretages en "best fit" lineær regressionsanalyse på grundlag af alle prøvningsresultaterne. Resultaterne af hver prøvning for hvert forurenende stof skal udtrykkes med samme antal decimaler som grænseværdien for det pågældende forurenende stof i punkt 5.3 i dette regulativ, plus endnu en decimal. Hvis det i overensstemmelse med punkt 3.2.1.4 i dette bilag er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varm WHTC eller WHSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvningscyklus (varm WHTC eller WHSC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal regressionsanalysen kun foretages på grundlag af prøvningsresultaterne fra den prøvningscyklus, der er gennemført ved hvert prøvningspunkt.

På fabrikantens anmodning og med forudgående accept fra den godkendende myndighed er en ikke-lineær regression tilladt.

3.5.2.   Emissionsværdierne for hvert forurenende stof ved starten af driftsprøveplanen og ved det punkt for levetidens afslutning, der gælder for den motor, der prøves, beregnes ud fra regressionligningen. Hvis driftsprøveplanen er kortere end levetiden, bestemmes emissionsværdierne og punktet for levetidens afslutning ved ekstrapolering af regressionligningen som bestemt i punkt 3.5.1.

3.5.3.   Forringelsesfaktoren for hvert forurenende stof er defineret som forholdet mellem de anvendte emissionsværdier ved punktet for levetidens afslutning og ved starten af driftsprøveplanen.

På anmodning fra fabrikanten og med forudgående godkendelse fra den godkendende myndighed, kan der anvendes en additiv forringelsesfaktor for hvert forurenende stof. Den additive forringelsesfaktor skal anses for at være forskellen mellem de beregnede emissionsværdier ved punktet for levetidens afslutning og ved starten af driftsprøveplanen.

Hvis beregningsresultatet er en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor, eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, fastsættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 eller 0,00.

Et eksempel på bestemmelse af forringelsesfaktorer ved hjælp af lineær regression er vist i figur 1.

Anvendelse af både multiplikative og additive forringelsesfaktorer på samme sæt af forurenende stoffer er ikke tilladt.

Hvis det i overensstemmelse med punkt 3.2.1.4 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varm WHTC eller WHSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvningscyklus (varm WHTC eller WHSC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal den forringelsesfaktor, der er beregnet for den gennemførte prøvningscyklus ved hvert prøvningspunkt, også være gældende for den anden prøvningscyklus.

Figur 1

Eksempel på bestemmelse af forringelsesfaktor

3.6.   Tildelte forringelsesfaktorer

3.6.1.   Som et alternativ til at benytte en driftsprøveplan til at bestemme forringelsesfaktorer kan motorfabrikanter vælge at anvende følgende tildelte multiplikative forringelsesfaktorer:

Tabel 2

Forringelsesfaktorer

| Prøvningscyklus | CO | THC (2) | NMHC (3) | CH4
   (3) | NOx | NH3 | PMmasse | Partikelantal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |
| WHSC | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,4 | 1,15 | 1,0 | 1,05 | 1,0 |

Prøvningscyklus

CO

THC (2)

NMHC (3)

CH4
   (3)

NOx

NH3

PMmasse

Partikelantal

WHTC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

WHSC

1,3

1,3

1,4

1,4

1,15

1,0

1,05

1,0

Der angives ikke tildelte additive forringelsesfaktorer. Det er ikke tilladt at omregne de tildelte multiplikative forringelsesfaktorer til additive forringelsesfaktorer.

3.7.   Anvendelse af forringelsesfaktorer

3.7.1.   Motorerne skal være i overensstemmelse med de respektive emissionsgrænser for hvert forurenende stof som angivet i punkt 5.3 i dette regulativ efter anvendelse af forringelsesfaktorerne på prøvningsresultaterne som målt i overensstemmelse med bilag 4 (egas, ePM). Afhængig af typen af forringelsesfaktor (DF), finder følgende bestemmelser anvendelse:

| a) | : | Multiplikativ | : | (egas eller ePM) * DF ≤ emissionsgrænse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | Additiv | : | (egas eller ePM) + DF ≤ emissionsgrænse |

a)

:

Multiplikativ

:

(egas eller ePM) * DF ≤ emissionsgrænse

b)

:

Additiv

:

(egas eller ePM) + DF ≤ emissionsgrænse

3.7.2.   Fabrikanten kan vælge at overføre forringelsesfaktorer for en motorefterbehandlingssystemfamilie til et motorsystem, som ikke falder ind under samme motorefterbehandlingssystemfamilie. I sådanne tilfælde skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise, at det motorsystem, for hvilket efterbehandlingssystemfamilien oprindeligt blev prøvet, og det motorsystem, som forringelsesfaktorerne overføres til, har samme tekniske specifikationer og monteringskrav på køretøjet, og at emissionerne fra sådanne motorer eller motorsystemer er tilsvarende.

3.7.3.   Forringelsesfaktorerne for hvert forurenende stof i den pågældende prøvningscyklus registreres i punkt 1.4.1 og 1.4.2 i addendum til bilag 2A og i punkt 1.4.1 og 1.4.2 i addendum til bilag 2C.

3.8.   Kontrol af produktionens overensstemmelse

3.8.1.   Produktionens overensstemmelse med hensyn til opfyldelse af emissionskravene kontrolleres på grundlag af kravene i punkt 8 i dette regulativ.

3.8.2.   Fabrikanten kan vælge at måle emissionerne af forurenende stoffer før et system til efterbehandling af udstødningen samtidig med at typegodkendelsesprøvningen foretages. På denne måde kan fabrikanten udvikle en uformel særskilt forringelsesfaktor for motoren og efterbehandlingssystemet, som kan anvendes af fabrikanten som et værktøj til kontrol ved produktionslinjens afslutning.

3.8.3.   Med henblik på typegodkendelse skal kun de forringelsesfaktorer, der er i overensstemmelse med punkt 3.5 eller 3.6, registreres i punkt 1.4.1 og 1.4.2 i addendum til bilag 2A og punkt 1.4.1 og 1.4.2 i addendum til del 2 i bilag 2C.

4.   VEDLIGEHOLDELSE

For så vidt angår driftsprøveplanen udføres vedligeholdelse i henhold til fabrikantens instruktionsbog for service og vedligeholdelse.

4.1.   Emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse

4.1.1.   Emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse med henblik på at gennemføre en driftsprøveplan skal finde sted med de samme eller tilsvarende intervaller, som dem der er specificeret i fabrikantens vedligeholdelsesvejledning til ejeren af motoren eller køretøjet. Vedligeholdelsesplanen kan opdateres efter behov igennem hele driftsprøveplanen, hvis ingen vedligeholdelsesoperation slettes fra vedligeholdelsesplanen, efter at operationen er blevet udført på prøvemotoren.

4.1.2.   Motorfabrikanten skal (hvor dette er nødvendigt) for driftsprøveplanen specificere justering, rengøring og vedligeholdelse og planmæssig udskiftning af følgende dele:

| a) | Filtre og kølere i udstødningsgassens recirkulationssystem |
| --- | --- |

a)

Filtre og kølere i udstødningsgassens recirkulationssystem

| b) | Ventil i aktiv krumtaphusventilation, hvis relevant |
| --- | --- |

b)

Ventil i aktiv krumtaphusventilation, hvis relevant

| c) | Brændstofinjektorspidser (kun rengøring) |
| --- | --- |

c)

Brændstofinjektorspidser (kun rengøring)

| d) | Brændstofinjektorer |
| --- | --- |

d)

Brændstofinjektorer

| e) | Turbolader |
| --- | --- |

e)

Turbolader

| f) | Elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer |
| --- | --- |

f)

Elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer

| g) | Partikelefterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter) |
| --- | --- |

g)

Partikelefterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter)

| h) | deNOx-system |
| --- | --- |

h)

deNOx-system

| i) | Udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør |
| --- | --- |

i)

Udstødningsgassens recirkulationssystem, inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør

| j) | Eventuelt andet system til efterbehandling af udstødningen. |
| --- | --- |

j)

Eventuelt andet system til efterbehandling af udstødningen.

4.1.3.   Kritisk emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse skal kun udføres, hvis den udføres under brug og meddeles køretøjets ejer.

4.2.   Ændringer af planmæssig vedligeholdelse

4.2.1.   Fabrikanten skal indsende en anmodning til den godkendende myndighed om godkendelse af ethvert nyt planmæssigt vedligeholdelsespunkt, som han ønsker at udføre under driftsprøveplanen, og derefter anbefale det over for ejere af motorer eller køretøjer. Anmodningen skal ledsages af data til begrundelse for behovet for den nye planmæssige vedligeholdelse og vedligeholdelsesintervallet.

4.3.   Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse

4.3.1.   Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse, som er rimelig og teknisk nødvendig, som f.eks. olieskift, udskiftning af oliefilter, udskiftning af brændstoffilter, udskiftning af luftfilter, vedligeholdelse af kølesystem, justering af tomgangshastighed, regulator, motorboltsdrejningsmoment, ventilslør, injektorslør, tidsjusteringer, justering af drivremme osv., kan udføres på motorer eller køretøjer udvalgt til driftsprøveplanen ved de mindst hyppige intervaller anbefalet af fabrikanten over for ejeren.

4.4.   Reparation

4.4.1.   Reparationer af komponenter i en motor, der er udvalgt til prøvning under en driftsprøveplan, bortset fra motoren, emissionsbegrænsningssystemet eller brændstofsystemet, må kun udføres som følge af, at en komponent svigter, eller at der er en fejlfunktion i motorsystemet.

4.4.2.   Hvis selve motoren, emissionsbegrænsningssystemet eller brændstofsystemet svigter i løbet af driftsprøveplanen, anses driftsperioden for ugyldig, og en ny driftsperiode startes med et nyt motorsystem.

---

(1)  Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.

(2)  Finder anvendelse for motorer med kompressionstænding.

(3)  Finder anvendelse for motorer med styret tænding.

---

BILAG 8

KØRETØJERS ELLER MOTORERS OVERENSSTEMMELSE EFTER IBRUGTAGNING

1.   INDLEDNING

1.1   I dette bilag fastsættes bestemmelserne for kontrol og påvisning af motorers og køretøjers overensstemmelse efter ibrugtagning.

2.   PROCEDURE FOR OVERENSSTEMMELSESKONTROL EFTER IBRUGTAGNING

2.1.   Ibrugtagne køretøjers eller motorers overensstemmelse påvises ved at prøve køretøjerne på vej, idet de betjenes ved deres normale kørselsmønstre, kørselsforhold og nyttelast. Overensstemmelsesprøvningen efter ibrugtagning skal være repræsentativ for køretøjer, der køres på de rigtige ruter, med deres normale belastning og af køretøjets sædvanlige erhvervschauffør. Når køretøjet betjenes af en fører, som ikke er det pågældende køretøjs sædvanlige erhvervschauffør, skal den alternative fører være kvalificeret og uddannet til at betjene køretøjer i den klasse, der skal prøves.

2.2.   Hvis det vurderes, at de normale betingelser for et bestemt køretøj efter ibrugtagning er uforenelige med en korrekt gennemførelse af prøvningerne, kan fabrikanten eller den godkendende myndighed anmode om, at der anvendes alternative ruter og belastninger.

2.3.   Fabrikanten skal over for den godkendende myndighed påvise, at det valgte køretøj, de valgte kørselsmønstre, forhold og belastninger er repræsentative for motorfamilien. Kravene i punkt 4.1 og 4.5 anvendes til at bestemme, om kørselsmønstrene og belastningerne kan anvendes til overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning.

2.4.   På tidspunktet for den første typegodkendelse af en ny motorfamilie skal fabrikanten meddele tids- og prøveudtagningsplanen for overensstemmelsesprøvning.

2.5.   Køretøjer skal anses for at være uoverensstemmende, hvis de ikke har en kommunikationsgrænseflade, som muliggør indsamling af de nødvendige ECU-data, jf. punkt 9.4.2.1 og 9.4.2.2 i dette regulativ, eller hvis der er manglende data eller en ikke-standardiseret dataprotokol.

2.6.   Køretøjer, hvor indsamlingen af ECU-data indvirker på køretøjets emission eller ydelse, skal anses for at være uoverensstemmende.

3.   UDVÆLGELSE AF MOTORER ELLER KØRETØJER

3.1.   Efter udstedelse af typegodkendelse for en motorfamilie skal fabrikanten foretage prøvning efter ibrugtagning på denne motorfamilie senest 18 måneder efter første registrering af et køretøj monteret med en motor fra den pågældende motorfamilie. I forbindelse med etapevis typegodkendelse regnes første registrering for den første registrering af det færdigopbyggede køretøj.

Prøvningen gentages periodisk mindst hvert andet år for hver motorfamilie på køretøjer gennem deres levetid, jf. punkt 5.4 i dette regulativ.

På fabrikantens anmodning kan prøvningen indstilles fem år efter produktionens ophør.

3.1.1.   Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer tilrettelægges prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch består prøven, når 20 % af køretøjerne eller motorerne er defekte, er 0,90 (producentens risiko = 10 %), medens sandsynligheden for, at en batch godkendes med 60 % af køretøjerne eller motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

3.1.2.   For stikprøven bestemmes et statistisk resultat, der kvantificerer de kumulative antal uoverensstemmende prøvninger ved n-prøvningen.

3.1.3.   Bestået/ikke bestået afgørelsen af partiet skal ske i henhold til følgende krav:

| a) | hvis det statistiske resultat er mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 1, nås afgørelsen godkendt for partiet |
| --- | --- |

a)

hvis det statistiske resultat er mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 1, nås afgørelsen godkendt for partiet

| b) | er det statistiske resultat større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 1, nås afgørelsen forkastet for partiet |
| --- | --- |

b)

er det statistiske resultat større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 1, nås afgørelsen forkastet for partiet

| c) | ellers afprøves én yderligere motor i henhold til dette bilag, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. |
| --- | --- |

c)

ellers afprøves én yderligere motor i henhold til dette bilag, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

I tabel 1 beregnes godkendelsesgrænse og forkastelsesgrænse efter ISO 8422/1991.

Tabel 1

Godkendelses- og forkastelsesgrænse for stikprøveplanen

Mindste stikprøvestørrelse: 3

| Kumuleret antal motorer afprøvet
  (stikprøvestørrelse) | Godkendelsesgrænse | Forkastelsesgrænse |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 4 |
| 7 | 1 | 4 |
| 8 | 2 | 4 |
| 9 | 2 | 4 |
| 10 | 3 | 4 |

Kumuleret antal motorer afprøvet

(stikprøvestørrelse)

Godkendelsesgrænse

Forkastelsesgrænse

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

4

7

1

4

8

2

4

9

2

4

10

3

4

Den godkendende myndighed skal godkende de udvalgte motorer og køretøjskonfigurationer, før prøvningsprocedurerne iværksættes. Udvælgelsen skal foregå ved for den godkendende myndighed at fremlægge kriterierne for udvælgelse af de enkelte køretøjer.

3.2.   De udvalgte motorer og køretøjer skal være i brug og registreret på området (f.eks. Den Europæiske Union). Køretøjet skal have kørt mindst 25 000 km.

3.3.   Der skal for hvert prøvet køretøj foreligge dokumentation for, at køretøjet har været korrekt vedligeholdt, og for overholdt eftersyn i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger.

3.4.   Det kontrolleres, at OBD-systemet sikrer korrekt motorfunktion. Alle fejlindikationer i OBD-systemets hukommelse og driftsklarhedskoden registreres, og de nødvendige reparationer foretages.

Motorer med en klasse C-fejl behøver ikke nødvendigvis at blive repareret før prøvning. Diagnosefejlkoden (DTC) skal ikke nulstilles.

Motorer med en af de tællere, der kræves i bestemmelserne i bilag 11, og som ikke står på "0", må ikke prøves. Dette meddeles til den godkendende myndighed.

3.5.   Motoren eller køretøjet må ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. overbelastning, brug af forkert brændstof eller andet misbrug) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kunne indvirke på emissionen. Der tages hensyn til OBD-systemets fejlkoder og data om motorens driftstid, som er lagret i computeren.

3.6.   Alle komponenter i emissionsbegrænsningssystemet skal være i overensstemmelse med dem, som er oplyst i de relevante typegodkendelsesdokumenter.

3.7.   Fabrikanten kan efter aftale med den godkendende myndighed gennemføre overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning med færre motorer eller køretøjer end det i punkt 3,1 angivne antal, hvis den årlige produktion inden for en motorfamilie er på mindre end 500 enheder.

4.   PRØVNINGSBETINGELSER

4.1.   Køretøjets nyttelast

I forbindelse med overensstemmelsesprøvning kan nyttelasten reproduceres, og der kan anvendes en kunstig belastning.

I mangel på statistik til påvisning af, at nyttelasten er repræsentativ for køretøjet, sættes nyttelasten til 50-60 % af køretøjets maksimale nyttelast.

Den maksimale nyttelast er forskellen mellem køretøjets teknisk tilladte totalmasse og køretøjets masse i køreklar stand, jf. bilag 3 til Special Resolution No. 1 (TRANS/WP.29).

4.2.   De omgivende forhold

Prøvningen foretages under omgivende forhold, der opfylder følgende betingelser:

Et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa

En temperatur på 266 K (– -7°C) eller derover og mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes af følgende ligning ved det angivne atmosfæretryk:

Formula

hvor:

| | T er den omgivende lufts temperatur, K |
| --- | --- |

T er den omgivende lufts temperatur, K

| | pb er atmosfæretrykket i kPa. |
| --- | --- |

pb er atmosfæretrykket i kPa.

4.3.   Kølevæsketemperatur

Kølevæsketemperaturen skal være i overensstemmelse med punkt A.1.2.6.1 i tillæg 1 til dette bilag.

4.4.   Smøreolie, brændstof og reagens skal overholde de specifikationer, som fabrikanten har oplyst.

4.4.1.   Smøreolie

Der tages olieprøver.

4.4.2.   Brændstof

Prøvningsbrændstoffet skal være et kommercielt brændstof, som er omfattet af de relevante standarder eller et referencebrændstof som specificeret i bilag 5 til dette regulativ. Der tages brændstofprøver.

4.4.2.1.   Hvis fabrikanten i overensstemmelse med punkt 4 i bilag I til dette regulativ har erklæret, at køretøjet opfylder kravene i dette regulativ med hensyn til de kommercielle brændstoffer, der er oplyst i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 til bilag I til dette regulativ, skal der gennemføres prøvning med mindst ét af de oplyste kommercielle brændstoffer eller en blanding mellem de oplyste kommercielle brændstoffer og de kommercielle brændstoffer, der er omfattet af de relevante CEN-standarder.

4.4.3.   Reagens

Hvis der er tale om efterbehandlingssystemer for udstødningen, som bruger en reagens til at reducere emissionen, udtages en prøve af reagenset. Reagenset må ikke fryses.

4.5.   Krav til kørecyklus

De forskellige kørselstypers fordeling udtrykkes som en procentdel af varigheden af den samlede kørecyklus.

Cyklussen skal bestå af bykørsel efterfulgt af kørsel på landevej og motorvej i overensstemmelse med den fordeling, som er angivet i punkt 4.5.1 til 4.5.4. Såfremt en anden prøvningsrækkefølge er begrundet af praktiske hensyn, kan rækkefølgen af by-, landevejs- og motorvejskørsel ændres efter aftale med den godkendende myndighed.

For så vidt angår dette punkt skal "ca." forstås som målværdien ± 5 %.

Bykørsel er kendetegnet ved køretøjshastigheder på mellem 0 og 50 km/h. Landevejskørsel er kendetegnet ved køretøjshastigheder på mellem 50 og 75 km/h. Motorvejskørsel er kendetegnet ved køretøjshastigheder på over 75 km/h.

4.5.1.   For køretøjer i klasse M1 og N1 og skal cyklussen bestå af ca. 45 % bykørsel, 25 % landevejskørsel og 30 % motorvejskørsel.

4.5.2.   For køretøjer i klasse M2 M3 skal cyklussen bestå af ca. 45 % bykørsel, 25 % landevejskørsel og 30 % motorvejskørsel. Køretøjer i klasse M2 og M3 af kategori I, II eller A prøves ved ca. 70 % bykørsel og 30 % landevejskørsel.

4.5.3.   For køretøjer i klasse N2 skal cyklussen bestå af ca. 45 % bykørsel, 25 % landevejskørsel efterfulgt af 30 % motorvejskørsel.

4.5.4.   For køretøjer i klasse N3 skal cyklussen bestå af ca. 20 % bykørsel, 25 % landevejskørsel efterfulgt af 55 % motorvejskørsel.

4.5.5   Følgende fordeling af de karakteristiske kørecyklusværdier fra WHDC-databasen kan give yderligere vejledning for evaluering af kørecyklussen:

| a) | acceleration: 26,9 % af tiden |
| --- | --- |

a)

acceleration: 26,9 % af tiden

| b) | deceleration: 22,6 % af tiden |
| --- | --- |

b)

deceleration: 22,6 % af tiden

| c) | kørsel ved jævn hastighed: 38,1 % af tiden |
| --- | --- |

c)

kørsel ved jævn hastighed: 38,1 % af tiden

| d) | standsning (køretøjshastighed = 0): 12,4 % af tiden. |
| --- | --- |

d)

standsning (køretøjshastighed = 0): 12,4 % af tiden.

4.6.   Driftskrav

4.6.1.   Kørecyklussen vælges således, at prøvningen ikke afbrydes, og så der kontinuerligt udtages data, indtil prøvningens minimumsvarighed i punkt 4.6.5 nås.

4.6.2.   Udtagelse af emissions- og andre data påbegyndes, før motoren startes. Eventuelle emissioner ved koldstart kan fjernes fra emissionsevalueringen i overensstemmelse med punkt A.1.2.6 i tillæg 1 til dette bilag.

4.6.3.   Det er ikke tilladt at kombinere data fra forskellige kørecyklusser eller at ændre eller fjerne data fra kørecyklussen.

4.6.4.   Hvis motoren går i stå, må den genstartes, men dataudtagningen må ikke afbrydes.

4.6.5.   Prøvningens minimumsvarighed skal være lang nok til at fuldende fem gange det arbejde, der udføres under WHTC-cyklussen, eller frembringe fem gange CO2-referencemassen i kg/cyklus fra WHTC, afhængigt af hvad der er relevant.

4.6.6.   Den elektriske strøm til PEMS-systemet skal leveres af en ekstern strømforsyning og må ikke komme fra en kilde, som får sin energi enten direkte eller indirekte fra den motor, der skal prøves.

4.6.7.   Montering af PEMS-udstyret må ikke påvirke køretøjets emission og/eller ydelse.

4.6.8.   Det anbefales, at køretøjerne betjenes under almindelige trafikforhold i dagstimerne.

4.6.9.   Hvis den godkendende myndighed ikke er tilfreds med kontrolresultaterne af datakonsistensen, jf. punkt A.1.3.2 i tillæg 1 til dette bilag, kan den anse prøvningen for at være ugyldig.

4.6.10.   Der skal anvendes samme rute til prøvningerne af køretøjerne i den stikprøve, der er beskrevet i punkt 3.1.1 til 3.1.3.

5.   ECU-DATASTRØM

5.1.   Kontrol af tilgængeligheden og overensstemmelsen af de datastrømsoplysninger fra motorens elektroniske styreenhed (ECU), som kræves til prøvning efter ibrugtagning

5.1.1.   Datastrømsoplysningernes tilgængelighed, jf. kravene i punkt 9.4.2 i dette regulativ, skal påvises, før der foretages prøvning efter ibrugtagning.

5.1.1.1.   Hvis disse oplysninger ikke kan hentes af PEMS-systemet på korrekt vis, skal oplysningernes tilgængelighed påvises ved anvendelse af et eksternt OBD-scanningsværktøj som beskrevet i bilag 9B.

| 5.1.1.1.1. | Hvis der kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger gennem anvendelse af et scanningsværktøj, anses PEMS-systemet for at have svigtet, og prøvningen er ugyldig. |
| --- | --- |

5.1.1.1.1.

Hvis der kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger gennem anvendelse af et scanningsværktøj, anses PEMS-systemet for at have svigtet, og prøvningen er ugyldig.

| 5.1.1.1.2. | Hvis der ikke kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger fra to køretøjer med motorer fra samme motorfamilie med et korrekt fungerende scanningsværktøj, anses motoren for ikke-overensstemmende. |
| --- | --- |

5.1.1.1.2.

Hvis der ikke kan skaffes korrekt adgang til disse oplysninger fra to køretøjer med motorer fra samme motorfamilie med et korrekt fungerende scanningsværktøj, anses motoren for ikke-overensstemmende.

5.1.2.   Overensstemmelsen af det momentsignal, der beregnes af PEMS-udstyret ud fra de i punkt 9.4.2.1 i dette regulativ krævede ECU-datastrømsoplysninger, kontrolleres ved fuld belastning.

5.1.2.1.   Den metode, der anvendes til at kontrollere denne overensstemmelse, er beskrevet i tillæg 4 til dette bilag.

5.1.2.2.   ECU-momentsignalets overensstemmelse anses for at være tilstrækkelig, hvis det beregnede moment holder sig inden for tolerancerne for momentet ved fuld belastning, jf. punkt 9.4.2.5 i dette regulativ.

5.1.2.3.   Hvis det beregnede moment ikke holder sig inden for tolerancen for momentet ved fuld belastning, jf. punkt 9.4.2.5 i dette regulativ, anses motoren for ikke at have bestået prøven.

6.   EMISSIONSEVALUERING

6.1.   Prøvningen og beregningen af prøvningsresultater udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i tillæg 1 til dette bilag.

6.2.   Overensstemmelsesfaktorerne beregnes og fremlægges for både CO2-massemetoden og metoden baseret på udført arbejde. Afgørelsen om godkendelse/forkastelse træffes på baggrund af resultaterne fra den arbejdsbaserede metode.

6.3.   Den 90 %-kumulative percentil af overensstemmelsesfaktorerne for udstødningsemissionen fra hvert prøvet motorsystem, bestemt i overensstemmelse med måle- og beregningsprocedurerne i bilag 1 til dette bilag, må ikke overskride nogen af de i tabel 2 angivne værdier.

Tabel 2

Maksimalt tilladte overensstemmelsesfaktorer for emissionsprøvning efter ibrugtagning.

| Forurenende stof | Maks. tilladte overensstemmelses faktor |
| --- | --- |
| CO | 1,50 |
| THC | 1,50 |
| NMHC | 1,50 |
| CH4 | 1,50 |
| NOx | 1,50 |
| PM-masse | — |
| PM-antal | — |

Forurenende stof

Maks. tilladte overensstemmelses faktor

CO

1,50

THC

1,50

NMHC

1,50

CH4

1,50

NOx

1,50

PM-masse

—

PM-antal

—

7.   EVALUERING AF RESULTATERNE AF OVERENSSTEMMELSE EFTER IBRUGTAGNING

7.1.   På baggrund af den rapport om overensstemmelse efter ibrugtagning, der er henvist til i punkt 10, kan den godkendende myndighed enten:

| a) | beslutte, at prøvningen af en motortypefamilies overensstemmelse efter ibrugtagning er tilfredsstillende og ikke foretage sig yderligere |
| --- | --- |

a)

beslutte, at prøvningen af en motortypefamilies overensstemmelse efter ibrugtagning er tilfredsstillende og ikke foretage sig yderligere

| b) | beslutte, at de foreliggende data er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger og prøvningsdata fra fabrikanten |
| --- | --- |

b)

beslutte, at de foreliggende data er utilstrækkelige til, at der kan træffes nogen beslutning, og forlange yderligere oplysninger og prøvningsdata fra fabrikanten

| c) | beslutte, at en motorfamilies overensstemmelse efter ibrugtagning er utilfredsstillende og træffe de foranstaltninger, der er henvist til i punkt 9.3 i dette regulativ og i dette bilags punkt 9. |
| --- | --- |

c)

beslutte, at en motorfamilies overensstemmelse efter ibrugtagning er utilfredsstillende og træffe de foranstaltninger, der er henvist til i punkt 9.3 i dette regulativ og i dette bilags punkt 9.

8.   BEKRÆFTENDE PRØVNING AF KØRETØJ

8.1.   Bekræftende prøvning foretages for at bekræfte en motorfamilies funktionalitet efter ibrugtagning.

8.2.   Den godkendende myndighed kan udføre bekræftende prøvning.

8.3.   Bekræftende prøvning skal foretages som køretøjsprøvning, jf. punkt 2.2 og 2.2. Der udtages repræsentative køretøjer, der har været anvendt under normale driftsforhold, og disse prøves i overensstemmelse med procedurerne i dette bilag.

8.4.   Et prøvningsresultat kan betragtes som ikke-tilfredsstillende, når grænseværdien angivet i punkt 6 er overskredet betydeligt i prøvningen af to eller flere køretøjer, der repræsenterer samme motorfamilie, for en hvilket som helst forureningskomponent omfattet af reglerne.

9.   PLAN FOR KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER

9.1.   Fabrikanten skal, når han påtænker at træffe korrigerende foranstaltninger, indsende en rapport til den godkendende myndighed, hvor motorer eller køretøjer, som er genstand for de korrigerende foranstaltninger, er registreret eller brugt, og denne rapport skal indsendes, når han beslutter at gribe ind. Rapporten skal indeholde enkelthederne i de korrigerende foranstaltninger og en beskrivelse af de motorfamilier, der påtænkes omfattet af foranstaltningerne. Fabrikanten skal regelmæssigt rapportere til den godkendende myndighed efter påbegyndelsen af de korrigerende foranstaltninger.

9.2.   Fabrikanten skal fremlægge en kopi af al korrespondance i forbindelse med planen for korrigerende foranstaltninger, føre register over tilbagekaldelsen og regelmæssigt tilstille godkendelsesmyndigheden statusrapporter.

9.3.   Fabrikanten giver planen for korrigerende foranstaltninger et specifikt navn eller nummer.

9.4.   Fabrikanten skal forelægge en plan for korrigerende foranstaltninger, som skal omfatte de i punkt 9.4.1 til 9.4.11 omhandlede oplysninger.

9.4.1.   En beskrivelse af hver enkelt motorsystemstype, der er omfattet af planen for korrigerende foranstaltninger.

9.4.2.   En beskrivelse af de specifikke modifikationer, forandringer, reparationer, korrektioner, justeringer eller andre ændringer, der skal foretages for at bringe motorerne i overensstemmelse med forskrifterne, herunder et kort sammendrag af de data og tekniske undersøgelser, som underbygger fabrikantens beslutning om særlige foranstaltninger, der skal udbedre den manglende overensstemmelse.

9.4.3.   En beskrivelse af den metode, fabrikanten agter at anvende til at underrette køretøjsejerne eller ejerne af motorerne om de korrigerende foranstaltninger.

9.4.4.   Eventuelt en beskrivelse af korrekt vedligeholdelse eller brug, som fabrikanten stiller som betingelse for ret til udbedring under planen for korrigerende foranstaltninger, og fabrikantens begrundelse for at stille sådanne betingelser. Der kan ikke stilles betingelser med hensyn til vedligeholdelse eller brug, medmindre vedligeholdelse eller brug påviseligt har betydning for den manglende overensstemmelse og de korrigerende foranstaltninger.

9.4.5.   En beskrivelse af, hvilken procedure motor- eller køretøjsejerne skal følge for at få udbedret den manglende overensstemmelse. Beskrivelsen skal omfatte en dato, efter hvilken de korrigerende foranstaltninger kan træffes, hvor lang tid værkstedet skønsmæssigt skal bruge til afhjælpningen, og hvor den kan finde sted. Afhjælpningen skal ske på hensigtsmæssig måde inden for en rimelig tid efter indleveringen af køretøjet.

9.4.6.   En kopi af de oplysninger, der sendes til motor- eller køretøjsejerne.

9.4.7.   En kort beskrivelse af det system, som fabrikanten vil benytte til at sikre tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til gennemførelse af udbedringen. Det skal fremgå, hvornår der vil være tilstrækkelige forsyninger af komponenter eller systemer til, af kampagnen kan iværksættes.

9.4.8.   En kopi af alle instruktioner, der sendes til de personer, der skal foretage afhjælpningen.

9.4.9.   En beskrivelse af, hvilken virkning de foreslåede korrigerende foranstaltninger vil få for den enkelte af planen omfattede motor- eller køretøjstypes emissioner, brændstofforbrug, køreegenskaber og sikkerhed, indeholdende data, tekniske undersøgelser osv., som underbygger disse konklusioner.

9.4.10.   Øvrige oplysninger, rapporter eller data, som godkendelsesmyndigheden med rimelighed kan anse for nødvendige for en evaluering af planen for korrigerende foranstaltninger.

9.4.11.   Omfatter planen for korrigerende foranstaltninger tilbagekaldelse, skal godkendelsesmyndigheden have forelagt en beskrivelse af, hvordan udbedringen registreres. Hvis der anvendes en etiket, vedlægges et eksemplar af denne.

9.5.   Fabrikanten kan anmodes om at udføre rimeligt tilrettelagte og nødvendige prøvninger af komponenter og motorer med en foreslået ændring, reparation eller modifikation for at godtgøre, at ændringen, reparationen eller modifikationen har den tilsigtede virkning.

10.   INDBERETNINGSPROCEDURER

10.1.   Der skal indsendes en teknisk rapport til den godkendende myndighed for hver prøvet motorfamilie. Rapporten skal beskrive aktiviteterne i forbindelse med overensstemmelsesprøvning efter ibrugtagning og resultaterne heraf. Rapporten skal mindst indeholde følgende:

10.1.1.   Baggrund

10.1.1.1.   Fabrikantens navn og adresse

10.1.1.2.   Adresse(r) på samlefabrik(ker)

10.1.1.3.   Navn, adresse, telefon- og faxnummer samt e-mailadresse på fabrikantens repræsentant:

10.1.1.4.   Type og handelsbetegnelse(r) (eventuelt noteres forskellige udførelser)

10.1.1.5.   Motorfamilie

10.1.1.6.   Specifikation

10.1.1.7.   Medlemmer af motorfamilie

10.1.1.8.   Køretøjsidentifikationsnumrene (VIN) for de køretøjer, der er udstyret med en motor, der indgår i overensstemmelseskontrollen efter ibrugtagning.

10.1.1.9.   Typeidentifikationsmærke og placering, hvis markeret på køretøjet:

10.1.1.10.   Køretøjstype

10.1.1.11.   Motortype: Benzin/ethanol (E85), diesel/NG/LPG/ethanol (ED95) (det ikke relevante overstreges)

10.1.1.12.   Numre på typegodkendelser af disse motortyper inden for den ibrugtagne familie, herunder numre på alle eventuelle udvidelser og fejlretninger/tilbagekaldelser (større modifikationer).

10.1.1.13.   Nærmere oplysninger om udvidelser og fejlretninger/tilbagekaldelser vedrørende sådanne typegodkendelser for de motorer, som fabrikantens oplysninger omfatter.

10.1.1.14.   Den motorproduktionsperiode, som fabrikantens oplysninger omfatter (f.eks. "køretøjer eller motorer produceret i kalenderåret 2014").

10.1.2.   Udvælgelse af motorer/køretøjer

10.1.2.1.   Metode til lokalisering af køretøjer eller motorer

10.1.2.2.   Udvælgelseskriterier for køretøjer, motorer, ibrugtagne familier

10.1.2.3.   Geografiske områder, hvori fabrikanten har indsamlet køretøjer

10.1.3.   Apparatur

10.1.3.1.   PEMS-udstyr, mærke og type

10.1.3.2.   PEMS-kalibrering

10.1.3.3.   PEMS-strømforsyning

10.1.3.4.   Software og version heraf anvendt il beregning (f.eks. EMROAD 4.0)

10.1.4.   Prøvningsdata

10.1.4.1.   Prøvningsdato og -tidspunkt

10.1.4.2.   Prøvningssted, inkl. nærmere oplysninger om prøvningsrute

10.1.4.3.   Vejr/omgivende forhold (f.eks. temperatur, fugtighed, højde over havet)

10.1.4.4.   Afstande tilbagelagt pr. køretøj på prøvningsruten

10.1.4.5.   Specifikationer for prøvningsbrændstof

10.1.4.6.   Reagensspecifikationer (hvis relevant)

10.1.4.7.   Specifikationer for smøreolie

10.1.4.8.   Emissionsprøvningsresultater i henhold til tillæg 1 til dette bilag

10.1.5.   Motoroplysninger

10.1.5.1.   Type motorbrændstof (f.eks. diesel, ethanol ED95, NG, LPG, benzin, E85)

10.1.5.2.   Motorens forbrændingssystem (f.eks. kompressionstænding eller styret tænding)

10.1.5.3.   Typegodkendelsens nummer

10.1.5.4.   Motor ombygget

10.1.5.5.   Motorfabrikant

10.1.5.6.   Motormodel

10.1.5.7.   Motorens produktionsår og -måned

10.1.5.8.   Motorens identifikationsnummer

10.1.5.9.   Motorens slagvolumen [liter]

10.1.5.10.   Antal cylindre

10.1.5.11.   Maskinkraft: [kW @ rpm]

10.1.5.12.   Motorens maksimale drejningsmoment: [Nm @ rpm]

10.1.5.13.   Tomgangshastighed [rpm]

10.1.5.14.   Momentkurve ved fuld motorbelastning angivet af fabrikanten (ja/nej)

10.1.5.15.   Referencenummer for momentkurve ved fuld motorbelastning angivet af fabrikanten

10.1.5.16.   DeNOx system (f.eks. EGR, SCR)

10.1.5.17.   Katalysatorens fabrikat

10.1.5.18.   Partikelfiltertype

10.1.5.19.   Efterbehandling ændret med henblik på typegodkendelse? (ja/nej)

10.1.5.20.   Oplysninger vedrørende motorens ECU (softwarekalibreringsnummer)

10.1.6.   Oplysninger om køretøjet

10.1.6.1.   Køretøjets ejer

10.1.6.2.   Køretøjstype (f.eks.M3, N3) og anvendelse (f.eks. stiv eller leddelt lastvogn, bybus)

10.1.6.3.   Køretøjsfabrikant

10.1.6.4.   Databaser med køretøjernes identifikationsnumre.

10.1.6.5.   Køretøjets registreringsnummer og registreringsland

10.1.6.6.   Køretøjsmodel

10.1.6.7.   Motorens produktionsår og -måned

10.1.6.8.   Transmissionstype (f.eks. manuel, automatisk eller andet)

10.1.6.9.   Antal fremadgående gear

10.1.6.10.   Kilometerstand ved prøvningens begyndelse [km]

10.1.6.11.   Bruttovægt for køretøjet (Gross vehicle combination weight rating (GVW)) [kg]

10.1.6.12.   Dækstørrelse [ikke obligatorisk]

10.1.6.13.   Udstødningsrørets diameter [mm] [ikke obligatorisk]

10.1.6.14.   Antal aksler

10.1.6.15.   Brændstoftankens/-tankenes kapacitet [liter] [ikke obligatorisk]

10.1.6.16.   Antal brændstoftanke [ikke obligatorisk]

10.1.6.17.   Reagenstankens/-tankenes kapacitet [liter] [ikke obligatorisk]

10.1.6.18.   Antal brændstoftanke [ikke obligatorisk]

10.1.7.   Nærmere oplysninger om prøvningsrute

10.1.7.1.   Kilometerstand ved prøvningens begyndelse [km]

10.1.7.2.   Varighed [s]

10.1.7.3.   Gennemsnitlige omgivende forhold (som beregnet ud fra målte øjebliksdata)

10.1.7.4.   Oplysninger om følere for omgivende forhold (følernes type og placering)

10.1.7.5.   Oplysninger om køretøjets hastighed (f.eks. kumulativ hastighedsfordeling)

10.1.7.6.   Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved bykørsel, kørsel på landevej og kørsel på motorvej, jf. punkt 4.5

10.1.7.7.   Andel af kørecyklussens varighed, der er karakteriseret ved acceleration, deceleration, kørsel ved jævn hastighed og standsning, jf. punkt 4.5.5.

10.1.8.   Målte øjebliksdata

10.1.8.1.   THC-koncentration [ppm]

10.1.8.2.   CO-koncentration [ppm]

10.1.8.3.   NOx-koncentration [ppm]

10.1.8.4.   CO2-koncentration [ppm]

10.1.8.5.   CH4-koncentration [ppm], kun for naturgasdrevne motorer

10.1.8.6.   Udstødningsgasflow [kg/h]

10.1.8.7.   Udstødningens temperatur [°C]

10.1.8.8.   Den omgivende lufts temperatur [°C]

10.1.8.9.   Omgivende tryk [kPa]

10.1.8.10.   Omgivende fugtighed [g/kg] [ikke obligatorisk]

10.1.8.11.   Motorens drejningsmoment [Nm]

10.1.8.12.   Motorhastighed [rpm]

10.1.8.13.   Motorbrændstofflow [g/s]

10.1.8.14.   Motorens kølevæsketemperatur [°C]

10.1.8.15.   Køretøjets hastighed over grund [km/h] fra ECU og GPS

10.1.8.16.   Køretøjets geografiske bredde [grader] (tilstrækkelig nøjagtighed til at gøre det muligt af spore prøvningsruten)

10.1.8.17.   Køretøjets geografiske længde [grader]

10.1.9.   Beregnede øjebliksdata

10.1.9.1.   THC-masse [g/s]

10.1.9.2.   CO-masse [g/s]

10.1.9.3.   NOx-masse [g/s]

10.1.9.4.   CO2-masse [g/s]

10.1.9.5.   CH4-masse [g/s], kun for motorer med styret tænding

10.1.9.6.   Kumuleret THC-masse [g]

10.1.9.7.   Kumuleret CO-masse [g]

10.1.9.8.   Kumuleret NOx-masse [g]

10.1.9.9.   Kumuleret CO2-masse [g]

10.1.9.10.   CH4-koncentration [g], kun for naturgasdrevne motorer

10.1.9.11.   Beregnet motorbrændstofflow [g/s]

10.1.9.12.   Motoreffekt [kW]

10.1.9.13.   Motorens arbejde [kWh]

10.1.9.14.   Varighed af arbejdsvindue [s]

10.1.9.15.   Arbejdsvindue, gennemsnitlig motoreffekt [%]

10.1.9.16.   Arbejdsvindue, THC-overensstemmelsesfaktor [-]

10.1.9.17.   Arbejdsvindue, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

10.1.9.18.   Arbejdsvindue, NOx-overensstemmelsesfaktor [-]

10.1.9.19.   Arbejdsvindue, CH4-overensstemmelsesfaktor [-], kun for naturgasdrevne motorer

10.1.9.20.   CO2-masse vinduesvarighed [s]

10.1.9.21.   THC-overensstemmelsesfaktor [-] for CO2- massevindue

10.1.9.22.   CO-overensstemmelsesfaktor [-] for CO2-massevindue

10.1.9.23.   THC-overensstemmelsesfaktor [-] for NOx massevindue

10.1.9.24.   CO2-massevindue, CH4-overensstemmelsesfaktor [-], kun for naturgasdrevne motorer

10.1.10.   Gennemsnitsdata og integrerede data

10.1.10.1.   Gennemsnitlig THC-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

10.1.10.2.   Gennemsnitlig CO-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

10.1.10.3.   Gennemsnitlig NOx-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

10.1.10.4.   Gennemsnitlig CO2-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

10.1.10.5.   Gennemsnitlig CH4-koncentration [ppm], kun for naturgasdrevne motorer [ikke obligatorisk]

10.1.10.6.   Gennemsnitlig udstødningsgasflow [kg/h] [ikke obligatorisk]

10.1.10.7.   Gennemsnitlig udstødningstemperatur [°C] [ikke obligatorisk]

10.1.10.8.   THC-emissioner [g]

10.1.10.9.   CO-emissioner [g]

10.1.10.10.   NOX-emissioner [g]

10.1.10.   11CO2-emissioner [g]

10.1.10.12.   CH4-emissioner [g], kun for naturgasdrevne motorer

10.1.11.   Godkendelses-/forkastelsesresultater

10.1.11.1.   Minimum, maksimum og 90 %-kumulativ percentil for:

10.1.11.2.   Arbejdsvindue, THC-overensstemmelsesfaktor [-]

10.1.11.3.   Arbejdsvindue, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

10.1.11.4.   Arbejdsvindue, NOx-overensstemmelsesfaktor [-]

10.1.11.5.   Arbejdsvindue, CH4-overensstemmelsesfaktor [-], kun for naturgasdrevne motorer

10.1.11.6.   THC-overensstemmelsesfaktor [-] CO2-massevindue

10.1.11.7.   CO-overensstemmelsesfaktor [-] for CO2-massevindue

10.1.11.8.   THC-overensstemmelsesfaktor [-] for NOx massevindue

10.1.11.9.   CO2-massevindue, CH4-overensstemmelsesfaktor [-], kun for naturgasdrevne motorer

10.1.11.10.   Arbejdsvindue: Minimal og maksimal gennemsnitlig vindueskraft [%]

10.1.11.11.   Vindue for CO2-masse: Minimal og maksimal vinduesvarighed [s]

10.1.11.12.   Arbejdsvindue: Procent gyldige vinduer

10.1.11.13.   Vindue for CO2-masse: Procent gyldige vinduer

10.1.12.   Kontrolprøvning

10.1.12.1.   THC-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

10.1.12.2.   CO-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

10.1.12.3.   NOx-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

10.1.12.4.   CO2-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

10.1.12.5.   CH4-analysator nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning, kun for naturgasdrevne motorer

10.1.12.6.   Resultater fra kontrol af datakonsistens i henhold til punkt A.1.3.2 i tillæg 1 til dette bilag

| 10.1.12.6.1. | Resultaterne af den lineære regression, der er beskrevet i punkt A.1.3.2.1 i tillæg 1 til dette bilag, herunder regressionslinjens hældning (m), determinationskoefficienten (r2) og regressionslinjens skæring med y-aksen (b). |
| --- | --- |

10.1.12.6.1.

Resultaterne af den lineære regression, der er beskrevet i punkt A.1.3.2.1 i tillæg 1 til dette bilag, herunder regressionslinjens hældning (m), determinationskoefficienten (r2) og regressionslinjens skæring med y-aksen (b).

| 10.1.12.6.2. | Resultat af overensstemmelseskontrol af ECU-data i overensstemmelse med punkt A.13.2.2 i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

10.1.12.6.2.

Resultat af overensstemmelseskontrol af ECU-data i overensstemmelse med punkt A.13.2.2 i tillæg 1 til dette bilag.

| 10.1.12.6.3. | Resultat af overensstemmelseskontrol af specifikt brændstofforbrug ved bremsehestekraft i overensstemmelse med punkt 3A.1.2.3 i tillæg 1 til dette bilag, herunder det beregnede specifikke brændstofforbrug ved bremsehestekraft og forholdet mellem det beregnede specifikke brændstofforbrug ved bremsehestekraft ved PEMS-måling og det angivne specifikke brændstofforbrug ved bremsehestekraft ved WHTC-prøvning. |
| --- | --- |

10.1.12.6.3.

Resultat af overensstemmelseskontrol af specifikt brændstofforbrug ved bremsehestekraft i overensstemmelse med punkt 3A.1.2.3 i tillæg 1 til dette bilag, herunder det beregnede specifikke brændstofforbrug ved bremsehestekraft og forholdet mellem det beregnede specifikke brændstofforbrug ved bremsehestekraft ved PEMS-måling og det angivne specifikke brændstofforbrug ved bremsehestekraft ved WHTC-prøvning.

| 10.1.12.6.4. | Resultat af overensstemmelseskontrol af kilometerstanden i overensstemmelse med punkt A.1.3.2.4 i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

10.1.12.6.4.

Resultat af overensstemmelseskontrol af kilometerstanden i overensstemmelse med punkt A.1.3.2.4 i tillæg 1 til dette bilag.

| 10.1.12.6.5. | Resultat af overensstemmelseskontrol af omgivende tryk i overensstemmelse med punkt A.1.3.2.5 i tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

10.1.12.6.5.

Resultat af overensstemmelseskontrol af omgivende tryk i overensstemmelse med punkt A.1.3.2.5 i tillæg 1 til dette bilag.

10.1.13.   Fortegnelse over eventuelle yderligere bilag, hvor sådanne findes.

Tillæg 1

Prøvningsprocedure for emissionsprøvning af køretøjer ved hjælp af bærbare emissionsmålingssystemer

A.1.1.   Indledning

Dette tillæg beskriver metoden til bestemmelse af gasemissioner på grundlag af målinger i køretøj under kørsel ved hjælp af bærbare emissionsmålingssystemer (herefter benævnt PEMS). De gasemissioner fra motorens udstødning, der skal måles, omfatter følgende komponenter: Carbonmonoxid, samlede carbonhydrider og nitrogenoxider samt desuden methan for naturgasdrevne motorer.

For naturgasdrevne motorer med andre gasser end naturgas, kan fabrikanten, den tekniske tjeneste eller den godkendende myndighed vælge at måle de samlede carbonhydrider (THC) i stedet for at måle emissioner af andre carbonhydrider end methan. I så tilfælde er emissionsgrænsen for den samlede emission af carbonhydrider den samme som angivet i punkt 5.3 for massen af andre carbonhydrider end methan. Den gældende grænse ved beregningerne af overensstemmelsesfaktorerne i A.1.4.2.3 og A.1.4.3.2 skal i så fald være emissionsgrænsen for andre carbonhydrider end methan.

Desuden skal carbondioxid måles for at gøre det muligt at foretage de beregningsprocedurer, der er beskrevet i punkt A.1.3 og A.1.4.

A.1.2.   Prøvingsprocedure

A.1.2.1.   Generelle forskrifter

Prøvninger skal udføres med en PEMS, der omfatter:

| A.1.2.1.1. | gasanalysatorer til måling af koncentrationerne af regulerede forurenende gasser i udstødningsgassen |
| --- | --- |

A.1.2.1.1.

gasanalysatorer til måling af koncentrationerne af regulerede forurenende gasser i udstødningsgassen

| A.1.2.1.2. | en flowmåler til måling af udstødningsmassen baseret på "averaging Pitot" eller et ækvivalent princip |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.

en flowmåler til måling af udstødningsmassen baseret på "averaging Pitot" eller et ækvivalent princip

| A.1.2.1.3. | et globalt positioneringssystem ("GPS") |
| --- | --- |

A.1.2.1.3.

et globalt positioneringssystem ("GPS")

| A.1.2.1.4. | følere til måling af omgivende temperatur og tryk |
| --- | --- |

A.1.2.1.4.

følere til måling af omgivende temperatur og tryk

| A.1.2.1.5. | en forbindelse til køretøjets ECU. |
| --- | --- |

A.1.2.1.5.

en forbindelse til køretøjets ECU.

A.1.2.2.   Prøvningsparametre

De parametre, der er sammenfattet i tabel 1, skal måles og registreres:

Tabel 1

Prøvningsparametre

| Parameter | Enhed | Kilde |
| --- | --- | --- |
| THC-koncentration (1) | ppm | Analysator |
| CO-koncentration (1) | ppm | Analysator |
| NOx-koncentration (1) | ppm | Analysator |
| CO2-koncentration (1) | ppm | Analysator |
| CH4-koncentration (1), (2) | ppm | Analysator |
| Udstødningsgasstrøm | kg/h | Udstødningsflowmåler (EFM) |
| Udstødningstemperatur | °K | EFM |
| Omgivende temperatur (3) | °K | Føler |
| Omgivende tryk | kPa | Føler |
| Motorens drejningsmoment (4) | Nm | ECU eller føler |
| Motorhastighed | rpm | ECU eller føler |
| Motorbrændstofflow | g/s | ECU eller føler |
| Kølevæsketemperatur | °K | ECU eller føler |
| Temperatur af motorens indsugningsluft (3) | °K | Føler |
| Køretøjets hastighed over grund | km/h | ECU og GPS |
| Køretøjets geografiske bredde | grad | GPS |
| Køretøjets geografiske længde | grad | GPS |

Parameter

Enhed

Kilde

THC-koncentration (1)

ppm

Analysator

CO-koncentration (1)

ppm

Analysator

NOx-koncentration (1)

ppm

Analysator

CO2-koncentration (1)

ppm

Analysator

CH4-koncentration (1), (2)

ppm

Analysator

Udstødningsgasstrøm

kg/h

Udstødningsflowmåler (EFM)

Udstødningstemperatur

°K

EFM

Omgivende temperatur (3)

°K

Føler

Omgivende tryk

kPa

Føler

Motorens drejningsmoment (4)

Nm

ECU eller føler

Motorhastighed

rpm

ECU eller føler

Motorbrændstofflow

g/s

ECU eller føler

Kølevæsketemperatur

°K

ECU eller føler

Temperatur af motorens indsugningsluft (3)

°K

Føler

Køretøjets hastighed over grund

km/h

ECU og GPS

Køretøjets geografiske bredde

grad

GPS

Køretøjets geografiske længde

grad

GPS

A.1.2.3.   Forberedelse af køretøjet

Forberedelse af køretøjet skal omfatte følgende:

| a) | Kontrol af OBD-systemet: alle identificerede problemer skal, når de er løst, registreres og forelægges for den godkendende myndighed |
| --- | --- |

a)

Kontrol af OBD-systemet: alle identificerede problemer skal, når de er løst, registreres og forelægges for den godkendende myndighed

| b) | Udskiftning af olie, brændstof og eventuel reagens. |
| --- | --- |

b)

Udskiftning af olie, brændstof og eventuel reagens.

A.1.2.4.   Montering af måleapparaturet

A.1.2.4.1.   Hovedenheden

Når det er muligt, skal PEMS'en monteres på et sted, hvor den påvirkes mindst muligt af følgende:

| a) | ændringer i omgivende temperatur |
| --- | --- |

a)

ændringer i omgivende temperatur

| b) | ændringer i omgivende tryk |
| --- | --- |

b)

ændringer i omgivende tryk

| c) | elektromagnetisk stråling |
| --- | --- |

c)

elektromagnetisk stråling

| d) | Mekaniske stød og vibrationer |
| --- | --- |

d)

Mekaniske stød og vibrationer

| e) | carbonhydrider i omgivelserne — hvis der anvendes en FID-analysator, der bruger omgivende luft som brænderluft i FID'en. |
| --- | --- |

e)

carbonhydrider i omgivelserne — hvis der anvendes en FID-analysator, der bruger omgivende luft som brænderluft i FID'en.

Montering skal ske i overensstemmelse med anvisningerne fra PEMS-fabrikanten.

A.1.2.4.2.   Udstødningsflowmeter

Udstødningsflowmeteret skal fastgøres til køretøjets udstødningsrør. EFM-følerne bør placeres mellem to stykker lige rør, hvis længde bør være mindst to gange EFM diameteren (opstrøms og nedstrøms). Det anbefales, at EFM'en placeres efter køretøjets lyddæmper for at begrænse virkningen af udstødningsgassens pulsationer på målesignalerne.

A.1.2.4.3.   Globalt positioneringssystem

Antennen skal monteres så højt som muligt men uden risiko for interferens med eventuelle obstruktioner ved kørsel på vej.

A.1.2.4.4.   Tilslutning til køretøjets ECU

Der skal anvendes en datalogger til registrering af de motorparametre, der er opført i tabel 1. Denne datalogger kan gøre brug af køretøjets Control Area Network-bus (CAN-bus) for at få adgang til ECU-data, der udsendes på CAN i overensstemmelse med protokoller som f.eks. SAE J1939, J1708 eller ISO 15765-4.

A.1.2.4.5.   Prøvetagning af gasemissioner

Prøvetagningslinjen skal opvarmes i henhold til specifikationerne i punkt A.2.2.3 i tillæg 2 til dette bilag og isoleres behørigt ved tilslutningspunkterne (prøvetagningssonde og bagside af hovedenhed) for at undgå forekomsten af kolde punkter, der vil kunne medføre kontaminering af prøvetagningssystemet med kondenserede carbonhydrider.

Prøvetagningssonden skal monteres i udstødningsrøret i overensstemmelse med kravene i punkt 9.3.10 i bilag 4.

Hvis prøvetagningslinjens længde ændres, skal systemets transporttid kontrolleres og om nødvendigt korrigeres.

A.1.2.5.   Procedurer forud for prøvningen

A.1.2.5.1.   Start og stabilisering af PEMS-instrumenter

Hovedenhederne opvarmes og stabiliseres i henhold til instrumentfabrikantens specifikationer, indtil tryk, temperaturer og de forskellige flow har nået deres indstillede driftspunkter.

A.1.2.5.2.   Rengøring af prøvetagningssystemet

For at forhindre kontaminering gennemskylles PEMS-instrumenternes prøvetagningslinjer, indtil prøvetagningen begynder, i overensstemmelse med instrumentfabrikantens specifikationer.

A.1.2.5.3.   Kontrol og kalibrering af analysatorer

Nulstillings- og områdekalibrering og den lineære kontrol af analysatorerne skal foretages ved brug af kalibreringsgasser, der opfylder kravene i punkt 9.3.3 i bilag 4.

A.1.2.5.4.   Rengøring af EFM'en

EFM'en skal gennemskylles ved tryktransducerens tilslutninger i overensstemmelse med instrumentfabrikantens specifikationer. Denne procedure skal fjerne kondensation og dieselpartikler fra trykledninger og de dermed forbundne måleporte for flowrørstryk.

A.1.2.6.   Emissionsprøvens gennemførelse

A.1.2.6.1.   Prøvningens start

Prøvetagning af emissioner, måling af udstødningsparametre og registrering af motordata og omgivende data skal begynde, før motoren startes. Evalueringen af data skal påbegyndes efter at kølemiddeltemperaturen for første gang er nået op på 343K (70°C), eller efter at kølemiddeltemperaturen har stabiliseret sig inden for +/– 2K over en periode på 5 minutter, afhængig af hvilket af disse forhold, der først indtræder, dog senest 20 minutter efter motorstart.

A.1.2.6.2.   Prøvningsforløb

Prøvetagning af emissioner, måling af udstødningsgasparametre og registrering af motordata og omgivende data skal fortsætte under motorens normale drift under brug. Motoren kan standses eller startes, men prøvetagningen af emissioner skal fortsætte under hele prøvningen.

Periodisk kontrol af PEMS'ens gasanalysatorer skal foretages mindst hver anden time. De data, der registreres under sådan kontrol, skal markeres, og må ikke anvendes til emissionsberegninger.

A.1.2.6.3.   Afslutning af prøvningssekvensen

Ved afslutningen af prøvningen skal prøvetagningssystemerne have tilstrækkelig tid til, at deres responstider respekteres. Motoren kan slukkes før eller efter, at prøvetagningen er stoppet.

A.1.2.7.   Kontrol af målingerne

A.1.2.7.1.   Kontrol af analysatorerne

Nulstillings- og områdekalibrering og den lineære kontrol af analysatorerne som beskrevet i A.1.2.5.3 skal foretages ved brug af kalibreringsgasser, der opfylder kravene i punkt 9.3.3 i bilag 4.

A.1.2.7.2.   Nulpunktsforskydning

Ved nulpunktsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af mindst 30 sekunder. Forskydningen af nulpunktsresponsen skal være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde.

A.1.2.7.3.   Forskydning af relativ respons

Ved kalibreringsrespons forstås gennemsnitsrespons, herunder støj, på en kalibreringsgas inden for et tidsrum af mindst 30 sekunder. Forskydningen af nulpunktsresponsen skal være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde.

A.1.2.7.4.   Kontrol af forskydning

Dette finder kun anvendelse, hvis der under prøvningen ikke blev foretaget korrektion af nulpunktsforskydning.

Så hurtigt som praktisk muligt, dog senest 30 minutter efter prøvningens afslutning, skal de gasanalysatorområder, der er blevet anvendt, nulstilles og kalibreres for at kontrollere deres forskydning sammenlignet med resultaterne før prøvning.

Følgende bestemmelser finder anvendelse på analysatorforskydning:

| a) | hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 2 % som angivet i punkt A.1.2.7.2 og A.1.2.7.3, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt A.1.2.7.5 |
| --- | --- |

a)

hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 2 % som angivet i punkt A.1.2.7.2 og A.1.2.7.3, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt A.1.2.7.5

| b) | hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 2 % som angivet i punkt A.1.2.7.2 og A.1.2.7.3, skal prøvningsresultaterne kasseres eller de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt A.1.2.7.5. |
| --- | --- |

b)

hvis forskydningsforskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 2 % som angivet i punkt A.1.2.7.2 og A.1.2.7.3, skal prøvningsresultaterne kasseres eller de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt A.1.2.7.5.

A.1.2.7.5.   Forskydningskorrektion

Hvis forskydningskorrektion anvendes i overensstemmelse med punkt A.1.2.7.4, beregnes den korrigerede koncentrationsværdi, jf. punkt 8.6.1 i bilag 4.

Forskellen mellem de ukorrigerede og de korrigerede bremsespecifikke emissionsværdier skal befinde sig inden for ± 6 % af de ukorrigerede bremsespecifikke emissionsværdier. Hvis forskydningen er over 6 %, kasseres prøvningsresultaterne. Hvis der anvendes forskydningskorrektion, anvendes kun de forskydningskorrigerede emissionsresultater ved rapportering af emissionerne.

A.1.3.   Beregning af emissioner

Det endelige prøvningsresultat oprundes i én operation til det antal decimaler, der er angivet i den gældende emissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer i overensstemmelse med ASTM E 29-06b. Mellemværdier, der fører til det endelige bremsespecifikke emissionsresultat, må ikke afrundes.

A.1.3.1.   Tidsjustering af data

For at minimere den skævhed i beregningen af masseemissioner, der skyldes tidsforsinkelsen mellem de forskellige signaler, skal de data, der er relevante for emissionsberegningerne, tidsjusteres som beskrevet i punkt A.1.3.1.1 til A.1.3.1.4.

A.1.3.1.1.   Gasanalysatordata

Dataene fra gasanalysatorerne skal være i overensstemmelse med proceduren i punkt 9.3.5. i bilag 4.

A.1.3.1.2.   Gasanalysatordata og EFM-data

Dataene fra gasanalysatorerne skal tidsjusteres med dataene fra EFM ved anvendelse af metoden i punkt A.1.3.1.4.

A.1.3.1.3.   PEMS-data og motordata

Dataene fra PEMS (gasanalysatorer og EFM) skal tidsjusteres med dataene fra motorens ECU ved anvendelse af metoden i punkt A.1.3.1.4.

A.1.3.1.4.   Metode til forbedret tidsjustering af PEMS-dataene

Prøvningsdataene i tabel 1 er opdelt i 3 forskellige kategorier:

| 1. | Gasanalysatorer (THC og CH4, CO, hvis relevant) Prøvetagningssonden skal monteres i udstødningsrøret i overensstemmelse med kravene i punkt 9.3.10 i bilag 4, NOx-koncentrationer) |
| --- | --- |

1.

Gasanalysatorer (THC og CH4, CO, hvis relevant) Prøvetagningssonden skal monteres i udstødningsrøret i overensstemmelse med kravene i punkt 9.3.10 i bilag 4, NOx-koncentrationer)

| 2. | Udstødningsflowmåler (udstødningsmasseflow og udstødningstemperatur) |
| --- | --- |

2.

Udstødningsflowmåler (udstødningsmasseflow og udstødningstemperatur)

| 3. | Motor (drejningsmoment, hastighed, temperatur, brændstoftilførsel og køretøjets hastighed fra ECU). |
| --- | --- |

3.

Motor (drejningsmoment, hastighed, temperatur, brændstoftilførsel og køretøjets hastighed fra ECU).

Tidsjusteringen af hver kategori med de andre kategorier kontrolleres ved at finde den højeste korrelationskoefficient mellem to serier af parametre. Alle parametre i en kategori forskydes for at maksimere deres korrelationsfaktor. Følgende parametre anvendes til at beregne korrelationskoefficienterne:

For at foretage tidsjustering:

| a) | Kategori 1 og 2 (analysatordata og EFM-data) med kategori 3 (motordata): køretøjets hastighed fra GPS og fra ECU. |
| --- | --- |

a)

Kategori 1 og 2 (analysatordata og EFM-data) med kategori 3 (motordata): køretøjets hastighed fra GPS og fra ECU.

| b) | Kategori 1 til kategori 2: Prøvetagningssonden skal monteres i udstødningsrøret i overensstemmelse med kravene i punkt 9.3.10 i bilag 4, koncentration og udstødningsmassen |
| --- | --- |

b)

Kategori 1 til kategori 2: Prøvetagningssonden skal monteres i udstødningsrøret i overensstemmelse med kravene i punkt 9.3.10 i bilag 4, koncentration og udstødningsmassen

| c) | Kategori 2 til kategori 3: Prøvetagningssonden skal monteres i udstødningsrøret i overensstemmelse med kravene i punkt 9.3.10 i bilag 4, koncentration og motorbrændstofflowet. |
| --- | --- |

c)

Kategori 2 til kategori 3: Prøvetagningssonden skal monteres i udstødningsrøret i overensstemmelse med kravene i punkt 9.3.10 i bilag 4, koncentration og motorbrændstofflowet.

A.1.3.2.   Kontrol af datakonsistens

A.1.3.2.1.   Analysatordata og EFM-data

Dataenes konsistens (udstødningsmasseflow målt med EFM og gaskoncentrationer) kontrolleres ved anvendelse af en korrelation mellem det målte brændstofflow fra ECU og brændstofflowet beregnet ved anvendelse af formelen i punkt 8.4.1.6 i bilag 4. Der foretages en lineær regression for de målte og de beregnede brændstoftilførselsværdier. Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:

Formula

hvor:

| y | er det beregnede brændstofflow [g/s] |
| --- | --- |
| m | er regressionslinjens hældning |
| x | er det beregnede brændstofflow [g/s] |
| b | er regressionslinjens skæring med y-aksen |

y

er det beregnede brændstofflow [g/s]

m

er regressionslinjens hældning

x

er det beregnede brændstofflow [g/s]

b

er regressionslinjens skæring med y-aksen

Hældningen (m) og determinationskoefficienten (r2) beregnes for hver regressionslinje. Det anbefales, at denne analyse udføres inden for området fra 15 % af den maksimale værdi til den maksimale værdi og med en frekvens større eller lig med 1 Hz. For at en prøvning kan anses for gyldig, skal følgende to kriterier være opfyldt:

Tabel 2

Tolerancer

| Regressionslinjens hældning, m | 0,9 til 1,1 - anbefalet |
| --- | --- |
| Determinationskoefficient r2 | min. 0,90 - obligatorisk |

Regressionslinjens hældning, m

0,9 til 1,1 - anbefalet

Determinationskoefficient r2

min. 0,90 - obligatorisk

A.1.3.2.2.   ECU-drejningsmomentdata

Konsistensen af ECU-drejningsmomentdata kontrolleres ved at sammenligne de maksimale ECU-drejningsmomentværdier ved forskellige motorhastigheder med de tilsvarende værdier i den officielle momentkurve ved fuld motorbelastning i henhold til punkt 5 i dette bilag.

A.1.3.2.3.   Bremsespecifik brændstofforbrug

Det bremsespecifikke brændstofforbrug (BSFC) kontrolleres ved anvendelse af:

| a) | brændstofforbruget beregnet ud fra emissionsdata (data for gasanalysatorkoncentrationer og udstødningsmasseflow) i henhold til formelen i punkt 8.4.1.6 i bilag 4 |
| --- | --- |

a)

brændstofforbruget beregnet ud fra emissionsdata (data for gasanalysatorkoncentrationer og udstødningsmasseflow) i henhold til formelen i punkt 8.4.1.6 i bilag 4

| b) | arbejde beregnet ud fra data fra ECU'en (motorens moment og motorhastighed). |
| --- | --- |

b)

arbejde beregnet ud fra data fra ECU'en (motorens moment og motorhastighed).

A.1.3.2.4.   Kilometermåler

Den afstand, der angives af køretøjets kilometertæller kontrolleres i forhold til GPS-dataene.

A.1.3.2.5.   Omgivende tryk

Data for omgivende tryk kontrolleres i forhold til den højde over havets overflade, der angives af GPS-dataene.

A.1.3.3.   Korrektion for tør/våd gas

Hvis koncentrationen måles på tør basis, omregnes den målte koncentration til våd basis ved hjælp af formlen in punkt 8.1 i bilag 4.

A.1.3.4.   NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur

De NOx-koncentrationer, der måles af PEMS, skal ikke korrigeres for omgivende lufttemperatur og fugtighed.

A.1.3.5.   Beregning af øjeblikkelige gasemissioner

Masseemissioner bestemmes som beskrevet i punkt 8.4.2.3 i bilag 4.

A.1.4.   Bestemmelse af emissioner og overensstemmelsesfaktorer

A.1.4.1.   Princippet med gennemsnitsberegningsvinduer (averaging windows)

Emissionerne integreres ved hjælp af en metode med et glidende gennemsnitsberegningsvindue baseret på CO2-referencemassen eller referencearbejdet. Beregningsprincippet er som følger: Masseemissionerne beregnes ikke for det komplette datasæt men for subsæt af komplette datasæt, idet længden af disse subsæt bestemmes, så de passer til motorens CO2-masse eller arbejde målt over den transiente referencelaboratoriecyklus. Beregninger af glidende gennemsnit foretages med tidstrin Δt svarende til dataindsamlingsperioden. Disse subsæt, der bruges til at beregne gennemsnit for emissionsdata, benævnes "gennemsnitsberegningsvinduer" i de efterfølgende punkter.

En sektion af ugyldiggjorte data må ikke tages i betragtning ved beregning af arbejde eller CO2-masse og gennemsnitsberegningsvinduets emissioner.

Følgende data betragtes som ugyldiggjorte data:

| a) | Den periodiske kontrol af instrumenterne og/eller kontrol efter nulpunktsforskydning |
| --- | --- |

a)

Den periodiske kontrol af instrumenterne og/eller kontrol efter nulpunktsforskydning

| b) | Data uden for de betingelser, der er anført i punkt 4.2 og 4.3 i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

Data uden for de betingelser, der er anført i punkt 4.2 og 4.3 i dette bilag.

Masseemissioner (mg/vindue) bestemmes som beskrevet i punkt 8.4.2.3 i bilag 4.

Figur 1.

Køretøjets hastighed versus tid og gennemsnitsberegnede køretøjsemissioner, startende fra det første gennemsnitsberegningsvindue, versus tid

A.1.4.2.   Metode baseret på udført arbejde

Figur 2.

Metode baseret på udført arbejde

Varigheden (t
  2,i
  – t
  1,i
  ) af ith gennemsnitsberegnende vindue bestemmes ved:

Formula

hvor:

| W(tj,i) | er motorens arbejde målt mellem start og tiden tj,i, kWh; |
| --- | --- |
| Wref | er motorens arbejde i WHTC, kWh; |
| t2,i vælges således at: | t2,i vælges således at: |

W(tj,i)

er motorens arbejde målt mellem start og tiden tj,i, kWh;

Wref

er motorens arbejde i WHTC, kWh;

t2,i vælges således at:

t2,i vælges således at:

Hvor Δter dataindsamlingsperioden, svarende til 1 sekund eller mindre.

A.1.4.2.1.   Beregning af specifikke emissioner

De specifikke emissioner egas (mg/kWh) beregnes for alle vinduer og hvert forurenende stof som følger:

Formula

hvor:

| m | er masseemissionen af komponenten, mg/window |
| --- | --- |
| | er motorens arbejde under den ith gennemsnitsberegnende vindue, kWh |

m

er masseemissionen af komponenten, mg/window

Formula

er motorens arbejde under den ith gennemsnitsberegnende vindue, kWh

A.1.4.2.2.   Procent gyldige vinduer

Gyldige vinduer er de vinduer, hvis gennemsnitseffekt overskrider effektgrænsen på 20 % af den maksimale motoreffekt. Procentandelen af gyldige vinduer skal være lig med eller større end 50 %.

| A.1.4.2.2.1. | Hvis procentandelen af gyldige vinduer er under 50 %, skal dataevalueringen gentages med lavere effekttærskler. Effekttærsklen skal reduceres med trin på 1 %, indtil procentandelen af gyldige vinduer er lig med eller større end 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Hvis procentandelen af gyldige vinduer er under 50 %, skal dataevalueringen gentages med lavere effekttærskler. Effekttærsklen skal reduceres med trin på 1 %, indtil procentandelen af gyldige vinduer er lig med eller større end 50 %.

| A.1.4.2.2.2. | Den nederste tærskel må under ingen omstændigheder være under 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Den nederste tærskel må under ingen omstændigheder være under 15 %.

| A.1.4.2.2.3. | Prøvningen er ugyldig, hvis procentandelen af gyldige vinduer er mindre end 50 % af effekttærskelen på 15 %. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Prøvningen er ugyldig, hvis procentandelen af gyldige vinduer er mindre end 50 % af effekttærskelen på 15 %.

A.1.4.2.3.   Beregning af overensstemmelsesfaktorer

Overensstemmelsesfaktorer beregnes for hvert gyldigt vindue og for hvert forurenende stof på følgende måde:

Formula

hvor:

| e | er den bremsespecifikke emission af komponenten, mg/kWh |
| --- | --- |
| L | er den grænse, der finder anvendelse, mg/kWh. |

e

er den bremsespecifikke emission af komponenten, mg/kWh

L

er den grænse, der finder anvendelse, mg/kWh.

A.1.4.3.   CO2-massemetoden

Figur 3.

CO2-massemetoden

Varigheden (t
  2,i
  – t
  1,i
  ) af ith gennemsnitsberegnende vindue bestemmes ved:

Formula

hvor:

| mCO2(tj,i) | er CO2-massen målt mellem prøvningsstart og tiden t
  j,i, kg; |
| --- | --- |
| mCO2,ref | er massen bestem for WHTC, kg |
| t2,i | vælges således at: |

mCO2(tj,i)

er CO2-massen målt mellem prøvningsstart og tiden t
  j,i, kg;

mCO2,ref

er massen bestem for WHTC, kg

t2,i

vælges således at:

Hvor Δt er dataindsamlingsperioden, svarende til 1 sekund eller mindre.

CO2-masserne beregnes i vinduerne ved at integrere de øjeblikkelige emissioner beregnet i overensstemmelse med kravene i punkt A.1.3.5.

A.1.4.3.1.   Procent gyldige vinduer

Gyldige vinduer er vinduer, hvis varighed ikke overskrider den maksimale varighed beregnet ud fra:

Formula

hvor:

| D
  max | er den maksimale vinduesvarighed, s |
| --- | --- |
| P
  max | er den maksimale motoreffekt, kW. |

D
  max

er den maksimale vinduesvarighed, s

P
  max

er den maksimale motoreffekt, kW.

| A.1.4.3.1.1. | Hvis procentdelen af gyldige vinduer er under 50 %, skal dataevalueringen gentages med vinduer af længere varighed. Dette opnås ved at mindske værdien på 0,2 i formlen i punkt A1.4.3.1 med 0,01 indtil procentdelen af gyldige vinduer er større end eller lig med 50 %. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.1.

Hvis procentdelen af gyldige vinduer er under 50 %, skal dataevalueringen gentages med vinduer af længere varighed. Dette opnås ved at mindske værdien på 0,2 i formlen i punkt A1.4.3.1 med 0,01 indtil procentdelen af gyldige vinduer er større end eller lig med 50 %.

| A.1.4.3.1.2. | Under alle omstændigheder må den mindskede værdi i ovenstående formel ikke være lavere end 0,15. |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.2.

Under alle omstændigheder må den mindskede værdi i ovenstående formel ikke være lavere end 0,15.

| A.1.4.3.1.3. | Testen er ugyldig, hvis procentdelen af gyldige vinduer er mindre end 50 % ved en maksimal vinduesvarighed beregnet i overensstemmelse med punkt A.1.4.3.1., A.1.4.3.1.1. og A.1.4.3.1.2 |
| --- | --- |

A.1.4.3.1.3.

Testen er ugyldig, hvis procentdelen af gyldige vinduer er mindre end 50 % ved en maksimal vinduesvarighed beregnet i overensstemmelse med punkt A.1.4.3.1., A.1.4.3.1.1. og A.1.4.3.1.2

A.1.4.3.2.   Beregning af overensstemmelsesfaktorer

Overensstemmelsesfaktorer beregnes for hvert vindue og for hvert forurenende stof på følgende måde:

Formula

med Formula (koefficient i brug) og

Formula (certificeringskoefficient)

hvor:

| m | er masseemissionen af komponenten, mg/window |
| --- | --- |
| | er -massen i ith gennemsnitsberegnende vindue, kg |
| m CO2,ref | er motormassen bestemt for WHTC, kg |
| mL | er masseemission af komponenten svarende til den gældende grænse for WHTC'en, mg. |

m

er masseemissionen af komponenten, mg/window

Formula

er -massen i ith gennemsnitsberegnende vindue, kg

m CO2,ref

er motormassen bestemt for WHTC, kg

mL

er masseemission af komponenten svarende til den gældende grænse for WHTC'en, mg.

---

(1)  Målt eller korrigeret til våd basis.

(2)  Kun for naturgasdrevne motorer.

(3)  Anvend føler for omgivende temperatur eller en føler for indsugningsluftens temperatur.

(4)  Den registrerede værdi skal enten være a) nettodrejningsmoment eller b) netto drejningsmoment beregnet ud fra motorens faktiske procentmæssige drejningsmoment, friktionsmomentet og referencemomentet i henhold til SAE J1939-71 standard.

Tillæg 2

Bærbart emissionsmålingsudstyr

A.2.1.   Baggrund

Gasemissioner måles i henhold til den procedure, der er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. Nærværende tillæg beskriver de egenskaber, der kræves af det bærbare målingsudstyr, der anvendes til udførelse af sådanne prøvninger.

A.2.2.   Måleudstyr

A.2.2.1.   Generelle specifikationer for gasanalysatorer

PEMS-gasanalysatorernes specifikationer skal opfylde kravene i punkt 9.3.1 i bilag 4.

A.2.2.2.   Gasanalysatorteknologi

Gasserne analyseres ved hjælp af de teknologier, der er specificeret i punkt 9.3.2.of bilag 4.

Analysatoren til nitrogenoxider kan også være af NDUV-typen (Non-Dispersive Ultra Violet).

A.2.2.3.   Prøvetagning af gasemissioner

Prøvetagningssonderne skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt A.2.1.2. i tillæg 2 til bilag 4. Prøvetagningslinjen opvarmes til 190 °C (+/– 10 °C).

A.2.2.4.   Andre instrumenter

Måleinstrumenterne skal opfylde kravene i tabel 7 i bilag 4 og punkt 9.3.1 i bilag 4.

A.2.3.   Hjælpeudstyr

A.2.3.1.   Tilslutning af udstødningsflowmeter (EFM) til udstødningsrør

Monteringen af EFM’en må ikke øge modtrykket med mere end den værdi, der anbefales af motorfabrikanten, eller øge udstødningsrørets længde med mere end 1,2 m. For så vidt angår komponenterne i PEMS-udstyret, skal monteringen af EFM’en være i overensstemmelse med de lokalt gældende bestemmelser for trafiksikkerhed og forsikring.

A.2.3.2.   Placering og montering af PEMS

PEMS-udstyret skal monteres som specificeret i punkt A.1.2.4 i tillæg 1.

A.2.3.3.   Elektrisk strøm

PEMS-udstyret skal tilføres strøm ved hjælp af den metode, der er beskrevet i punkt 4.6.6 i dette bilag.

Tillæg 3

Kalibrering af bærbart emissionsmålingsudstyr

A.3.1.   Udstyr, kalibrering og kontrol

A.3.1.1.   Kalibreringsgasser

PEMS-gasanalysatorerne skal kalibreres ved hjælp af gasser, der opfylder kravene i punkt 9.3.3 i bilag 4.

A.3.1.2.   Tæthedsprøvning

PEMS-tæthedsprøvningerne udføres efter forskrifterne i punkt 9.3.4. i bilag 4.

A.3.1.3.   Kontrol af analysesystemets responstid

Kontrol af PEMS-analysesystemets responstid skal udføres i overensstemmelse med kravene i punkt 9.3.5 i bilag 4.

Tillæg 4

Metode til kontrol af ECU-momentssignalets overensstemmelse

A.4.1.   Indledning

Dette tillæg beskriver på en ikke-detaljeret måde den metode, der anvendes til kontrol af ECU-momentsignalets overensstemmelse under ISC-PEMS-prøvningen.

Den detaljerede metode overlades til motorfabrikanten med forbehold af den godkendende myndigheds godkendelse.

A.4.2.   Metoden "maksimalt drejningsmoment"

| A.4.2.1. | Metoden "maksimalt drejningsmoment" består i at påvise, at et punkt på referencekurven for maksimalt drejningsmoment som en funktion af motorhastigheden er blevet opnået under prøvningen af køretøjet. |
| --- | --- |

A.4.2.1.

Metoden "maksimalt drejningsmoment" består i at påvise, at et punkt på referencekurven for maksimalt drejningsmoment som en funktion af motorhastigheden er blevet opnået under prøvningen af køretøjet.

| A.4.2.2. | Hvis et punkt på referencekurven for maksimalt drejningsmoment som en funktion af motorhastigheden ikke er blevet opnået under ISC PEMS-emissionsprøvningen, er fabrikanten berettiget til at ændre køretøjets last og/eller prøvningsruten i nødvendigt omfang for at udføre denne påvisning, når ISC PEMS-emissionsprøvningen er gennemført. |
| --- | --- |

A.4.2.2.

Hvis et punkt på referencekurven for maksimalt drejningsmoment som en funktion af motorhastigheden ikke er blevet opnået under ISC PEMS-emissionsprøvningen, er fabrikanten berettiget til at ændre køretøjets last og/eller prøvningsruten i nødvendigt omfang for at udføre denne påvisning, når ISC PEMS-emissionsprøvningen er gennemført.

---

BILAG 9A

EGENDIAGNOSESYSTEMER (OBD)

1.   INDLEDNING

1.1.   I dette bilag fastsættes funktionelle aspekter ved OBD-systemer til emissionsbegrænsning fra motorsystemer omfattet af nærværende regulativ.

2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

2.1.   De generelle krav, herunder de specifikke krav for elektroniske systemers sikkerhed, er de krav, der er beskrevet i punkt 4 i bilag 9B, samt de krav, der er beskrevet i punkt 2 i dette bilag.

2.2.   Reserveret

2.3.   Yderligere bestemmelser vedrørende overvågningskrav.

2.3.1.   Fejlfungerende brændstofinjektorer

| 2.3.1.1. | Fabrikanten skal fremsende den godkendende myndighed en analyse af de langsigtede virkninger for emissionsbegrænsningssystemet ved fejlfungerede brændstofinjektorer (f.eks. tilstoppede eller snavsede injektorer), også selv om OTL-værdierne ikke overskrides som følge af sådanne fejlfunktioner. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Fabrikanten skal fremsende den godkendende myndighed en analyse af de langsigtede virkninger for emissionsbegrænsningssystemet ved fejlfungerede brændstofinjektorer (f.eks. tilstoppede eller snavsede injektorer), også selv om OTL-værdierne ikke overskrides som følge af sådanne fejlfunktioner.

| 2.3.1.2. | Efter den periode, der er omhandlet i punkt 4.10.7, skal fabrikanten tilsende den godkendende myndighed en plan over de overvågningsteknikker, som han agter at anvende ud over dem, som er påkrævet i henhold til tillæg 3 til bilag 9B for at diagnosticere de virkninger, der er omhandlet i punkt 2.3.1.1. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

Efter den periode, der er omhandlet i punkt 4.10.7, skal fabrikanten tilsende den godkendende myndighed en plan over de overvågningsteknikker, som han agter at anvende ud over dem, som er påkrævet i henhold til tillæg 3 til bilag 9B for at diagnosticere de virkninger, der er omhandlet i punkt 2.3.1.1.

| 2.3.1.2.1. | Efter myndighedens godkendelse af denne plan skal fabrikanten implementere disse teknikker i OBD-systemet. |
| --- | --- |

2.3.1.2.1.

Efter myndighedens godkendelse af denne plan skal fabrikanten implementere disse teknikker i OBD-systemet.

2.3.2.   Overvågningskrav til anordninger til efterbehandling af partikler

| 2.3.2.1 | Funktionen af anordningen til efterbehandling af partikler, herunder filtreringsprocesser og kontinuerlige regenerationsprocesser skal overvåges i forhold til OBD-grænseværdierne i tabel 1. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Funktionen af anordningen til efterbehandling af partikler, herunder filtreringsprocesser og kontinuerlige regenerationsprocesser skal overvåges i forhold til OBD-grænseværdierne i tabel 1.

| 2.3.2.2. | Hvis der er tale om et wall flow-dieselpartikelfilter (DPF), kan fabrikanten vælge at anvende de krav til funktionsovervågning, der er beskrevet i tillæg 8 til bilag 9B, i stedet for kravene i punkt 2.3.2.1, hvis han med teknisk dokumentation kan påvise, at der i tilfælde af forringelse er en positiv korrelation mellem tab af filtreringseffektivitet og tab af trykfald ("delta tryk") i DPF under de driftsbetingelser for motoren, der er specificeret i den prøvning, der er beskrevet i tillæg 8 til bilag 9B. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

Hvis der er tale om et wall flow-dieselpartikelfilter (DPF), kan fabrikanten vælge at anvende de krav til funktionsovervågning, der er beskrevet i tillæg 8 til bilag 9B, i stedet for kravene i punkt 2.3.2.1, hvis han med teknisk dokumentation kan påvise, at der i tilfælde af forringelse er en positiv korrelation mellem tab af filtreringseffektivitet og tab af trykfald ("delta tryk") i DPF under de driftsbetingelser for motoren, der er specificeret i den prøvning, der er beskrevet i tillæg 8 til bilag 9B.

2.4.   Alternativ godkendelse

2.4.1.   Reserveret (1)

2.4.2.   Som et alternativ til kravene i punkt 4 i bilag 9B og de krav, der er beskrevet i dette bilag, kan motorfabrikanter, hvis årlige produktion på verdensplan af motorer inden for en motortype, der er underlagt nærværende regulativ, er på under 500 motorer om året, opnå typegodkendelse på grundlag af kravene i dette regulativ, når motorsystemernes emissionsbegrænsningskomponenter mindst overvåges for gennemgang i strømkredsene og føler-outputtenes rationalitet og sandsynlighedsoverensstemmelse, og når efterbehandlingssystemet mindst overvåges for funktionelt svigt. Motorfabrikanter, hvis årsproduktion på verdensplan af motorer inden for en motortype, der er underlagt dette regulativ, er på under 50 motorer om året, kan opnå typegodkendelse på grundlag af kravene i nærværende regulativ, når motorsystemets emissionsbegrænsningskomponenter mindst overvåges for gennemgang i strømkredsene og for føler-outputtenes rationalitet og sandsynlighedsoverensstemmelse ("komponentovervågning").

En fabrikant må ikke gives tilladelse til at anvende de alternative bestemmelser i dette punkt for mere end 500 motorer om året.

2.4.3.   Den godkendende myndighed skal underrette de øvrige kontraherende parter om de nærmere omstændigheder i forbindelse med hver enkelt typegodkendelse, der meddeles i henhold til [punkt 2.4.1. og] punkt 2.4.2.

2.5.   Produktionens overensstemmelse

OBD-systemet er underlagt de krav for produktionens overensstemmelse, der er specificeret i punkt 8.4 i dette regulativ.

Hvis den godkendende myndighed beslutter, at kontrol af produktionens overensstemmelse for OBD-systemet er påkrævet, skal denne kontrol udføres i overensstemmelse med punkt 8.4 i dette regulativ.

3.   YDELSESKRAV

3.1.   Funktionskravene er de krav, der er fastsat i punkt 5 i bilag 9B.

3.2.   OBD-grænseværdier

3.2.1.   De OBD-grænseværdier (herefter benævnt OTL (OBD threshold Limits)), der finder anvendelse på OBD-systemet er de grænseværdier, der er angivet i rækkerne "generelle forskrifter" i tabel 1 for motorer med kompressionstænding, og i tabel 2 for gasdrevne motorer og motorer med styret tænding monteret i køretøjer tilhørende klasse M3, til N2 med en maksimal tilladt totalmasse på over 7,5 tons, og for køretøjer i klasse N3.

3.2.2.   Indtil udløbet af den indfasningsperiode, der er omhandlet i punkt 4.10.7 i dette regulativ, er det OBD-grænseværdierne i rækkerne "indfasningsperiode" i tabel 1, der finder anvendelse på motorer med kompressionstænding, og OBD-grænseværdierne i tabel 2, der finder anvendelse på gasdrevne motorer og motorer med styret tænding monteret på køretøjer tilhørende klasse M3, til N2-køretøjer med en tilladt totalmasse på over 7,5 tons og på køretøjer i klasse N3.

Tabel 1

OTL (motorer med kompressionstænding)

| | Grænseværdi i mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | PM masse |
| Indfasningsperiode | 1 500 | 25 |
| Almindelige forskrifter | 1 200 | 25 |

Grænseværdi i mg/kWh

NOx

PM masse

Indfasningsperiode

1 500

25

Almindelige forskrifter

1 200

25

Tabel 2

OTL-værdier (alle gasdrevne motorer og motorer med styret tænding monteret i køretøjer tilhørende klasse M3- til N2-køretøjer med en tilladt totalmasse på over 7,5 tons og i køretøjer i klasse N3).

| | Grænseværdi i mg/kWh |
| --- | --- |
| | NOx | CO
   (2)) |
| Indfasningsperiode | 1 500 | |
| Almindelige forskrifter | 1 200 | |

Grænseværdi i mg/kWh

NOx

CO
   (2))

Indfasningsperiode

1 500

Almindelige forskrifter

1 200

4.   PÅVISNINGSKRAV

4.1.   Påvisningskravene og prøvningsprocedurerne skal være som fastsat i punkt 6 og 7 i bilag 9B.

5.   DOKUMENTATIONSKRAV

5.1.   Funktionskravene er de krav, der er fastsat i punkt 8 i bilag 9B.

6.   KRAV TIL YDEEVNE UNDER BRUG

Kravene i dette punkt finder anvendelse på overvågningsenheder i OBD-systemer i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 9C.

6.1.   Tekniske krav

6.1.1.   De tekniske krav for vurdering af OBD-systemers funktionsdygtighed under brug, herunder krav vedrørende kommunikationsprotokoller, tællere, nævnere og deres størrelsesspring skal være de krav, der er omhandlet i bilag 9C.

6.1.2.   Navnlig skal funktionsraten under brug (IUPRm) for en bestemt overvågningsenhed m i OBD-systemet beregnes efter følgende formel:

Formula

Hvor

| | "tællerm" betyder tælleren for en bestemt overvågningsenhed m og er en tælleanordning, der angiver antallet af gange, hvor et køretøj er kørt således, at alle overvågningsbetingelser, som er nødvendige for, at denne specifikke overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl, har været til stede
  og |
| --- | --- |

"tællerm" betyder tælleren for en bestemt overvågningsenhed m og er en tælleanordning, der angiver antallet af gange, hvor et køretøj er kørt således, at alle overvågningsbetingelser, som er nødvendige for, at denne specifikke overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl, har været til stede

og

| | "nævnerm" betyder nævneren for en specifik overvågningsenhed m og er en tælleanordning, der angivet det antal af køretøjets kørecyklusser, der er relevant for netop denne specifikke overvågningsenhed (eller, "i hvilke der indtræder hændelser, der er relevante for netop denne specifikke overvågningsenhed."). |
| --- | --- |

"nævnerm" betyder nævneren for en specifik overvågningsenhed m og er en tælleanordning, der angivet det antal af køretøjets kørecyklusser, der er relevant for netop denne specifikke overvågningsenhed (eller, "i hvilke der indtræder hændelser, der er relevante for netop denne specifikke overvågningsenhed.").

6.1.3.   Funktionsrate under brug (IUPRg) for en gruppe af overvågningsenheder g i et køretøj beregnes efter følgende formel:

Formula

Hvor

| | "tællerg" betyder tælleren for en gruppe g af overvågningsenheder, og er den faktiske værdi (tællerm) for den specifikke overvågningsenhed m, som har den laveste funktionsrate under brug som defineret i punkt 6.1.2 af alle overvågningsenheder inden for denne gruppe g af overvågningsenheder i et bestemt køretøj
  og |
| --- | --- |

"tællerg" betyder tælleren for en gruppe g af overvågningsenheder, og er den faktiske værdi (tællerm) for den specifikke overvågningsenhed m, som har den laveste funktionsrate under brug som defineret i punkt 6.1.2 af alle overvågningsenheder inden for denne gruppe g af overvågningsenheder i et bestemt køretøj

og

| | "nævnerg" betyder nævneren for en gruppe g af overvågningsenheder, og er den faktiske værdi (nævnerm) for den specifikke overvågningsenhed m, som har den laveste funktionsrate under brug som defineret i punkt 6.1.2 af alle overvågningsenheder inden for denne gruppe g af overvågningsenheder i et bestemt køretøj. |
| --- | --- |

"nævnerg" betyder nævneren for en gruppe g af overvågningsenheder, og er den faktiske værdi (nævnerm) for den specifikke overvågningsenhed m, som har den laveste funktionsrate under brug som defineret i punkt 6.1.2 af alle overvågningsenheder inden for denne gruppe g af overvågningsenheder i et bestemt køretøj.

6.2.   Minimal funktionsrate under brug

6.2.1.   Funktionsraten under brug IUPRm for en overvågningsenhed i OBD-systemet som defineret i punkt 5 i bilag 9C skal være større end eller lig med den minimale funktionsrate under brug IUPRm(min), der gælder for overvågningsenheden m gennem hele motorens levetid som specificeret i punkt 5.4 i dette regulativ.

6.2.2.   Værdien af den minimale funktionsrate under brug IUPR(min) er 0,1 for alle overvågningsenheder.

6.2.3.   Kravet i punkt 6.2.1 anses for at være opfyldt, hvis følgende betingelser er opfyldt for alle grupper af overvågningsenheder g:

| 6.2.3.1. | Gennemsnitsværdierne for værdierne IUPRg for alle køretøjer udstyret med motorer, som tilhører den OBD-motorfamilie, som er under behandling, er lig med eller større end IUPR(min), og |
| --- | --- |

6.2.3.1.

Gennemsnitsværdierne for værdierne IUPRg for alle køretøjer udstyret med motorer, som tilhører den OBD-motorfamilie, som er under behandling, er lig med eller større end IUPR(min), og

| 6.2.3.2. | Over 50 % af alle de motorer, der er under behandling i punkt 6.2.3.1, har en IUPRg, der er lig med eller større end IUPR(min). |
| --- | --- |

6.2.3.2.

Over 50 % af alle de motorer, der er under behandling i punkt 6.2.3.1, har en IUPRg, der er lig med eller større end IUPR(min).

6.3.   Dokumentationskrav

6.3.1.   Dokumentationen i forbindelse med hver overvåget komponent eller system og påkrævet i henhold til punkt 8 i bilag 9B, skal omfatte følgende oplysninger om funktionsdata under brug:

| a) | de kriterier, der er anvendt til forøgelse af tæller og nævner |
| --- | --- |

a)

de kriterier, der er anvendt til forøgelse af tæller og nævner

| b) | eventuelle kriterier for frakobling af forøgelsen af tælleren eller nævneren. |
| --- | --- |

b)

eventuelle kriterier for frakobling af forøgelsen af tælleren eller nævneren.

| 6.3.1.1. | Eventuelle kriterier for frakobling af forøgelsen af den generelle nævner skal tilføjes til den dokumentation, der er henvist til i punkt 6.3.1. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Eventuelle kriterier for frakobling af forøgelsen af den generelle nævner skal tilføjes til den dokumentation, der er henvist til i punkt 6.3.1.

6.4.   Erklæring om overensstemmelse for OBD-funktionsdygtighed under brug

6.4.1.   I ansøgningen om typegodkendelse skal fabrikanten afgive en erklæring om OBD-funktionens overensstemmelse under brug i overensstemmelse med modellen i tillæg 2. Ud over denne erklæring skal overensstemmelse med kravene i punkt 6.1 kontrolleres gennem de supplerende regler for vurdering i punkt 6.5.

6.4.2.   Den i punkt 6.4.1 omhandlede erklæring skal vedlægges den dokumentation for OBD-motorfamilien, som kræves i henhold til punkt 5 og punkt 6.3 i dette bilag.

6.4.3.   Fabrikanten skal føre optegnelser over alle prøvningsdata, tekniske analyser og produktionsanalyser og anden information, som har dannet grundlag for erklæringen vedrørende OBD-funktionens overensstemmelse under brug. Fabrikanten skal efter anmodning stille sådanne oplysninger til rådighed for den godkendende myndighed.

6.4.4.   Under indfasningsperioden omhandlet i punkt 4.10.7 i dette regulativ, er fabrikanten fritaget for at afgive den erklæring, der kræves i henhold til punkt 6.4.1.

6.5.   Vurdering af funktionsdygtighed under brug

6.5.1.   OBD-funktionen under brug og overensstemmelse med punkt 6.2.3 i nærværende bilag skal påvises mindst i henhold til den metode, der er omhandlet i tillæg 1 til nærværende bilag.

6.5.2.   Nationale myndigheder og deres repræsentanter kan udføre yderligere prøvninger for at kontrollere overensstemmelse med punkt 6.2.3 i dette bilag.

| 6.5.2.1. | For at påvise manglende overensstemmelse med kravene i punkt 6.2.3 i dette bilag på grundlag af bestemmelserne i punkt 6.5.2 i dette bilag, skal myndighederne for mindst et kravene i punkt 6.2.3 i dette bilag påvise den manglende overensstemmelse med en statistisk konfidensgrad på 95 %, baseret på en prøve omfattende mindst 30 køretøjer. |
| --- | --- |

6.5.2.1.

For at påvise manglende overensstemmelse med kravene i punkt 6.2.3 i dette bilag på grundlag af bestemmelserne i punkt 6.5.2 i dette bilag, skal myndighederne for mindst et kravene i punkt 6.2.3 i dette bilag påvise den manglende overensstemmelse med en statistisk konfidensgrad på 95 %, baseret på en prøve omfattende mindst 30 køretøjer.

| 6.5.2.2. | Fabrikanten skal have mulighed for at godtgøre, at der er overensstemmelse med de krav i punkt 6.2.3 i dette bilag, for hvilke der blev påvist manglende overensstemmelse i henhold til punkt 6.5.2.1 i dette bilag, ved anvendelse af en prøvning baseret på en prøve omfattende mindst 30 køretøjer med en bedre statistisk konfidens end prøvningen nævnt i punkt 6.5.2.1. |
| --- | --- |

6.5.2.2.

Fabrikanten skal have mulighed for at godtgøre, at der er overensstemmelse med de krav i punkt 6.2.3 i dette bilag, for hvilke der blev påvist manglende overensstemmelse i henhold til punkt 6.5.2.1 i dette bilag, ved anvendelse af en prøvning baseret på en prøve omfattende mindst 30 køretøjer med en bedre statistisk konfidens end prøvningen nævnt i punkt 6.5.2.1.

| 6.5.2.3. | Med hensyn til prøvninger udført i henhold til punkt 6.5.2.1 og 6.5.2.2 skal både myndigheder og fabrikanter opgive relevante detaljerede oplysninger, som f.eks. oplysninger vedrørende udvælgelsen af køretøjerne, til den anden part. |
| --- | --- |

6.5.2.3.

Med hensyn til prøvninger udført i henhold til punkt 6.5.2.1 og 6.5.2.2 skal både myndigheder og fabrikanter opgive relevante detaljerede oplysninger, som f.eks. oplysninger vedrørende udvælgelsen af køretøjerne, til den anden part.

6.5.3.   Hvis det i overensstemmelse med punkt 6.2.3 i dette bilag godtgøres, at der ikke er overensstemmelse med kravene i punkt 6.5.1 eller 6.5.2 i nærværende bilag, skal der træffes afhjælpende foranstaltninger i overensstemmelse med punkt 9.3 i dette regulativ.

---

(1)  Dette punkt er reserveret til fremtidige alternative godkendelser (f.eks. gennemførelse af Euro VI i regulativ nr. 83).

(2)  OTL for CO fastsættes på et senere tidspunkt.

Tillæg 1

Vurdering af OBD-systemets funktionsdygtighed under brug

A.1.1.   Generelt

A.1.1.1.   Nærværende tillæg omhandler den procedure, der skal følges, ved påvisning af OBD-funktionsdygtighed under brug med hensyn til bestemmelserne i punkt 6 i dette bilag.

A.1.2.   Metode til påvisning af obd-funktionsdygtighed under brug

A.1.2.1.   OBD-funktionsdygtighed under brug for en motorfamilie skal af fabrikanten påvises over for den godkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelse for de pågældende køretøjer eller motorer. Påvisningen kræver, at der tages hensyn til OBD-funktionsdygtighed for alle OBD-motorfamilier i den motorfamilie, der er under behandling (figur 1).

Figur 1

To OBD-motorfamilier inden for en motorfamilie

A.1.2.1.1.   Påvisning af OBD-funktionsdygtighed under brug skal tilrettelægges og udføres af fabrikanten i tæt samarbejde med den godkendende myndighed.

A.1.2.1.2.   Fabrikanten kan ved påvisningen af overensstemmelse anvende relevante elementer, der blev brugt til at påvise overensstemmelse for en OBD-motorfamilie inden for en anden motorfamilie, forudsat at denne tidligere påvisning fandt sted højst to år før den aktuelle påvisning (figur 2).

| A.1.2.1.2.1. | En fabrikant må imidlertid ikke derefter anvende disse elementer til at påvise overensstemmelse for en tredje efterfølgende motorfamilie, medmindre alle disse påvisninger finder sted inden for to år efter den første anvendelse af elementerne til en påvisning af overensstemmelse. |
| --- | --- |

A.1.2.1.2.1.

En fabrikant må imidlertid ikke derefter anvende disse elementer til at påvise overensstemmelse for en tredje efterfølgende motorfamilie, medmindre alle disse påvisninger finder sted inden for to år efter den første anvendelse af elementerne til en påvisning af overensstemmelse.

Figur 2

Tidligere påvist overensstemmelse af en OBD-motorfamilie

A.1.2.2.   Påvisning af OBD-funktionsdygtighed under brug skal udføres på samme tid og med samme frekvens som den overensstemmelsespåvisning efter ibrugtagning, der er specificeret i bilag 8.

A.1.2.3.   På tidspunktet for den første typegodkendelse af en ny motorfamilie skal fabrikanten meddele den godkendende myndighed den første tids- og prøveudtagningsplan for overensstemmelsesprøvning.

A.1.2.4.   Køretøjstyper, der ikke har en kommunikationsgrænseflade, som muliggør indsamling af de nødvendige funktionsdata under brug som specificeret i bilag 9C, med manglende data eller med en ikke-standard dataprotokol anses for ikke-overensstemmende.

A.1.2.4.1.   Individuelle køretøjer med mekaniske eller elektriske fejl, som forhindrer indsamling af de nødvendige funktionsdata under brug som specificeret i bilag 9C, skal udelukkes fra overensstemmelsesprøvningsundersøgelsen, og køretøjstypen anses ikke som ikke-overensstemmende, medmindre der ikke kan findes et tilstrækkeligt antal køretøjer til at foretage en behørig gennemførelse af undersøgelsen.

A.1.2.5.   Motor- eller køretøjstyper, hvor indsamlingen af funktionsdata under brug har indvirkning på OBD-overvågningens funktion anses for ikke-overensstemmende.

A.1.3.   OBD-funktionsdata under brug

A.1.3.1.   De funktionsdata for OBD under brug, der skal tages i betragtning ved vurdering af en OBD-families overensstemmelse skal være dem, der er registreret af OBD-systemet i henhold til punkt 6 i bilag 9C og gjort tilgængelige i henhold til punkt 7 i nævnte bilag.

A.1.4.   Udvælgelse af motorer eller køretøjer

A.1.4.1.   Udvælgelse af motor

A.1.4.1.1.   Hvis en OBD-motorfamilie bruges i flere motorfamilier (fig. 2), skal der af fabrikanten udvælges motorer fra hver af disse motorfamilier til påvisning af den pågældende OBD-motorfamilies funktionsdygtighed under brug.

A.1.4.1.2.   En motor fra en bestemt OBD-motorfamilie kan indgå i den samme påvisning, også selv om de overvågningssystemer, som de er udstyret med, er af forskellige generationer eller befinder sig på forskellige ændringsstadier.

A.1.4.2.   Udvælgelse af køretøj

A.1.4.2.1.   Køretøjssegmenter

| A.1.4.2.1.1. | Med henblik på at klassificere de køretøjer, hvor der skal foretages en påvisning, skal 6 køretøjssegmenter tages i betragtning:






  a) | for køretøjer i klasse N: langturskøretøjer, distributionskøretøjer og andre køretøjer som f.eks. køretøjer anvendt til bygge- og anlægsarbejder |
| --- | --- | --- |

A.1.4.2.1.1.

Med henblik på at klassificere de køretøjer, hvor der skal foretages en påvisning, skal 6 køretøjssegmenter tages i betragtning:

a)

for køretøjer i klasse N: langturskøretøjer, distributionskøretøjer og andre køretøjer som f.eks. køretøjer anvendt til bygge- og anlægsarbejder

| b) | for køretøjer i klasse M: turistbusser og rutebiler til kørsel mellem byer, bybusser og andre køretøjer som f.eks. M1-køretøjer. |
| --- | --- |

b)

for køretøjer i klasse M: turistbusser og rutebiler til kørsel mellem byer, bybusser og andre køretøjer som f.eks. M1-køretøjer.

| A.1.4.2.1.2. | Hvis det er muligt, skal der i en undersøgelse udvælges køretøjer fra hvert segment. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.2.

Hvis det er muligt, skal der i en undersøgelse udvælges køretøjer fra hvert segment.

| A.1.4.2.1.3. | Der skal mindst være 15 køretøjer pr. segment. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.3.

Der skal mindst være 15 køretøjer pr. segment.

| A.1.4.2.1.4. | Hvis en OBD-motorfamilie anvendes i flere motorfamilier (fig. 2), skal antallet af motorer fra hver af disse motorfamilier inden for et segment være så repræsentativt som muligt for deres andel af solgte køretøjer i brug inden for det pågældende segment. |
| --- | --- |

A.1.4.2.1.4.

Hvis en OBD-motorfamilie anvendes i flere motorfamilier (fig. 2), skal antallet af motorer fra hver af disse motorfamilier inden for et segment være så repræsentativt som muligt for deres andel af solgte køretøjer i brug inden for det pågældende segment.

A.1.4.2.2.   Kvalificering af køretøj

| A.1.4.2.2.1. | Motorerne skal udvælges og monteres i køretøjer, der er registrerede og i brug i en medlemsstat. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.1.

Motorerne skal udvælges og monteres i køretøjer, der er registrerede og i brug i en medlemsstat.

| A.1.4.2.2.2. | Der skal for hvert udvalgt køretøj foreligge dokumentation for, at køretøjet har været korrekt vedligeholdt og har overholdt eftersyn i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.2.

Der skal for hvert udvalgt køretøj foreligge dokumentation for, at køretøjet har været korrekt vedligeholdt og har overholdt eftersyn i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger.

| A.1.4.2.2.3. | Det kontrolleres, at OBD-systemet fungerer korrekt. Enhver indikation af fejlfunktion med relevans for selve OBD-systemet, som er lagret i OBD-hukommelsen, skal registreres, og de påkrævede reparationer skal udføres. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.3.

Det kontrolleres, at OBD-systemet fungerer korrekt. Enhver indikation af fejlfunktion med relevans for selve OBD-systemet, som er lagret i OBD-hukommelsen, skal registreres, og de påkrævede reparationer skal udføres.

| A.1.4.2.2.4. | Motoren eller køretøjet må ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. overbelastning, brug af forkert brændstof eller andet misbrug) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kan indvirke på OBD-funktionen. OBD-systemets fejlkoder og oplysninger om antal driftstimer, der er lagret i computerhukommelsen, skal indgå i dokumentationen ved bestemmelse af, om køretøjet har været udsat for misbrug eller på anden måde ikke er egnet til at indgå i en undersøgelse. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.4.

Motoren eller køretøjet må ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. overbelastning, brug af forkert brændstof eller andet misbrug) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kan indvirke på OBD-funktionen. OBD-systemets fejlkoder og oplysninger om antal driftstimer, der er lagret i computerhukommelsen, skal indgå i dokumentationen ved bestemmelse af, om køretøjet har været udsat for misbrug eller på anden måde ikke er egnet til at indgå i en undersøgelse.

| A.1.4.2.2.5. | Alle komponenter i emissionsbegrænsningssystemet og alle OBD-komponenter skal være i overensstemmelse med dem, som er oplyst i de relevante typegodkendelsesdokumenter. |
| --- | --- |

A.1.4.2.2.5.

Alle komponenter i emissionsbegrænsningssystemet og alle OBD-komponenter skal være i overensstemmelse med dem, som er oplyst i de relevante typegodkendelsesdokumenter.

A.1.5.   Undersøgelser af funktionsdygtighed under brug

A.1.5.1.   Indsamling af funktionsdata under brug

A.1.5.1.1.   I henhold til bestemmelserne i punkt A.1.6, skal fabrikanten udtage følgende oplysninger fra OBD-systemet i alle køretøjerne i undersøgelsen:

| a) | køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) |
| --- | --- |

a)

køretøjsidentifikationsnummeret (VIN)

| b) | tællerg og nævnerg for hver gruppe af overvågningsenheder, der er registreret af systemet i henhold til kravene i punkt 6 i bilag 9C |
| --- | --- |

b)

tællerg og nævnerg for hver gruppe af overvågningsenheder, der er registreret af systemet i henhold til kravene i punkt 6 i bilag 9C

| c) | den generelle nævner |
| --- | --- |

c)

den generelle nævner

| d) | værdien for tændingscyklustælleren |
| --- | --- |

d)

værdien for tændingscyklustælleren

| e) | motorens samlede antal driftstimer. |
| --- | --- |

e)

motorens samlede antal driftstimer.

A.1.5.1.2.   Der ses bort fra resultaterne for den gruppe overvågningsenheder, der er under behandling, hvis der for dens nævner ikke er opnået en mindsteværdi på 25.

A.1.5.2.   Vurdering af funktionsdygtighed under brug

A.1.5.2.1.   Den faktiske funktionsrate pr. gruppe af overvågningsenheder i en individuel motor beregnes ud fra tællerg og nævnerg, som er hentet fra køretøjets OBD-system.

A.1.5.2.2.   Vurderingen af ODB-motorfamiliens funktionsdygtighed under brug i henhold til kravene i punkt 6.5.1 i dette bilag skal foretages for hver gruppe overvågningsenheder inden for den OBD-motorfamilie, der er under behandling i et køretøjssegment.

A.1.5.2.3.   For ethvert segment af køretøjer defineret i punkt A.1.4.2.1 i dette bilag anses OBD-funktionen under brug for at være påvist for så vidt angår punkt 6.5.1 i dette bilag, hvis — og kun hvis — følgende betingelser er opfyldt for enhver gruppe g af overvågningsenheder:

| a) | den gennemsnitlige værdi

  for IUPRg-værdierne for den prøve, der er under behandling, er større end 88 % af IUPR(min), og |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | mere end 34 % af alle motorerne i den prøve, der er under behandling, har en IUPRg –værdi der er større end eller lig med IUPR(min). |
| --- | --- |

b)

mere end 34 % af alle motorerne i den prøve, der er under behandling, har en IUPRg –værdi der er større end eller lig med IUPR(min).

A.1.6.   Rapport til den godkendende myndighed

Fabrikanten skal levere den godkendende myndighed en rapport om OBD-motorfamiliens funktionsdygtighed under brug, som indeholder følgende oplysninger:

A.1.6.1.   En fortegnelse over motorfamilier inden for den OBD-motorfamilie, der er under behandling (figur 1)

A.1.6.2.   Følgende oplysninger om de køretøjer, der indgår i påvisningen

| a) | det samlede antal køretøjer i påvisningen |
| --- | --- |

a)

det samlede antal køretøjer i påvisningen

| b) | antal og type af køretøjssegmenter |
| --- | --- |

b)

antal og type af køretøjssegmenter

| c) | VIN-nummer og en kort beskrivelse (type-variant-version) af hvert køretøj. |
| --- | --- |

c)

VIN-nummer og en kort beskrivelse (type-variant-version) af hvert køretøj.

A.1.6.3.   Oplysninger om funktionsdygtighed under brug for hvert køretøj:

| a) | tællerg, nævnerg og funktionsrate (IUPRg) under brug for hver gruppe overvågningsenheder |
| --- | --- |

a)

tællerg, nævnerg og funktionsrate (IUPRg) under brug for hver gruppe overvågningsenheder

| b) | den generelle nævner, værdien for tændingscyklustælleren, motorens samlede antal driftstimer. |
| --- | --- |

b)

den generelle nævner, værdien for tændingscyklustælleren, motorens samlede antal driftstimer.

A.1.6.4.   Resultaterne af statistik over funktionsdygtighed under brug for hver gruppe af overvågningsenheder:

| a) | den gennemsnitlige værdi

  af prøvens IUPRg-værdier |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | antal og procentandel af motorer i prøven, der har en IUPRg lig med eller større end IUPRm(min). |
| --- | --- |

b)

antal og procentandel af motorer i prøven, der har en IUPRg lig med eller større end IUPRm(min).

Tillæg 2

Model for overensstemmelseserklæring for et OBD-systems funktionsdygtighed under brug

"(Fabrikantens navn) attesterer, at motorerne i denne OBD-motorfamilie er konstrueret og fremstillet således, at de opfylder alle krav i punkt 6.1 og 6.2 i bilag 9A.

(Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig teknisk vurdering af OBD-systemets funktionsdygtighed under brug for OBD-motorfamiliens motorer ved de relevante driftsbetingelser og omgivelsesparametre.

[dato]"

---

BILAG 9B

TEKNISKE FORSKRIFTER FOR EGENDIAGNOSESYSTEMER (OBD).

1.   Indledning

I dette bilag fastsættes funktionelle aspekter ved OBD-systemer til emissionsbegrænsning fra motorsystemer omfattet af dette regulativ.

Dette bilag er baseret på den globalt harmoniserede forskrift for OBD-systemer nr. 5.

2.   Reserveret (1)

3.   DEFINITIONER

3.1.   Ved "alarmsystem" forstås et system i køretøjet, der fortæller føreren eller andre interesserede parter, at OBD-systemet har opdaget en fejl.

3.2.   Ved "kalibreringskontrolnummer" forstås det nummer, der er beregnet og rapporteret af motorsystemet for at validere kalibrerings-/softwareintegriteten.

3.3.   Ved "komponentovervågning" forstås overvågning af input-komponenter med hensyn til svigt i elektriske kredsløb og rationalitetssvigt og overvågning af output-komponenter med hensyn til svigt i elektriske kredsløb og funktionssvigt. Dette vedrører komponenter, der er elektrisk forbundne til motorsystemets kontrolenhed(er).

3.4.   Ved "bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC)" forstås en diagnosefejlkode (DTC), der lagres, når OBD-systemet konkluderer, at der er en fejl til stede.

3.5.   Ved "kontinuerlig fejlvisning" forstås, at fejlindikatoren hele tiden viser en fejlindikation, når nøglen er i køreposition med motoren kørende (sluttet tænding – kørende motor).

3.6.   Ved "ufuldstændighed" forstås en OBD-overvågningsstrategi eller anden OBD-funktion, der ikke opfylder alle detailforskrifter i dette bilag.

3.7.   Ved "svigt i elektrisk kredsløb" forstås en fejl (f.eks. åbent eller kortsluttet kredsløb) det medfører, at det målte signal (dvs. spænding, strøm, frekvens osv.) ligger uden for det område, som følerens overførselsfunktion er konstrueret til at fungere i.

3.8.   Ved "OBD-emissionsfamilie" forstås fabrikantens gruppering af motorsystemer med samme metode til overvågning/diagnosticering af emissionsrelaterede fejl.

3.9.   Ved "emissionsgrænseovervågning" overvågning af en fejl, der medfører overskridelse af OBD-grænseværdierne, og som består af:

| a) | direkte emissionsmåling via og/eller udstødningsemissionsføler(e) og en model til at korrelere de direkte emissioner til de specifikke emissioner for den gældende prøvningscyklus, |
| --- | --- |

a)

direkte emissionsmåling via og/eller udstødningsemissionsføler(e) og en model til at korrelere de direkte emissioner til de specifikke emissioner for den gældende prøvningscyklus,

| b) | indikering af en stigning i emissionerne ved korrelation af computerdata for input og output med prøvecyklusspecifikke emissioner. |
| --- | --- |

b)

indikering af en stigning i emissionerne ved korrelation af computerdata for input og output med prøvecyklusspecifikke emissioner.

3.10.   Ved "funktionalitetsfejl" forstås en fejl, hvor en output-komponent ikke reagerer på en computer-kommando på den forventede måde.

3.11.   Ved "strategi ved fejl i emissionsstyring (MECS)" forstås en strategi i motorsystemet, som aktiveres som følge af en emissionsrelateret fejl.

3.12.   Ved "fejlindikatorstatus" forstås kommandostatus på fejlindikatoren (MI), dvs. enten kontinuerlig fejlvisning, kort fejlvisning, kommandostyret fejlvisning, eller slukket.

3.13.   Ved "overvågning" forstås (se "emissionsgrænseovervågning", "overvågning af funktionsdygtighed" og "overvågning for totalt funktionssvigt").

3.14.   Ved "OBD-prøvecyklus" forstås den cyklus som et motorsystem gennemkører i en prøvebænk for at evaluere OBD-systemets reaktion på tilstedeværelsen af en kvalificeret forringet komponent.

3.15.   Ved "OBD-stammotorsystem" forstås et motorsystem, der er blevet udvalgt fra en OBD-emissionsfamilie, og for hvilken de fleste af OBD-elementernes konstruktion er repræsentative for den pågældende familie.

3.16.   Ved "kommandostyret fejlvisning" forstås, at fejlindikatoren viser en fast indikation som reaktion på en manuel kommando fra førerpladsen, når nøglen er i køreposition med motoren slukket (sluttet tænding – motor slukket).

3.17.   Ved "afventende diagnosefejlkode (DTC)" forstås en diagnosefejlkode, der er blevet lagret af OBD-systemet, fordi en overvågningsenhed har detekteret en situation, hvor en fejl måske er til stede i den aktuelle eller senest afsluttede driftssekvens.

3.18.   Ved "potentiel diagnosefejlkode (DTC)" forstås en diagnosefejlkode (DTC), der er blevet lagret af OBD-systemet, fordi en overvågningsenhed har detekteret en situation, hvor en fejl måske er til stede, men kræver yderligere evaluering for at blive bekræftet. En potentiel diagnosefejlkode (DTC) er en afventende diagnosefejlkode (DTC), der ikke er en bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC).

3.19.   Ved "tidligere aktiv diagnosefejlkode (DTC)" forstås en tidligere bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC), der forbliver lagret, efter at OBD-systemet har konkluderet, at den fejl, der gav anledning til diagnosefejlkoden (DTC) ikke længere er til stede.

3.20.   Ved "rationalitetssvigt" forstås en fejl, hvor signalet fra en individuel føler eller komponent afviger fra det forventede, når det vurderes i forhold til signaler fra andre følere eller komponenter i styringssystemet. Rationalitetssvigt omfatter fejl, der medfører, at det målte signal (dvs. spænding, strøm, frekvens osv.) ligger inden for det område, som følerens overførselsfunktion er konstrueret til at fungere i.

3.21.   Ved "driftsklarhed" forstås en status, der angiver, om en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder har været i drift siden sidste sletning efter anmodning fra eksternt OBD-scanningsværktøj.

3.22.   Ved "kort fejlvisning" forstås, at fejlindikatoren viser en fast indikation fra det øjeblik nøglen stilles i tændingsposition og motoren startes (sluttet tænding – kørende motor), og slukker efter 15 sekunder eller, når nøglen drejes til slukket stilling, hvis dette finder sted først.

3.23.   Ved "softwarekalibreringsidentifikation" forstås en række alfanumeriske tegn, der identificerer de emissionsrelaterede kalibrerings-/softwareversioner, der er installeret i motorsystemet.

3.24.   Ved "overvågning for totalt funktionssvigt" forstås overvågning for en fejl, der medfører et fuldstændigt udfald af den ønskede funktion i et system.

3.25.   Ved "opvarmningscyklus" forstås, at motoren køres således, at kølemidlets temperatur er steget mindst 22 K (22 °C / 40 °F) efter start af motoren og nået op på mindst 333 K (60 °C / 140 °F) (2).

3.26.   Forkortelser

| AES | Understøttende emissionsstrategier |
| --- | --- |
| CV | Crankcase Ventilation (krumtaphusventilation) |
| DOC | Diesel Oxidation Catalyst (diesel-oxidationskatalysator) |
| DPF | Diesel Particulate Filter or Particulate Trap including catalyzed DPFs and Continuously Regenerating Traps (CRT) (dieselpartikelfilter inkl. katalyserede DPF'er og filtre med kontinuerlig regenerering (CRT)) |
| DTC | Diagnostic Trouble Code (diagnosefejlkode) |
| EGR | Exhaust Gas Recirculation (udstødningsrecirkulation) |
| HC | Hydrocarbon (carbonhydrider) |
| LNT | Lean NOx Trap (or NOx absorber) (mager NOx-filter (eller NOx-optager)) |
| LPG | Liquefied Petroleum Gas (autogas) |
| MECS | Malfunction Emission Control Strategy (strategi ved fejl i emissionsstyring) |
| NG | Naturgas |
| NOx | Masse af nitrogenoxider |
| OTL | OBD Threshold Limit (OBD-grænseværdi) |
| PM | Particulate Matter (partikler) |
| SCR | Selective Catalytic Reduction (selektiv katalytisk reduktion) |
| SW | Screen Wipers (rudeviskere) |
| TFF | Total Functional Failure monitoring (overvågning for totalt funktionssvigt) |
| VGT | Variable Geometry Turbocharger (turbolader med variabel geometri) |
| VVT | Variable Valve Timing (variabel ventilindstilling) |

AES

Understøttende emissionsstrategier

CV

Crankcase Ventilation (krumtaphusventilation)

DOC

Diesel Oxidation Catalyst (diesel-oxidationskatalysator)

DPF

Diesel Particulate Filter or Particulate Trap including catalyzed DPFs and Continuously Regenerating Traps (CRT) (dieselpartikelfilter inkl. katalyserede DPF'er og filtre med kontinuerlig regenerering (CRT))

DTC

Diagnostic Trouble Code (diagnosefejlkode)

EGR

Exhaust Gas Recirculation (udstødningsrecirkulation)

HC

Hydrocarbon (carbonhydrider)

LNT

Lean NOx Trap (or NOx absorber) (mager NOx-filter (eller NOx-optager))

LPG

Liquefied Petroleum Gas (autogas)

MECS

Malfunction Emission Control Strategy (strategi ved fejl i emissionsstyring)

NG

Naturgas

NOx

Masse af nitrogenoxider

OTL

OBD Threshold Limit (OBD-grænseværdi)

PM

Particulate Matter (partikler)

SCR

Selective Catalytic Reduction (selektiv katalytisk reduktion)

SW

Screen Wipers (rudeviskere)

TFF

Total Functional Failure monitoring (overvågning for totalt funktionssvigt)

VGT

Variable Geometry Turbocharger (turbolader med variabel geometri)

VVT

Variable Valve Timing (variabel ventilindstilling)

4.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

For så vidt angår dette bilag skal OBD-systemet kunne detektere fejl, angive disses forekomst ved hjælp af en fejlindikator, angive det sandsynlige område for fejlen ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og kommunikere disse oplysninger til uden for køretøjet.

OBD-systemet skal konstrueres og fremstilles på en sådan måde, at det kan identificere fejltyper i hele køretøjets/motorens levetid. I forbindelse med opfyldelsen af dette mål skal den administrative myndighed anerkende, at motorer, der har været anvendt i længere tid end deres holdbarhedsperiode som fastsat i henhold til reglerne, kan udvise nogen nedsættelse af OBD-systemets funktionsdygtighed og følsomhed, således at OBD-grænseværdier kan overskrides, før OBD-systemet angiver en fejl over for køretøjets fører.

Ovennævnte punkt betyder ikke en udvidelse af motorfabrikantens ansvar med hensyn til en motors overensstemmelse ud over dens regulerede levetid (dvs. det tidsrum eller den afstand, inden for hvilke emissionsnormer eller emissionsgrænser fortsat finder anvendelse).

4.1.   Ansøgning om godkendelse af et OBD-system

4.1.1.   Første godkendelse

Fabrikanten af et motorsystem kan ansøge om godkendelse af et OBD-system på en af følgende tre måder:

| a) | Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af et individuelt OBD-system ved at påvise, at OBD-systemet er i overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag. |
| --- | --- |

a)

Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af et individuelt OBD-system ved at påvise, at OBD-systemet er i overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag.

| b) | Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af en OBD-emissionsfamilie ved at påvise, at OBD-stammotorsystemet er i overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af en OBD-emissionsfamilie ved at påvise, at OBD-stammotorsystemet er i overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag.

Fabrikanten af et motorsystem ansøger om godkendelse af et OBD-system ved at påvise, at OBD-systemet opfylder kriterierne for at tilhøre en OBD-emissionsfamilie, der allerede er blevet certificeret.

4.1.2.   Udvidelse/ændring af et eksisterende certifikat

4.1.2.1.   Udvidelse for at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie

Efter anmodning fra fabrikanten og efter godkendelse fra den godkendende myndighed kan et nyt motorsystem optages som medlem af en certificeret OBD-emissionsfamilie, hvis alle motorsystemerne inden for den således udvidede OBD-emissionsfamilie stadig benytter samme metoder til at overvåge/diagnosticere emissionsrelaterede fejl.

Hvis alle OBD-konstruktionselementerne i OBD-stammotorsystemet er repræsentative for konstruktionselementerne i det nye motorsystem, forbliver OBD-stammotorsystemet uændret, og fabrikanten ændrer dokumentationspakken i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.

Hvis det nye motorsystem indeholder konstruktionselementer, der ikke er repræsenteret af OBD-stammotorsystemet, men selv ville repræsentere hele familien, bliver det nye motorsystem det nye OBD-stammotorsystem. I dette tilfælde skal det påvises, at de nye OBD-konstruktionselementer er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag, og dokumentationspakken skal ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.

4.1.2.2.   Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet

På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den godkendende myndighed kan der meddeles udvidelse af et eksisterende certifikat, når der foretages konstruktionsmæssige ændringer af egendiagnosesystemet, hvis fabrikanten påviser, at de konstruktionsmæssige ændringer er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag.

Dokumentationspakken ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.

Hvis et eksisterende certifikat gælder for en OBD-emissionsfamilie, skal fabrikanten over for den godkendende myndighed godtgøre, at metoderne til overvågning/diagnosticering af emissionsrelaterede fejl stadig er fælles inden for familien, og at OBD-stammotorsystemet stadig er repræsentativt for familien.

4.1.2.3.   Ændring af certifikat som følge af omklassificering af en fejl

Dette afsnit finder anvendelse, når en fabrikant efter anmodning fra den myndighed, der meddelte godkendelsen, eller på eget initiativ ansøger om en ændring af et eksisterende certifikat for omklassificere en eller flere fejl.

Den nye klassificerings overensstemmelse skal derefter påvises i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag, og dokumentationspakken skal ændres i overensstemmelse med punkt 8 i dette bilag.

4.2.   Krav om overvågning

Alle emissionsrelaterede komponenter og systemer i et motorsystem skal overvåges af OBD-systemet i overensstemmelse med kravene i tillæg 3. Det kræves dog ikke, at OBD-systemet anvender en unik overvågningsenhed til detektering af hver fejl omhandlet i tillæg 3.

OBD-systemet skal også overvåge egne komponenter.

Tillæg 3 til dette bilag indeholder en liste over systemer og komponenter, der skal overvåges af OBD-systemet og beskriver, hvilken type overvågning, der forventes for hver af disse komponenter eller systemer (dvs. overvågning af emissionsgrænseværdi, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt eller komponentovervågning).

Fabrikanten kan beslutte at lade yderligere systemer og komponenter overvåge.

4.2.1.   Valg af overvågningsteknik

De godkendende myndigheder kan godkende en fabrikants brug af en anden type overvågningsteknik end den teknik, der er nævnt i tillæg 3. Fabrikanten skal påvise, at den valgte type overvågning er robust og fungerer betids og effektivt (dvs. ved hjælp af tekniske betragtninger, prøvningsresultater, tidligere aftaler osv.).

Hvis et system og/eller en komponent ikke er omfattet af tillæg 3, skal fabrikanten indsende en beskrivelse af en overvågningsmetode til godkendelse til den godkendende myndighed. Den godkendende myndighed godkender den valgte type overvågning og overvågningsteknik (dvs. overvågning af emissionsgrænseværdi, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt eller komponentovervågning), hvis det af fabrikanten med reference til kravene i tillæg 3, er blevet påvist at den er robust og fungerer betids og effektivt (dvs. ved hjælp af tekniske betragtninger, prøvningsresultater, tidligere aftaler osv.).

4.2.1.1.   Korrelation til faktiske emissioner

Hvis der er tale om overvågning af emissionsgrænser, kræves der en korrelation til prøvecyklusspecifikke emissioner. En sådan korrelation vil typisk kunne påvises ved hjælp af en prøvningsmotor i et laboratorium.

I alle andre overvågningstilfælde (dvs. overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for totalt funktionssvigt eller komponentovervågning) er det ikke nødvendigt med en korrelation til faktiske emissioner. Den godkendende myndighed kan dog anmode om prøvningsdata for at kontrollere klassificeringen af fejlvirkningerne som beskrevet i punkt 6.2 i dette bilag.

Eksempel:

En elektrisk fejl kræver måske ikke en korrelation, fordi der er tale om en ja/nej-fejl. En DPF-fejl overvåget via delta-tryk kræver måske ikke en korrelation, fordi den foregriber en fejl.

Hvis fabrikanten i overensstemmelse med kravene i dette bilag påviser, at emissionerne ikke vil overskride OBD-grænseværdierne efter totalt svigt eller fjernelse af en komponent eller et system, accepteres en overvågning af den pågældende komponents eller det pågældende systems funktionsdygtighed.

Når der anvendes en føler i udstødningsrøret til overvågning af emissioner af et bestemt forurenende stof, kan alle andre overvågningsenheder fritages fra yderligere korrelation til de faktiske emissioner af det pågældende forurenende stof. Sådan fritagelse udelukker dog ikke nødvendigheden af at inkludere disse overvågningsenheder, idet der anvendes andre overvågningsteknikker, som en del af OBD-systemet, idet der stadig er brug for overvågningsenheder til isolering af fejl.

En fejl skal altid klassificeres efter punkt 4.5 på grundlag af dens virkning for emissionerne, uanset hvilken type overvågning, der anvendes til at detektere fejlen.

4.2.2.   Overvågning af komponenter (input/output komponenter/systemer)

Hvis der er tale om input-komponenter, der tilhører et motorsystem, skal OBD-systemet som minimum detektere svigt i elektriske kredsløb og, hvor dette er muligt, rationalitetssvigt.

Diagnosticeringen af rationalitetssvigtet skal derefter kontrollere, at et føler-output hverken er uhensigtsmæssigt højt eller uhensigtsmæssigt lavt (dvs. der skal være en "tosidet" diagnosticering).

I det omfang, det er muligt, og med den godkendende myndigheds samtykke, skal OBD-systemet detektere rationalitetssvigt (f.eks. uhensigtsmæssigt høje og uhensigtsmæssigt lave værdier) og svigt i elektriske kredsløb (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav) separat. Desuden skal unikke DTC'er for hver enkel fejl (f.eks. out-of-range lav, out-of-range høj og rationalitetssvigt) lagres.

Hvis der er tale om output-komponenter, der tilhører et motorsystem, skal OBD-systemet som minimum detektere svigt i elektriske kredsløb og, hvor dette er muligt, om den ønskede reaktion på computerkommandoer ikke forekommer.

I det omfang, det er muligt, og med den godkendende myndigheds samtykke, skal OBD-systemet detektere funktionalitetssvigt og svigt i elektriske kredsløb (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav) separat og lagre unikke DTC'er for hver særskilt fejl (f.eks. out-of-range høj og out-of-range lav, funktionalitetsfejl).

OBD-systemet skal også foretage rationalitetsovervågning af oplysninger, der kommer fra eller sendes til komponenter, der ikke hører til motorsystemet, når sådanne oplysninger medfører en fare for, at emissionsbegrænsningssystemet og/eller motorsystemet ikke fungerer ordentligt.

4.2.2.1.   Undtagelser for komponentovervågning

Overvågning af svigt i elektriske kredsløb, og i muligt omfang af funktionalitets- og rationalitetssvigt i motorsystemet, er ikke påkrævet, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | det pågældende svigt medfører en forøgelse af emissionen af et forurenende stof på mindre end 50 % af den regulerede emissionsgrænse, og |
| --- | --- |

a)

det pågældende svigt medfører en forøgelse af emissionen af et forurenende stof på mindre end 50 % af den regulerede emissionsgrænse, og

| b) | det pågældende svigt fører ikke til, at nogen emission overskrider den regulerede emissionsgrænse (3), og |
| --- | --- |

b)

det pågældende svigt fører ikke til, at nogen emission overskrider den regulerede emissionsgrænse (3), og

| c) | det pågældende svigt berører ikke en komponent eller system, der sætter OBD-systemet i stand til at fungere efter hensigten, og |
| --- | --- |

c)

det pågældende svigt berører ikke en komponent eller system, der sætter OBD-systemet i stand til at fungere efter hensigten, og

| d) | det pågældende svigt ikke betydeligt forsinker eller påvirker emissionskontrolsystemets evne til at fungere som oprindeligt tiltænkt (f.eks. kan et sammenbrud af opvarmningssystemet for reagenset under kolde forhold ikke betragtes som en undtagelse). |
| --- | --- |

d)

det pågældende svigt ikke betydeligt forsinker eller påvirker emissionskontrolsystemets evne til at fungere som oprindeligt tiltænkt (f.eks. kan et sammenbrud af opvarmningssystemet for reagenset under kolde forhold ikke betragtes som en undtagelse).

Bestemmelsen af indflydelsen på emissionen skal foretages på et stabiliseret motorsystem i en motordynamometer-prøvningscelle i henhold til påvisningsprocedurerne i dette bilag.

Når en sådan påvisning ikke er entydig for kriterium c), skal fabrikanten for den godkendende myndighed forelægge relevante konstruktionselementer, som f.eks. god teknisk praksis, tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.

4.2.3.   Overvågningsfrekvens

Overvågningsenhederne skal køre kontinuerligt, når betingelserne for overvågning er opfyldt, eller én gang pr. driftssekvens (f.eks. overvågningsenheder, der medfører en forøget emission, når de kører).

På fabrikantens anmodning kan den godkendende myndighed godkende overvågningsenheder, som ikke kører kontinuerligt. I så fald skal fabrikanten på tydeligvis underrette den godkendende myndighed herom og beskrive de betingelser, som overvågningsenheden kører under, og begrunde forslaget ved relevante konstruktionselementer (såsom god teknisk praksis).

Overvågningsenhederne skal køre under den gældende OBD-prøvecyklus som specificeret i punkt 7.2.2.

En overvågningsenhed anses for at køre kontinuerligt, hvis den kører ved en hastighed på ikke mindre end to gange pr. sekund og inden for 15 sekunder konstaterer tilstedeværelsen eller fraværet af den fejl, der er relevant for den pågældende overvågningsenhed. Hvis en input- eller output-komponent i en computer samples mindre end to gange pr. sekund med henblik på motorstyring, anses en overvågningsenhed også for at køre kontinuerligt, hvis systemet konstaterer tilstedeværelse eller fravær af den fejl, der er relevant for den pågældende overvågningsenhed, hver gang sampling finder sted.

For komponenter eller systemer, der overvåges kontinuerligt, kræves det ikke, at en output-komponent/et output-system aktiveres alene for at den pågældende komponent eller det pågældende system kan overvåges.

4.3.   Forskrifter for registrering af OBD-oplysninger

Når en fejl er blevet detekteret, men endnu ikke bekræftet, skal den mulige fejl betragtes som en "potentiel DTC", og der skal registreres en "afventende DTC"-status. En "potentiel DTC" skal ikke medføre en aktivering af alarmsystemet i henhold til punkt 4.6.

Inden for den første driftssekvens kan en fejl direkte anses for "bekræftet og aktiv" uden først at blive betragtet som en "potentiel DTC". Den gives status som "afventende DTC" og "bekræftet og aktiv DTC".

Hvis en fejl med status som tidligere aktiv opstår igen, kan den pågældende fejl efter fabrikantens valg direkte gives status som "afventende DTC" og "bekræftet og aktiv DTC", uden at have haft status som "potentiel DTC". Hvis den pågældende fejl gives status som potentiel, skal den også beholde status som tidligere aktiv, så længe den endnu ikke er bekræftet og aktiv.

Overvågningssystemet skal afgøre om en fejl er til stede før afslutningen af den driftssekvens, der følger umiddelbart efter sekvensen for den detektering. På dette tidspunkt skal der lagres en "bekræftet og aktiv" DTC, og alarmsystemet skal aktiveres i overensstemmelse med punkt 4.6.

Hvis der er tale om en genbrugelig MECS (dvs. at driften automatisk går tilbage til normal og MECS deaktiveres ved næste motorstart), er det ikke nødvendigt at lagre en "bekræftet og aktiv" DTC, medmindre den pågældende MECS aktiveres igen før afslutningen af den følgende driftssekvens. Hvis der er tale om ikke-genbrugelig MECS, skal der lagres en "bekræftet og aktiv" DTC, så snart MECS aktiveres.

I nogle specifikke tilfælde hvor overvågningsenheder kræver flere end to driftssekvenser for at detektere og bekræfte en fejl nøjagtigt (f.eks. overvågningsenheder, der anvender statistiske modeller, eller vedrører køretøjets forbrug af væsker), kan den godkendende myndighed tillade anvendelse af mere en to driftssekvenser til overvågning, forudsat at fabrikanten begrunder behovet for en længere periode (f.eks. gennem tekniske argumenter, forsøgsresultater, interne erfaringer osv.).

Når en bekræftet og aktiv funktionsfejl ikke længere detekteres af systemet i en komplet driftssekvens, skal den tildeles status som tidligere aktiv ved starten af den efterfølgende driftssekvens og beholde denne status, indtil OBD-oplysningerne om den pågældende funktionsfejl slettes ved hjælp af et scanningsværktøj eller slettes fra computerens hukommelse i overensstemmelse med punkt 4.4.

Bemærk: Forskrifterne i dette punkt er illustreret i tillæg 2 til dette bilag.

4.4.   Forskrifter for sletning af OBD-oplysninger

DTC og de gældende oplysninger (inklusive de tilhørende fryserammer) må ikke slettes fra computer-hukommelsen af OBD-systemet selv, før den pågældende DTC har haft status som tidligere aktiv i mindst 40 opvarmningscyklusser eller 200 driftstimer, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først. OBD-systemet skal slette alle DTC'er og de gældende oplysninger (inkl. den tilhørende fryseramme) efter anmodning fra et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

4.5.   Forskrifter for klassificering af fejl

Ved fejlklassificering specificeres den klasse, som en fejl henføres til, når den detekteres, i overensstemmelse med punkt 4.2 i dette bilag.

En fejl henføres til én klasse for hele køretøjets faktiske levetid, medmindre den myndighed, der udstedte certifikatet, eller fabrikanten bestemmer, at det er nødvendigt at foretage en omklassificering af den pågældende fejl.

Hvis en fejl ville resultere i forskellige klassificeringer for forskellige regulerede emissioner af forurenende stoffer eller for fejlens virkning på anden overvågningsfunktion, skal fejlen henføres til den klasse, der har forrang i den diskriminatoriske display-strategi.

Hvis en MECS aktiveres som følge af detektionen af en fejl, skal denne fejl klassificeres på grundlag af enten den aktiverede MECS's emissionsvirkning eller dens indvirkning på anden overvågningsfunktion. Fejlen henføres derefter til den klasse, der har forrang i den diskriminatoriske display-strategi.

4.5.1.   Klasse A-fejl

En fejl identificeres som klasse A, når de relevante OBD-grænseværdier (OTL'er) antages at være overskredet.

Det accepteres, at emissionerne måske ikke overskrider OTL'erne, når denne klasse af fejl opstår.

4.5.2.   Klasse B1-fejl

En fejl klassificeres som en klasse B1-fejl, når der er betingelser til stede, der potentielt kan føre til emissioner, der ligger over OTL'erne, men for hvilke den nøjagtige virkning på emissionerne ikke kan vurderes, hvorfor de faktiske emissioner afhængigt af omstændighederne kan ligge over eller under OTL'erne.

Eksempler på klasse B1-fejl kan bl.a. være fejl detekteret af overvågningsenheder, der udleder emissionsniveauer på grundlag af aflæsninger af følere eller begrænset overvågningsformåen.

Klasse B1-fejl omfatter fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse A- eller klasse B1-fejl.

4.5.3.   Klasse B2-fejl

En fejl klassificeres som en klasse B2-fejl, når der er betingelser til stede, der formodes at påvirke emissionerne, men ikke i en sådan grad, at OTL overskrides.

Fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse B2-fejl, klassificeres i klasse B1 eller B2.

4.5.4.   Klasse C-fejl

En fejl klassificeres som en klasse C-fejl, når der er betingelser til stede, der, hvis de overvåges, formodes at påvirke emissionerne, men ikke i en sådan grad, at de regulerede emissionsgrænser overskrides.

Fejl, der begrænser OBD-systemets evne til at overvåge klasse C-fejl, klassificeres i klasse B1 eller B2.

4.6.   Alarmsystem

Svigt i en komponent i alarmsystemet må ikke sætte OBD-systemet ud af funktion.

4.6.1.   Specifikationer for fejlindikatoren (MI)

Fejlindikatoren skal være et visuelt signal, der kan iagttages under alle belysningsforhold. Fejlindikatoren skal omfatte en gul eller ravgul (som defineret i FN/ECE-regulativ nr. 37) advarselssignal identificeret ved 0640 symbol i overensstemmelse med ISO standard 7000: 2004.

4.6.2.   Skema over tænding af fejlindikator

Afhængig af den eller de fejl, der er detekteret af OBD-systemet, tændes fejlindikatoren i henhold til en af aktiveringsmodiene beskrevet i nedenstående tabel:

| | Aktiveringsmodus 1 | Aktiveringsmodus 2 | Aktiveringsmodus 3 | Aktiveringsmodus 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiveringsbetingelser | Ingen fejl | Klasse C-fejl | Klasse B-fejl og B1-tællere < 200 h | Klasse A-fejl eller B1-tællere > 200 h |
| Nøgle står til tænding | Intet display | Diskriminatorisk display-strategi | Diskriminatorisk display-strategi | Diskriminatorisk display-strategi |
| Nøgle på motor slukket | Harmoniseret display-strategi | Harmoniseret display-strategi | Harmoniseret display-strategi | Harmoniseret display-strategi |

Aktiveringsmodus 1

Aktiveringsmodus 2

Aktiveringsmodus 3

Aktiveringsmodus 4

Aktiveringsbetingelser

Ingen fejl

Klasse C-fejl

Klasse B-fejl og B1-tællere < 200 h

Klasse A-fejl eller B1-tællere > 200 h

Nøgle står til tænding

Intet display

Diskriminatorisk display-strategi

Diskriminatorisk display-strategi

Diskriminatorisk display-strategi

Nøgle på motor slukket

Harmoniseret display-strategi

Harmoniseret display-strategi

Harmoniseret display-strategi

Harmoniseret display-strategi

Display-strategien kræver, at fejlindikatoren (MI) aktiveres i henhold til den klasse, som fejlen er klassificeret i. Denne strategi skal fastlåses ved hjælp af software-kodning, som ikke rutinemæssigt skal være tilgængeligt via scanningsværktøjet.

Strategien for aktivering af fejlindikatoren (MI) med nøglen på "tænding sluttet — motor slukket" er beskrevet i punkt 4.6.4.

Figur B1 og B2 viser de foreskrevne aktiveringsstrategier ved nøgle på "tænding sluttet — motor kørende eller slukket".

Figur B1

Prøvning af pære og indikation af driftsklarhed

Image

Figur B.2

Feljdisplay-strategi: kun den diskriminatoriske strategi finder anvendelse

Image

4.6.3.   MI-aktivering ved "motor tændt"

Når nøglen er i positionen "tændt" og motoren startes (motor tændt), skal en kommando slukke MI, medmindre betingelserne i punkt 4.6.3.1 er opfyldt.

4.6.3.1.   MI-display-strategi

For så vidt angår aktivering af MI har kontinuerlig MI forrang for kort MI og kommandostyret MI. For så vidt angår aktivering af MI har kort MI forrang for kommandostyret MI.

4.6.3.1.1.   Klasse A-fejl

OBD-systemet skal afgive kommando om en kontinuerlig MI efter lagring af en bekræftet DTC i forbindelse med en klasse A-fejl.

4.6.3.1.2.   Klasse B-fejl

OBD-systemet skal afgive kommando om en "kort MI" ved næste tænding efter lagring af en bekræftet og aktiv DTC i forbindelse med en klasse B-fejl.

Hver gang en B1-tæller runder 200 timer, skal OBD-systemet afgive kommando om en kontinuerlig MI.

4.6.3.1.3.   Klasse C-fejl

Fabrikanten kan give adgang til oplysninger om klasse C-fejl ved hjælp af en kommandostyret MI, der skal være tilgængelig, indtil motoren startes.

4.6.3.1.4.   Skema for deaktivering af MI

"Kontinuerlig MI" skal skifte til en "kort MI" hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede den kontinuerlige MI ikke detekteres under den igangværende driftssekvens, og hvis en kontinuerlig MI ikke aktiveres som følge af en anden fejl.

Den "korte MI" deaktiveres, hvis fejlen ikke detekteres i 3 på hinanden efterfølgende driftssekvenser efter driftssekvensen, når overvågningsenheden har konstateret fraværet af den pågældende fejl, og hvis MI ikke aktiveres som følge af en anden klasse A- eller B-fejl.

Figur 1, 4A og 4B i tillæg 2 til dette bilag, viser henholdsvis kort- og kontinuerlig MI-deaktivering i forskellige anvendelser.

4.6.4.   MI-aktivering ved "tænding sluttet/motorslukket"

Aktiveringen af MI ved tænding sluttet/motor slukket skal bestå af to sekvenser, der er adskilt af en periode på 5 sekunder med MI slukket:

| a) | den første sekvens skal give en indikation af MI-funktionaliteten og af de overvågede komponenters driftsklarhed |
| --- | --- |

a)

den første sekvens skal give en indikation af MI-funktionaliteten og af de overvågede komponenters driftsklarhed

| b) | den anden sekvens skal give en indikation af tilstedeværelsen af en fejl. |
| --- | --- |

b)

den anden sekvens skal give en indikation af tilstedeværelsen af en fejl.

Den anden sekvens gentages, indtil motoren startes (4) (motor på) eller nøglen drejes til tænding slukket.

På fabrikantens anmodning må aktiveringen kun finde sted en gang i en driftssekvens (f.eks. i tilfælde af start-stop systemer).

4.6.4.1.   MI-funktionalitet/driftsklarhed

MI'en skal vise en fast indikation i 5 sekunder for at angive, at MI'en er funktionel.

MI'en skal forblive i slukket stilling i 10 sekunder.

MI'en skal derefter forblive i tændt stilling i 5 sekunder for at angive, at alle de overvågede komponenter er fuldt driftsklare.

MI'en skal blinke én gang i sekundet i 5 sekunder for at angive, at driftsklarheden for en eller flere af de overvågede komponenter ikke er fuldstændig.

MI'en skal derefter forblive slukket i 5 sekunder.

4.6.4.2.   Tilstedeværelse/fravær af fejl

Efter sekvensen beskrevet i punkt 4.6.4.1 skal MI angive tilstedeværelsen af en fejl ved en række blink eller ved kontinuerlig lysning, afhængig af hvilken aktiveringsmodus, der skal anvendes, som beskrevet i de efterfølgende punkter, eller fravær af fejl ved en række enkeltblink. I givet fald skal hvert blink bestå af 1 s med tændt MI efterfulgt af 1 s med slukket MI, og rækken af blink skal efterfølges af en periode på 4 s med MI slukket.

Der indgår fire aktiveringsmodi, hvor aktiveringsmodus 4 har forrang for aktiveringsmodus 1, 2 og 3, aktiveringsmodus 3 har forrang for aktiveringsmodus 1 og 2, og aktiveringsmodus 2 har forrang for aktiveringsmodus 1.

4.6.4.2.1.   Aktiveringsmodus 1 – ingen fejl

MI blinker én gang.

4.6.4.2.2.   Aktiveringsmodus 2 – "kommandostyret MI"

MI skal blinke to gange, hvis OBD-systemet ville afgive kommando om kommandostyret MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1.

4.6.4.2.3.   Aktiveringsmodus 3 – "kort MI"

MI skal blinke to gange, hvis OBD-systemet ville afgive kommando om kommandostyret MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1.

4.6.4.2.4.   Aktiveringsmodus 4 – "kontinuerlig MI"

MI skal forblive tændt ("kontinuerlig MI"), hvis OBD-systemet ville afgive kommando om en kontinuerlig MI i henhold til den diskriminatoriske display-strategi beskrevet i punkt 4.6.3.1.

4.6.5.   Tællere i forbindelse med fejl

4.6.5.1.   MI-tællere

4.6.5.1.1.   Kontinuerlig MI-tæller

OBD-systemet skal indeholde en kontinuerlig MI-tæller til registrering af antallet af motordriftstimer med kontinuerlig MI aktiveret.

Den kontinuerlige MI-tæller skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en opløsning på 1 time og opbevare denne værdi, medmindre betingelserne for nulstilling af tælleren er opfyldt.

Den kontinuerlige MI-tæller skal fungere som følger:

| a) | ved start fra nul skal den kontinuerlige MI-tæller begynde at tælle, så snart den kontinuerlige MI aktiveres |
| --- | --- |

a)

ved start fra nul skal den kontinuerlige MI-tæller begynde at tælle, så snart den kontinuerlige MI aktiveres

| b) | den kontinuerlige MI-tæller skal stoppe og fastholde værdien, når den kontinuerlige MI ikke længere er aktiveret |
| --- | --- |

b)

den kontinuerlige MI-tæller skal stoppe og fastholde værdien, når den kontinuerlige MI ikke længere er aktiveret

| c) | den kontinuerlige MI-tæller skal fortsætte tællingen fra det punkt, hvor den er blevet fastholdt, hvis en fejl, der medfører kontinuerlig MI, detekteres inden for 3 driftssekvenser |
| --- | --- |

c)

den kontinuerlige MI-tæller skal fortsætte tællingen fra det punkt, hvor den er blevet fastholdt, hvis en fejl, der medfører kontinuerlig MI, detekteres inden for 3 driftssekvenser

| d) | den kontinuerlige MI-tæller skal begynde at tælle fra nul igen, når en fejl, der medfører en kontinuerlig MI, detekteres mere end 3 driftssekvenser efter at tælleren sidst er blevet fastholdt |
| --- | --- |

d)

den kontinuerlige MI-tæller skal begynde at tælle fra nul igen, når en fejl, der medfører en kontinuerlig MI, detekteres mere end 3 driftssekvenser efter at tælleren sidst er blevet fastholdt

| e) | den kontinuerlige MI-tæller nulstilles, når:






  i) | der ikke detekteres en fejl, der medfører en kontinuerlig MI, inden for 40 opvarmningscyklusser eller 200 motordriftstimer efter tællerens sidste fastholdelse, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først eller |
| --- | --- | --- |

e)

den kontinuerlige MI-tæller nulstilles, når:

i)

der ikke detekteres en fejl, der medfører en kontinuerlig MI, inden for 40 opvarmningscyklusser eller 200 motordriftstimer efter tællerens sidste fastholdelse, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først eller

| ii) | egendiagnose-scanningsværktøjer afgiver kommando til OBD-systemet om at slette egendiagnoseoplysninger. |
| --- | --- |

ii)

egendiagnose-scanningsværktøjer afgiver kommando til OBD-systemet om at slette egendiagnoseoplysninger.

Figur C1

Illustration af aktiveringsprincipper for MI-tællere

Figur C2

Illustration af aktiveringsprincipper for B1-tæller

4.6.5.1.2.   Kumulativ kontinuerlig MI-tæller.

OBD-systemet skal indeholde en kumulativ kontinuerlig MI-tæller til registrering af det kumulerede antal af motordriftstimer i motorens levetid med en kontinuerlig MI aktiveret.

Den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en resolution på 1 time og fastholde denne værdi.

Den kumulative kontinuerlige MI-tæller må ikke nulstilles af motorsystemet, et scanningsværktøj eller ved frakobling af et batteri.

Den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal fungere som følger:

| a) | den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal begynde at tælle, når den kontinuerlige MI aktiveres |
| --- | --- |

a)

den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal begynde at tælle, når den kontinuerlige MI aktiveres

| b) | den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal stoppe og fastholde værdien, når den kontinuerlige MI ikke længere er aktiveret |
| --- | --- |

b)

den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal stoppe og fastholde værdien, når den kontinuerlige MI ikke længere er aktiveret

| c) | den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal fortsætte at tælle fra det fastholdte punkt, når en kontinuerlig MI aktiveres. |
| --- | --- |

c)

den kumulative kontinuerlige MI-tæller skal fortsætte at tælle fra det fastholdte punkt, når en kontinuerlig MI aktiveres.

Figur C1 viser princippet for den kumulative kontinuerlige MI-tæller, og tillæg 2til dette bilag indeholder eksempler, der illustrerer logikken.

4.6.5.2.   Tællere i forbindelse med Klasse B1-fejl

4.6.5.2.1.   Enkelt B1-tæller

Egendiagnosesystemet skal indeholde en B1-tæller til registrering af antallet af motordriftstimer med tilstedeværelse af en klasse B1-fejl.

B1-tælleren skal fungere som følger:

| a) | B1-tælleren skal begynde at tælle, så snart en klasse B1-fejl detekteres, og en bekræftet og aktiv DTC er blevet lagret |
| --- | --- |

a)

B1-tælleren skal begynde at tælle, så snart en klasse B1-fejl detekteres, og en bekræftet og aktiv DTC er blevet lagret

| b) | B1-tælleren skal standse og fastholde værdien, hvis ingen klasse B1-fejl er bekræftet og aktiv, eller når alle klasse B1-fejl er blevet slettet af et scanningsværktøj |
| --- | --- |

b)

B1-tælleren skal standse og fastholde værdien, hvis ingen klasse B1-fejl er bekræftet og aktiv, eller når alle klasse B1-fejl er blevet slettet af et scanningsværktøj

| c) | B1-tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den er blevet fastholdt, hvis en efterfølgende klasse B1-fejl detekteres inden for 3 driftsfrekvenser. |
| --- | --- |

c)

B1-tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den er blevet fastholdt, hvis en efterfølgende klasse B1-fejl detekteres inden for 3 driftsfrekvenser.

Hvis B1-tælleren har overskredet 200 motordriftstimer, skal OBD-systemet indstille tælleren på 190 motordriftstimer, når OBD-systemet har konstateret, at en klasse B1-fejl ikke længere er bekræftet og aktiv, eller når alle klasse B1-fejl er blevet slettet ved hjælp af et scanningsværktøj. B1-tælleren skal begynde at tælle fra 190 motordriftstimer, hvis en efterfølgende klasse B1-fejl optræder inden for 3 driftssekvenser.

B1-tælleren skal nulstilles, når der har været 3 på hinanden følgende driftssekvenser i hvilke der ikke er blevet konstateret nogen klasse B1-fejl.

Bemærk: B1-tælleren angiver ikke antallet af motordriftstimer med tilstedeværelse af en enkelt klasse B1-fejl.

B1-tælleren kan akkumulere antallet at timer for 2 eller flere forskellige klasse B1-fejl, hvoraf ingen er nået op på den tid, som tælleren angiver.

Det er kun meningen med B1-tælleren, at den skal bestemme, hvornår den kontinuerlige MI skal aktiveres.

Figur C2 viser princippet for den kumulative B1-tæller, og tillæg 2 til dette bilag indeholder eksempler, der illustrerer logikken.

4.6.5.2.2.   Flere B1-tællere

En fabrikant kan anvende flere B1-tællere. Hvis dette er tilfældet, skal systemet kunne tildele en specifik B1-tæller til hver klasse B1-fejl.

Styringen af den specifikke B1-tæller skal følge samme regler som for en enkelt B1-tæller, hvor hver specifik B1-tæller skal begynde at tælle, når den tildelte klasse B1-fejl er detekteret.

4.7.   OBD-oplysninger

4.7.1.   Registrerede oplysninger

De oplysninger, der er registreret af OBD-systemet, skal være til rådighed til udtagning fra køretøjet i følgende informationspakker:

| a) | oplysninger om motorens tilstand |
| --- | --- |

a)

oplysninger om motorens tilstand

| b) | oplysninger om aktive emissionsrelaterede fejl |
| --- | --- |

b)

oplysninger om aktive emissionsrelaterede fejl

| c) | reparationsoplysninger. |
| --- | --- |

c)

reparationsoplysninger.

4.7.1.1.   oplysninger om motorens tilstand

Disse oplysninger vil give en håndhævelsesinstans (5) kendskab til fejlindikatorens status og andre data i forbindelse hermed (f.eks. kontinuerlig MI-tæller, driftsklarhed).

OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6 til dette bilag) der er nødvendige for at udstyr til ekstern vejsidekontrol kan behandle dataene og give en kontrollant følgende oplysninger:

| a) | diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi |
| --- | --- |

a)

diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi

| b) | køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) |
| --- | --- |

b)

køretøjsidentifikationsnummeret (VIN)

| c) | tilstedeværelse af kontinuerlig MI |
| --- | --- |

c)

tilstedeværelse af kontinuerlig MI

| d) | OBD-systemets driftsklarhed |
| --- | --- |

d)

OBD-systemets driftsklarhed

| e) | antal motordriftstimer for den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller). |
| --- | --- |

e)

antal motordriftstimer for den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller).

Der skal være "read only"-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).

4.7.1.2.   oplysninger om aktive emissionsrelaterede fejl

Disse oplysninger skal give enhver bilinspektion (6) en del af de motorrelaterede OBD-data, herunder status for fejlindikator og tilhørende data (MI-tællere), en liste over aktive/bekræftede klasse A og B-fejl og tilhørende data (f.eks. B1-tæller).

OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6 til dette bilag), der er nødvendige for, at udstyr til bilsyn kan behandle dataene og give bilinspektionen følgende oplysninger:

| a) | nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49 |
| --- | --- |

a)

nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49

| b) | diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi |
| --- | --- |

b)

diskriminatorisk/ikke-diskriminatorisk display-strategi

| c) | køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) |
| --- | --- |

c)

køretøjsidentifikationsnummeret (VIN)

| d) | fejlindikatorens status |
| --- | --- |

d)

fejlindikatorens status

| e) | OBD-systemets driftsklarhed |
| --- | --- |

e)

OBD-systemets driftsklarhed

| f) | antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger |
| --- | --- |

f)

antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger

| g) | antal motordriftstimer, som den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller) var aktiveret i |
| --- | --- |

g)

antal motordriftstimer, som den senest aktiverede kontinuerlige MI (kontinuerlig MI-tæller) var aktiveret i

| h) | kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller) |
| --- | --- |

h)

kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller)

| i) | værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer |
| --- | --- |

i)

værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer

| j) | bekræftede og aktive DTC 'er for klasse A-fejl |
| --- | --- |

j)

bekræftede og aktive DTC 'er for klasse A-fejl

| k) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2) |
| --- | --- |

k)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2)

| l) | bekræftede og aktive DTC 'er for klasse B1-fejl |
| --- | --- |

l)

bekræftede og aktive DTC 'er for klasse B1-fejl

| m) | softwarekalibreringsidentifikation(er) |
| --- | --- |

m)

softwarekalibreringsidentifikation(er)

| n) | kalibreringskontrolnummer(-numre). |
| --- | --- |

n)

kalibreringskontrolnummer(-numre).

Der skal være "read only"-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).

4.7.1.3.   Reparationsoplysninger

Disse oplysninger vil give de teknikere, der skal udføre reparationer, alle de OBD-data, der er specificeret i dette bilag (f.eks. fryserammeinformation).

OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6), der er nødvendige for at eksternt reparationstestudstyr kan behandle dataene og give de teknikere, der skal udføre reparationer, følgende oplysninger:

| a) | nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49 |
| --- | --- |

a)

nummer (og revisionsnummer) for den globale tekniske forskrift, der skal integreres i typegodkendelsesmærkningen i henhold til regulativ nr. 49

| b) | køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) |
| --- | --- |

b)

køretøjsidentifikationsnummeret (VIN)

| c) | fejlindikatorens status |
| --- | --- |

c)

fejlindikatorens status

| d) | OBD-systemets driftsklarhed |
| --- | --- |

d)

OBD-systemets driftsklarhed

| e) | antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger |
| --- | --- |

e)

antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden sidste sletning af OBD-oplysninger

| f) | status for overvågningsenheder (dvs. udkoblet for resten af denne kørselscyklus, gennemfør denne kørselscyklus, eller gennemfør ikke denne kørselscyklus) siden motoren sidst blev slukket for hver overvågningsenhed, der bruges til driftsklarhedsstatus |
| --- | --- |

f)

status for overvågningsenheder (dvs. udkoblet for resten af denne kørselscyklus, gennemfør denne kørselscyklus, eller gennemfør ikke denne kørselscyklus) siden motoren sidst blev slukket for hver overvågningsenhed, der bruges til driftsklarhedsstatus

| g) | antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller) |
| --- | --- |

g)

antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller)

| h) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl |
| --- | --- |

h)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl

| i) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2) |
| --- | --- |

i)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse B-fejl (B1 og B2)

| j) | kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller) |
| --- | --- |

j)

kumuleret antal driftstimer med kontinuerlig MI (kumulativ kontinuerlig MI-tæller)

| k) | værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer |
| --- | --- |

k)

værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer

| l) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse B1-fejl og antal motordriftstimer fra B1-tæller(e) |
| --- | --- |

l)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse B1-fejl og antal motordriftstimer fra B1-tæller(e)

| m) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse C-fejl |
| --- | --- |

m)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse C-fejl

| n) | afventende DTC'er og deres tilhørende klasser |
| --- | --- |

n)

afventende DTC'er og deres tilhørende klasser

| o) | tidligere aktive DTC'er og tilhørende klasser |
| --- | --- |

o)

tidligere aktive DTC'er og tilhørende klasser

| p) | realtidsoplysninger om OEM-udvalgte og understøttede følersignaler, interne signaler og output-signaler (jf. punkt 4.7.2 og tillæg 5 til dette bilag) |
| --- | --- |

p)

realtidsoplysninger om OEM-udvalgte og understøttede følersignaler, interne signaler og output-signaler (jf. punkt 4.7.2 og tillæg 5 til dette bilag)

| q) | fryserammedata kræves i henhold til dette bilag (jf. punkt 4.7.1.4 og tillæg 5 til dette bilag) |
| --- | --- |

q)

fryserammedata kræves i henhold til dette bilag (jf. punkt 4.7.1.4 og tillæg 5 til dette bilag)

| r) | softwarekalibreringsidentifikation(er) |
| --- | --- |

r)

softwarekalibreringsidentifikation(er)

| s) | kalibreringskontrolnummer(-numre). |
| --- | --- |

s)

kalibreringskontrolnummer(-numre).

OBD-systemet skal slette alle registrerede fejl i motorsystemet og relaterede data (oplysninger om driftstid, fryserammer osv.) i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag, når anmodning herom gives via det eksterne reparationstestudstyr i henhold til den gældende standard som fastlagt i tillæg 6 til dette bilag.

4.7.1.4.   Fryserammeoplysninger

Mindst én "fryseramme" med oplysninger skal lagres på det tidspunkt, hvor enten en potentiel DTC eller en bekræftet og aktiv DTC lagres, efter fabrikantens valg. Fabrikanten kan altid opdatere fryserammeoplysningerne, når den afventende DTC detekteres igen.

Fryserammen skal give køretøjets driftsbetingelser på tidspunktet for detektering af fejlen samt DTC'en og de tilhørende lagrede data. Fryserammen skal omfatte oplysninger som vist i tabel 1 i tillæg 5 til dette bilag. Fryseramme skal også omfatte alle de oplysninger i tabel 2 og 3 i tillæg 5 til dette bilag, der anvendes til overvågning eller styring i den specifikke styringsenhed, der lagrede DTC'en.

Lagring af fryserammeoplysninger vedrørende en klasse A-fejl får forrang frem for oplysninger vedrørende en klasse B1-fejl, som får forrang frem for oplysninger vedrørende en klasse B1-fejl og oplysninger vedrørende en klasse C-fejl. Den første fejl, der detekteres, skal have forrang frem for den seneste fejl, medmindre den seneste fejl er i en højere klasse.

Hvis en anordning er overvåget af et OBD-system og ikke er omfattet af tillæg 5 til dette bilag, skal fryserammeoplysningerne omfatte oplysningselementer for anordningens følere og aktuatorer på lignende måde som beskrevet i tillæg 5. Dette skal indsendes til godkendelse af den administrative myndighed på godkendelsestidspunktet.

4.7.1.5.   Driftsklarhed

Med de undtagelser, der er anført i punkt 4.7.1.5.1, 4.7.1.5.2 og 4.7.1.5.3, skal driftsklarhed kun fastsættes til "gennemført", når en overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder, som denne status vedrører, har kørt og konstateret forekomst (dvs. lagret en bekræftet og aktiv DTC) eller manglende forekomst af den for den pågældende overvågningsenhed relevante fejl siden sidste sletning gennem ekstern anmodning eller kommando (f.eks. gennem et OBD-scanningsværktøj). Driftsklarhed sættes til "ikke gennemført" ved at slette fejlkodehukommelsen (se punkt 4.7.4.) gennem en ekstern anmodning eller kommando (f.eks. gennem et OBD-scanningsværktøj).

Normal slukning af motoren må ikke ændre driftsklarhed.

4.7.1.5.1.   Fabrikanten kan med forbehold af den godkendende myndigheds godkendelse anmode om, at en overvågningsenheds status for driftsklarhed sættes til at indikere "gennemført", uden at enheden har kørt og konstateret tilstedeværelsen eller fraværet af en fejl, som er relevant for den pågældende overvågningsenhed, såfremt overvågning er deaktiveret for flere driftssekvenser (mindst 9 driftssekvenser eller 72 driftstimer) som følge af vedvarende ekstreme driftsbetingelser (f.eks. kolde omgivende temperaturer, store højder osv.) Enhver sådan anmodning skal nærmere angive betingelserne for udkobling af overvågningssystem og det antal driftssekvenser, som vil finde sted uden overvågningsfærdiggørelse, før driftklarhedsstatus indikeres som "gennemført". De ekstreme omgivelsesparametre, der tages højde for i fabrikantens anmodning, må aldrig være mindre alvorlige end de betingelser, der er fastsat i dette bilag for midlertidig afbrydelse af OBD-systemet.

4.7.1.5.2.   Krav om overvågningsenheders driftsklarhed

Driftsklarhed skal være understøttet for hver enkelt overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder, der er identificeret i dette bilag, og som er påkrævet ved henvisning til dette bilag, med undtagelse af punkt 11 og 12 i tillæg 3 til dette bilag.

4.7.1.5.3.   Driftsklarhed for kontinuerlige overvågningsenheder

Driftsklarheden for hver enkelt overvågningsenhed eller gruppe af overvågningsenheder, der er identificeret i punkt 1, 7 og 10 i tillæg 3 til dette bilag, hvis dette kræves ved henvisning til dette bilag, og hvis de i dette bilag betragtes som kontinuerligt kørende overvågningsenheder, skal altid angive "gennemført"

4.7.2.   Datastrømsinformation

OBD-systemet skal på anmodning stille de oplysninger, der er vist i tabel 1 til 4 i tillæg 5 i dette bilag til rådighed i realtid for et scanningsværktøj (faktiske signalværdier bør anvendes frem for surrogatværdier).

For så vidt angår de beregnede belastnings- og drejningsmomentparametre skal OBD-systemet rapportere de mest nøjagtige værdier, der beregnes med de relevante elektroniske styreenheder (f.eks. motorstyringscomputeren).

Tabel 1 i tillæg 5 til dette bilag anfører en liste over obligatoriske OBD-oplysninger vedrørende motorbelastning og -hastighed.

Tabel 3 i tillæg 5 til dette bilag anfører de andre OBD-oplysninger, der skal inkluderes, hvis de anvendes af emissions- eller OBD-systemet til at indkoble eller udkoble OBD-overvågningsenheder.

Tabel 4 i tillæg 5 til dette bilag viser hvilke oplysninger, der skal inkluderes, hvis motoren er således udstyret, føler eller beregner oplysningerne (7). Fabrikanten kan beslutte at lade andre fryseramme- eller datastrømsoplysninger indgå.

Hvis en anordning er overvåget af et OBD-system og ikke er omfattet af tillæg 5 til dette bilag (f.eks. SCR), skal datastrømsoplysningerne omfatte oplysningselementer for denne anordnings følere og aktuatorer på lignende måde som beskrevet i tillæg 5 til dette bilag. Dette skal indsendes til godkendelse af den administrative myndighed på godkendelsestidspunktet.

4.7.3.   Adgang til OBD-oplysninger

Der skal gives adgang til OBD-oplysninger i overensstemmelse med de standarder, der er nævnt i tillæg 6 til dette bilag og følgende underpunkter (8).

Adgangen til OBD-oplysninger må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller dennes leverandører. Fortolkning af OBD-oplysninger må ikke kræve unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige.

En enkelt adgangsmetode (f.eks. et enkelt adgangspunkt/knudepunkt) til OBD-oplysninger skal understøttes til udhentning af alle OBD-oplysninger. Denne metode skal gøre det muligt at få adgang til alle de OBD-oplysninger, der kræves i henhold til dette bilag. Denne metode skal også gøre det muligt at få adgang til specifikke, mindre oplysningspakker som defineret i dette bilag (f.eks. informationspakker til teknisk kontrol for så vidt angår emissionsrelaterede OBD-oplysninger).

Der skal gives adgang til OBD-oplysninger ved anvendelse af mindst én af følgende serier af standarder nævnt i tillæg 6 til dette bilag:

| a) | ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baseret) |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baseret)

| b) | ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baseret) |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baseret)

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

Fabrikanterne anvender relevante ISO- eller SAE-definerede fejlkoder (f.eks. P0xxx, P2xxx osv.), når det er muligt. Er dette ikke muligt, kan fabrikanten benytte diagnosefejlkoderne, jf. de relevante bestemmelser i ISO 27145 eller SAE J1939. Fejlkoderne skal være fuldt tilgængelige ved brug af standardiseret fejlfindingsudstyr, som opfylder forskrifterne i dette bilag.

Fabrikanten skal efter den relevante ISO- eller SAE-proces forsyne ISO- eller SAE-standardiseringsorganet med emissionsrelaterede diagnosedata, som ikke er angivet i ISO 27145 eller SAE J1939, men som vedrører dette bilag.

Adgang til OBD-oplysninger skal være mulig ved hjælp af ledningstilslutning.

OBD-data skal leveres af OBD-systemet efter anmodning ved hjælp af et scanningsværktøj, der opfylder kravene i de gældende standarder nævnt i tillæg 6 til dette bilag (kommunikation med ekstern testenhed).

4.7.3.1.   CAN-baseret kommunikation med ledningstilslutning

OBD-systemets ledningstilsluttede data-links kommunikationshastighed skal være enten 250 kbps eller 500 kbps.

Det er fabrikantens ansvar at vælge baud rate og konstruere OBD-systemet i overensstemmelse med de krav, der er specificeret i de standarder, der er nævnt i tillæg 6 til dette bilag og henvist til i dette bilag. OBD-systemet skal være tolerant over for den automatiske detektering mellem disse to baud rates, der udføres af eksternt testudstyr.

Tilslutningsinterface mellem køretøjet og det eksterne diagnosetestværktøj (f.eks. scanningsværktøj) skal være standardiseret og opfylde alle kravene i ISO 15031-3 Type A (12 VDC power supply), Type B (24 VDC power supply) or SAE J1939-13 (12 or 24 VDC power supply).

4.7.3.2.   Forbeholdt TCP/IP-baseret (ethernet) ledningstilsluttet kommunikation.

4.7.3.3.   Placering af tilslutningsstik

Tilslutningsstikket skal placeres i førersiden i fodrumsområdet inden for det område, der er afgrænset af førerens side af køretøjet og førerens sidekant af midterkonsollen (eller køretøjets midterlinje, hvis det ikke har en midterkonsol) på et sted, der ikke befinder sig højere end den nederste del af rattet, når dette er indstillet i laveste position. Tilslutningsstikket må ikke være placeret på eller i midterkonsollen (dvs. hverken på de horisontale flader nær gulvmonteret gearstang, håndbremsehåndtag eller kopholdere, eller på de vertikale flader nær betjeningsknapper for stereo/radio, klimaanlæg eller navigationssystem). Tilslutningsstikkets placering skal gøre det let at identificere det og få adgang til det (f.eks. for at tilslutte et eksternt værktøj). For køretøjer med sidedør for føreren, skal en person der står (eller står "foroverbøje") udenfor køretøjet i førerens side let kunne identificere tilslutningsstikket og have let adgang til dette, når døren i førersiden er åben.

Den godkendende myndighed kan på fabrikantens anmodning godkende en alternativ placering, hvis monteringsstedet er let tilgængeligt og beskyttet mod utilsigtet beskadigelse under normale anvendelsesbetingelser, f.eks. den placering, der er beskrevet i ISO 15031-standardserien.

Hvis tilslutningsstikket er tildækket eller placeret i en særlig boks med udstyr, skal OBD-boksens dæksel kunne fjernes med hånden uden brug af værktøj og tydeligt være mærket "OBD" for at identificere tilslutningsstikkets placering.

Fabrikanten kan forsyne køretøjer med yderligere diagnosestik og data-links til fabrikantens særlige formål, ud over de formål, der kræves i forbindelse med OBD-funktioner. Hvis det ekstra tilslutningsstik er i overensstemmelse med de standardstik, der tillades i tillæg 6 til dette bilag, er det kun det tilslutningsstik, der er påkrævet i henhold til dette bilag, der klart skal mærkes "OBD" for at skelne det fra andre lignende tilslutningsstik.

4.7.4.   Sletning/tilbagestilling af OBD-oplysninger ved hjælp af scanningsværktøj

Efter anmodning via scanningsværktøjet skal følgende data slettes fra computernes hukommelse eller tilbagestilles til den værdi, der er specificeret i dette bilag.

| OBD-oplysninger | Kan slettes | Kan tilbagestilles
   (9) |
| --- | --- | --- |
| Fejlindikatorens status | | X |
| OBD-systemets driftsklarhed | | X |
| Antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller) | X | |
| Alle DTC'er | X | |
| Værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer | | X |
| Antal motordriftstimer fra B1-tælleren(-tællerne) | | X |
| De fryserammedata, der kræves i henhold til dette bilag | X | |

OBD-oplysninger

Kan slettes

Kan tilbagestilles
   (9)

Fejlindikatorens status

X

OBD-systemets driftsklarhed

X

Antal motordriftstimer siden aktivering af fejlindikator (kontinuerlig MI-tæller)

X

Alle DTC'er

X

Værdien for B1-tælleren med det højeste antal motordriftstimer

X

Antal motordriftstimer fra B1-tælleren(-tællerne)

X

De fryserammedata, der kræves i henhold til dette bilag

X

OBD-oplysninger må ikke slettes ved frakobling af køretøjets batteri(er).

4.8.   Elektronisk sikkerhed

Ethvert køretøj med emissionsbegrænsningsenhed skal være således indrettet, at det hindrer ændringer af en sådan enhed bortset fra de af producenten tilladte. Producenten skal tillade ændringer, hvis de er nødvendige af hensyn til diagnosticering, eftersyn, vedligeholdelse, eftermontering af dele eller reparation af køretøjet.

Der må ikke kunne ændres i omprogrammerbare edb-koder eller driftsparametre, som skal være mindst lige så godt beskyttet som anført i ISO 15031-7 (SAE J2186) eller J1939-73. Det forudsættes, at dataudvekslingen finder sted ved hjælp af de protokoller og diagnosestik, der er foreskrevet i dette bilag. Udtagelige kalibreringslagerchips skal være indkapslet, anbragt i lukket beholder eller beskyttet ved elektroniske algoritmer og må ikke kunne udskiftes uden brug af specialværktøj og -procedurer.

Edb-kodede driftsparametre for motoren må ikke kunne ændres uden brug af specialværktøj og -procedurer (f. eks. loddede eller indkapslede computerkomponenter eller forseglede (eller loddede) computerindeslutninger).

Fabrikanterne skal træffe tilstrækkelige forholdsregler til beskyttelse mod ændring af indstillingen af den maksimale brændstoftilførsel, efter køretøjets ibrugtagning.

Fabrikanterne kan anmode den godkendende myndighed om undtagelse fra et af disse krav for køretøjer, for hvilke sådan beskyttelse kan formodes ikke at være nødvendig. For indrømmelse af en sådan undtagelse tager den godkendende myndighed følgende andre kriterier i betragtning, dog ikke udelukkende: om der er højtydende chips til rådighed, om køretøjet har en høj maksimalydelse og det forventede salgstal for køretøjet.

Producenter, der anvender systemer med programmerbare edb-koder (f. eks. elektrisk sletbart programmerbart læselager, EEPROM) skal søge at forhindre uvedkommende i at ændre programmeringen. Fabrikanterne skal benytte strategier til ekstra sikring og skrivebeskyttelse, som kræver elektronisk adgang til en ekstern computer, der drives af fabrikanten. Den godkendende myndighed kan godkende alternative metoder, der sikrer en tilsvarende beskyttelse mod ændringer.

4.9.   OBD-systemets holdbarhed

OBD-systemet skal konstrueres og fremstilles på en sådan måde, at det kan identificere fejltyper i hele køretøjets/motorsystemets levetid.

Evt. yderligere bestemmelser vedrørende OBD-systemers holdbarhed findes i dette bilag.

Et OBD-system må ikke programmeres eller på anden måde konstrueres til helt eller delvist at deaktivere på basis af køretøjets alder og/eller km-stand i løbet af køretøjets faktiske levetid, og systemet må heller ikke indeholde nogen algoritme eller strategi, der er konstrueret til at reducere OBD-systemets effektivitet med tiden.

5.   YDELSESKRAV

5.1.   Grænseværdier

ODB-grænseværdierne (OTL) for de gældende overvågningskriterier defineret i tillæg 3 til dette bilag er defineret i dette regulativs hoveddel.

5.2.   Midlertidig afbrydelse af OBD-systemets funktion

De godkendende myndigheder kan godkende, at et OBD-system kobles fra midlertidigt under de betingelser, der er nærmere angivet i følgende underpunkter.

På godkendelsestidspunktet eller typegodkendelsestidspunktet skal fabrikanten forsyne den godkendende myndighed med en detaljeret beskrivelse af hver af OBD-systemets frakoblingsstrategier og de data og/eller en teknisk evaluering, der påviser, at overvågning under de gældende betingelser ville være upålidelig eller uigennemførlig.

I alle tilfælde skal overvågningen genoptages, når de betingelser, der begrundede en midlertidig frakobling, ikke længere er til stede.

5.2.1.   Motorens/køretøjets driftssikkerhed

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble de berørte OBD-overvågningssystemer, når en driftsikkerhedsstrategi er aktiveret.

Det kræves ikke, at OBD-overvågningssystemet vurderer komponenter ved forekomst af funktionsfejl, hvis sådan vurdering medfører risiko for en sikker anvendelse af køretøjet.

5.2.2.   Omgivende temperaturer og højdeforhold

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble OBD-systemets overvågningsenheder:

| a) | ved omgivende temperaturer under 266 K (-7 ° C) i tilfælde af, at kølemidlets temperatur ikke har nået en temperatur på mindst 333 K (60 ° C), eller |
| --- | --- |

a)

ved omgivende temperaturer under 266 K (-7 ° C) i tilfælde af, at kølemidlets temperatur ikke har nået en temperatur på mindst 333 K (60 ° C), eller

| b) | ved omgivende temperaturer under 266K (-7 ° C) i tilfælde af frosne reagens eller |
| --- | --- |

b)

ved omgivende temperaturer under 266K (-7 ° C) i tilfælde af frosne reagens eller

| c) | ved omgivende temperaturer over 308 K (35 ° C) eller |
| --- | --- |

c)

ved omgivende temperaturer over 308 K (35 ° C) eller

| d) | ved højder på over 2 500 meter over havets overflade. |
| --- | --- |

d)

ved højder på over 2 500 meter over havets overflade.

En fabrikant kan endvidere anmode om godkendelse af, at en overvågningsenhed i OBD-systemet midlertidigt frakobles ved andre omgivende temperaturer og højdeforhold, efter at have bestemt, at fabrikanten ved hjælp af data og/eller teknisk evaluering har påvist, at en forkert diagnose ville fremkomme ved disse omgivende temperaturer som følge af deres indvirkning på selve komponenten (f.eks. frosne komponenter, overensstemmelse med sensortolerancer).

Bemærk: Omgivende betingelser kan bestemmes ved indirekte metoder. For eksempel kan omgivende temperaturforhold bestemmes på basis af indsugningsluftens temperatur.

5.2.3.   Lav brændstofstand

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes, hvis brændstofstanden er lav eller man løber tør for brændstof (f.eks. diagnosticering af en funktionsfejl i brændstoftilførslen eller fejltændinger):

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| | NG | LPG |
| a) | Den brændstofstand, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstige 100 liter eller 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet, afhængig af hvilken værdi er den laveste |

Diesel

Gas

NG

LPG

a)

Den brændstofstand, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstige 100 liter eller 20 % af brændstoftankens nominelle kapacitet, afhængig af hvilken værdi er den laveste

X

X

| b) | Det lave brændstoftryk i tanken, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstige 20 % af det anvendelige område for brændstofbeholdertryk. |
| --- | --- |

b)

Det lave brændstoftryk i tanken, der kan komme i betragtning ved en sådan frakobling, må ikke overstige 20 % af det anvendelige område for brændstofbeholdertryk.

X

5.2.4.   Batteri- eller spændingsniveau

Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, der påvirkes af batteri- eller spændingsniveauer.

5.2.4.1.   For lav spænding

For overvågningssystemer, der påvirkes af, at spændingen i køretøjets batteri er lav eller systemets spændinger er lave, kan fabrikanter anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, når batteriets eller systemets spænding er under 90 % af den nominelle spænding (eller 11,0 volt for et 12 volt-batteri, 22,0 volt for et 24 volt-batteri). Fabrikanter kan anmode om godkendelse til at anvende en spændingstærskel, der er højere end denne, til frakobling af systemovervågning.

Fabrikanten skal påvise, at overvågning ved disse spændinger ville være upålidelig, og at enten drift af et køretøj under frakoblingskriterierne i længere perioder er usandsynlig, eller at OBD-systemet overvåger batteri- eller systemspænding og vil detektere en fejl ved den spænding, der bruges til at frakoble andre overvågningsenheder.

5.2.4.2.   For høj spænding

For emissionsrelaterede overvågningssystemer, der påvirkes af, at spændingen i køretøjets batteri er høj eller systemets spændinger er høje, kan fabrikanter anmode om godkendelse til at frakoble overvågningssystemer, når batteri- eller systemspændingen overstiger en bestemt spænding fastsat af fabrikanten.

Fabrikanten skal påvise, at overvågning ved spændinger over den af fabrikanten fastsatte spænding ville være upålidelige, og at enten advarselslampen for det elektriske ladesystem/vekselstrømsgenerator er tændt (eller at spændingsmåleren er i den "røde zone") eller at OBD-systemet overvåger batteri- eller systemspænding og vil detektere en fejl ved den spænding, der bruges til at frakoble andre overvågningsenheder.

5.2.5.   Aktivt kraftudtag

Fabrikanten kan anmode om godkendelse til midlertidigt at frakoble berørte overvågningssystemer i køretøjer med kraftudtag i situationer, hvor kraftudtaget er midlertidigt aktivt.

5.2.6.   Tvungen regenerering

Fabrikanten kan anmode om godkendelse til at frakoble de berørte OBD-overvågningssystemer under tvungen regenerering af et emissionsbegrænsningssystem nedstrøms for motoren (f.eks. et partikelfilter).

5.2.7.   Understøttende emissionskontrolstrategi (AES)

Fabrikanten kan anmode om godkendelse til at frakoble overvågningsenheder i OBD-systemet, når en AES er i funktion, herunder MECS, under forhold, der ikke allerede er dækket i punkt 5.2, hvis en overvågningsenheds overvågningsevne påvirkes af en AES i funktion.

5.2.8.   Genoptankning

Fabrikanten af et gasdrevet køretøj kan indrette OBD-systemet således, at dette efter genoptankning frakobles midlertidigt med henblik på tilpasning af den elektroniske styreenhed til ændringer i brændstofkvalitet og -sammensætning.

OBD-systemet skal indkobles igen, så snart det nye brændstof er genkendt og motorparametrene justeret. Frakoblingen skal være begrænset til højst 10 minutter.

6.   PÅVISNINGSKRAV

De grundlæggende elementer ved påvisning af et OBD-systems overensstemmelse med kravene i dette bilag er som følger:

| a) | Procedure for udvælgelse af OBD-stammotorsystem. OBD-stammotorsystemet udvælges af fabrikanten med den administrative myndigheds samtykke. |
| --- | --- |

a)

Procedure for udvælgelse af OBD-stammotorsystem. OBD-stammotorsystemet udvælges af fabrikanten med den administrative myndigheds samtykke.

| b) | Procedure til påvisning af klassificering af en fejl. Fabrikanten fremsender den administrative myndighed klassificeringen af hver enkel fejl for det pågældende OBD-stammotorsystem og de nødvendige understøttende data for at begrunde hver klassificering. |
| --- | --- |

b)

Procedure til påvisning af klassificering af en fejl. Fabrikanten fremsender den administrative myndighed klassificeringen af hver enkel fejl for det pågældende OBD-stammotorsystem og de nødvendige understøttende data for at begrunde hver klassificering.

| c) | Procedure for kvalificering af forringet komponent. Fabrikanten skal på den administrative myndigheds anmodning levere forringede komponenter med henblik på OBD-prøvning. Disse komponenter kvalificeres på grundlag af understøttende data leveret af fabrikanten. |
| --- | --- |

c)

Procedure for kvalificering af forringet komponent. Fabrikanten skal på den administrative myndigheds anmodning levere forringede komponenter med henblik på OBD-prøvning. Disse komponenter kvalificeres på grundlag af understøttende data leveret af fabrikanten.

Procedure for valg af referencebrændstof i forbindelse med gasmotorer.

6.1.   OBD-emissionsfamilie

Fabrikanten er ansvarlig for at bestemme sammensætningen af en OBD-emissionsfamilie. En gruppering af motorsystemer inden for en OBD-emissionsfamilie skal baseres på et velbegrundet teknisk skøn og skal godkendes af den godkendende myndighed.

Motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme OBD-emissionsfamilie

6.1.1.   Parametre ved definering af en OBD-emissionsfamilie

OBD-emissionsfamilien karakteriseres ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorsystemer i familien.

For at motorsystemer betragtes som tilhørende samme OBD-motorfamilie skal følgende grundlæggende parametre i motorsystemerne være omtrent lig hinanden:

| a) | emissionsbegrænsende systemer |
| --- | --- |

a)

emissionsbegrænsende systemer

| b) | metoderne til OBD-overvågning |
| --- | --- |

b)

metoderne til OBD-overvågning

| c) | kriterierne for overvågning af funktionsdygtighed og komponenter |
| --- | --- |

c)

kriterierne for overvågning af funktionsdygtighed og komponenter

| d) | overvågningsparametre (f.eks. frekvens). |
| --- | --- |

d)

overvågningsparametre (f.eks. frekvens).

Disse fælles parametre skal påvises af fabrikanten ved relevant teknisk demonstration eller andre hensigtsmæssige procedurer og skal godkendes af den godkendende myndighed.

Fabrikanten kan anmode den administrative myndighed om godkendelse af mindre forskelle i metoderne til overvågning/diagnosticering af motorens emissionsbegrænsningssystem som følge af variationer i konfigurationen af motorsystemet, når disse metoder af fabrikanten anses for at være omtrent lig hinanden, og

| a) | de kun er forskellige for at kunne svare til de berørte komponenters særegenheder (f.eks. størrelse, udstødningsstrøm osv.) eller |
| --- | --- |

a)

de kun er forskellige for at kunne svare til de berørte komponenters særegenheder (f.eks. størrelse, udstødningsstrøm osv.) eller

| b) | deres ligheder er baseret på et velbegrundet teknisk skøn. |
| --- | --- |

b)

deres ligheder er baseret på et velbegrundet teknisk skøn.

6.1.2.   OBD-stammotorsystem

En OBD-emissionsfamilies overensstemmelse med dette bilag opnås ved at påvise, at denne families OBD-stammotorsystem er overensstemmende.

Udvælgelsen af OBD-stammotorsystemet foretages af fabrikanten og med forbehold af den godkendende myndigheds godkendelse.

Forud for prøvningen kan den godkendende myndighed kan beslutte at anmode fabrikanten om at udvælge yderligere en motor, der skal bruges til påvisning.

Fabrikanten kan også foreslå den godkendende myndighed at prøve yderligere motorer for at dække hele OBD-emissionsfamilien.

6.2.   Procedurer til påvisning af fejlklassifikationen

Fabrikanten skal forsyne den godkendende myndighed med dokumentation, der begrunder klassificeringen af de enkelte fejl. Denne dokumentation skal omfatte en fejlanalyse (f.eks. elementer af en "fejlmodus og analyse af virkninger") og kan også omfatte:

| a) | simulationsresultater |
| --- | --- |

a)

simulationsresultater

| b) | prøvningsresultater |
| --- | --- |

b)

prøvningsresultater

| c) | henvisninger til tidligere godkendt klassificering. |
| --- | --- |

c)

henvisninger til tidligere godkendt klassificering.

I de følgende punkter er kravene til påvisning af en korrekt klassificering anført, herunder prøvningskrav. Det mindste antal prøvninger er fire og det maksimale antal prøvninger er fire gange antallet af motorfamilier, som behandles inden for OBD-emissionsfamilien. Den godkendende myndighed kan beslutte at afkorte prøvningen på ethvert tidspunkt, før man er nået op på dette maksimale antal fejlprøvninger.

I særlige tilfælde, hvor klassificeringsprøvning ikke er mulig (f.eks. hvis en MECS er aktiveret og motoren ikke kan udføre den relevante prøvning, osv.), kan fejlen klassificeres ud fra en teknisk begrundelse. En sådan undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed.

6.2.1.   Påvisning af klassificering i klasse A

En fabrikants klassificering af en fejl i klasse A kræver ikke en påvisningsprøvning.

Hvis den administrative myndighed er uenig i fabrikantens klassificering af en fejl i klasse A, kræver den administrative myndighed, at fejlen klassificeres i klasse B1, B2 eller C.

I så fald skal det i godkendelsesdokumentet anføres, at fejlklassifikationen er blevet foretaget efter den godkendende myndigheds anvisninger.

6.2.2.   Påvisning af klassificering i B1 (skelnen mellem A og B1)

For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse B1, skal dokumentationen klart vise, at fejlen under nogle omstændigheder (10) fører til emissioner, der er lavere end OTL'erne.

I så fald kræver den administrative myndighed en emissionsprøvning til påvisning af klassificering af en fejl i klasse B1. Fabrikanten skal påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:

| a) | Fabrikanten vælger prøvningsomstændighederne efter aftale med den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

a)

Fabrikanten vælger prøvningsomstændighederne efter aftale med den godkendende myndighed.

| b) | Det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne. |
| --- | --- |

b)

Det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne.

Hvis fabrikanten ikke kan påvise klassificeringen som klasse B1, klassificeres fejlen som klasse A.

6.2.3.   Påvisning af klassificering i B1 (skelnen mellem B2 og B1)

Hvis den godkendende myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B1, fordi den mener, at OTL'erne ikke er overskredet, kræver den administrative myndighed omklassificering af denne fejl i klasse B2 eller C. I så fald skal det i godkendelsesdokumenterne anføres, at fejlklassificeringen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger.

6.2.4.   Påvisning af klassificering i B2 (skelnen mellem B2 og B1)

For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse B2 skal fabrikanten påvise, at emissionerne er lavere end OTL'erne.

Hvis den administrative myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B2, fordi den mener, at OTL'erne er overskredet, kan det kræves af fabrikanten, at han ved prøvning demonstrerer, at emissionerne som følge af fejlen ligger under OTL'erne. Hvis prøvningen ikke giver det ønskede resultat, skal den godkendende myndighed kræve omklassificering af den pågældende fejl til A eller B1, og fabrikanten skal derefter påvise den passende klassificering, og dokumentationen skal opdateres.

6.2.5.   Påvisning af klassificering i B2 (skelnen mellem B2 og C)

Hvis den godkendende myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse B2, fordi den mener, at de regulerede emissionsgrænser ikke er overskredet, kræver den administrative myndighed omklassificering af denne fejl til klasse C. I så fald skal det i godkendelsesdokumenterne anføres, at fejlklassificeringen er blevet foretaget efter den administrative myndigheds anvisninger.

6.2.6.   Påvisning af klassificering i klasse C

For at begrunde klassificeringen af en fejl i klasse C skal fabrikanten påvise, at emissionerne er lavere end de regulerede emissionsgrænser.

Hvis den godkendende myndighed er uenig i en fabrikants klassificering af en fejl som klasse C, kan det kræves af fabrikanten, at han ved prøvning demonstrerer, at emissionerne som følge af fejlen ligger under de regulerede emissionsgrænser.

Hvis prøvningen ikke giver det ønskede resultat, skal den administrative myndighed kræve omklassificering af den pågældende fejl, og fabrikanten skal derefter påvise den passende klassificering og dokumentationen skal opdateres.

6.3.   Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed

Fabrikanten tilsender den godkendende myndighed indsende en komplet dokumentationspakke, der begrunder OBD-systemets overensstemmelse med hensyn til overvågningsformåen, hvilket kan omfatte:

| a) | algoritmer og beslutningsdiagrammer |
| --- | --- |

a)

algoritmer og beslutningsdiagrammer

| b) | prøvnings- og/eller simuleringsresultater |
| --- | --- |

b)

prøvnings- og/eller simuleringsresultater

| c) | henvisninger til tidligere godkendte overvågningssystemer osv. |
| --- | --- |

c)

henvisninger til tidligere godkendte overvågningssystemer osv.

I de følgende punkter er kravene til påvisning af en korrekt klassificering anført, herunder prøvningskrav. Antallet af prøvninger skal være fire gange antallet af motorfamilier, som behandles inden for OBD-emissionsfamilien, men ikke mindre end 8.

De valgte overvågningsenheder skal afspejle de forskellige typer overvågning, der er nævnt i punkt 4.2. (dvs. overvågning af emissionsgrænser, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for totalt funktionssvigt eller komponentovervågning) på velafbalanceret måde. De valgte overvågningsenheder skal også på balanceret vis afspejle de i tillæg 3 til dette bilag anførte punkter.

6.3.1.   Procedurer til påvisning af OBD-funktionsdygtighed ved prøvning

Ud over de understøttende data, der er omhandlet i punkt 6.3, skal fabrikanten påvise, at der foregår en korrekt overvågning af specifikke emissionsbegrænsningssystemer eller komponenter ved at prøve dem på en motorprøvebænk i overensstemmelse med de prøvningsprocedurer, der er specificeret i punkt 7.2 i dette bilag.

I så fald skal fabrikanten stille de kvalificerede, forringende komponenter og/eller elektriske anordning, der skal anvendes til at simulere svigt, til rådighed

OBD-systemets korrekte detektering af fejlen og dets egen reaktion herpå (jf. MI-visning, DTC — lagring, osv.) påvises i henhold til punkt 7.2.

6.3.2.   Procedurer for kvalificering af forringet komponent (eller system).

Dette punkt finder anvendelse på tilfælde, hvor en funktionsfejl, der udvælges til en OBD-påvisningsprøvning, overvåges i forhold til emissioner fra udstødningsrøret (11) (overvågning af emissionsgrænse – jf. punkt 4.2), og det kræves, at fabrikanten ved en emissionsprøvning påviser kvalificeringen af den pågældende forringede komponent.

I meget specifikke sager er det måske ikke muligt at kvalificere forringede komponenter eller systemer ved prøvning (f.eks. hvis en MECS er aktiveret og motoren ikke kan udføre den relevante test, osv.). I så fald kvalificeres den forringede komponent uden prøvning. En sådan undtagelse skal dokumenteres af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed.

6.3.2.1.   Procedure for kvalificering af en forringet komponent brugt til at påvise detektering af klasse A- og B1-fejl.

6.3.2.1.1.   Overvågning af emissionsgrænser

Hvis den fejl, der udvælges af den godkendende myndighed, fører til udstødningsemissioner, der kan overskride en OBD-grænseværdi, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride dens OTL med mere end 20 %.

6.3.2.1.2.   Funktionsovervågning

På fabrikantens anmodning og med den godkendende myndigheds accept, kan OTL i forbindelse med funktionsovervågning, overskrides med mere end 20%. En sådan anmodning skal begrundes fra sag til sag.

6.3.2.1.3.   Komponentovervågning

For så vidt angår komponentovervågning, er en forringet komponent kvalificeret uden hensyntagen til OTL.

6.3.2.2.   Kvalificering af forringede komponenter, der anvendes til at påvise detektering af klasse B2-fejl

Hvis der er tale om klasse B2-fejl, og hvis den godkendende myndighed har krævet dette, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride dens gældende OTL.

6.3.2.3.   Kvalificering af forringede komponenter, der anvendes til at påvise detektering af klasse C-fejl

Hvis der er tale om klasse C-fejl, og hvis den administrative myndighed har krævet dette, skal fabrikanten ved hjælp af en emissionsprøvning i henhold til punkt 7 påvise, at den forringede komponent eller anordning ikke får den relevante emission til at overskride den gældende regulerede emissionsgrænse.

6.3.3.   Prøvningsrapport.

Prøvningsrapporten skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 4 til dette bilag.

6.4.   Godkendelse af et OBD-system, som rummer ufuldstændigheder

6.4.1.   Den godkendende myndighed kan efter anmodning fra fabrikanten godkende et OBD-system, også selv om systemet indeholder én eller flere ufuldstændigheder.

Ved behandlingen af anmodningen tager den godkendende myndighed stilling til, om det ikke er muligt eller ikke er rimeligt at opfylde forskrifterne i dette bilag.

Den administrative myndighed skal bl.a. tage udgangspunkt i nærmere oplysninger fra fabrikanten om teknisk gennemførlighed, indførelsestid og produktionscyklusser, herunder ind- og udfasning af motorkonstruktioner og planlagte opgraderinger af computere, samt hvor effektivt det færdige OBD-system vil være til at opfylde bilagets krav, og om fabrikanten har gjort en acceptabel indsats for at opfylde bilagets krav.

Den godkendende myndighed kan ikke acceptere en anmodning vedrørende et ufuldstændigt system, hvori en påbudt fejlovervågning mangler helt (f.eks. total mangel på de overvågningsenheder, der kræves i henhold til tillæg 3 til dette bilag).

6.4.2.   Ufuldstændighedens varighed

Der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på et år at regne fra datoen for motorsystemets godkendelse.

Hvis fabrikanten på tilfredsstillende måde over for den godkendende myndighed kan påvise at udbedring af ufuldstændigheden vil kræve betydelige ændringer af motoren og en længere indførelsestid, kan der indrømmes en ufuldstændighedsperiode på yderligere et år, forudsat at den samlede ufuldstændighedsperiode ikke overstiger 3 år (dvs. der kan tillades 3 x 1 års ufuldstændighedsperiode).

Fabrikanten kan ikke ansøge om en fornyelse af ufuldstændighedsperioden.

6.5.   Procedure for valg af referencebrændstof i forbindelse med gasmotorer.

Påvisning af OBD-funktionsdygtighed og klassificering af funktionsfejl skal udføres ved brug af de referencebrændstoffer i bilag 5, på basis af hvilke motoren er konstrueret til at fungere.

Valget af dette referencebrændstof foretages af den typegodkendende myndighed, som skal afsætte tilstrækkelig tid med henblik på prøvelaboratoriets levering af det valgte referencebrændstof"

7.   PRØVNINGSPROCEDURER

7.1.   Prøvningsproces

Påvisning af fejlklassificering ved hjælp af prøvning og påvisning af et OBD-systems funktionsdygtighed ved prøvning er spørgsmål, der skal betragtes hver for sig under prøvningsprocessen. For eksempel vil en klasse A-fejl ikke kræve en klassificeringsprøvning, men måske en prøvning af OBD-funktionsdygtighed.

Hvis det er hensigtsmæssigt kan den samme prøvning bruges til at påvise en korrekt klassificering af en fejl, kvalificeringen af en forringet komponent leveret af fabrikanten og en korrekt overvågning ved OBD-systemet.

Det motorsystem, som OBD-systemet prøves på, skal være i overensstemmelse med emissionskravene i dette regulativ.

7.1.1.   Prøvningsprocesser til påvisning af fejlklassifikationen

Når den administrative myndighed i henhold til punkt 6.2 anmoder fabrikanten om ved prøvning at begrunde klassificeringen af en bestemt fejl, skal påvisningen af overensstemmelse bestå af en række emissionsprøvninger.

Når den godkendende myndighed i henhold til 6.2.2 kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B1 snarere end i klasse A, skal fabrikanten påvise, at emissionerne som følge af den pågældende fejl under udvalgte omstændigheder ligger under OTL'erne:

| a) | Fabrikanten vælger disse prøvningsomstændigheder efter aftale med den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

a)

Fabrikanten vælger disse prøvningsomstændigheder efter aftale med den godkendende myndighed.

| b) | Det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne. |
| --- | --- |

b)

Det kræves ikke af fabrikanten, at han påviser, at emissionerne som følge af fejlen under andre omstændigheder faktisk ligger over OTL'erne.

Emissionsprøvningen kan på fabrikantens anmodning gentages indtil tre gange.

Hvis nogen af disse prøvninger fører til emissioner under den pågældende OTL, godkendes klassificeringen i klasse B1.

Når den godkendende myndighed kræver prøvning til begrundelse af klassificering af en fejl i klasse B2 snarere end i klasse B1 eller i klasse C snarere end i klasse B2, skal emissionsprøvningen ikke gentages. Hvis de emissioner, der måles ved prøvningen, ligger over henholdsvis OTL eller emissionsgrænsen, skal fejlen omklassificeres.

Bemærk: I henhold til punkt 6.2.1 finder dette punkt ikke anvendelse på fejl klassificeret i klasse A.

7.1.2.   Prøvningsproces til påvisning af OBD-funktionsdygtighed

Når den godkendende myndighed anmoder om prøvning af OBD-systemets funktionsdygtighed i henhold til punkt 6.3., skal påvisningen af overensstemmelse bestå af følgende faser:

| a) | En fejl udvælges af den godkendende myndighed og en hertil svarende forringet komponent eller system stilles til rådighed af fabrikanten. |
| --- | --- |

a)

En fejl udvælges af den godkendende myndighed og en hertil svarende forringet komponent eller system stilles til rådighed af fabrikanten.

| b) | Hvis det er hensigtsmæssigt, og hvis der anmodes herom, skal fabrikanten ved en emissionsprøvning påvise, at den forringede komponent er kvalificeret til påvisning af overvågning |
| --- | --- |

b)

Hvis det er hensigtsmæssigt, og hvis der anmodes herom, skal fabrikanten ved en emissionsprøvning påvise, at den forringede komponent er kvalificeret til påvisning af overvågning

| c) | Fabrikanten skal påvise, at OBD-systemet reagerer på en måde, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag (dvs. MI-visning, DTC-lagring osv.) senest ved afslutningen af en række OBD-prøvecyklusser. |
| --- | --- |

c)

Fabrikanten skal påvise, at OBD-systemet reagerer på en måde, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag (dvs. MI-visning, DTC-lagring osv.) senest ved afslutningen af en række OBD-prøvecyklusser.

7.1.2.1.   Kvalificering af den forringede komponent

Når den administrative myndighed anmoder fabrikanten om at kvalificere en forringet komponent ved prøvning i henhold til punkt 6.3.2, skal denne påvisning foretages ved at gennemføre en emissionsprøvning.

Hvis det fastslås, at monteringen af en forringet komponent eller anordning på et motorsystem medfører, at en sammenligning med OBD-grænseværdierne ikke er mulig (f.eks. fordi det statistiske betingelser for validering den pågældende emissions-prøvningscyklus ikke er opfyldt), kan denne komponents eller anordnings fejl anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den administrative myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.

Hvis monteringen af en forringet komponent eller anordning på en motor medfører, at den fulde belastningskurve (som bestemt med en korrekt fungerende motor) ikke kan opnås under prøvningen, kan den forringede komponent eller anordning anses for kvalificeret, hvis dette godkendes af den godkendende myndighed på grundlag af tekniske argumenter fra fabrikantens side.

7.1.2.2.   Detektering af fejl

Enhver overvågningsenhed udvalgt af den godkendende myndighed til prøvning i en motorprøvebænk skal reagere på indsættelsen af en kvalificeret forringet komponent på en sådan måde, at det opfylder kravene i dette bilag inden for to på hinanden følgende OBD-prøvecyklusser i overensstemmelse med punkt 7.2.2 i dette bilag.

Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den godkendende myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to driftssekvenser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af OBD-prøvecyklusser øges i overensstemmelse med fabrikantens anmodning.

Hver enkel OBD-prøvecyklus i påvisningsprøvningen skal adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved efterfølgende motorstart.

Prøvningen anses for afsluttet, så snart OBD-systemet har reageret på en måde, der opfylder kravene i dette bilag.

7.2.   Prøvninger, der skal foretages

I dette bilag:

| a) | er emissionsprøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til måling af de kontrollerede emissioner ved kvalificering af en forringet komponent eller et forringet system |
| --- | --- |

a)

er emissionsprøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til måling af de kontrollerede emissioner ved kvalificering af en forringet komponent eller et forringet system

| b) | er OBD-prøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til påvisning af OBD-overvågningsenheders evne til at detektere funktionsfejl. |
| --- | --- |

b)

er OBD-prøvningscyklussen den prøvningscyklus, der anvendes til påvisning af OBD-overvågningsenheders evne til at detektere funktionsfejl.

7.2.1.   Emissions-prøvecyklus

Den prøvecyklus, der behandles i dette bilag til måling af emissioner, er WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 4.

7.2.2.   OBD-prøvningscyklus

Den OBD-prøvningscyklus, der omhandles i dette bilag, er den varme del af WHTC-cyklussen som beskrevet i bilag 4.

På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan der anvendes alternative OBD-prøvningscyklusser (f. eks. den kolde del af WHTC-cyklussen) i forbindelse med specifikke overvågningsenheder. Anmodningen skal indeholde dokumentation (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:

| a) | at den prøvningscyklus, der anmodes om, er passende med hensyn til demonstration af overvågning ved realistiske kørselsbetingelser, og |
| --- | --- |

a)

at den prøvningscyklus, der anmodes om, er passende med hensyn til demonstration af overvågning ved realistiske kørselsbetingelser, og

| b) | at den varme del af WHTC-cyklussen forekommer mindre velegnet til den pågældende overvågning (f.eks. overvågning af væskeforbrug). |
| --- | --- |

b)

at den varme del af WHTC-cyklussen forekommer mindre velegnet til den pågældende overvågning (f.eks. overvågning af væskeforbrug).

7.2.3.   Prøvningsbetingelser

Betingelserne (dvs. temperatur, højde over havets overflade, brændstofmængde osv.) for de prøvninger, der er omhandlet i punkt 7.2.1 og 7.2.2, skal være de samme som dem, der kræves opfyldt for WHTC-prøvecyklussen som beskrevet i bilag 4.

I tilfælde af en emissionsprøvning til begrundelse af klassificeringen af en specifik fejl i klasse B1, kan prøvningsbetingelserne efter fabrikantens afgørelse, afvige fra de i ovenstående punkter anførte betingelser i overensstemmelse med punkt 6.2.2.

7.3.   Proces til påvisning af funktionsdygtighed

Fabrikanten kan anvende kravene som fastsat i tillæg 7 til dette bilag i forbindelse med overvågning af funktionsdygtighed.

De godkendende myndigheder kan godkende en fabrikants brug af en anden type funktionsovervågningsteknik end den teknik, der er nævnt i tillæg 7 til dette bilag. Den valgte type overvågning skal påvises af fabrikanten gennem en robust teknisk case baseret på konstruktionsdata, eller ved fremlæggelse af prøvningsresultater, eller ved henvisning til tidligere godkendelser eller ved anvendelse af anden acceptabel metode, der skal være mindst lige så robust, fungere betids og være lige effektivt som de metoder, der er nævnt i tillæg 7 til dette bilag.

7.4.   Prøvningsrapporter

Prøvningsrapporten skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 4.

8.   DOKUMENTATIONSKRAV

8.1.   Dokumentation med henblik på godkendelse

Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, der indeholder en fuldstændig beskrivelse af OBD-systemet. Dokumentationspakken skal foreligge i to dele:

| a) | En første del, som kan være kortfattes, hvis den indeholder dokumentation vedrørende forholdet mellem overvågningsenheder, følere/aktuatorer og driftsbetingelser (dvs. beskriver alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i gang, og alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i stå). Dokumentationen skal beskrive, hvordan OBD'en virker funktionelt, herunder rangfordeling af fejl inden for den hierarkiske klassificering. Dette materiale opbevares af den godkendende myndighed. Oplysningerne kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter. |
| --- | --- |

a)

En første del, som kan være kortfattes, hvis den indeholder dokumentation vedrørende forholdet mellem overvågningsenheder, følere/aktuatorer og driftsbetingelser (dvs. beskriver alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i gang, og alle betingelser, der sætter overvågningsenhederne i stå). Dokumentationen skal beskrive, hvordan OBD'en virker funktionelt, herunder rangfordeling af fejl inden for den hierarkiske klassificering. Dette materiale opbevares af den godkendende myndighed. Oplysningerne kan på anmodning stilles til rådighed for de berørte parter.

| b) | En andel del, der indeholder alle data, herunder detaljerede oplysninger om kvalificerede forringede komponenter eller systemer og prøvningsresultater i forbindelse hermed, som anvendes som bevis til støtte for den beslutningsproces, der er omtalt ovenfor, og en liste over alle input- og output-signaler, som er til rådighed for motorsystemet og overvåget af OBD-systemet. Denne anden del skal også skitsere hver overvågningsstrategi og beslutningsprocessen. |
| --- | --- |

b)

En andel del, der indeholder alle data, herunder detaljerede oplysninger om kvalificerede forringede komponenter eller systemer og prøvningsresultater i forbindelse hermed, som anvendes som bevis til støtte for den beslutningsproces, der er omtalt ovenfor, og en liste over alle input- og output-signaler, som er til rådighed for motorsystemet og overvåget af OBD-systemet. Denne anden del skal også skitsere hver overvågningsstrategi og beslutningsprocessen.

Denne anden del forbliver strengt fortrolig. Den kan opbevares af den godkendende myndighed eller kan, efter den godkendende myndigheds valg, opbevares af fabrikanten, men den godkendende myndighed skal have adgang til at kontrollere den på godkendelsestidspunktet og på ethvert tidspunkt, så længe godkendelsen er gældende.

8.1.1.   Dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system

Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for hver overvåget komponent eller system:

| a) | fejl og tilhørende DTC(er) |
| --- | --- |

a)

fejl og tilhørende DTC(er)

| b) | overvågningsmetode anvendt til detektering af fejl |
| --- | --- |

b)

overvågningsmetode anvendt til detektering af fejl

| c) | anvendte parametre og de nødvendige betingelser for fejldetektering og, hvor det er relevant, fejlkriteriegrænserne (overvågning af funktionsdygtighed og komponentovervågning) |
| --- | --- |

c)

anvendte parametre og de nødvendige betingelser for fejldetektering og, hvor det er relevant, fejlkriteriegrænserne (overvågning af funktionsdygtighed og komponentovervågning)

| d) | kriterierne for lagring af en DTC |
| --- | --- |

d)

kriterierne for lagring af en DTC

| e) | overvågningens "tidslængde" (dvs. driftstid/procedure, som er nødvendig for at færdiggøre overvågningen) og "overvågningsfrekvensen" (f.eks. kontinuerlig, én gang pr. trip, osv.). |
| --- | --- |

e)

overvågningens "tidslængde" (dvs. driftstid/procedure, som er nødvendig for at færdiggøre overvågningen) og "overvågningsfrekvensen" (f.eks. kontinuerlig, én gang pr. trip, osv.).

8.1.2.   Dokumentation vedrørende fejlklassificeringen

Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger for fejlklassificeringen:

Fejlklassificeringen for hver DTC skal dokumenteres. Denne klassificering kan være forskellig for forskellige motortyper (f.eks. forskellige nominelle motorydelser) inden for samme OBD-emissionsfamilie.

Disse oplysninger skal omfatte den tekniske begrundelse, som kræves i henhold til punkt 4.2 i dette bilag ved klassificering i klasse A, klasse B1 eller klasse B2.

8.1.3.   Dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien

Dokumentationspakken i anden del skal, uden at være begrænset hertil, indeholde følgende oplysninger om OBD-emissionsfamilien:

Der skal være en beskrivelse af OBD-emissionsfamilien. Beskrivelsen skal omfatte en liste og en beskrivelse af motortyperne i familien, beskrivelse af OBD — stammotorsystemet og alle elementer, der karakteriserer familien i henhold til punkt 6.1.1 i dette bilag.

I tilfælde hvor OBD-emissionsfamilien omfatter motorer tilhørende forskellige motorfamilier, skal der gives en sammenfattende beskrivelse af disse motorfamilier.

Fabrikanten skal desuden give en liste over alle elektroniske input og output og identifikation af den kommunikationsprotokol, der anvendes af hver enkel OBD-emissionsfamilie.

8.2.   Dokumentation for montering af et motorsystem med OBD i et køretøj

Motorfabrikanten skal i monteringsdokumenterne for sit motorsystem inkludere de relevante krav, der skal sikre, at køretøjet, når det anvendes på vej eller andet relevant sted, opfylder kravene i dette bilag. Denne dokumentation skal, uden at være begrænset hertil, omfatte:

| a) | de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets OBD-system |
| --- | --- |

a)

de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets OBD-system

| b) | den kontrolprocedure, der skal gennemføres. |
| --- | --- |

b)

den kontrolprocedure, der skal gennemføres.

Under godkendelsesprocessen for motorsystemet kan det kontrolleres, at sådanne monteringskrav findes og er fyldestgørende.

Bemærk: Hvis en køretøjsfabrikant ansøger om en direkte godkendelse af monteringen af OBD-systemet på køretøjet, er denne dokumentation ikke påkrævet.

---

(1)  Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i den globale tekniske forskrift. nr. 5 om WWH-OBD. Nogle punkter i den globale tekniske forskrift for WWH-OBD er dog ikke påkrævede i dette bilag.

(2)  Denne definition betyder ikke, at en temperaturføler er nødvendig for at måle kølemidlets temperatur.

(3)  En typisk anvendelse af denne oplysningspakke kan være at bestemme om motorsystemet grundlæggende fungerer tilfredsstillende med hensyn til emissioner.

(4)  En motor kan betragtes som startet i tørningsfasen.

(5)  En typisk anvendelse af denne oplysningspakke kan være en detaljeret bestemmelse af motorsystemets karakteristika med hensyn til emissioner.

(6)  Typisk kan informationspakken anvendes til at sikre en detaljeret forståelse af motorsystemets emissionsrelaterede trafikduelighed.

(7)  Det er ikke påkrævet at udstyre motoren med det ene formål at levere de oplysninger, der er anført i tabel 3 og 4 i bilag 5.

(8)  Det er tilladt for fabrikanten at anvende et yderligere diagnose-display som f.eks. et video-display monteret i instrumentbrædtet, for at give adgang til egendiagnoseoplysninger. En sådan yderligere anordning er ikke underlagt kravene i dette bilag.

(9)  Til den værdi, der er specificeret i det relevante punkt i dette bilag.

(10)  Eksempler på omstændigheder, der kan påvirke, hvis og når OTL'er overskrides, er motorsystemets alder, eller om prøvningen foretages med en ny eller ældet komponent.

(11)  Dette punkt vil på et senere trin blive udvidet til at omfatte andre overvågningsenheder end overvågning af emissionsgrænser.

Tillæg 1

Godkendelse af montering af OBD-systemer

Dette tillæg behandler det tilfælde, hvor køretøjsfabrikanten anmoder om godkendelse af montering på et køretøj af et eller flere OBD-systemer inden for en OBD-emissionsfamilie, der er certificeret efter kravene i dette bilag.

I dette tilfælde kræves der, ud over de generelle krav i dette bilag, en påvisning af korrekt montering. Denne påvisning skal foretages på grundlag af de relevante konstruktionselementer, resultaterne af kontrolprøvninger osv., og den skal vedrøre følgende elementers overensstemmelse med kravene i dette bilag:

| a) | monteringen i køretøjet for så vidt angår motorsystemets OBD-system |
| --- | --- |

a)

monteringen i køretøjet for så vidt angår motorsystemets OBD-system

| b) | fejlindikatoren (MI) (piktogram, aktiveringsdiagrammer osv.) |
| --- | --- |

b)

fejlindikatoren (MI) (piktogram, aktiveringsdiagrammer osv.)

| c) | den ledningsforbundne kommunikationsgrænseflade. |
| --- | --- |

c)

den ledningsforbundne kommunikationsgrænseflade.

Korrekt visning i fejlindikator (MI), informationslagring og intern/ekstern OBD-kommunikation vil blive kontrolleret. Men ingen kontrol skal nødvendiggøre afmontering af motorsystemet (der kan f.eks. vælges en elektrisk udkobling).

Tillæg 2

Fejl Illustration af DTC-status Illustration af aktiveringsdiagrammer for fejlindikator (MI) og tællere

Formålet med dette tillæg er at illustrere de krav, der er fastsat i punkt 4.3 og 4.6.5 i dette bilag.

Det indeholder følgende figurer:

| Figur 1: | DTC-status ved klasse B1-fejl |
| --- | --- |
| Figur 2: | DTC-status ved 2 på hinanden følgende forskellige klasse B1-fejl |
| Figur 3: | DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen |
| Figur 4A | Klasse A-fejl – aktivering af MI og MI-tællere |
| Figur 4B: | Illustration af det kontinuerlige MI-deaktiveringsprincip |
| Figur 5: | Klasse B1-fejl – aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug. |

Figur 1:

DTC-status ved klasse B1-fejl

Figur 2:

DTC-status ved 2 på hinanden følgende forskellige klasse B1-fejl

Figur 3:

DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen

Figur 4A

Klasse A-fejl – aktivering af MI og MI-tællere

Figur 4B:

Illustration af det kontinuerlige MI-deaktiveringsprincip

Figur 5:

Klasse B1-fejl – aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug.

Figur 1

DTC-status ved klasse B1-fejl

Bemærkninger:

| | Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted |
| --- | --- |
| N, M | I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M.
  F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes. |

Image

Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted

N, M

I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M.

F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.

Figur 2

DTC-status ved 2 konsekutive, forskellige klasse B1-fejl

Bemærkninger:

| | Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted |
| --- | --- |
| N, M, |
| N', M' | I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første fejl og henholdsvis N' og M' for den anden fejl.
  F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes. |
| N + 40 | driftssekvens efter den første slukning af fejlindikatoren (MI) eller 200 motordriftstimer, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først. |

Image

Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted

N, M,

N', M'

I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første fejl og henholdsvis N' og M' for den anden fejl.

F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.

N + 40

driftssekvens efter den første slukning af fejlindikatoren (MI) eller 200 motordriftstimer, afhængig af hvilken begivenhed indtræder først.

Figur 3

DTC-status, hvis en klasse B1-fejl forekommer igen

Bemærkninger:

| | Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted. |
| --- | --- |
| N, M, |
| N', M' | I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første forekomst af en fejl og henholdsvis N' og M' for den anden forekomst af fejlen.
  F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes. |

Image

Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted.

N, M,

N', M'

I henhold til bilaget skal "nøgle"-driftssekvenser, inden for hvilke nogle begivenheder finder sted, identificeres, og de efterfølgende driftssekvenser skal tælles. For at illustrere dette krav er "nøgle"-driftssekvenserne blevet tildelt værdierne N og M for den første forekomst af en fejl og henholdsvis N' og M' for den anden forekomst af fejlen.

F.eks. betyder M den første driftssekvens efter detektering af en potentiel fejl, og N betyder den driftssekvens i hvilken fejlindikatoren (MI) slukkes.

Figur 4A

Klasse A-fejl – aktivering af MI og MI-tællere

| Bemærk: | Oplysninger om deaktivering af den kontinuerlige MI er illustreret i figur 4B nedenfor i det specifikke tilfælde, hvor der foreligger en potentiel tilstand. |
| --- | --- |

Bemærk:

Oplysninger om deaktivering af den kontinuerlige MI er illustreret i figur 4B nedenfor i det specifikke tilfælde, hvor der foreligger en potentiel tilstand.

Figur 4B

Illustration af det kontinuerlige MI-deaktiveringsprincip

Bemærkninger:

| | Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted |
| --- | --- |
| M | Angiver den driftssekvens, hvor overvågningsenheden for første gang konstaterer, at en bekræftet og aktiv fejl ikke længere er til stede. |
| Eks. 1 | Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden ikke konstaterer tilstedeværelsen af en fejl under driftssekvens M. |
| Eks. 2 | Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden under driftssekvens M tidligere har konstateret tilstedeværelsen af fejlen. |
| Eks. 3 | Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden under driftssekvens M konstaterer tilstedeværelsen af fejlen efter først at have konstateret fraværet af denne. |

Image

Angiver det punkt, hvor en overvågning af den pågældende fejl finder sted

M

Angiver den driftssekvens, hvor overvågningsenheden for første gang konstaterer, at en bekræftet og aktiv fejl ikke længere er til stede.

Eks. 1

Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden ikke konstaterer tilstedeværelsen af en fejl under driftssekvens M.

Eks. 2

Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden under driftssekvens M tidligere har konstateret tilstedeværelsen af fejlen.

Eks. 3

Angiver det brugseksempel, hvor overvågningsenheden under driftssekvens M konstaterer tilstedeværelsen af fejlen efter først at have konstateret fraværet af denne.

Figur 5

Klasse B1-fejl – aktivering af B1-tæller i 5 forskellige situationer under brug.

| Bemærk: | I dette eksempel antages det, at der er en enkelt B1-tæller. |
| --- | --- |

Bemærk:

I dette eksempel antages det, at der er en enkelt B1-tæller.

Tillæg 3

Krav om overvågning

Punkterne i dette tillæg viser de systemer eller komponenter, der skal overvåges af OBD-systemet i henhold til punkt 4.2 i dette bilag. Medmindre andet er angivet, gælder kravene for alle motortyper.

Tillæg 3 – punkt 1

Overvågning af elektriske/elektroniske komponenter

Elektriske/elektroniske komponenter, der bruges til at styre eller overvåge emissionsbegrænsningssystemer beskrevet i dette tillæg, skal være underlagt komponentovervågning i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 4.2 i dette bilag. Dette omfatter, uden at være begrænset hertil, trykfølere, temperaturfølere, udstødningsgasfølere og eventuelle lambda-sonder samt bankefølere, brændstof- eller reagensinjektor(er) i udstødningen, brændere eller varmeelementer i udstødningen, gløderør og opvarmere til indsugningsluften.

Alle steder, hvor der findes en feedback-kontrolsløjfe, skal OBD-systemet overvåge systemets evne til at opretholde feedback-kontrol som konstrueret (f.eks. at foretage feedback-kontrol inden for et tidsinterval fastsat af fabrikanten, systemet kan ikke opretholde feedback-kontrol, feedback-kontrol har brugt al den justering, som fabrikanten har tilladt) - komponentovervågning.

I tilfælde, hvor kontrol af indsprøjtningen af reagens udføres ved hjælp af et kontrolsløjfesystem, finder overvågningskravene i dette punkt anvendelse, men de detekterede fejl klassificeres ikke som klasse C-fejl.

Bemærk: Disse bestemmelser finder anvendelse på alle elektriske/elektroniske komponenter, også selv om disse henhører under overvågningsenheder, der er beskrevet under de andre punkter i dette tillæg.

Tillæg 3 – punkt 2

DPF-system

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i DPF-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | DPF-substrat: tilstedeværelse af DPF-substratet – overvågning for totalt funktionssvigt |
| --- | --- |

a)

DPF-substrat: tilstedeværelse af DPF-substratet – overvågning for totalt funktionssvigt

| b) | DPF-funktionsdygtighed: tilstopning af DPF – totalt funktionssvigt |
| --- | --- |

b)

DPF-funktionsdygtighed: tilstopning af DPF – totalt funktionssvigt

| c1) | DPF-filtreringsresultat: filtrerings- og kontinuerlig regenereringsproces af DPF. Dette krav gælder kun for PM-emissioner – overvågning af emissionsgrænser.
  Alternativt skal OBD-systemet, hvis det er relevant (1), overvåge: |
| --- | --- |

c1)

DPF-filtreringsresultat: filtrerings- og kontinuerlig regenereringsproces af DPF. Dette krav gælder kun for PM-emissioner – overvågning af emissionsgrænser.

Alternativt skal OBD-systemet, hvis det er relevant (1), overvåge:

| c2) | DPF-funktionsdygtighed: filtrerings- og regenereringsproceser (f.eks. partikelakkumulering under filtreringsprocessen og partikelfjernelse under en tvungen regenereringsproces) – overvågning af funktionsdygtighed i overensstemmelse med tillæg 8 til dette bilag. |
| --- | --- |

c2)

DPF-funktionsdygtighed: filtrerings- og regenereringsproceser (f.eks. partikelakkumulering under filtreringsprocessen og partikelfjernelse under en tvungen regenereringsproces) – overvågning af funktionsdygtighed i overensstemmelse med tillæg 8 til dette bilag.

Bemærk: Den periodiske regenerering skal overvåges i forhold til anordningens evne til at fungere som den er konstrueret til (f.eks. at udføre regenerering inden for et tidsinterval specificeret af fabrikanten, at foretage regenerering på anmodning osv.). Dette skal udgøre ét element i overvågningen af komponenter i forbindelse med anordningen.

Tillæg 3 – punkt 3

Overvågning af selektiv katalytisk reduktion (SCR)

For så vidt angår dette punkt forstås ved SCR selektiv katalytisk reduktion eller anden mager NOx-katalyseanordning. OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i SCR-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | Aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a)

Aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed.

| b) | Aktiv/intrusiv reagens: tilstedeværelse af reagens i køretøjet, korrekt forbrug af reagens, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Aktiv/intrusiv reagens: tilstedeværelse af reagens i køretøjet, korrekt forbrug af reagens, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed.

| c) | Aktiv/intrusiv reagens: i muligt omfang reagensens kvalitet, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c)

Aktiv/intrusiv reagens: i muligt omfang reagensens kvalitet, hvis der bruges en anden reagens end brændstof (f.eks. urea) – overvågning af funktionsdygtighed.

| d) | SCR-konverteringseffektivitet: katalysatorens SCR-evne til at konvertere NOx – overvågning af emissionsgrænser. |
| --- | --- |

d)

SCR-konverteringseffektivitet: katalysatorens SCR-evne til at konvertere NOx – overvågning af emissionsgrænser.

Tillæg 3 – punkt 4

Mager Nox-filter (LNT eller NOx-adsorber)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i LNT-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| a) | LNT-funktionsdygtighed: LNT-systemets evne til at adsorbere/lagre og konvertere NOx – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a)

LNT-funktionsdygtighed: LNT-systemets evne til at adsorbere/lagre og konvertere NOx – overvågning af funktionsdygtighed.

| b) | LNT-aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

LNT-aktivt/intrusivt reduktor-injektionssystem: systemets evne til at regulere den tilførte reagensmængde korrekt, uanset om den tilføres via injektion i udstødningen eller via injektion i cylinder - overvågning af funktionsdygtighed.

Tillæg 3 – punkt 5

Overvågning af oxidationskatalysator (inkl. dieseloxidationskatalysatorer – DOC)

Dette punkt gælder for oxidationskatalysatorer, der er separate i forhold til andre behandlingssystemer. Dieseloxidationskatalysatorer, der indgår i et efterbehandlingssystems indkapsling, dækkes af det relevante punkt i dette tillæg.

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i oxidationskatalysatoren på motorer udstyret med et sådant:

| a) | HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC opstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

a)

HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC opstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt.

| b) | HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC nedstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

b)

HC-konverteringseffektivitet: oxidationskatalysatorens evne til at konvertere HC nedstrøms for andre efterbehandlingsanordninger – overvågning for totalt funktionssvigt.

Tillæg 3 – punkt 6

Overvågning af system til udstødningsrecirkulation (EGR)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i EGR-systemet på motorer udstyret med et sådant:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a1) | Høj/lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lav strømningshastighed" og "for høj strømningshastighed" – overvågning af emissionsgrænser |

Diesel

Gas

a1)

Høj/lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lav strømningshastighed" og "for høj strømningshastighed" – overvågning af emissionsgrænser

X

| a2) | Høj/lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lav strømningshastighed" og "for høj strømningshastighed" – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a2)

Høj/lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lav strømningshastighed" og "for høj strømningshastighed" – overvågning af funktionsdygtighed.

X

| a3) | Lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere for "for lav strømningshastighed" – totalt funktionssvigt eller overvågning af funktionsdygtighed som specificeret i dette punkt. |
| --- | --- |

a3)

Lav EGR-strømning: EGR-systemets evne til at holde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om, ved at detektere for "for lav strømningshastighed" – totalt funktionssvigt eller overvågning af funktionsdygtighed som specificeret i dette punkt.

X

X

| b) | Langsom reaktion fra EGR-aktuator: EGR-systemets evne til at opnå den strømningshastighed, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed |
| --- | --- |

b)

Langsom reaktion fra EGR-aktuator: EGR-systemets evne til at opnå den strømningshastighed, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed

X

X

| c1) | EGR-kølers køleevne: EGR-kølersystemts evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c1)

EGR-kølers køleevne: EGR-kølersystemts evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse – overvågning af funktionsdygtighed.

X

X

| c2) | EGR-kølers køleevne: EGR-kølesystemets evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse – overvågning for totalt funktionssvigt som specificeret i dette punkt. |
| --- | --- |

c2)

EGR-kølers køleevne: EGR-kølesystemets evne til at opfylde den af fabrikanten specificerede køleydelse – overvågning for totalt funktionssvigt som specificeret i dette punkt.

X

X

| a3) | EGR lav strømning (totalt funktionssvigt eller funktionsovervågning) |
| --- | --- |

a3)

EGR lav strømning (totalt funktionssvigt eller funktionsovervågning)

I det tilfælde, hvor emissionerne ikke ville overskride OBD-grænseværdierne, heller ikke ved totalt svigt af EGR-systemets evne til at opretholde den EGR-strømningshastighed, der er givet kommando om (f.eks. som følge af korrekt funktion af et SCR-system nedstrøms for motoren):

| 1. | Hvis kontrollen af EGR-flowhastigheden foretages med et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når EGR-systemet ikke kan øge EGR-flowet for at opnå den strømningshastighed, der er givet kommando om.
  En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl. |
| --- | --- |

1.

Hvis kontrollen af EGR-flowhastigheden foretages med et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når EGR-systemet ikke kan øge EGR-flowet for at opnå den strømningshastighed, der er givet kommando om.

En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.

| 2. | Hvis kontrollen af EGR-flowhastigheden foretages med et kontrolsystem med åben sløjfe, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når systemet ikke har en detekterbar mængde EGR-flow, når der forventes et EGR-flow.
  En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl. |
| --- | --- |

2.

Hvis kontrollen af EGR-flowhastigheden foretages med et kontrolsystem med åben sløjfe, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når systemet ikke har en detekterbar mængde EGR-flow, når der forventes et EGR-flow.

En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.

| c2) | EGR-kølers køleevne (overvågning for totalt funktionssvigt) |
| --- | --- |

c2)

EGR-kølers køleevne (overvågning for totalt funktionssvigt)

Hvis et totalt svigt i EGR-kølersystemets evne til at opnå den af fabrikanten specificerede køleevne ikke ville medføre, at overvågningssystemet detekterede en fejl (fordi den deraf følgende forøgelse af emissioner ikke ville nå op på OBD-grænseværdier for noget forurenende stof), skal OBD-systemet detektere en fejl, hvis systemet ikke har nogen detekterbar mængde EGR-køling.

En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.

Tillæg 3 – punkt 7

Overvågning af brændstofsystem

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i brændstofsystemet på motorer udstyret med et sådant:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a) | Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe – overvågning af funktionsdygtighed. |

Diesel

Gas

a)

Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe – overvågning af funktionsdygtighed.

X

| b) | Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe, når systemet er konstrueret på en sådan måde, at trykket kan styres uafhængigt af andre parametre – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Brændstofsystemets trykstyring: brændstofsystemets evne til at opnå det brændstoftryk, der er afgivet kommando om, i kontrolsløjfe, når systemet er konstrueret på en sådan måde, at trykket kan styres uafhængigt af andre parametre – overvågning af funktionsdygtighed.

X

| c) | Indsprøjtningsindstilling: brændstofsystemets evne til at opnå den brændstof-timing, der er afgivet kommando om, for mindst én af injektionerne, når motoren er udstyret med de relevante følere – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

c)

Indsprøjtningsindstilling: brændstofsystemets evne til at opnå den brændstof-timing, der er afgivet kommando om, for mindst én af injektionerne, når motoren er udstyret med de relevante følere – overvågning af funktionsdygtighed.

X

| d) | Brændstofindsprøjtningssystem: Evnen til at opretholde det ønskede luft-brændstofforhold (inkl. men ikke begrænset til selvadapteringsfunktionalitet) – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

d)

Brændstofindsprøjtningssystem: Evnen til at opretholde det ønskede luft-brændstofforhold (inkl. men ikke begrænset til selvadapteringsfunktionalitet) – overvågning af funktionsdygtighed.

X

Tillæg 3 – punkt 8

Styresystem for luft og turbolader/ladetryk

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i styresystemet for luft og turbolader/ladetryk på motorer udstyret med et sådant:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a1) | For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lavt" og "for højt" ladetryk – overvågning af emissionsgrænser. |

Diesel

Gas

a1)

For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lavt" og "for højt" ladetryk – overvågning af emissionsgrænser.

X

| a2) | For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lavt" og "for højt" ladetryk – funktionsovervågning. |
| --- | --- |

a2)

For stort/lille turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, ved både at detektere "for lavt" og "for højt" ladetryk – funktionsovervågning.

X

| a3) | For lavt turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, og til at detektere "for lavt turboladetryk" – totalt funktionssvigt eller overvågning af funktionsdygtighed som specificeret i dette punkt. |
| --- | --- |

a3)

For lavt turboladetryk: turboladesystemets evne til at holde det ladetryk, der er givet kommando om, og til at detektere "for lavt turboladetryk" – totalt funktionssvigt eller overvågning af funktionsdygtighed som specificeret i dette punkt.

X

X

| b) | Turbo med variabel geometri (VGT) for langsom reaktion: VGT systemets evne til at opnå den geometri, der er afgivet kommando om, inden for en af fabrikanten fastsat tid - overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Turbo med variabel geometri (VGT) for langsom reaktion: VGT systemets evne til at opnå den geometri, der er afgivet kommando om, inden for en af fabrikanten fastsat tid - overvågning af funktionsdygtighed.

X

X

| c) | Køling af ladeluft: Ladeluftkølesystemets effektivitet – overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

c)

Køling af ladeluft: Ladeluftkølesystemets effektivitet – overvågning for totalt funktionssvigt.

X

X

| a3) | For lavt ladetryk (overvågning for totalt funktionssvigt) |
| --- | --- |

a3)

For lavt ladetryk (overvågning for totalt funktionssvigt)

| 1. | I tilfælde af at emissionerne ikke ville overskride OBD-tærskelværdierne selv ved totalt svigt i ladesystemets evne til at opretholde det ladetryk, der er givet kommando om, og kontrollen af ladetrykket udføres af et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når ladesystemet ikke kan øge ladetrykket til at opnå det ladetryk, der er givet kommando om.
  En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl. |
| --- | --- |

1.

I tilfælde af at emissionerne ikke ville overskride OBD-tærskelværdierne selv ved totalt svigt i ladesystemets evne til at opretholde det ladetryk, der er givet kommando om, og kontrollen af ladetrykket udføres af et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når ladesystemet ikke kan øge ladetrykket til at opnå det ladetryk, der er givet kommando om.

En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.

| 2. | I tilfælde af at emissionerne ikke ville overskride OBD-tærskelværdierne selv ved totalt svigt i ladesystemets evne til at opretholde det ladetryk, der er givet kommando om, og kontrollen af ladetrykket udføres af et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når ladesystemet ikke kan øge ladetrykket til at opnå det ladetryk, der er givet kommando om.
  En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl. |
| --- | --- |

2.

I tilfælde af at emissionerne ikke ville overskride OBD-tærskelværdierne selv ved totalt svigt i ladesystemets evne til at opretholde det ladetryk, der er givet kommando om, og kontrollen af ladetrykket udføres af et kontrolsløjfesystem, skal OBD-systemet detektere en fejlfunktion, når ladesystemet ikke kan øge ladetrykket til at opnå det ladetryk, der er givet kommando om.

En sådan fejl skal ikke klassificeres som en klasse C-fejl.

Tillæg 3 – punkt 9

System med variabel ventilindstilling (VVT)

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i systemet med variabel ventilindstilling (VVT) på motorer udstyret med et sådant:

| a) | VVT målfejl: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

a)

VVT målfejl: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om – overvågning af funktionsdygtighed.

| b) | Langsom VVT-reaktion: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed. |
| --- | --- |

b)

Langsom VVT-reaktion: VVT-systemets evne til at opnå den ventilindstilling, der er afgivet kommando om, inden for et af fabrikanten specificeret tidsinterval efter afgivelse af kommandoen – overvågning af funktionsdygtighed.

Tillæg 3 – punkt 10

Overvågning af fejltændinger

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a) | Ingen forskrifter |

Diesel

Gas

a)

Ingen forskrifter

X

| b) | Fejltænding, som kan forårsage, at katalysatoren beskadiges (f.eks. ved overvågning af en vis procentandel af fejltændinger inden for et givet tidsinterval) – overvågning af funktionsdygtighed |
| --- | --- |

b)

Fejltænding, som kan forårsage, at katalysatoren beskadiges (f.eks. ved overvågning af en vis procentandel af fejltændinger inden for et givet tidsinterval) – overvågning af funktionsdygtighed

X

Tillæg 3 – punkt 11

Overvågning af krumtaphusventilation

Ingen forskrifter

Tillæg 3 – punkt 12

Overvågning af motorens kølesystem

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af følgende elementer i motorens kølesystem:

| a) | Kølevæsketemperatur (termostat): Termostaten sidder fast i åben tilstand. Det er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger termostaten, hvis termostatsvigt ikke sætter andre OBD-overvågningsenheder ud af funktion - overvågning for totalt funktionssvigt. |
| --- | --- |

a)

Kølevæsketemperatur (termostat): Termostaten sidder fast i åben tilstand. Det er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger termostaten, hvis termostatsvigt ikke sætter andre OBD-overvågningsenheder ud af funktion - overvågning for totalt funktionssvigt.

Der er ikke nødvendigt, at fabrikanterne overvåger kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren, hvis ikke kølervæsketemperaturen eller kølervæsketemperaturføleren anvendes til kontrolsløjfe/feedback-styring i et emissionsbegrænsningssystem og/eller ikke sætter nogen anden overvågningsenhed ud af funktion.

Fabrikanter kan suspendere eller forsinke overvågningsenheden i den tid, det tager at nå op på en temperatur, der muliggør en kontrolsløjfe, hvis motoren er udsat for betingelser, der kunne føre til en forkert diagnose (f.eks. køretøjsdrift i tomgang for mere end 50 til 75 % af opvarmningstiden).

Tillæg 3 – punkt 13

Overvågning af udstødningsgasføler og lambdasonde

OBD-systemet skal overvåge:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a) | Udstødningsgasfølernes elektriske elementer i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning. |

Diesel

Gas

a)

Udstødningsgasfølernes elektriske elementer i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning.

X

X

| b) | Både de primære og sekundære lambda-sonder (brændstofkontrol). Disse følere betragtes som udstødningsgasfølere, der skal overvåges med hensyn til tilfredsstillende funktion i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning. |
| --- | --- |

b)

Både de primære og sekundære lambda-sonder (brændstofkontrol). Disse følere betragtes som udstødningsgasfølere, der skal overvåges med hensyn til tilfredsstillende funktion i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg – komponentovervågning.

X

Tillæg 3 – punkt 14

Overvågning af tomgangsreguleringen

OBD-systemet skal overvåge, at de elektriske elementer i systemer til regulering af tomgangshastigheden i motorer, der er udstyret hermed, fungerer tilfredsstillende i overensstemmelse med punkt 1 i dette tillæg.

Tillæg 3 – punkt 15

3-vejskatalysator

OBD-systemet skal overvåge den korrekte funktion af 3-vejskatalysatoren på motorer udstyret med en sådan:

| | Diesel | Gas |
| --- | --- | --- |
| a) | 3-vejskatalysatorens konverteringseffektivitet: katalysatorens evne til at konvertere NOx og CO – overvågning af funktionsdygtighed. |

Diesel

Gas

a)

3-vejskatalysatorens konverteringseffektivitet: katalysatorens evne til at konvertere NOx og CO – overvågning af funktionsdygtighed.

X

---

(1)  C1 Gælder for trin B og C som vist i tabel 1 i bilag 3. C2 gælder for trin A som vist i tabel 1 i bilag 3.

Tillæg 4

Rapport vedrørende teknisk overensstemmelse

Denne rapport udstedes af den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 6.3.3 og 7.3 i dette bilag efter gennemgang af et OBD-system eller en OBD-emissionsfamilie, når det pågældende system eller familie opfylder forskrifterne i dette tillæg.

Den nøjagtige reference (herunder versionsnummer) for dette tillæg skal indgå i rapporten.

Den nøjagtige reference (herunder versionsnummer) for dette regulativ skal indgå i rapporten.

Rapporten skal omfatte en forside, der angiver OBD-systemets eller OBD-emissionsfamiliens endelige overensstemmelse, samt følgende fem punkter:

| Punkt 1 | Oplysninger vedrørende OBD-systemet |
| --- | --- |
| Punkt 2 | Oplysninger vedrørende OBD-systemets overensstemmelse |
| Punkt 3 | Oplysninger vedrørende ufuldstændigheder |
| Punkt 4 | Oplysninger vedrørende påvisningsprøvninger af OBD-systemet |
| Punkt 5 | Prøvningsprotokol |

Punkt 1

Oplysninger vedrørende OBD-systemet

Punkt 2

Oplysninger vedrørende OBD-systemets overensstemmelse

Punkt 3

Oplysninger vedrørende ufuldstændigheder

Punkt 4

Oplysninger vedrørende påvisningsprøvninger af OBD-systemet

Punkt 5

Prøvningsprotokol

Indholdet af den tekniske rapport, herunder dennes punkter, skal mindst omfatte de elementer, der er angivet i de følgende eksempler.

I rapporten skal det angives, at gengivelse eller offentliggørelse af rapporten i uddrag ikke er tilladt uden skriftlig tilladelse fra den undertegnende godkendende myndighed.

Endelig rapport om overensstemmelse

Dokumentationspakken og det/den deri beskrevne OBD-system/OBD-emissionsfamilie er i overensstemmelse med forskrifterne i følgende regulativ:

Regulativ.../version.../gennemførelsesdato.../brændstoftype ...

Dette regulativ gennemfører følgende globale tekniske forskrifter:

gtr.../ A + B / version .../ dato ....

Denne rapport om teknisk overensstemmelse består af ... sider.

Sted, dato: ...

Sagsbehandler (navn og underskrift)

Typegodkendende myndighed (navn, stempel)

Punkt 1 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

Oplysninger vedrørende OBD-systemet

1.   Hvilken type godkendelse er der anmodet om?

| Godkendelsestype |
| --- |
| — | Godkendelse af et individuelt OBD-system |

Godkendelsestype

—

Godkendelse af et individuelt OBD-system

JA/NEJ

| — | Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie |
| --- | --- |

—

Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie

JA/NEJ

| — | Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie |
| --- | --- |

—

Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie

JA/NEJ

| — | Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie |
| --- | --- |

—

Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie

JA/NEJ

| — | Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet |
| --- | --- |

—

Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet

JA/NEJ

| — | Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl |
| --- | --- |

—

Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl

JA/NEJ

2.   Oplysninger vedrørende OBD-systemet

| Godkendelse af et individuelt OBD-system |
| --- |
| — | type(r) (1) af motorsystemfamilie (hvis relevant, jf. punkt 6.1 i dette bilag) eller type(r) (1) af enkeltmotorsystem(er) |

Godkendelse af et individuelt OBD-system

—

type(r) (1) af motorsystemfamilie (hvis relevant, jf. punkt 6.1 i dette bilag) eller type(r) (1) af enkeltmotorsystem(er)

...

| — | OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten)reference og dato |
| --- | --- |

—

OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten)reference og dato

...

Godkendelse af en OBD-emissionsfamilie

| — | Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)

...

| — | Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten)reference og dato |
| --- | --- |

—

OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten)reference og dato

...

Godkendelse af et OBD-system som medlem at en certificeret OBD-emissionsfamilie

| — | Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Liste over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)

...

| — | Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Liste over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Navnet på den motorsystemfamilie, der berøres af det nye OBD-system (hvis relevant) |
| --- | --- |

—

Navnet på den motorsystemfamilie, der berøres af det nye OBD-system (hvis relevant)

...

| — | Type (1) af det motorsystem, der berøres af det nye OBD-system |
| --- | --- |

—

Type (1) af det motorsystem, der berøres af det nye OBD-system

...

| — | Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato |
| --- | --- |

—

Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Udvidelse med henblik på at optage et nyt motorsystem i en OBD-emissionsfamilie

| — | Liste (om nødvendigt udvidet) over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1) |
| --- | --- |

—

Liste (om nødvendigt udvidet) over de motorfamilier, der er berørt af OBD-emissionsfamilien (hvis relevant, jf. punkt 6.1)

...

| — | Liste (om nødvendigt udvidet) over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Liste (om nødvendigt udvidet) over motortyperne (1) inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Aktualiseret (ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Aktualiseret (ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien

...

| — | Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato |
| --- | --- |

—

Udvidet OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Udvidelse som følge af en konstruktionsændring, der berører OBD-systemet

| — | Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af konstruktionsændringen |
| --- | --- |

—

Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af konstruktionsændringen

...

| — | Liste over de motortyper (1) der er berørt af konstruktionsændringen |
| --- | --- |

—

Liste over de motortyper (1) der er berørt af konstruktionsændringen

...

| — | Aktualiseret (hvis relevant, ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

Aktualiseret (hvis relevant, ny eller uændret) type (1) af stammotorsystem inden for OBD-emissionsfamilien

...

Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Udvidelse med henblik på omklassificering af en fejl

| — | Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af omklassificeringen |
| --- | --- |

—

Liste over de motorfamilier (hvis relevant), der er berørt af omklassificeringen

...

| — | Liste over de motortyper (1) der er berørt af omklassificeringen |
| --- | --- |

—

Liste over de motortyper (1) der er berørt af omklassificeringen

...

Ændret OBD-beskrivelse (udstedt af fabrikanten): reference og dato

...

Punkt 2 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

Oplysninger vedrørende OBD-systemets overensstemmelse

1.   Dokumentationspakke

| De elementer, som fabrikanten har ladet indgå i denne dokumentationspakke for OBD-emissionsfamilien, er udtømmende og er i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i dette bilag, for så vidt angår følgende punkter: | |
| --- | --- |
| — | dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system |

De elementer, som fabrikanten har ladet indgå i denne dokumentationspakke for OBD-emissionsfamilien, er udtømmende og er i overensstemmelse med kravene i punkt 8 i dette bilag, for så vidt angår følgende punkter:

—

dokumentation vedrørende hver overvåget komponent eller system

JA/NEJ

| — | dokumentation vedrørende hver DTC |
| --- | --- |

—

dokumentation vedrørende hver DTC

JA/NEJ

| — | dokumentation vedrørende fejlklassificeringen |
| --- | --- |

—

dokumentation vedrørende fejlklassificeringen

JA/NEJ

| — | dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien |
| --- | --- |

—

dokumentation vedrørende OBD-emissionsfamilien

JA/NEJ

| — | Den dokumentation, der kræves i punkt 8.2 i dette bilag ved montering af et OBD-system i et køretøj, er givet af fabrikanten i dokumentationspakken, er udtømmende og er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag: |
| --- | --- |

—

Den dokumentation, der kræves i punkt 8.2 i dette bilag ved montering af et OBD-system i et køretøj, er givet af fabrikanten i dokumentationspakken, er udtømmende og er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag:

JA/NEJ

| — | Monteringen af motorsystemet udstyret med OBD-system er i overensstemmelse med tillæg 1 til dette bilag. |
| --- | --- |

—

Monteringen af motorsystemet udstyret med OBD-system er i overensstemmelse med tillæg 1 til dette bilag.

JA/NEJ

2.   Dokumentationens indhold

| Overvågning |
| --- |
| Overvågningsenhederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2 i dette bilag: | JA/NEJ |
| Klassificering |
| Klassificeringen af fejl er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.5 i dette bilag: | JA/NEJ |
| Skema for aktivering af fejlindikatoren (MI) |
| I overensstemmelse med punkt 4.6.3 i dette bilag er skemaet for MI-aktivering: | Diskriminatorisk/Ikke-diskriminatorisk |
| Aktivering og slukning af fejlindikatoren er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.6 i dette bilag: | JA/NEJ |
| Registrering og sletning af DTC'er |
| Registrering og sletning af DTC'er er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.3 og 4.4 i dette bilag: | JA/NEJ |
| Udkobling af OBD-systemet |
| Strategierne beskrevet i denne dokumentationspakke for en midlertidig udkobling af OBD-systemet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2 i dette bilag: | JA/NEJ |
| Det elektroniske systems sikkerhed |
| De foranstaltninger, der er beskrevet af fabrikanten for det elektroniske systems sikkerhed er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.8 i dette bilag: | JA/NEJ |

Overvågning

Overvågningsenhederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.2 i dette bilag:

JA/NEJ

Klassificering

Klassificeringen af fejl er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.5 i dette bilag:

JA/NEJ

Skema for aktivering af fejlindikatoren (MI)

I overensstemmelse med punkt 4.6.3 i dette bilag er skemaet for MI-aktivering:

Diskriminatorisk/Ikke-diskriminatorisk

Aktivering og slukning af fejlindikatoren er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.6 i dette bilag:

JA/NEJ

Registrering og sletning af DTC'er

Registrering og sletning af DTC'er er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.3 og 4.4 i dette bilag:

JA/NEJ

Udkobling af OBD-systemet

Strategierne beskrevet i denne dokumentationspakke for en midlertidig udkobling af OBD-systemet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2 i dette bilag:

JA/NEJ

Det elektroniske systems sikkerhed

De foranstaltninger, der er beskrevet af fabrikanten for det elektroniske systems sikkerhed er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 4.8 i dette bilag:

JA/NEJ

Punkt 3 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

Oplysninger vedrørende ufuldstændigheder

| Antal ufuldstændigheder i OBD-systemet | (f.eks. 4 ufuldstændigheder) |
| --- | --- |
| Ufuldstændighederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.4 i dette bilag. | JA/NEJ |
| Ufuldstændighed nr. 1 |
| — | Ufuldstændighedens art |

Antal ufuldstændigheder i OBD-systemet

(f.eks. 4 ufuldstændigheder)

Ufuldstændighederne er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 6.4 i dette bilag.

JA/NEJ

Ufuldstændighed nr. 1

—

Ufuldstændighedens art

f.eks. måling af urea-koncentration (SCR) indenfor fastsatte tolerancer

| — | Ufuldstændighedsperiode |
| --- | --- |

—

Ufuldstændighedsperiode

f.eks. et år/seks måneder efter godkendelsesdato

(Beskrivelse af ufuldstændighederne nr. 2 til nr. n-1)

Ufuldstændighed nr. n

| — | Ufuldstændighedens art |
| --- | --- |

—

Ufuldstændighedens art

f.eks. måling af NH3-koncentration bag SCR-systemet

| — | Ufuldstændighedsperiode |
| --- | --- |

—

Ufuldstændighedsperiode

f.eks. et år/seks måneder efter godkendelsesdato

Punkt 4 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

Påvisningsprøvning af OBD-systemet

1.   Resultat af prøvning af OBD-systemet

| Prøvningsresultater |
| --- |
| Det OBD-system, der er beskrevet i ovennævnte overensstemmende dokumentationspakke, er med tilfredsstillende resultat blevet prøvet i henhold til punkt 6 i dette bilag for at påvise, at overvågningsenheder og fejlklassifikationer som anført i punkt 5 er overensstemmende: | JA/NEJ |

Prøvningsresultater

Det OBD-system, der er beskrevet i ovennævnte overensstemmende dokumentationspakke, er med tilfredsstillende resultat blevet prøvet i henhold til punkt 6 i dette bilag for at påvise, at overvågningsenheder og fejlklassifikationer som anført i punkt 5 er overensstemmende:

JA/NEJ

Nærmere oplysninger om de gennemførte påvisningsprøvninger findes i punkt 5.

1.1.   OBD-system prøvet i motorprøvebænk

| Motor |
| --- |
| — | Motornavn (fabrikant og handelsnavne): |

Motor

—

Motornavn (fabrikant og handelsnavne):

...

| — | Motortype (som angivet i godkendelsesdokumentet): |
| --- | --- |

—

Motortype (som angivet i godkendelsesdokumentet):

...

| — | Motornummer (serienummer): |
| --- | --- |

—

Motornummer (serienummer):

...

Styreenheder berørt af dette bilag (inkl. motorens elektroniske styreenhed)

| — | Vigtigste funktionalitet: |
| --- | --- |

—

Vigtigste funktionalitet:

...

| — | Identifikationsnummer (software og kalibrering): |
| --- | --- |

—

Identifikationsnummer (software og kalibrering):

...

Diagnoseværktøj (scanningsværktøj anvendt under prøvning)

| — | Fabrikant: |
| --- | --- |

—

Fabrikant:

...

| — | Type: |
| --- | --- |

—

Type:

...

| — | Software/version |
| --- | --- |

—

Software/version

...

Prøvningsoplysninger

| — | Omgivende prøvningsforhold (temperatur, fugtighed, tryk): |
| --- | --- |

—

Omgivende prøvningsforhold (temperatur, fugtighed, tryk):

...

| — | Sted for prøvning (inkl. højde over havets overflade) |
| --- | --- |

—

Sted for prøvning (inkl. højde over havets overflade)

...

| — | Referencebrændstof: |
| --- | --- |

—

Referencebrændstof:

...

| — | Motorens smøreolier: |
| --- | --- |

—

Motorens smøreolier:

...

| — | Prøvningsdato: |
| --- | --- |

—

Prøvningsdato:

...

2.   Påvisningsprøvning vedrørende montering af OBD-system

| Ud over påvisningen af OBD-system/OBD-emissionsfamilie er monteringen af OBD-systemet/OBD-systemerne inden for OBD-emissionsfamilien blevet prøvet i et køretøj i overensstemmelse med bestemmelserne i tillæg 1 til bilag 9B: | JA/NEJ |
| --- | --- |

Ud over påvisningen af OBD-system/OBD-emissionsfamilie er monteringen af OBD-systemet/OBD-systemerne inden for OBD-emissionsfamilien blevet prøvet i et køretøj i overensstemmelse med bestemmelserne i tillæg 1 til bilag 9B:

JA/NEJ

2.1.   Prøvningsresultat vedrørende montering af OBD-system

| Prøvningsresultater |
| --- |
| Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet på et køretøj, er monteringen af OBD-systemet så blevet prøvet med tilfredsstillende resultat i overensstemmelse med tillæg 1 til det bilag 9B? | JA/NEJ |

Prøvningsresultater

Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet på et køretøj, er monteringen af OBD-systemet så blevet prøvet med tilfredsstillende resultat i overensstemmelse med tillæg 1 til det bilag 9B?

JA/NEJ

2.2.   Monteret system omfattet af prøvningen

Hvis monteringen af OBD-systemet er blevet prøvet i et køretøj:

| Prøvningskøretøj |
| --- |
| — | Køretøjets navn(fabrikant og handelsnavne): |

Prøvningskøretøj

—

Køretøjets navn(fabrikant og handelsnavne):

...

| — | Køretøjstype: |
| --- | --- |

—

Køretøjstype:

...

| — | Køretøjets identifikationsnummer (VIN): |
| --- | --- |

—

Køretøjets identifikationsnummer (VIN):

...

Diagnoseværktøj (scanningsværktøj anvendt under prøvning)

| — | Fabrikant: |
| --- | --- |

—

Fabrikant:

...

| — | Type: |
| --- | --- |

—

Type:

...

| — | Software/version: |
| --- | --- |

—

Software/version:

...

Prøvningsoplysninger

| — | Sted og dato: |
| --- | --- |

—

Sted og dato:

...

Punkt 5 i rapporten om teknisk overensstemmelse (eksempel)

Prøvningsprotokol

| Påvisningsprøvning for OBD-system |
| --- |
| |
| - Generelt - | - Påvisning af fejlklassifikationen - | - Påvisning af OBD-funktionsdygtighed - |
| | - Prøvning - | - Emissionsniveau - | - Klassificering - | - Kvalificering af den forringede komponent - | - Aktivering af fejlindikator (MI) - |
| Fejl | Fejlkode | Prøvet efter punkt | Prøvningscyklus | Over OTL | Under OTL | Under EL + X | Klassificering foreslået af fabrikant | Endelig klassifikation (1) | Prøvet efter punkt | Prøvningscyklus | Kvalificeret | Prøvet efter punkt | Prøvningscyklus | Kontinuerlig MI efter ... cyklus | Kort MI efter ... cyklus | Kommandostyret MI efter ... cyklus |
| |
| SCR-systemdoseringsventil | P2 ... | ikke prøvet | | — | — | — | A | A | 6.3.2.1. | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | 2. | | |
| EGR-ventil elektrisk | P1 ... | ikke prøvet | | | | | A | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| EGR-ventil mekanisk | P1 ... | ikke prøvet | | | | | B1 | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| EGR-ventil mekanisk | P1 ... | 6.2.2. | WHTC | | X | | B1 | B1 | ikke prøvet | | ja | | | | | |
| EGR-ventil mekanisk | P1 ... | 6.2.2. | WHTC | | X | | B1 | B1 | 6.3.2.1. | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | | 2. | |
| Lufttemp. Elektrisk føler | P1 ... | ikke prøvet | | | | | B2 | B2 | 6.3.2.2. | WHTC | ja | 6.3.1. | WHTC | | 1. | |
| Olietemp. Elektrisk føler | P1 ... | 6.2.6. | ETC | | | X | C | C | ikke prøvet | | ja | | | | | |

Påvisningsprøvning for OBD-system

- Generelt -

- Påvisning af fejlklassifikationen -

- Påvisning af OBD-funktionsdygtighed -

- Prøvning -

- Emissionsniveau -

- Klassificering -

- Kvalificering af den forringede komponent -

- Aktivering af fejlindikator (MI) -

Fejl

Fejlkode

Prøvet efter punkt

Prøvningscyklus

Over OTL

Under OTL

Under EL + X

Klassificering foreslået af fabrikant

Endelig klassifikation (1)

Prøvet efter punkt

Prøvningscyklus

Kvalificeret

Prøvet efter punkt

Prøvningscyklus

Kontinuerlig MI efter ... cyklus

Kort MI efter ... cyklus

Kommandostyret MI efter ... cyklus

SCR-systemdoseringsventil

P2 ...

ikke prøvet

—

—

—

A

A

6.3.2.1.

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

2.

EGR-ventil elektrisk

P1 ...

ikke prøvet

A

B1

6.3.2.1.

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

1.

EGR-ventil mekanisk

P1 ...

ikke prøvet

B1

B1

6.3.2.1.

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

2.

EGR-ventil mekanisk

P1 ...

6.2.2.

WHTC

X

B1

B1

ikke prøvet

ja

EGR-ventil mekanisk

P1 ...

6.2.2.

WHTC

X

B1

B1

6.3.2.1.

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

2.

Lufttemp. Elektrisk føler

P1 ...

ikke prøvet

B2

B2

6.3.2.2.

WHTC

ja

6.3.1.

WHTC

1.

Olietemp. Elektrisk føler

P1 ...

6.2.6.

ETC

X

C

C

ikke prøvet

ja

Bemærkninger. 1) på anmodning af certifikationsmyndigheden kan fejlen omklassificeres i en anden klasse end den af fabrikanten foreslåede.

Kun de fejl, der er blevet prøvet enten med henblik på klassificering eller funktionsdygtighed, og de fejl, der er blevet omklassificeret på anmodning af certifikationsmyndigheden er anført på dette ark.

En fejl kan prøves enten med henblik på klassifikation eller funktionsdygtighed eller begge dele.

Det eksempel, der er anført for den mekaniske EGR-ventil, viser hvorledes disse 3 tilfælde indgår i tabellen.

---

(1)  Som anført i godkendelsesdokumentet.

Tillæg 5

Fryseramme- og datastrømsoplysninger

Nedenstående tabeller anfører de oplysninger, der er omhandlet i punkt 4.7.1.4 og 4.7.2 i dette bilag.

Tabel 1

Tvingende hensyn

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Beregnet belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved den aktuelle motorhastighed) | x | x |
| Motorhastighed | x | x |
| Kølevæsketemperatur (eller tilsvarende) | x | x |
| Barometertryk (målt direkte eller skønnet) | x | x |

Fryseramme

Datastrøm

Beregnet belastning (motorens drejningsmoment som procentdel af maksimalt drejningsmoment til rådighed ved den aktuelle motorhastighed)

x

x

Motorhastighed

x

x

Kølevæsketemperatur (eller tilsvarende)

x

x

Barometertryk (målt direkte eller skønnet)

x

x

Tabel 2

Valgfri oplysninger om motorhastighed og –belastning

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Førerens efterspurgte motordrejningsmoment (som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment) | x | x |
| Faktisk motordrejningsmoment (beregnet som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment, f.eks. beregnet ud fra kommandoefterspurgt indsprøjtningsmængde af brændstof) | x | x |
| Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment | | x |
| Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment som en funktion af motorhastigheden | | x |
| Tid forløbet siden motorstart | x | x |

Fryseramme

Datastrøm

Førerens efterspurgte motordrejningsmoment (som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment)

x

x

Faktisk motordrejningsmoment (beregnet som en procentdel af det maksimale motordrejningsmoment, f.eks. beregnet ud fra kommandoefterspurgt indsprøjtningsmængde af brændstof)

x

x

Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment

x

Referenceværdi for maksimalt motordrejningsmoment som en funktion af motorhastigheden

x

Tid forløbet siden motorstart

x

x

Tabel 3

Valgfrie oplysninger, hvis de bruges af emissions- eller OBD-systemet til at indkoble eller udkoble OBD-oplysninger

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Brændstofstand (f.eks. procentdel af brændstoftankens nominelle kapacitet) eller tank brændstoftryk (f.eks. procentdel af det anvendelige område for brændstofbeholder tryk) | x | x |
| Motorolietemperatur | x | x |
| Køretøjets hastighed | x | x |
| Status for tilpasning til brændstofkvalitet (aktiv/ikke aktiv) for gasmotorer | | x |
| Spænding til motorstyringscomputersystem (for hoved-styrechip) | x | x |

Fryseramme

Datastrøm

Brændstofstand (f.eks. procentdel af brændstoftankens nominelle kapacitet) eller tank brændstoftryk (f.eks. procentdel af det anvendelige område for brændstofbeholder tryk)

x

x

Motorolietemperatur

x

x

Køretøjets hastighed

x

x

Status for tilpasning til brændstofkvalitet (aktiv/ikke aktiv) for gasmotorer

x

Spænding til motorstyringscomputersystem (for hoved-styrechip)

x

x

Tabel 4

Valgfrie oplysninger, hvor motoren, hvis den er udstyret hertil, føler eller beregner oplysningerne

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| Absolut gasspjældsstilling/indsugningsluftspjældstilling (stilling af ventil til regulering af indsugningsluft) | x | x |
| Status af reguleringssystem for dieselbrændstof, hvis der er tale om et kontrolsløjfesystem (f.eks. kontrolsløjfesystem for brændstoftryk) | x | x |
| Tryk i højtryksakkumulator (rail) | x | x |
| Indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen) | x | x |
| Repræsentativ timing af brændstofindsprøjtning (start på første hovedindsprøjtning) | x | x |
| Kommandoefterspurgt tryk i højtryksakkumulator (rail) | x | x |
| Kommandoefterspurgt indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen) | x | x |
| Indsugningsluftens temperatur | x | x |
| Den omgivende lufts temperatur | x | x |
| Lufttemperatur ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine) | x | x |
| Tryk ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine) | x | x |
| Ladelufttemperatur (efter-intercooler, hvis monteret) | x | x |
| Faktisk ladetryk | x | x |
| Luftstrømshastighed fra føler for masseluftstrøm | x | x |
| EGR-ventilens kommandoefterspurgte arbejdscyklus/stilling (hvis EGR styres på denne måde) | x | x |
| EGR-ventilens faktiske arbejdscyklus/stilling | x | x |
| Status for kraftudtag (aktiv eller ikke-aktiv) | x | x |
| Speederens stilling | x | x |
| Redundant absolut speederstilling | x | hvis følt |
| Øjeblikkeligt brændstofforbrug | x | x |
| Kommandoefterspurgt ladetryk/tilstræbt ladetryk (hvis ladetrykket bruges til at styre turboen) | x | x |
| DPF-indgangstryk | x | x |
| DPF-udgangstryk | x | x |
| DPF-delta-tryk | x | x |
| Udstødningstryk ved motorudgang | x | x |
| DPF-indgangstemperatur | x | x |
| DPF-udgangstemperatur | x | x |
| Temperatur af udstødningsgas ved motorudgang | x | x |
| Turbolader-/turbinehastighed | x | x |
| Stilling af turbo med variabel geometri | x | x |
| Kommandoefterspurgt stilling af turbo med variabel geometri | x | x |
| Ladetrykventilens stilling | x | x |
| Output fra føler for luft-/brændstofforholdet | | x |
| Output fra lambda-sonde | | x |
| Output fra sekundær lambda-sonde (hvis monteret) | | x |
| Output fra NOx-føler | | x |

Fryseramme

Datastrøm

Absolut gasspjældsstilling/indsugningsluftspjældstilling (stilling af ventil til regulering af indsugningsluft)

x

x

Status af reguleringssystem for dieselbrændstof, hvis der er tale om et kontrolsløjfesystem (f.eks. kontrolsløjfesystem for brændstoftryk)

x

x

Tryk i højtryksakkumulator (rail)

x

x

Indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen)

x

x

Repræsentativ timing af brændstofindsprøjtning (start på første hovedindsprøjtning)

x

x

Kommandoefterspurgt tryk i højtryksakkumulator (rail)

x

x

Kommandoefterspurgt indsprøjtningsreguleringstryk (dvs. trykket i den væske, der regulerer brændstofindsprøjtningen)

x

x

Indsugningsluftens temperatur

x

x

Den omgivende lufts temperatur

x

x

Lufttemperatur ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine)

x

x

Tryk ved turboladers indgang/udgang (kompressor og turbine)

x

x

Ladelufttemperatur (efter-intercooler, hvis monteret)

x

x

Faktisk ladetryk

x

x

Luftstrømshastighed fra føler for masseluftstrøm

x

x

EGR-ventilens kommandoefterspurgte arbejdscyklus/stilling (hvis EGR styres på denne måde)

x

x

EGR-ventilens faktiske arbejdscyklus/stilling

x

x

Status for kraftudtag (aktiv eller ikke-aktiv)

x

x

Speederens stilling

x

x

Redundant absolut speederstilling

x

hvis følt

Øjeblikkeligt brændstofforbrug

x

x

Kommandoefterspurgt ladetryk/tilstræbt ladetryk (hvis ladetrykket bruges til at styre turboen)

x

x

DPF-indgangstryk

x

x

DPF-udgangstryk

x

x

DPF-delta-tryk

x

x

Udstødningstryk ved motorudgang

x

x

DPF-indgangstemperatur

x

x

DPF-udgangstemperatur

x

x

Temperatur af udstødningsgas ved motorudgang

x

x

Turbolader-/turbinehastighed

x

x

Stilling af turbo med variabel geometri

x

x

Kommandoefterspurgt stilling af turbo med variabel geometri

x

x

Ladetrykventilens stilling

x

x

Output fra føler for luft-/brændstofforholdet

x

Output fra lambda-sonde

x

Output fra sekundær lambda-sonde (hvis monteret)

x

Output fra NOx-føler

x

Tillæg 6

Referencestandarder

Dette bilag indeholder referencer til de industristandarder, der skal anvendes i henhold til bestemmelserne i dette bilag i forbindelse med den serielle kommunikationsgrænseflade til køretøj/motor. Der er to tilladte identificerede løsninger:

| a) | ISO 27145 med enten ISO 15765-4 (CAN) eller med ISO 13400 (TCP/IP-baseret); |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 med enten ISO 15765-4 (CAN) eller med ISO 13400 (TCP/IP-baseret);

| b) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

b)

SAE J1939-73.

Desuden findes der andre ISO- eller SAE-standarder, der finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i dette bilag.

Henvisning i dette bilag til ISO 27145 læses som henvisning til:

| a) | ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions |
| --- | --- |

a)

ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions

| b) | ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary |
| --- | --- |

b)

ISO 27145-2 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 2 — Common emissions-related data dictionary

| c) | ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary |
| --- | --- |

c)

ISO 27145-3 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 3 — Common message dictionary

| d) | ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment. |
| --- | --- |

d)

ISO 27145-4 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 4 — Connection between vehicle and test equipment.

Henvisning i dette bilag tilJ1939-73 læses som henvisning til:

J1939-73 "APPLICATION LAYER - DIAGNOSTICS", dateret år 2011.

Henvisning i dette bilag til ISO 13400 læses som henvisning til:

| a) | FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition; |
| --- | --- |

a)

FDIS 13400-1: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 1: General information and use case definition;

| b) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2 — Network and transport layer requirements and services |
| --- | --- |

b)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 2 — Network and transport layer requirements and services

| c) | FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface |
| --- | --- |

c)

FDIS 13400-3: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 3: IEEE 802.3 based wired vehicle interface

| d) | [endnu ikke færdiggjort] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector. |
| --- | --- |

d)

[endnu ikke færdiggjort] 13400-4: 2011 Road vehicles — Diagnostic communication over Internet Protocol (DoIP) — Part 4: Ethernet-based high-speed data link connector.

Tillæg 7

Funktionsovervågning

A.7.1.   Generelt

A.7.1.1.   Dette tillæg omhandler bestemmelser vedrørende den påvisningsproces, der skal anvendes i nogle tilfælde af funktionsovervågning.

A.7.2.   Demonstration af overvågning af funktionsdygtighed

A.7.2.1.   Godkendelse af fejlklassifikationen

| A.7.2.1.1. | Som specificeret i punkt 4.2.1.1 i dette bilag er det ved funktionsovervågning ikke nødvendigt med en korrelation til faktiske emissioner. Den godkendende myndighed kan imidlertid anmode om prøvningsdata for at kontrollere klassificeringen af fejlvirkningerne som beskrevet i punkt 6.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

A.7.2.1.1.

Som specificeret i punkt 4.2.1.1 i dette bilag er det ved funktionsovervågning ikke nødvendigt med en korrelation til faktiske emissioner. Den godkendende myndighed kan imidlertid anmode om prøvningsdata for at kontrollere klassificeringen af fejlvirkningerne som beskrevet i punkt 6.2 i dette bilag.

A.7.2.2.   Godkendelse af den funktionsovervågning, som fabrikanten har valgt

| A.7.2.2.1. | Når der træffes beslutning om godkendelse vedrørende den funktionsovervågning, som fabrikanten har valgt, skal den typegodkendende myndighed tage hensyn til tekniske oplysninger leveret af fabrikanten. |
| --- | --- |

A.7.2.2.1.

Når der træffes beslutning om godkendelse vedrørende den funktionsovervågning, som fabrikanten har valgt, skal den typegodkendende myndighed tage hensyn til tekniske oplysninger leveret af fabrikanten.

| A.7.2.2.2. | Den funktionstærskel, der udvælges af fabrikanten for den overvågningsenhed, der er under behandling, skal bestemmes på OBD-motorfamiliens stammotor ved en kvalifikationsprøvning, der udføres som følger:






  A.7.2.2.2.1. | Kvalifikationsprøvningen udføres på samme måde som angivet i punkt 6.3.2 i dette bilag. |
| --- | --- | --- |

A.7.2.2.2.

Den funktionstærskel, der udvælges af fabrikanten for den overvågningsenhed, der er under behandling, skal bestemmes på OBD-motorfamiliens stammotor ved en kvalifikationsprøvning, der udføres som følger:

A.7.2.2.2.1.

Kvalifikationsprøvningen udføres på samme måde som angivet i punkt 6.3.2 i dette bilag.

| A.7.2.2.2.2. | Funktionsnedsættelsen i den komponent, der er under behandling, måles og anvendes derefter som funktionstærskel for stammotoren i OBD-motorfamilien. |
| --- | --- |

A.7.2.2.2.2.

Funktionsnedsættelsen i den komponent, der er under behandling, måles og anvendes derefter som funktionstærskel for stammotoren i OBD-motorfamilien.

| A.7.2.2.3. | De kriterier for funktionsovervågning, der er godkendt for stammotoren, anses for at gælde for alle andre medlemmer af OBD-motorfamilien uden yderligere påvisning. |
| --- | --- |

A.7.2.2.3.

De kriterier for funktionsovervågning, der er godkendt for stammotoren, anses for at gælde for alle andre medlemmer af OBD-motorfamilien uden yderligere påvisning.

| A.7.2.2.4. | Efter aftale mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed skal det være muligt at tilpasse funktionstærsklen til forskellige medlemmer af OBD-motorfamilien for at dække forskellige konstruktionsparametre (f.eks. EGR-kølerstørrelse). En sådan aftale skal baseres på tekniske elementer, der viser relevansen heraf. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.

Efter aftale mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed skal det være muligt at tilpasse funktionstærsklen til forskellige medlemmer af OBD-motorfamilien for at dække forskellige konstruktionsparametre (f.eks. EGR-kølerstørrelse). En sådan aftale skal baseres på tekniske elementer, der viser relevansen heraf.

| A.7.2.2.4.1. | På anmodning fra den godkendende myndighed kan et andet medlem af OBD-motorfamilien være underlagt den godkendelsesprocedure, der er beskrevet i punkt A.7.2.2.2. |
| --- | --- |

A.7.2.2.4.1.

På anmodning fra den godkendende myndighed kan et andet medlem af OBD-motorfamilien være underlagt den godkendelsesprocedure, der er beskrevet i punkt A.7.2.2.2.

A.7.2.3.   Kvalificering af en forringet komponent

| A.7.2.3.1. | Med henblik på påvisning af OBD-funktionsdygtighed af den udvalgte overvågningsenhed af en OBD-motorfamilie, skal en forringet komponent kvalificeres til stammotoren for OBD-motorfamilien i overensstemmelse med punkt 6.3.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

A.7.2.3.1.

Med henblik på påvisning af OBD-funktionsdygtighed af den udvalgte overvågningsenhed af en OBD-motorfamilie, skal en forringet komponent kvalificeres til stammotoren for OBD-motorfamilien i overensstemmelse med punkt 6.3.2 i dette bilag.

| A.7.2.3.2. | Hvis en anden motor prøves i overensstemmelse med punkt A.7.2.2.4.1, skal den forringede komponent kvalificeres i den pågældende anden motor i overensstemmelse med punkt 6.3.2 i dette bilag. |
| --- | --- |

A.7.2.3.2.

Hvis en anden motor prøves i overensstemmelse med punkt A.7.2.2.4.1, skal den forringede komponent kvalificeres i den pågældende anden motor i overensstemmelse med punkt 6.3.2 i dette bilag.

A.7.2.4.   Påvisning af OBD-funktionsdygtighed

| A.7.2.4.1. | Påvisningen af OBD-funktionen skal foretages i henhold til kravene i punkt 7.1.2 i dette bilag ved hjælp af den kvalificerede forringede komponent, der er kvalificeret til brug med stammotoren. |
| --- | --- |

A.7.2.4.1.

Påvisningen af OBD-funktionen skal foretages i henhold til kravene i punkt 7.1.2 i dette bilag ved hjælp af den kvalificerede forringede komponent, der er kvalificeret til brug med stammotoren.

Tillæg 8

Påvisningskrav ved funktionsovervågning af et wall flow-dieselpartikelfilter

A.8.1.   Generelt

A.8.1.1.   Dette tillæg specificerer den OBD-påvisningsproces, der finder anvendelse i tilfælde af, at filtreringsprocessen i et wall flow-dieselpartikelfilter (DPF) er omfattet af funktionsovervågning.

A.8.1.2.   Der kan fremstilles et forringet wall flow-DPF, f.eks. ved at bore huller i DPF-substratet eller ved at slibe endehætterne på DPF-substratet.

A.8.2.   Kvalifikationsprøvning

A.8.2.1.   Princip

| A.8.2.1.1. | Et forringet wall flow-DPS betragtes som kvalificeret forringet komponent hvis trykfaldet ("delta tryk") under de motordriftsbetingelser, der er specificeret for den pågældende prøvning, over det forringede wall flow-DPF er større eller lig med 60 % af det trykfald, der er målet, over et rent og ikke forringet wall flow-DPF af samme type. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.

Et forringet wall flow-DPS betragtes som kvalificeret forringet komponent hvis trykfaldet ("delta tryk") under de motordriftsbetingelser, der er specificeret for den pågældende prøvning, over det forringede wall flow-DPF er større eller lig med 60 % af det trykfald, der er målet, over et rent og ikke forringet wall flow-DPF af samme type.

| A.8.2.1.1.1. | Fabrikanten skal påvise, at dette rene og ikke forringede wall flow-DPF fører til samme modtryk som det forringede filter før dets forringelse. |
| --- | --- |

A.8.2.1.1.1.

Fabrikanten skal påvise, at dette rene og ikke forringede wall flow-DPF fører til samme modtryk som det forringede filter før dets forringelse.

A.8.2.2.   Kvalificeringsproces

| A.8.2.2.1. | Ved kvalificering af et forringet wall flow-DPF skal den motor, der er forsynet med det pågældende wall flow-DPF, køres under stabiliserede steady state-forhold, indstillet på de hastigheds- og belastningsværdier, der er specificeret for modus 9 i WHSC-prøvningscyklussen i bilag 4B til dette regulativ (55 % normaliseret hastighed og 50 % normaliseret drejningsmoment). |
| --- | --- |

A.8.2.2.1.

Ved kvalificering af et forringet wall flow-DPF skal den motor, der er forsynet med det pågældende wall flow-DPF, køres under stabiliserede steady state-forhold, indstillet på de hastigheds- og belastningsværdier, der er specificeret for modus 9 i WHSC-prøvningscyklussen i bilag 4B til dette regulativ (55 % normaliseret hastighed og 50 % normaliseret drejningsmoment).

| A.8.2.2.2. | For at kvalificere et forringet wall flow-DPF som en "kvalificeret forringet komponent" skal fabrikanten påvise, at trykfaldet over det forringede wall flow-DPF, målt med kørsel af motoren under betingelserne i punkt A.8.2.2.1, ikke er mindre end det procentmæssige trykfald over et rent og ikke forringet DPF under de betingelser, som er gældende i henhold til punkt A.8.2.1.1 og A.8.2.1.2 i nærværende tillæg. |
| --- | --- |

A.8.2.2.2.

For at kvalificere et forringet wall flow-DPF som en "kvalificeret forringet komponent" skal fabrikanten påvise, at trykfaldet over det forringede wall flow-DPF, målt med kørsel af motoren under betingelserne i punkt A.8.2.2.1, ikke er mindre end det procentmæssige trykfald over et rent og ikke forringet DPF under de betingelser, som er gældende i henhold til punkt A.8.2.1.1 og A.8.2.1.2 i nærværende tillæg.

A.8.2.3.   Påvisning af OBD-funktionsdygtighed

| A.8.2.3.1. | Påvisningen af OBD-funktionen skal foretages i henhold til kravene i punkt 7.1.2 i dette bilag med det kvalificerede forringede wall flow-DPF monteret på stammotorsystemet. |
| --- | --- |

A.8.2.3.1.

Påvisningen af OBD-funktionen skal foretages i henhold til kravene i punkt 7.1.2 i dette bilag med det kvalificerede forringede wall flow-DPF monteret på stammotorsystemet.

---

BILAG 9C

TEKNISKE FORSKRIFTER TIL BEDØMMELSE AF EGENDIAGNOSESYSTEMERS (OBD) FUNKTIONSDATA UNDER BRUG

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

I den foreliggende version finder dette bilag kun anvendelse på motorkøretøjer udstyret med kompressionstændingsmotor.

2.   RESERVERET

3.   DEFINITIONER

3.1.   "Funktionsrate under brug"

Funktionsraten under brug (in-use performance ratio - IUPR) for en specifik overvågningsenhed i OBD-systemet er: Formula

3.2.   "Tæller"

Tælleren for en bestemt overvågningsenhed m (Tællerm) angiver antallet af gange, hvor et køretøj er kørt således, at alle overvågningsbetingelser, som er nødvendige for, at denne specifikke overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl, har været til stede.

3.3.   "Nævner"

Nævneren for en specifik overvågningsenhed m (Nævnerm) angiver antallet kørselsbegivenheder for køretøjet, hvor der er taget højde for betingelser, der er specifikke for denne specifikke overvågningsenhed.

3.4.   "Generel nævner"

Den generelle nævner angiver antallet af gange, hvor køretøjet er kørt, idet der er taget hensyn til generelle betingelser.

3.5.   Forkortelser

| IUPR | Funktionsrate under brug (In-Use Performance Ratio) |
| --- | --- |
| IUPRm | Funktionsrate under brug for en specifik overvågningsenhed m |

IUPR

Funktionsrate under brug (In-Use Performance Ratio)

IUPRm

Funktionsrate under brug for en specifik overvågningsenhed m

4.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

OBD-systemet skal kunne spore og registrere funktionsdata under brug (punkt 6) fra de i dette punkt nævnte OBD-overvågningsenheder, lagre disse data i computerhukommelser og meddele dem eksternt ved forespørgsel (punkt 7).

Funktionsdata under brug leveret af en overvågningsenhed består af en tæller og en nævner, der gør det muligt at beregne IUPR.

4.1.   IUPR-overvågningsenheder

4.1.1.   Grupper af overvågningsenheder

Fabrikanterne implementerer softwarealgoritmer i OBD-systemerne til individuel sporing og rapportering af funktionsdata under brug fra de i tillæg 1 til dette bilag nævnte grupper af overvågningsenheder.

Det kræves ikke, at fabrikanterne implementerer softwarealgoritmer i OBD-systemer til individuel sporing og rapportering af funktionsdata under brug fra kontinuerligt kørende overvågningsenheder, jf. punkt 4.2.3 i bilag 9B, hvis disse overvågningsenheder allerede indgår i de i tillæg 1 til dette bilag nævnte grupper af overvågningsenheder.

Funktionsdata under brug fra overvågningsenheder, der er forbundet med forskellige udstødningsledninger eller motorkolonne inden for en gruppe overvågningsenheder, spores og registreres separat jf. punkt 6 og rapporteres jf. punkt 7.

4.1.2.   Flere overvågningsenheder

For hver gruppe overvågningsenheder, for hvilke der i henhold til punkt 4.1.1 skal rapporteres, skal OBD-systemet, jf. punkt 6, separat spore funktionsdata under brug for hver enkelt overvågningsenhed tilhørende denne gruppe.

4.2.   Begrænsninger i anvendelsen af funktionsdata under brug

Funktionsdata under brug for et enkelt køretøj anvendes til statistisk evaluering af funktionsdata under brug for OBD-systemet for en større gruppe køretøjer.

I modsætning til andre OBD-data kan funktionsdata under brug ikke anvendes til at drage konklusioner vedrørende et enkelt køretøjs trafikduelighed.

5.   FORSKRIFTER FOR BEREGNING AF FUNKTIONSRATE UNDER BRUG

5.1.   Beregning af funktionsraten under brug

For hver overvågningsenhed, som er behandlet i nærværende bilag, beregnes funktionsraten ved hjælp af følgende formel:

Formula

idet Tællerm og Nævnerm forøges i henhold til specifikationerne i dette punkt.

5.1.1.   Forskrifter vedrørende raten, når den beregnes og lagres af systemet

Enhver IUPRm skal have en minimalværdi på nul og maksimalværdi på 7,99527 med en opløsning på 0,000122 (1).

Raten for en specifik komponent sættes til nul, når dens tæller er nul og dens nævner ikke er nul.

Raten for en specifik komponent sættes til maksimalværdien 7,99527, hvis dens nævner er nul, eller hvis den faktiske værdi af tælleren divideret med nævneren overstiger maksimalværdien 7,99527.

5.2.   Forskrifter for forøgelse af tælleren

Tælleren forøges højst én gang pr. kørecyklus.

Tælleren for en specifik overvågningsenhed forøges inden for 10 s, såfremt følgende kriterier er opfyldt i løbet af en enkelt kørecyklus:

| a) | Ethvert overvågningskrav, som skal være opfyldt, for at den specifikke komponents overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl og lagre en diagnosefejlkode, er opfyldt, herunder indkoblingskriterier, tilstedeværelse eller fravær af hermed relaterede diagnosefejlkoder, tilstrækkelig overvågningstid og tildelinger af forrang vedrørende aktiveringen af diagnostikker (f.eks.: diagnostik "A" skal aktiveres før diagnostik "B").

  Bemærk: Med henblik på forøgelse af tælleren for en bestemt overvågningsenhed kan det være utilstrækkeligt, at alle overvågningsbetingelser, der skal være opfyldt, for at overvågningsenheden kan afgøre, at der ikke foreligger funktionsfejl, er opfyldt. |
| --- | --- |

a)

Ethvert overvågningskrav, som skal være opfyldt, for at den specifikke komponents overvågningsenhed kan detektere en funktionsfejl og lagre en diagnosefejlkode, er opfyldt, herunder indkoblingskriterier, tilstedeværelse eller fravær af hermed relaterede diagnosefejlkoder, tilstrækkelig overvågningstid og tildelinger af forrang vedrørende aktiveringen af diagnostikker (f.eks.: diagnostik "A" skal aktiveres før diagnostik "B").

Bemærk: Med henblik på forøgelse af tælleren for en bestemt overvågningsenhed kan det være utilstrækkeligt, at alle overvågningsbetingelser, der skal være opfyldt, for at overvågningsenheden kan afgøre, at der ikke foreligger funktionsfejl, er opfyldt.

| b) | For overvågningsenheder, der kræver flere stadier eller begivenheder i en enkelt kørecyklus for at kunne detektere en funktionsfejl, skal enhver overvågningsbetingelse, som er nødvendig for fuldførelsen af alle begivenheder, være opfyldt. |
| --- | --- |

b)

For overvågningsenheder, der kræver flere stadier eller begivenheder i en enkelt kørecyklus for at kunne detektere en funktionsfejl, skal enhver overvågningsbetingelse, som er nødvendig for fuldførelsen af alle begivenheder, være opfyldt.

| c) | For overvågningsenheder, som anvendes til identificering af fejl, og som kun kører efter lagring af en potentiel diagnosefejlkode, kan tælleren og nævneren være den samme som hos den overvågningsenhed, der detekterede den oprindelige funktionsfejl. |
| --- | --- |

c)

For overvågningsenheder, som anvendes til identificering af fejl, og som kun kører efter lagring af en potentiel diagnosefejlkode, kan tælleren og nævneren være den samme som hos den overvågningsenhed, der detekterede den oprindelige funktionsfejl.

| d) | For overvågningsenheder, der kræver ekstraordinær diagnostik med henblik på yderligere undersøgelse af, om der foreligger funktionsfejl, kan fabrikanten for den typegodkendende myndighed fremlægge en alternativ metode til forøgelse af tælleren. Dette alternativ skal være ækvivalent med den metode, der - såfremt der havde foreligget en funktionsfejl – ville have gjort det muligt at forøge tælleren. |
| --- | --- |

d)

For overvågningsenheder, der kræver ekstraordinær diagnostik med henblik på yderligere undersøgelse af, om der foreligger funktionsfejl, kan fabrikanten for den typegodkendende myndighed fremlægge en alternativ metode til forøgelse af tælleren. Dette alternativ skal være ækvivalent med den metode, der - såfremt der havde foreligget en funktionsfejl – ville have gjort det muligt at forøge tælleren.

For overvågningsenheder, der kører eller afsluttes under motorstandsning, forøges tælleren inden for 10 sekunder efter, at overvågningsenheden er afsluttet i løbet af motorstandsningen, eller i løbet af de første 10 sekunder af motorstart for den efterfølgende kørecyklus.

5.3.   Forskrifter for forøgelse af nævneren

5.3.1.   Generelle forskrifter for forøgelse

Nævneren forøges én gang pr. kørecyklus, hvis under denne kørecyklus:

| a) | den generelle nævner forøges som specificeret i punkt 5.4, og |
| --- | --- |

a)

den generelle nævner forøges som specificeret i punkt 5.4, og

| b) | nævneren ikke afbrydes i henhold til punkt 5.6, og |
| --- | --- |

b)

nævneren ikke afbrydes i henhold til punkt 5.6, og

| c) | de særlige supplerende regler om forøgelse, som er specificeret i punkt 5.3.2 (såfremt disse finder anvendelse), er opfyldt. |
| --- | --- |

c)

de særlige supplerende regler om forøgelse, som er specificeret i punkt 5.3.2 (såfremt disse finder anvendelse), er opfyldt.

5.3.2.   Supplerende regler om forøgelse for specifikke overvågningsenheder

5.3.2.1.   Specifik nævner for fordampningssystem (reserveret)

5.3.2.2.   Specifik nævner for sekundærluftsystem (reserveret)

5.3.2.3.   Specifik nævner for komponenter/systemer, der kun er i drift ved motorstart

Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævneren(-erne) for overvågningsenheder for komponenter eller systemer, der kun er i drift ved motorstart, forøges, hvis komponenterne eller strategierne beordres til "on" ("tændt") i et tidsrum større end eller lig med 10 sekunder.

For at bestemme varigheden af denne beordrede "on"-tilstand kan OBD-systemet vælge ikke at medregne den tid, der medgår til ekstraordinær drift alene med henblik på overvågning foretaget af komponenter eller strategier i samme kørecyklus.

5.3.2.4.   Specifik nævner for komponenter eller systemer, der ikke kontinuerligt beordres til funktion

Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævnerne for overvågningsenheder for komponenter eller systemer, der ikke kontinuerligt beordres til funktion (f.eks. Variable Valve Timing-systemer (VVT – variabel ventilindstilling) eller EGR-ventiler), forøges, hvis disse komponenter eller systemer beordres til funktion (f.eks. "on", "open", "closed", "locked") ved to eller flere lejligheder i løbet af kørecyklussen eller i en periode, der kumulativt overstiger eller er lig med 10, alt efter hvad der indtræffer først.

5.3.2.5.   Specifik nævner for DPF

Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævneren(-erne) for DPF forøges i mindst en kørecyklus, hvis der sammenlagt er forløbet mindst 800 kilometers motorkørsel eller alternativt mindst 750 minutters motorkørsel, siden nævneren(-erne) sidst blev øget.

5.3.2.6.   Specifik nævner for oxidationskatalysatorer

Ud over kravene i punkt 5.3.1, a) og b), skal nævnerne for overvågningsenheder for oxidationskatalysatorer til DPF-aktiv regenerering i mindst én kørecyklus forøges, hvis en regenereringsbegivenhed beordres for et tidsrum større end eller lig med 10 sekunder.

5.3.2.7.   Specifik nævner for hybrider (reserveret)

5.4.   Forskrifter for forøgelse af den generelle nævner

Den generelle nævner forøges inden for 10 s, såfremt følgende kriterier er opfyldt i løbet af en enkelt kørecyklus:

| a) | Den kumulative tid siden start af en kørecyklus er større end eller lig med 600 sekunder ved følgende konstanter:






  i) | en højde på mindre end 2 500 meter over havets overflade og |
| --- | --- | --- |

a)

Den kumulative tid siden start af en kørecyklus er større end eller lig med 600 sekunder ved følgende konstanter:

i)

en højde på mindre end 2 500 meter over havets overflade og

| ii) | en omgivende temperatur på mindst 266 K (-7 °C) og |
| --- | --- |

ii)

en omgivende temperatur på mindst 266 K (-7 °C) og

| iii) | en omgivende temperatur, der er lavere end 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

en omgivende temperatur, der er lavere end 308 K (35 °C).

| b) | Kumulativ kørsel af motor ved eller over 1 150 min–1 i mindst 300 sekunder ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor; som alternativer for fabrikanten kan kørsel af motor ved eller over 15 % beregnet belastning eller kørsel af motor ved eller over 40 km/h anvendes i stedet for kriteriet 1 150 min–1. |
| --- | --- |

b)

Kumulativ kørsel af motor ved eller over 1 150 min–1 i mindst 300 sekunder ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor; som alternativer for fabrikanten kan kørsel af motor ved eller over 15 % beregnet belastning eller kørsel af motor ved eller over 40 km/h anvendes i stedet for kriteriet 1 150 min–1.

| c) | Kontinuerlig køretøjsdrift i tomgang (dvs. at speederpedalen skal være sluppet af føreren, og hastigheden højst være 1,6 km/h, eller motorhastigheden må højst være 200 min–1 over normal tomgang i varm tilstand) i mindst 30 sekunder, mens ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor. |
| --- | --- |

c)

Kontinuerlig køretøjsdrift i tomgang (dvs. at speederpedalen skal være sluppet af føreren, og hastigheden højst være 1,6 km/h, eller motorhastigheden må højst være 200 min–1 over normal tomgang i varm tilstand) i mindst 30 sekunder, mens ved de betingelser, der er angivet i underafsnit a) ovenfor.

5.5.   Forskrifter for forøgelse af tændingscyklussens tæller

Tændingscyklussens tæller skal forøges én og kun én gang pr. motorstart.

5.6.   Afbrydelse af tæller, nævner og den generelle nævner

5.6.1.   Inden for 10 sekunder efter detektering af en funktionsfejl (dvs. efter lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der afbryder en overvågningsenhed, skal OBD-systemet deaktivere yderligere forøgelse af hertil svarende tæller og nævner for hver af de afbrudte overvågningsenheder.

Når funktionsfejlen ikke længere detekteres (dvs. at den potentielle diagnosefejlkode slettes ved "selvrensning" eller en scanner-kommando), genoptages forøgelsen af alle tilsvarende tællere og nævnere inden for 10 sekunder.

5.6.2.   OBD-systemet skal senest 10 sekunder efter starten af en kraftudtagsoperation (PTO), der afbryder en overvågningsenhed som tilladt jf. punkt 5.2.5 i bilag 9B, afbryde enhver yderligere forøgelse af den tilsvarende tæller og nævner for hver overvågningsenhed, der er afbrudt.

Når PTO-operationen afsluttes, genoptages forøgelsen af alle tilsvarende tællere og nævnere inden for 10 sekunder.

5.6.3.   I tilfælde af en funktionsfejl (dvs. ved lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der forhindrer bestemmelse af, om kriteriet for Nævnerm for en overvågningsenhed m, som er nævnt i punkt 5.3), er opfyldt (2), skal OBD-systemet inden for 10 sekunder deaktivere yderligere forøgelse af Tællerm og Nævnerm.

Forøgelsen af Tællerm og Nævnerm skal starte igen inden for 10 s, når funktionsfejlen ikke længere er til stede (f.eks. den indkommende kode er slettet ved "selvrensning" eller en scanner-kommando).

5.6.4.   I tilfælde af en funktionsfejl (dvs. ved lagring af en potentiel eller bekræftet og aktiv diagnosefejlkode), der forhindrer bestemmelse af, om kriteriet for den generelle nævner, som er nævnt i punkt 5.4), er opfyldt, skal OBD-systemet inden for 10 sekunder deaktivere yderligere forøgelse af den generelle nævner.

Forøgelsen af den generelle nævner skal starte igen inden for 10 sekunder, når funktionsfejlen ikke længere er til stede (f.eks. den indkommende kode er slettet ved "selvrensning" eller en scanner-kommando).

Forøgelsen af den generelle nævner må ikke deaktiveres af andre årsager.

6.   FORSKRIFTER FOR SPORING OG REGISTRERING AF FUNKTIONSDATA UNDER BRUG

For hver gruppe af overvågningsenheder opført i tillæg 1 til dette bilag skal OBD-systemet særskilt spore tæller og nævner for hver enkelt af de specifikke overvågningsenheder, der er opført i tillæg 3 til bilag 9B, og som tilhører denne gruppe.

Det skal kun rapportere om den tilsvarende tæller og nævner for den specifikke overvågningsenhed, der har det laveste numeriske forhold.

Hvis to eller flere specifikke overvågningsenheder har samme numeriske forhold, skal den tilsvarende tæller og nævner for den specifikke overvågningsenhed, der har den højeste nævner, rapporteres for den specifikke gruppe overvågningsenheder.

Med henblik på neutral bestemmelse af det laveste numeriske forhold i en gruppe, tages kun de overvågningsenheder, der er specifikt nævnt i denne gruppe i betragtning (f.eks. vil en NOx-sensor blive taget i betragtning under overvågningsenhederne "udstødningsgasfølere", når den anvendes til at udføre en af de i bilag 9B, tillæg 3, punkt 3 ("SCR") anførte overvågninger, og ikke i under "SCR"-gruppen af overvågningsenheder).

OBD-systemet skal også spore og rapportere om den generelle nævner og tændingscyklustælleren.

Bemærk: i henhold til punkt 4.1.1 er fabrikanterne ikke forpligtede til at implementere softwarealgoritmer i OBD-systemet til individuel sporing og rapportering af tællere og nævnere for kontinuerligt kørende overvågningsenheder.

7.   FORSKRIFTER FOR LAGRING OG MEDDELELSE AF FUNKTIONSDATA UNDER BRUG

Meddelelse af funktionsdata under brug er en ny anvendelse, som ikke er omfattet af de tre eksisterende anvendelser med henblik på forekomsten af mulige funktionsfejl

7.1.   Information om funktionsdata under brug

I henhold til punkt 7.2 skal information om funktionsdata under brug registreret af OBD-systemet være tilgængelig ved ekstern forespørgsel.

Denne information vil give de typegodkendende myndigheder adgang til funktionsdata under brug.

OBD-systemet skal give alle de oplysninger (i overensstemmelse med den gældende standard som fastsat i tillæg 6 til bilag 9B), der er nødvendige for, at det eksterne IUPR-udstyr kan behandle dataene og give bilinspektionen følgende oplysninger:

| a) | køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) |
| --- | --- |

a)

køretøjsidentifikationsnummeret (VIN)

| b) | tæller og nævner for hver gruppe overvågningsenheder som registreret af systemet i henhold til punkt 6 |
| --- | --- |

b)

tæller og nævner for hver gruppe overvågningsenheder som registreret af systemet i henhold til punkt 6

| c) | den generelle nævner |
| --- | --- |

c)

den generelle nævner

| d) | værdien for tændingscyklustælleren |
| --- | --- |

d)

værdien for tændingscyklustælleren

| e) | motorens samlede antal driftstimer |
| --- | --- |

e)

motorens samlede antal driftstimer

| f) | bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl |
| --- | --- |

f)

bekræftede og aktive DTC'er for klasse A-fejl

| g) | bekræftede og aktive DTC 'er for klasse B-fejl (B1 og B2). |
| --- | --- |

g)

bekræftede og aktive DTC 'er for klasse B-fejl (B1 og B2).

Der skal være "read-only"-adgang til disse oplysninger (dvs. de må ikke slettes).

7.2.   Adgang til funktionsdata under brug

Der skal kun gives adgang til funktionsdata under brug i overensstemmelse med de standarder, der er nævnt i tillæg 6 til bilag 9B og følgende underpunkter (3).

Adgangen til funktionsdata under brug må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller dennes leverandører. Fortolkning af funktionsdata under brug må ikke kræve unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige.

Adgangsmetoden (dvs. adgangspunktet/-knuden) til funktionsdata under brug skal være den samme som den, der anvendes til indhentning af alle OBD-oplysninger. Denne metode skal gøre det muligt at få adgang til alle de funktionsdata under brug, der kræves i henhold til dette bilag.

7.3.   Nulstilling af funktionsdata under brug

7.3.1.   Nulstilling

Ethvert tal kan kun nulstilles ved reset af en ikke flygtig random access-hukommelseskreds (Non-Volatile Random Access Memory - NVRAM), dvs. en omprogrammeringsbegivenhed. Tal kan ikke sættes til nul på anden måde, og dette gælder også, når der modtages ordre om rensning af fejlkoder fra et scanningsværktøj.

7.3.2.   Nulstilling i tilfælde af memory overflow

Hvis tæller eller nævner for en bestemt overvågningsenhed når 65 535 ±2, divideres begge tal med to, før nogen af dem forøges igen, for derved at undgå problemer med memory overflow.

Hvis tællingscyklussens tæller når maksimalværdien 65 535 ±2, kan den ved næste tændingscyklus ved forøgelse sættes til nul med henblik på at undgå overflow- problemer.

Hvis den generelle nævner når maksimalværdien 65 535 ±2, kan den ved næste tændingscyklus, som modsvarer definitionen for den generelle nævner, ved forøgelse sættes til nul med henblik på at undgå overflow- problemer.

---

(1)  Denne værdi svarer til den højeste hexadecimale værdi af 0xFFFF med opløsningen 0x1.

(2)  F.eks. motorhastighed/beregnet belastning, omgivende temperatur, højde over havet, tomgang eller tidspunkt for kørsel.

(3)  Det er tilladt for fabrikanten at anvende et yderligere diagnose-display som f.eks. et video-display monteret i instrumentbrædtet, for at give adgang til funktionsdata under brug. En sådan yderligere anordning er ikke underlagt kravene i dette bilag.

Tillæg 1

Grupper af overvågningsenheder

Følgende grupper af overvågningsenheder er omfattet af dette bilag:

| A. | Oxidationskatalysator
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 5. |
| --- | --- |

A.

Oxidationskatalysator

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 5.

| B. | Selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR)
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 3. |
| --- | --- |

B.

Selektive katalytiske reduktionssystemer (SCR)

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 3.

| C. | Udstødningsgassensorer og lambda-sonder
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 13. |
| --- | --- |

C.

Udstødningsgassensorer og lambda-sonder

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 13.

| D. | EGR-systemer og VVT
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i punkt 6 og 9 i tillæg 3 til bilag 9B. |
| --- | --- |

D.

EGR-systemer og VVT

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i punkt 6 og 9 i tillæg 3 til bilag 9B.

| E. | DPF-systemer
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i punkt 2 i tillæg 3 til bilag 9B. |
| --- | --- |

E.

DPF-systemer

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i punkt 2 i tillæg 3 til bilag 9B.

| F. | Kontrolsystemer for ladetryk
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 8. |
| --- | --- |

F.

Kontrolsystemer for ladetryk

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 8.

| G. | NOX-adsorber
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 4. |
| --- | --- |

G.

NOX-adsorber

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 4.

| H. | 3-vejskatalysator
  De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 15. |
| --- | --- |

H.

3-vejskatalysator

De overvågningsenheder, der er specifikke for denne gruppe, er anført i bilag 9B, tillæg 3, punkt 15.

| I. | Fordampningssystemer (reserveret) |
| --- | --- |

I.

Fordampningssystemer (reserveret)

| J. | Sekundærluftsystem (reserveret) |
| --- | --- |

J.

Sekundærluftsystem (reserveret)

Specifikke overvågningsenheder må kun tilhøre en af disse grupper.

---

BILAG 10

KRAV OM BEGRÆNSNING AF OFF-CYCLE-EMISSIONER (OCE) OG EMISSIONER UNDER BRUG

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette bilag beskriver funktionskrav og forbud mod manipulationsstrategier for motorer og køretøjer, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ, med henblik på at opnå en effektiv begrænsning af emissioner under et bredt spektrum af motor- og vejrforhold, som optræder ved normal brug af køretøjet. Dette bilag beskriver også procedurerne for prøvning af off-cycle emissioner ved typegodkendelse og under faktisk anvendelse af køretøjet.

Dette bilag er baseret på det verdensomspændende harmoniserede OCE, global teknisk forskrift nr. 10.

2.   Reserveret (1)

3.   DEFINITIONER

3.1.   "Motorstart": den proces, der forløber fra indledning af motortørning og indtil motoren når en hastighed på 150 min–1 under den normale tomgangshastighed i varm tilstand (køreposition for køretøjer udstyret med automatgear).

3.2.   "Motoropvarmning": tilstrækkelig kørsel til at kølemidlets temperatur når en minimaltemperatur 70 °C.

3.3.   "Mærkehastighed": den maksimale motorhastighed ved fuld belastning, som tillades af regulatoren ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation, eller, hvis der ikke er en regulator, den hastighed ved hvilken motorens maksimale effekt opnås ifølge fabrikantens angivelser i salgs- eller servicedokumentation.

3.4.   "Reguleret emission": "forurenende luftarter" og "Partikler (PM) som defineret i punkt 2 i dette regulativ.

4.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

Ethvert motorsystem og ethvert konstruktionselement, som kan have indflydelse på emissionerne fra regulerede emissioner, skal være udformet, konstrueret, samlet og anbragt på en sådan måde, at motoren og køretøjet opfylder forskrifterne i dette bilag.

4.1.   Forbud mod manipulationsstrategier

Motorsystemer og køretøjer må ikke være udstyret med manipulationsstrategier.

4.2.   Reserveret (2)

5.   YDELSESKRAV

5.1.   Emissionsstrategier

Emissionsstrategier skal være udformet således, at motorsystemet under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette bilag. Normale driftsforhold er ikke begrænset til de driftsforhold, som er angivet i punkt 6.

5.1.1.   Forskrifter for grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategier (BES)

En BES må ikke skelne mellem drift under relevant typegodkendelses- eller certificeringsprøvning og anden drift og give et lavere niveau af emissionsbegrænsning under forhold, som ikke i væsentligt omfang er omfattet af gældende typegodkendelses- og certificeringsprøvning.

5.1.2.   Forskrifter for understøttende emissionsbegrænsningsstrategier (AES)

En AES må ikke reducere effektiviteten af emissionsbegrænsningen i forhold til en BES under betingelser, som med rimelighed kan forventes ved normal køretøjsdrift, med mindre AES'en falder ind under en af følgende specifikke undtagelser:

| a) | Dens drift er i væsentligt omfang er omfattet af de gældende prøvninger, herunder "off-cycle"-procedurerne i punkt 7 i dette bilag og bestemmelserne om overensstemmelse efter ibrugtagelse i punkt 9 i dette regulativ. |
| --- | --- |

a)

Dens drift er i væsentligt omfang er omfattet af de gældende prøvninger, herunder "off-cycle"-procedurerne i punkt 7 i dette bilag og bestemmelserne om overensstemmelse efter ibrugtagelse i punkt 9 i dette regulativ.

| b) | Den aktiveres med henblik på at beskytte motoren og/eller køretøjet mod skade eller ulykker |
| --- | --- |

b)

Den aktiveres med henblik på at beskytte motoren og/eller køretøjet mod skade eller ulykker

| c) | Den aktiveres kun ved motorstart eller opvarmning som defineret i dette bilag |
| --- | --- |

c)

Den aktiveres kun ved motorstart eller opvarmning som defineret i dette bilag

| d) | Dens drift anvendes til at slække kontrollen med en type regulerede emissioner for at opretholde kontrollen med en anden type reguleret emission i specifikke omgivelser eller under specifikke driftsbetingelser, der ikke i væsentligt omfang er omfattet af typegodkendelses- eller certificeringsprøvningen. Den samlede virkning af en sådan AES vil være at kompensere for virkningerne af ekstreme omgivelsesparametre på en måde, der giver acceptabel begrænsning af alle regulerede emissioner. |
| --- | --- |

d)

Dens drift anvendes til at slække kontrollen med en type regulerede emissioner for at opretholde kontrollen med en anden type reguleret emission i specifikke omgivelser eller under specifikke driftsbetingelser, der ikke i væsentligt omfang er omfattet af typegodkendelses- eller certificeringsprøvningen. Den samlede virkning af en sådan AES vil være at kompensere for virkningerne af ekstreme omgivelsesparametre på en måde, der giver acceptabel begrænsning af alle regulerede emissioner.

5.2.   Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser for gas- og partikelemissioner (WNTE)

5.2.1.   Udstødningsemissionerne må ikke overstige de gældende emissionsgrænser, som er angivet i punkt 5.2.2.

5.2.2.   De gældende emissionsgrænser skal være de følgende:

| a) | for CO: 2 000 mg/kWh |
| --- | --- |

a)

for CO: 2 000 mg/kWh

| b) | for THC: 220 mg/kWh |
| --- | --- |

b)

for THC: 220 mg/kWh

| c) | for NOx: 600 mg/kWh |
| --- | --- |

c)

for NOx: 600 mg/kWh

| d) | for PM: 16 mg/kWh. |
| --- | --- |

d)

for PM: 16 mg/kWh.

6.   BETINGELSER VEDRØRENDE OMGIVELSER OG DRIFT

WNTE-emissionsgrænseværdierne finder anvendelse ved:

| a) | et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa |
| --- | --- |

a)

et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa

| b) | en temperatur, der er mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af ligning 5 ved det specificerede atmosfæriske tryk: | (5) |
| --- | --- | --- |

b)

en temperatur, der er mindre end eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af ligning 5 ved det specificerede atmosfæriske tryk:

Formula

(5)

hvor:

| T | er den omgivende lufts temperatur i K |
| --- | --- |
| Pb | er atmosfæretrykket, kPa |

T

er den omgivende lufts temperatur i K

Pb

er atmosfæretrykket, kPa

| c) | En kølevæsketemperatur over 343 K (70 ° C). |
| --- | --- |

c)

En kølevæsketemperatur over 343 K (70 ° C).

De anvendte atmosfæretryk og temperaturer for omgivelserne vises i figur 1.

WNTE – atmosfæretryk- og temperaturområde

Figur 1

Illustration af atmosfæretryk- og temperaturbetingelserne

7.   OFF-CYCLE-LABORATORIEPRØVNING OG PRØVNING AF MOTORER I KØRETØJER VED TYPEGODKENDELSE.

Kravene til off-cycle-laboratorieprøvning finder ikke anvendelse på typegodkendelse af motorer med styret tænding i henhold til dette regulativ.

7.1.   Kontrolområde for verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser

WNTE-kontrolområdet består af de i punkt 7.1.1 til 7.1.6 specificerede motorhastigheder og belastningsværdier. Figur 2 er et eksempel på en illustration af WTNE-kontrolområdet.

7.1.1.   Motorhastighedsområde

WNTE-kontrolområdet omfatter alle driftshastigheder mellem det 30. percentil af den kumulative hastighedsfordeling over WHTC-prøvningscyklussen, herunder tomgang, (n30) og den højeste hastighed, hvor 70 procent af maksimaleffekten forekommer (nhi). Figur 3 er et eksempel på den kumulative WNTE-hastighedsfordeling for en bestemt motor.

7.1.2.   Drejningsmomentområde

WNTE-kontrolområdet omfatter alle belastningsværdier for motoren, hvor drejningsmomentets værdi er større end eller lig med 30 % af det af motoren leverede maksimale drejningsmoment.

7.1.3.   Motoreffektområde

Med forbehold for bestemmelserne i punkt 7.1.1 og 7.1.2 udelukkes hastigheds- og belastningsværdier ved under 30 % af den af motorens maksimale leverede effekt fra WNTEs kontrolområde for alle emissioner.

7.1.4.   Anvendelsen af begrebet motorfamilie

I princippet har enhver motor inden for en motorfamilie, der har sin egen kurve for drejningsmoment/effekt, sit eget WNTE-kontrolområde. Ved prøvning under brug anvendes den pågældende motors individuelle WNTE-kontrolområde. Ved typegodkendelses- og certificeringsprøvning inden for motorfamiliekonceptet i WHDC, global teknisk forskrift, kan motorfabrikanten under iagttagelse af følgende forskrifter valgfrit anvende et enkelt WNTE-kontrolområde for motorfamilien:

| a) | Der kan anvendes et enkelt motorhastighedsområde inden for WNTE-kontrolområdet; hvis de målte motorhastigheder n30 og nhi ligger inden for ±3 % af de af fabrikanten opgivne motorhastigheder. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til bestemmelse af WNTE-kontrolområdet. |
| --- | --- |

a)

Der kan anvendes et enkelt motorhastighedsområde inden for WNTE-kontrolområdet; hvis de målte motorhastigheder n30 og nhi ligger inden for ±3 % af de af fabrikanten opgivne motorhastigheder. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til bestemmelse af WNTE-kontrolområdet.

| b) | Der kan anvendes et enkelt drejningsmoment/effekt-område af WNTE-kontrolområdet, hvis det dækker det fulde område fra motorfamiliens højeste ydelse til dens laveste ydelse. Alternativt er det tilladt at gruppere motorydelser i forskellige WNTE-kontrolområder. |
| --- | --- |

b)

Der kan anvendes et enkelt drejningsmoment/effekt-område af WNTE-kontrolområdet, hvis det dækker det fulde område fra motorfamiliens højeste ydelse til dens laveste ydelse. Alternativt er det tilladt at gruppere motorydelser i forskellige WNTE-kontrolområder.

Figur 2

Eksempel på WNTE-kontrolområde

Figur 3

Eksempel på den kumulativ WNTE-hastighedsfordeling

7.1.5.   Udelukkelse af visse WNTE-funktioner

Fabrikanten kan kræve, at den typegodkendende myndighed udelukker funktioner fra WNTE-kontrolområdet som defineret i punkt 7.1.1 til 7.1.4 i løbet af certificeringen/typegodkendelsen. Den typegodkendende myndighed kan bevilge denne udelukkelse, hvis fabrikanten kan påvise, at motoren aldrig er i stand til at arbejde ved sådanne værdier, uanset køretøjskombination.

7.2.   Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser - begivenheders varighed og dataindsamlingsfrekvens

7.2.1.   Med henblik på bestemmelse af opfyldelsen af de i punkt 5.2 specificerede WNTE-emissionsgrænser køres motoren inden for WNTE kontrolområdet som defineret i punkt 7.1, og dens emissioner måles og integreres over en periode på mindst 30 sekunder. En WNTE-begivenhed er defineret som et enkelt sæt integrerede emissioner over det pågældende tidsrum. Hvis f.eks. motoren er i drift i en sammenhængende periode på 65 sekunder inden for WNTE-kontrolområdet og -omgivelsesparametrene, vil dette udgøre en enkelt WNTE-begivenhed og gennemsnittet af emissionerne blive beregnet over hele perioden på 65 sekunder. For laboratorieprøvning finder en integreringsperiode på 7,5 sekunder anvendelse.

7.2.2.   Hvis en regenereringsbegivenhed finder sted i løbet af WNTE-prøvningen skal den periode, gennemsnittet beregnes over for køretøjer udstyret med emissionsbegrænsning, som indebærer periodiske regenereringsbegivenheder, være mindst lige så lang som tidsrummet mellem begivenhederne ganget med antallet af fulde regenereringsbegivenheder i indsamlingsperioden. Dette krav finder kun anvendelse på motorer, der udsender elektroniske signaler om start af regenereringsbegivenheden.

7.2.3.   En WNTE-begivenhed er en sekvens af data indsamlet med en frekvens på mindst 1 Hz i løbet af motorkørslen inden for WNTE-kontrolområdet i den mindste varighed af begivenheden eller længere. Gennemsnittet for de målte emissionsdata beregnes over hver enkelt WNTE-begivenhed.

7.3.   Prøvning under brug

Der udføres en PEMS-demonstrationsprøvning ved typegodkendelse ved at prøve stammotoren i et køretøj efter den procedure, der er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.

7.3.1.   Fabrikanten kan vælge det køretøj, der skal anvendes til prøvningen, idet den typegodkendende myndighed dog skal være indforstået med køretøjsvalget. Karakteristika for det køretøj, der anvendes til PEMS-demonstrationsprøvningen, skal være repræsentative for den køretøjklasse, motorsystemet er beregnet til. Køretøjet kan være en prototype af et køretøj.

7.3.2.   Den typegodkendende myndighed kan anmode om, at der prøves en yderligere motor inden for motorfamilien eller en tilsvarende motor, som repræsenterer en anden køretøjsklasse afprøves, i et køretøj.

7.4.   Verdensomspændende harmoniserede emissionsgrænser - laboratorieprøvning

I tilfælde, hvor bestemmelserne i dette bilag anvendes som grundlag for laboratorieprøvning, finder følgende bestemmelser anvendelse:

7.4.1.   De specifikke masseemissioner af regulerede forurenende stoffer bestemmes på basis af tilfældigt definerede testpunkter fordelt over WNTE-kontrolområdet. Alle testpunkter skal være inden for 3 tilfældigt udvalgte netkvadrater lagt ind over kontrolområdet. Nettet skal omfatte 9 celler for motorer med en mærkehastighed på mindre end 3 000 min–1 og 12 celler for motorer med en mærkehastighed, der er større end eller lig med 3 000 min–1. Nettene er defineret som følger:

| a) | Nettets ydre grænser er på linje med WNTE-kontrolområdet |
| --- | --- |

a)

Nettets ydre grænser er på linje med WNTE-kontrolområdet

| b) | 2 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 9 celler, og 3 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 12 celler og |
| --- | --- |

b)

2 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 9 celler, og 3 lodrette, indbyrdes ækvidistante linjer mellem motorhastighederne n30 og nhi, hvis der er tale om et net med 12 celler og

| c) | 2 med samme afstand fra motorens drejningsmoment (1⁄3) på hver lodret linje inden for WNTE-kontrolområdet. |
| --- | --- |

c)

2 med samme afstand fra motorens drejningsmoment (1⁄3) på hver lodret linje inden for WNTE-kontrolområdet.

Figur 5 og 6 indeholder eksempler på anvendelsen af nettet på specifikke motorer.

7.4.2.   De 3 udvalgte netceller skal indeholde hver 5 tilfældige testpunkter, således at der prøves i alt 15 tilfældige punkter inden for WNTE-kontrolområdet. Hver celles prøves sekventielt; derfor prøves alle 5 punkter i en netcelle, før der tages fat på den næste netcelle. Testpunkterne kombineres i en enkelt, stationær prøvningscyklus med ramper.

7.4.3.   Den rækkefølge, hvormed hver af nettets celler prøves, og hvormed punkterne inden for hver netcelle prøves, fastlægges tilfældigt. De 3 netceller, der skal prøves, de 15 testpunkter, rækkefølgen for prøvningen af netcellerne og rækkefølgen for prøvningen af punkter inden for hver netcelle fastlægges af den typegodkendende eller certificerende myndighed ved anvendelse af almindeligt anerkendte statistiske randomiseringsmetoder.

7.4.4.   De gennemsnitlige specifikke masseemissioner for regulerede forurenende gasser må ikke overstige de i punkt 5.2 specificerede grænseværdier, målt over en hvilken som helst cyklus i en netcelle med 5 testpunkter.

7.4.5.   De gennemsnitlige specifikke masseemissioner for regulerede forurenende partikler må ikke overstige de i punkt 5.2 specificerede grænseværdier, målt over en hvilken som helst cyklus i en netcelle med 15 testpunkter.

7,5.   Laboratorieprøvningsprocedure

7.5.1.   Efter gennemførelse af WHSC-prøvningscyklussen forkonditioneres motoren ved WHSC-modus 9 i tre minutter. Prøvningscyklussen påbegyndes omgående efter fuldførelse af forkonditioneringsfasen.

7.5.2.   Motoren køres i 2 minutter ved hvert af de tilfældige testpunkter. Denne periode omfatter rampen fra hvert foregående stationære punkt. Overgangene mellem testpunkterne skal være lineære for motorhastighed og belastning og skal minimalt vare 20 ± 1 sekunder.

7.5.3.   Den samlede prøvningstid fra start til slut skal være 30 minutter. Prøvningen ved hver af de 5 tilfældigt valgte punkter i en netcelle skal have en varighed af 10 minutter målt fra starten ved indgangsrampen til det første punkt og til slutningen af den stationære måling ved det femte punkt. Prøvningsprocedurens forløb er skitseret i figur 5.

7.5.4.   WNTE-laboratorieprøvningen skal være i overensstemmelse med valideringsstatistikkerne i punkt 7.8.7 i bilag 4.

7.5.5.   Målingen af emissionerne skal udføres i overensstemmelse med punkt 7.5, 7.7 og 7.8 i bilag 4.

7.5.6.   Beregningen af prøvningsresultaterne skal udføres i overensstemmelse med punkt 8 i bilag 4.

Figur 4

Skematisk eksempel på starten af WNTE-prøvningscyklussen

Figur 5 og 6:

WNTE-prøvningscyklusnet

7.6.   Afrunding

Det endelige prøvningsresultat afrundes i én operation til det antal decimaler til højre for decimaltegnet, der er angivet i den gældende WHDC-emissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer i overensstemmelse med ASTM E 29-06. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige specifikke emissionsresultat, må afrundes.

8.   RESERVERET

9.   RESERVERET

10.   ERKLÆRING OM OVERHOLDELSE I FORBINDELSE MED OFF-CYCLE- EMISSIONER

I ansøgningen om typegodkendelse skal fabrikanten fremlægge en erklæring om, at motorfamilien eller køretøjet er i overensstemmelse med kravene i dette regulativ om begrænsning af off-cycle emissioner. Ud over denne erklæring skal overensstemmelse med de gældende emissionsgrænser og krav under brug kontrolleres ved yderligere prøvninger.

10.1.   Eksempel på erklæring vedrørende overholdelse i forbindelse med off-cycle-emissioner

Følgende er et eksempel på en erklæring vedrørende overholdelsen:

"(Fabrikantens navn) attesterer, at motorerne i denne motorfamilie er i fuld overensstemmelse med alle forskrifterne i dette bilag. (Fabrikantens navn) fremsætter denne erklæring i god tro efter behørig teknisk vurdering af emissionsresultaterne for motorfamiliens motorer ved de relevante driftsbetingelser og omgivelsesparametre."

10.2.   Grundlag for erklæring vedrørende overholdelse i forbindelse med off-cycle-emissioner

Fabrikanten skal på fremstillingsstedet føre optegnelser over alle prøvningsdata, tekniske analyser og anden information, som har dannet grundlag for erklæringen vedrørende overholdelse af OCE. Fabrikanten stiller på anmodning herom denne information til rådighed for certificerings- eller typegodkendelsesmyndighederne.

11.   DOKUMENTATION

Den typegodkendende myndighed kan træffe beslutning om at kræve, at fabrikanten leverer en informationspakke. Denne skal beskrive alle motorsystemets konstruktionselementer og dets strategier til begrænsning af emissioner samt de måder, hvorpå outputvariablerne kontrolleres, uanset om kontrollen er direkte eller indirekte.

Oplysningerne kan omfatte en fuldstændig beskrivelse af emissionsbegrænsningsstrategien. Desuden kan pakken indeholde oplysninger om alle AES og alle BES, herunder en beskrivelse af de parametre, der modificeres af alle AES, og de grænsebetingelser, under hvilke disse virker, samt en angivelse af, hvilke AES og BES, der forventes at være aktive under de betingelser, der er gældende i prøvningsprocedurerne i dette bilag.

---

(1)  Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i den globale tekniske forskrift nr. 10 om OCE. Nogle punkter i den globale tekniske forskrift for OCE, er dog ikke påkrævede i dette bilag.

1

(2)  Nummereringen i dette bilag er i overensstemmelse med nummereringen i den globale tekniske forskrift nr. 10 om OCE. Nogle punkter i den globale tekniske forskrift for OCE, er dog ikke påkrævede i dette bilag.

2

Tillæg 1

PEMS-demonstrationsprøvning ved typegodkendelse

A.1.1.   Indledning

I dette tillæg beskrives fremgangsmåden for PEMS-demonstrationsprøvning ved typegodkendelse.

A.1.2.   Prøvekøretøj

A.1.2.1.   Karakteristika for det køretøj, der anvendes til PEMS-demonstrationsprøvningen, skal være repræsentative for den køretøjklasse, hvori motorsystemet påtænkes monteret. Køretøjet kan være en prototype af et køretøj eller et tilpasset seriefremstillet køretøj.

A.1.2.2.   ECU-datastrømsoplysningernes tilgængelighed og overensstemmelse påvises (f.eks. i overensstemmelse med punkt 5 i bilag 8 til dette regulativ).

A.1.3.   Prøvningsbetingelser

A.1.3.1.   Køretøjets nyttelast

Køretøjets nyttelast skal være 50-60 % af køretøjets maksimale nyttelast i overensstemmelse med bilag II.

A.1.3.2.   De omgivende forhold

Prøvningen foretages under omgivende forhold som beskrevet i punkt 4.2 i bilag 8.

A.1.3.3.   Kølevæsketemperaturen skal være i overensstemmelse med punkt 4.3 i bilag 8.

A.1.3.4.   Brændstof, smøremidler og reagens

Brændstof, smøreolie og reagens til udstødningens efterbehandlingssystem skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 4.4 i bilag 8.

A.1.3.5.   Krav til kørecyklus og drift

Kravene til kørecyklus og drift skal være som beskrevet i punkt 4.5 til 4.6.8. i bilag 8.

A.1.4.   Emissionsevaluering

A.1.4.1.   Prøven udføres, og prøvningsresultaternes beregnes i overensstemmelse med punkt 6 i bilag 8.

A.1.5.   Rapport

A.1.5.1.   Aktiviteterne og resultaterne skal fremgå af en teknisk rapport, der beskriver PEMS-demonstrationsprøvningen. Rapporten skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| a) | Generelle oplysninger som beskrevet i afsnit 10.1.1. i bilag 8. |
| --- | --- |

a)

Generelle oplysninger som beskrevet i afsnit 10.1.1. i bilag 8.

| b) | Forklaring på, hvorfor det/de køretøje(r), der benyttes til prøvningen, kan anses for at være repræsentative for den klasse af køretøjer, som motorsystemet er beregnet til. |
| --- | --- |

b)

Forklaring på, hvorfor det/de køretøje(r), der benyttes til prøvningen, kan anses for at være repræsentative for den klasse af køretøjer, som motorsystemet er beregnet til.

| c) | Oplysninger om prøvningsudstyret og prøvningsdata, som beskrevet i afsnit 10.1.3 og 10.1.4 i bilag 8. |
| --- | --- |

c)

Oplysninger om prøvningsudstyret og prøvningsdata, som beskrevet i afsnit 10.1.3 og 10.1.4 i bilag 8.

| d) | Oplysninger om den prøvede motor som beskrevet i punkt 10.1.5 i bilag 8. |
| --- | --- |

d)

Oplysninger om den prøvede motor som beskrevet i punkt 10.1.5 i bilag 8.

| e) | Oplysninger om det køretøj, der er anvendt til prøvningen, som beskrevet i punkt 10.1.6. i bilag 8. |
| --- | --- |

e)

Oplysninger om det køretøj, der er anvendt til prøvningen, som beskrevet i punkt 10.1.6. i bilag 8.

| f) | Oplysninger om strækningens karakteristika som beskrevet i punkt 10.1.7 i bilag 8. |
| --- | --- |

f)

Oplysninger om strækningens karakteristika som beskrevet i punkt 10.1.7 i bilag 8.

| g) | Oplysninger om øjeblikkelige målte og beregnede data som beskrevet i punkt 10.1.8 og 10.1.9 i bilag 8. |
| --- | --- |

g)

Oplysninger om øjeblikkelige målte og beregnede data som beskrevet i punkt 10.1.8 og 10.1.9 i bilag 8.

| h) | Oplysninger om gennemsnit og integrerede data som beskrevet i punkt 10.1.10 i bilag 8. |
| --- | --- |

h)

Oplysninger om gennemsnit og integrerede data som beskrevet i punkt 10.1.10 i bilag 8.

| i) | Pass-fail resultater som beskrevet i punkt 10.1.11 i bilag 8. |
| --- | --- |

i)

Pass-fail resultater som beskrevet i punkt 10.1.11 i bilag 8.

| j) | Oplysninger om kontrol af prøvninger som beskrevet i punkt 10.1.12. i bilag 8. |
| --- | --- |

j)

Oplysninger om kontrol af prøvninger som beskrevet i punkt 10.1.12. i bilag 8.

---

BILAG 11

KRAV TIL SIKRING AF NOX-KONTROLFORANSTALTNINGERNES KORREKTE FUNKTION

1.   INDLEDNING

I dette bilag fastsættes kravene til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte drift. Det indbefatter krav for køretøjer, der med henblik på emissionsbegrænsning gør brug af en reagens i efterbehandlingssystemet.

2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

Ethvert motorsystem, der er omfattet af dette bilag, skal udformes, konstrueres og monteres således, at det kan overholde disse krav i motorens normale levetid under normale driftsforhold. I forbindelse med opfyldelsen af dette mål er det acceptabelt, at motorer, der har været anvendt i længere tid end den relevante holdbarhedsperiode fastsat i punkt 5.4 i dette regulativ, kan udvise nogen nedsættelse af overvågningssystemets præstationer og følsomhed.

2.1.   Alternativ godkendelse

2.1.1.   Reserveret (1).

2.2.   Påbudte oplysninger:

2.2.1.   Fabrikanten skal som anført i bilag 1 angive oplysninger, som fuldt beskriver et af dette bilag omfattet motorsystems funktionelle egenskaber.

2.2.2.   I ansøgningen om typegodkendelse skal fabrikanten specificere egenskaberne for alle reagenser, som forbruges af et eventuelt emissionsbegrænsningssystem. Denne specifikation skal indeholde oplysninger om typer og koncentrationer samt driftstemperaturforhold og referencer til internationale standarder.

2.2.3.   Der skal på godkendelsestidspunktet til den typegodkendende myndighed indgives detaljerede skriftlige oplysninger, der på fyldestgørende vis beskriver de funktionelle driftskarakteristika for føreradvarselssystemet, jf. punkt 4, og for føreransporingssystemet, jf. punkt 5.

2.2.4.   Når en fabrikant ansøger om godkendelse af en motor eller motorfamilie som en separat teknisk enhed, skal der i den dokumentationspakke, der er omhandlet i punkt 3.1.3, 3.2.3 og 3.3.3, indgå de relevante krav, der sikrer, at køretøjet, når det anvendes på vej eller andre steder, alt efter det enkelte tilfælde, opfylder kravene i dette bilag. Denne dokumentation skal indeholde følgende:

| a) | de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets overvågnings-, advarsels- og ansporingssystemer, til opfyldelse af kravene i dette bilag |
| --- | --- |

a)

de detaljerede tekniske krav, herunder bestemmelser til sikring af kompatibilitet med motorsystemets overvågnings-, advarsels- og ansporingssystemer, til opfyldelse af kravene i dette bilag

| b) | den kontrolprocedure, der skal anvendes i forbindelse med monteringen af motoren i køretøjet. |
| --- | --- |

b)

den kontrolprocedure, der skal anvendes i forbindelse med monteringen af motoren i køretøjet.

Under godkendelsesprocessen for motorsystemet kan det kontrolleres, at sådanne monteringskrav findes og er fyldestgørende.

Den dokumentation, der er omhandlet i punkt a) og b), kræves ikke, hvis fabrikanten ansøger om typegodkendelse af et køretøj med hensyn til emissioner.

2.3.   Driftsbetingelser.

2.3.1.   Den emissionsbegrænsende funktion i alle motorsystemer, som er omfattet af dette bilag, skal opretholdes under alle forhold, der regelmæssigt forekommer inden for det pågældende område (f.eks. Den Europæiske Union), herunder især lave omgivende temperaturer, jf. bilag 10.

2.3.2.   Emissionsbegrænsningskontrolsystemet skal fungere:

| a) | ved alle omgivende temperaturer mellem 266 K og 308 K (-7°C og 35°C) |
| --- | --- |

a)

ved alle omgivende temperaturer mellem 266 K og 308 K (-7°C og 35°C)

| b) | i alle højder under 1 600 m |
| --- | --- |

b)

i alle højder under 1 600 m

| c) | ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70°C). |
| --- | --- |

c)

ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70°C).

Dette punkt gælder ikke overvågningen af reagensniveauet i beholderen, der skal kunne finde sted under alle driftsforhold, hvis målingen er teknisk mulig, herunder under alle forhold, hvor en flydende reagens ikke er frosset.

2.4.   Reagensfrostbeskyttelse

2.4.1.   Fabrikanten kan anvende opvarmet eller ikke-opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem, jf. de generelle krav i punkt 2.3.1. Et opvarmet system skal opfylde kravene i punkt 2.4.2. Et ikke-opvarmet system skal opfylde kravene i punkt 2.4.3.

2.4.1.1.   Hvis der anvendes ikke-opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem, skal det anføres i en skriftlig vejledning for ejeren af køretøjet.

2.4.2.   Opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem

2.4.2.1.   Hvis reagensen er frosset, skal fabrikanten sikre, at reagensen er klar til brug højst 70 minutter efter start af køretøjet ved en omgivende temperatur på 266 K (- 7 °C).

2.4.2.2.   Påvisning:

| 2.4.2.2.1. | Reagensbeholderen og reagensdoseringssystemet skal henstå ved 255 K (- 18°C) i 72 timer, eller indtil hovedparten af reagensen er frosset til fast is. |
| --- | --- |

2.4.2.2.1.

Reagensbeholderen og reagensdoseringssystemet skal henstå ved 255 K (- 18°C) i 72 timer, eller indtil hovedparten af reagensen er frosset til fast is.

| 2.4.2.2.2. | Efter soakperioden som omhandlet i punkt 2.4.2.2.1 startes motoren, hvorefter den arbejder ved en omgivende temperatur på 266 K (- 7 °C) som følger:10 til 20 minutters tomgang fulgt af indtil 50 minutters drift ved ikke over 40 % belastning. |
| --- | --- |

2.4.2.2.2.

Efter soakperioden som omhandlet i punkt 2.4.2.2.1 startes motoren, hvorefter den arbejder ved en omgivende temperatur på 266 K (- 7 °C) som følger:10 til 20 minutters tomgang fulgt af indtil 50 minutters drift ved ikke over 40 % belastning.

| 2.4.2.2.3. | Reagensdoseringssystemet skal være fuldt funktionsdygtigt ved slutningen af de prøvningsprocedurer, der er beskrevet i punkt 2.4.2.2.1 og 2.4.2.2.2. |
| --- | --- |

2.4.2.2.3.

Reagensdoseringssystemet skal være fuldt funktionsdygtigt ved slutningen af de prøvningsprocedurer, der er beskrevet i punkt 2.4.2.2.1 og 2.4.2.2.2.

| 2.4.2.2.4. | Påvisning af overensstemmelse med kravene i punkt 2.4.2.2 kan ske i en kølerumsprøvningscelle udstyret med et motor- eller køretøjsdynamometer eller kan baseres på prøvninger af køretøjet i marken som godkendt af den typegodkendende myndighed. |
| --- | --- |

2.4.2.2.4.

Påvisning af overensstemmelse med kravene i punkt 2.4.2.2 kan ske i en kølerumsprøvningscelle udstyret med et motor- eller køretøjsdynamometer eller kan baseres på prøvninger af køretøjet i marken som godkendt af den typegodkendende myndighed.

2.4.3.   Ikke-opvarmet reagensbeholder og doseringssystem

2.4.3.1.   Føreradvarselssystemet i punkt 4 skal aktiveres, hvis der ikke finder nogen reagensdosering sted ved en omgivende temperatur på ≤ 266 K (- 7°C).

2.4.3.2.   Systemet med kraftig ansporing i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis der ikke finder nogen reagensdosering sted ved en omgivende temperatur på ≤ 266 K (- 7°C) inden for højst 70 minutter efter start af køretøjet.

2.5.   Enhver separat reagensbeholder, der er monteret i et køretøj, skal omfatte en anordning til udtagning af en prøve af beholderens væske, idet dette skal kunne gøres, uden at der er behov for oplysninger, som ikke findes i køretøjet. Udtagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger. Nøgler eller systemer, der normalt findes i køretøjet som middel til at hindre adgang til beholderen, anses ikke for at være specialværktøj eller særlige anordninger i dette punkts forstand.

3.   VEDLIGEHOLDELSESKRAV

3.1.   Fabrikanten skal tilse, at alle ejere af nye køretøjer eller nye motorer, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ, modtager skriftlig vejledning om emissionsbegrænsningssystemet og om dets korrekte drift.

Det skal fremgå af denne vejledning, at føreradvarselssystemet informerer føreren om et problem, hvis køretøjets emissionsbegrænsningssystem ikke fungerer korrekt, og at aktiveringen af føreransporingssystemet, hvis advarselssystemet ignoreres, vil medføre, at køretøjet ikke kan fungere effektivt.

3.2.   Vejledningen skal omfatte kravene til korrekt brug og vedligeholdelse af køretøjer, så de bevarer deres emissionspræstationer, herunder korrekt brug af forbrugsreagenser.

3.3.   Vejledningen skal være affattet på et klart og ikke-teknisk sprog og foreligge på det eller de officielle sprog i det land, hvor et nyt køretøj eller en ny motor sælges eller indregistreres.

3.4.   Det skal i vejledningen specificeres, hvis brugeren af køretøjet mellem normale serviceintervaller skal påfylde forbrugsreagenser. Det skal i vejledningen også være specificeret, hvilken kvalitet reagens der skal anvendes. Det skal ligeledes fremgå, hvorledes reagensbeholderen skal påfyldes. Oplysningerne skal ligeledes omfatte en angivelse af det forventede reagensforbrug for den pågældende køretøjstype og en angivelse af, hvor ofte der normalt skal ske påfyldning.

3.5.   Det skal i vejledningen specificeres, at det er vigtigt at anvende og påfylde den nødvendige reagens med de korrekte egenskaber, for at køretøjet kan opfylde kravene for udstedelse af overensstemmelsesattesten for den pågældende køretøjstype.

3.6.   Det skal fremgå af vejledningen, at anvendelse af et køretøj, der ikke forbruger en reagens, selv om reagensen er påkrævet med henblik på emissionsbegrænsning, kan blive betragtet som en overtrædelse af straffeloven.

3.7.   Det skal i vejledningen beskrives, hvorledes føreradvarselssystemet og -ansporingssystemet fungerer. Konsekvenserne for køretøjets præstationer og fejlregistrering af at ignorere advarselssystemet og af at undlade at påfylde reagens eller afhjælpe et problem skal ligeledes beskrives.

4.   FØRERADVARSELSSYSTEM

4.1.   Køretøjet skal være forsynet med et føreradvarselssystem med visuelle alarmer, der informerer føreren, når der er detekteret lavt reagensniveau, forkert reagenskvalitet, for lavt reagensforbrug eller funktionsfejl, der kan skyldes uautoriserede indgreb, og som vil aktivere føreransporingssystemet, hvis forholdene ikke afhjælpes i tide. Advarselssystemet skal også være aktivt, når føreransporingssystemet som beskrevet i punkt 5 er aktiveret.

4.2.   OBD-displaysystemet, der er beskrevet i bilag 9B, anvendes ikke til frembringelse af de visuelle alarmer, der er beskrevet i afsnit 4.1. Advarslen må ikke være den samme som til OBD-formål (dvs. fejlindikatoren) eller anden motorvedligeholdelse. Advarselssystemet eller de visuelle alarmer må ikke kunne slås fra ved hjælp af et scanningsværktøj, hvis årsagen til aktiveringen af advarslen ikke er blevet afhjulpet. Betingelserne for aktivering og deaktivering af advarselssystemet og visuelle alarmer er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

4.3.   Føreradvarselssystemet kan vise korte meddelelser, herunder meddelelser, der klart angiver følgende:

| a) | resterende afstand eller tid før aktivering af ansporinger på lavt niveau eller kraftige ansporinger |
| --- | --- |

a)

resterende afstand eller tid før aktivering af ansporinger på lavt niveau eller kraftige ansporinger

| b) | hvor meget drejningsmomentet begrænses |
| --- | --- |

b)

hvor meget drejningsmomentet begrænses

| c) | de forhold, under hvilke hindringerne for køretøjets drift kan ophæves. |
| --- | --- |

c)

de forhold, under hvilke hindringerne for køretøjets drift kan ophæves.

Systemet til visning af meddelelserne i dette punkt kan være det samme som det, der anvendes til OBD- eller andre vedligeholdelsesformål.

4.4.   Efter fabrikantens valg kan advarselssystemet indbefatte en akustisk komponent til at advare føreren. Føreren må gerne have mulighed for at slå akustiske alarmer fra.

4.5.   Føreradvarselssystemet skal aktiveres som beskrevet i afsnit 6.2, 7.2, 8.4 og 9.3.

4.6.   Føreradvarselssystemet skal deaktiveres, når de forhold, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Føreradvarselssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet afhjulpet.

4.7.   Advarselssystemet kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

4.8.   På køretøjer til anvendelse af redningstjenester eller på køretøjer, der er konstrueret og fremstillet til anvendelse af hæren, civilforsvaret, brandvæsenet og ordensmagten, kan der være en anordning, hvormed føreren kan dæmpe de visuelle alarmer, som advarselssystemet afgiver.

4.9.   Tillæg 2 til dette bilag indeholder en nærmere beskrivelse af procedurerne for aktivering og deaktivering af føreradvarselssystemet.

4.10.   Fabrikanten skal som led i ansøgningen om typegodkendelse i henhold til dette regulativ foretage en demonstration af føreradvarselssystemet, jf. tillæg 1 til dette bilag.

5.   FØRERANSPORINGSSYSTEM (DRIVER INDUCEMENT SYSTEM)

5.1.   Køretøjet skal være udstyret med et tofaset føreransporingssystem startende med ansporing på lavt niveau (en funktionsbegrænsning) fulgt af en kraftig ansporing (effektiv immobilisering af køretøjet).

5.2.   Kravet om et føreransporingssystem finder ikke anvendelse på motorer eller køretøjer til brug for redningstjenesterne eller motorer eller køretøjer, der er konstrueret og fremstillet til anvendelse af hæren, civilforsvaret, brandvæsenet og ordensmagten. Permanent deaktivering af føreransporingssystemet må kun foretages af motor- eller køretøjsfabrikanten.

5.3.   System med ansporing på lavt niveau

Systemet med ansporing på lavt niveau skal begrænse motorens maksimale drejningsmoment i hele motorens hastighedsområde med 25 % mellem omdrejningstallet ved maksimalt drejningsmoment og regulatorens "breakpoint" som beskrevet i tillæg 3 til dette bilag. Det maksimalt tilgængelige reducerede drejningsmoment under motorens maksimale drejningsmoment, før momentbegrænsningen aktiveres, må ikke overstige det reducerede drejningsmoment ved den pågældende omdrejningshastighed.

Systemet med ansporing på lavt niveau skal aktiveres, når køretøjet holder stille første gang efter indtrædelse af betingelserne i punkt 6.3, 7.3, 8.5 og 9.4.

5.4.   System med kraftig ansporing

Køretøjs- eller motorfabrikanten skal indbygge mindst et af de systemer med kraftig ansporing, der er beskrevet i afsnit 5.4.1 til 5.4.3 og det tidsbestemte begrænsningssystem, der er beskrevet i punkt 5.4.4.

5.4.1.   Et "funktionsbegrænsning efter genstart"-system skal begrænse køretøjets hastighed til 20 km/h ("krybeindstilling"), efter at motoren er blevet slukket på førerens foranledning ("tænding slukket").

5.4.2.   Et "funktionsbegrænsning efter brændstofpåfyldning"-system skal begrænse køretøjets hastighed til 20 km/h ("krybeindstilling"), efter at brændstoftankens påfyldningsniveau er steget i måleligt omfang, der ikke må være mere end 10 % af brændstoftankens kapacitet; systemet skal godkendes af den typegodkendende myndighed baseret på brændstofniveaumålerens tekniske egenskaber og en erklæring udstedt af fabrikanten.

5.4.3.   Et "funktionsbegrænsning efter parkering"-system skal begrænse køretøjets hastighed til 20 km/h ("krybeindstilling"), efter at køretøjet har stået stille i over en time.

5.4.4.   Et "tidsbestemt funktionsbegrænsningssystem" skal begrænse køretøjets hastighed til 20 km/h ("krybeindstilling"), første gang køretøjet holder stille efter otte timers motordrift, hvis ingen af de systemer, der er beskrevet i punkt 5.4.1 til 5.4.3, forudgående er blevet aktiveret.

5.5.   Føreransporingssystemet skal aktiveres som beskrevet i afsnit 6.3, 7.3, 8.5 og 9.4.

5.5.1.   Når føreransporingssystemet har bestemt, at systemet med kraftig ansporing skal aktiveres, skal systemet med ansporing på lavt niveau forblive aktiveret, indtil køretøjets hastighed er blevet begrænset til 20 km/h ("krybeindstilling").

5.6.   Føreransporingssystemet skal deaktiveres, når de forhold, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Føreransporingssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet udbedret.

5.7.   Tillæg 2 til dette bilag indeholder en nærmere beskrivelse af procedurerne for aktivering og deaktivering af føreransporingssystemet.

5.8.   Fabrikanten skal som led i ansøgningen om typegodkendelse i henhold til dette regulativ foretage en demonstration af føreransporingssystemet, jf. tillæg 1 til dette bilag.

6.   REAGENSMÆNGDE

6.1.   Reagensindikator

Køretøjet skal være udstyret med en specifik angivelse på instrumentbrættet, der tydeligt informerer føreren om reagensniveauet i reagensbeholderen. Reagensindikatoren skal som minimum kontinuerligt angive reagensniveauet, når føreradvarselssystemet som omhandlet i punkt 4 er aktiveret for at angive problemer med reagensniveauet. Reagensindikatoren kan være udformet med analog eller digital visning og kan vise niveauet som en brøkdel af den fulde tankkapacitet, den resterende mængde reagens eller den skønnede resterende afstand i kilometer, der kan køres.

Reagensindikatoren skal være placeret tæt på brændstofindikatoren.

6.2.   Aktivering af føreradvarselssystemet

6.2.1.   Føreradvarselssystemet i punkt 4 skal aktiveres, når reagensniveauet er under 10 % af reagensbeholderens kapacitet eller en højere procentsats efter fabrikantens valg.

6.2.2.   Advarslen skal være tilstrækkelig tydelig til, at føreren forstår, at reagensniveauet er lavt. Hvis advarselssystemet omfatter et visningssystem for meddelelser, skal den visuelle advarsel vise en meddelelse, der angiver lavt reagensniveau. (f.eks. "lavt urea-niveau", "lavt AdBlue-niveau" eller "lavt reagensniveau").

6.2.3.   Advarselssystemet behøver ikke i starten at være permanent aktiveret, men advarslen skal stige i intensitet, således at den er konstant aktiveret, efterhånden som reagensniveauet nærmer sig en meget lille brøkdel af reagensbeholderens kapacitet og det punkt, hvor føreransporingssystemet aktiveres. Det skal kulminere i en føreradvarsel på et niveau, som vælges af fabrikanten, men som er tilstrækkelig mere tydelig end det punkt, hvor føreransporingssystemet i afsnit 6.3 aktiveres.

6.2.4.   Den kontinuerlige advarsel må ikke let kunne deaktiveres eller ignoreres. Hvis advarselssystemet omfatter et visningssystem for meddelelser, skal der vises en tydelig meddelelse (f.eks. "påfyld urea", "påfyld AdBlue" eller "påfyld reagens"). Den kontinuerlige advarsel kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

6.2.5.   Det må ikke være muligt at afbryde føreradvarselssystemet, før der er påfyldt reagens til et niveau, der ikke udløser aktivering.

6.3.   Aktiveringen af føreransporingssystemet

6.3.1.   Ansporingssystemet på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal tænde og efterfølgende aktiveres i overensstemmelse med kravene i det pågældende punkt, hvis niveauet i reagensbeholderen falder til under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet eller en højere procentsats efter fabrikantens valg.

6.3.2.   Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal tænde og efterfølgende aktiveres i overensstemmelse med kravene i det pågældende punkt, hvis reagensbeholderen er tom (dvs. hvis doseringssystemet ikke kan hente yderligere reagens fra beholderen) eller på ethvert niveau under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet efter fabrikantens valg.

6.3.3.   Det må ikke være muligt at afbryde systemet med ansporing på lavt niveau eller med kraftig ansporing, før der er sket påfyldning af reagens til et niveau, der ikke udløser aktivering.

7.   OVERVÅGNING AF REAGENSKVALITETEN

7.1.   Køretøjet skal være forsynet med en anordning til at bestemme tilstedeværelsen af en ukorrekt reagens i køretøjet.

7.1.1.   Fabrikanten skal fastsætte en acceptabel minimumsreagenskoncentration (CDmin), som resulterer i udstødningsemissioner, der ikke overstiger grænseværdierne i punkt 5.3 i dette regulativ.

7.1.1.1.   I den indfasningsperiode, der er fastsat i punkt 4.10.7 i dette regulativ, og på fabrikantens anmodning med henblik på anvendelsen af punkt 7.1.1 erstattes henvisningen til NOx-emissionsgrænsen i punkt 5.3 i dette regulativ af værdien 900 mg/kWh.

7.1.1.2.   Den korrekte værdi af CDmin skal påvises under typegodkendelsen ved den procedure, der er beskrevet i tillæg 6, og registreres i den udvidede dokumentationspakke som omhandlet i punkt 5.1.4 i dette regulativ.

7.1.2.   Enhver reagenskoncentration lavere end CDmin skal detekteres og for så vidt angår anvendelsen af punkt 7.1 betragtes som ukorrekt reagens.

7.1.3.   En særlig tæller ("reagenskvalitetstælleren") skal overvåge reagenskvaliteten. Reagenskvalitetstælleren skal tælle antallet af motordriftstimer med en ukorrekt reagens.

7.1.4.   Tillæg 2 til dette bilag indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af reagenskvalitetstælleren.

7.1.5.   Oplysninger fra reagenskvalitetstælleren skal foreligge i standardiseret form, jf. bestemmelserne i tillæg 5 til dette bilag.

7.2.   Aktivering af føreradvarselssystemet

Når overvågningssystemet detekterer eller i givet fald bekræfter, at reagenskvaliteten er ukorrekt, skal føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 4 aktiveres. Hvis advarselssystemet omfatter et visningssystem for meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. "ukorrekt urea detekteret", "ukorrekt AdBlue detekteret" eller "ukorrekt reagens detekteret").

7.3.   Aktiveringen af føreransporingssystemet

7.3.1.   Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal tænde og efterfølgende aktiveres i overensstemmelse med kravene i det pågældende punkt, hvis reagenskvaliteten ikke afhjælpes inden for 10 motordriftstimer efter aktiveringen af føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 7.2.

7.3.2.   Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal tænde og efterfølgende aktiveres i overensstemmelse med kravene i det pågældende punkt, hvis reagenskvaliteten ikke afhjælpes inden for 20 motordriftstimer efter aktiveringen af føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 7.2.

7.3.3.   Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

8.   OVERVÅGNING AF REAGENSFORBRUG

8.1.   Køretøjet skal være forsynet med en anordning til bestemmelse af reagensforbruget og til ekstern adgang til forbrugsinformationer.

8.2.   Tællere for forbrug af reagens og doseringsaktivitet

8.2.1.   Der skal forefindes en særlig tæller for reagensforbruget ("reagensforbrugstæller") og en særlig tæller for doseringsaktiviteten ("doseringsaktivitetstæller"). Disse tællere skal tælle antallet af motordriftstimer med hhv. et ukorrekt reagensforbrug og afbrydelser i reagensdoseringsaktiviteten.

8.2.2.   Tillæg 2 til dette bilag indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af reagensforbrugstælleren og doseringstælleren.

8.2.3.   Oplysninger fra reagensforbrugstælleren og doseringstælleren skal foreligge i standardiseret form, jf. bestemmelserne i tillæg 5 til dette bilag.

8.3.   Overvågningsbetingelser

8.3.1.   Den maksimale detekteringsperiode for utilstrækkeligt reagensforbrug er 48 timer eller den periode, der svarer til et nødvendigt reagensforbrug på mindst 15 liter, alt efter hvilken periode der er længst.

8.3.2.   For at overvåge reagensforbruget skal mindst et af følgende parametre i køretøjet eller motoren overvåges:

| a) | reagensniveauet i køretøjets beholder |
| --- | --- |

a)

reagensniveauet i køretøjets beholder

| b) | reagensflowet eller den indsprøjtede reagensmængde så tæt som det er teknisk muligt på det sted, hvor reagensen indsprøjtes i systemet til efterbehandling af udstødningsemissioner. |
| --- | --- |

b)

reagensflowet eller den indsprøjtede reagensmængde så tæt som det er teknisk muligt på det sted, hvor reagensen indsprøjtes i systemet til efterbehandling af udstødningsemissioner.

8.4.   Aktivering af føreradvarselssystemet

8.4.1.   Føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 4 skal aktiveres, hvis der detekteres en afvigelse på over 20 % mellem det gennemsnitlige reagensforbrug og det for motorsystemet gennemsnitligt nødvendige reagensforbrug over en periode, der fastsættes af fabrikanten, men som ikke må være længere end den maksimumsperiode, der er fastsat i punkt 8.3.1. Hvis advarselssystemet omfatter et visningssystem for meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. "ureafejldosering", "AdBlue-fejldosering" eller "reagensfejldosering").

8.4.1.1.   Indtil udløbet af den indfasningsperiode, der er omhandlet i punkt 4.10.7 i dette regulativ, skal føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 4 aktiveres, hvis der detekteres en afvigelse på over 50 % mellem det gennemsnitlige reagensforbrug og det for motorsystemet gennemsnitligt nødvendige reagensforbrug over en periode, der fastsættes af fabrikanten, men som ikke må være længere end den maksimumsperiode, der er fastsat i punkt 8.3.1.

8.4.2.   Føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 4 skal aktiveres i tilfælde af afbrydelse af reagensdoseringen. Hvis advarselssystemet omfatter et visningssystem for meddelelser, skal der vises en meddelelse med en advarsel herom. Denne aktivering er dog ikke påkrævet, hvis en sådan afbrydelse finder sted efter ordre fra motorens elektroniske styreenhed, fordi motorens driftsbetingelser er af en sådan art, at motorens emission ikke kræver reagensdosering.

8,5.   Aktiveringen af føreransporingssystemet

8.5.1.   Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal tænde og efterfølgende aktiveres i overensstemmelse med kravene i det pågældende punkt, hvis en fejl i reagensforbruget eller en afbrydelse af reagensdoseringen ikke afhjælpes inden for 10 motordriftstimer efter aktiveringen af føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 8.4.1 og 8.4.2.

8.5.2.   Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal tænde og efterfølgende aktiveres i overensstemmelse med kravene i det pågældende punkt, hvis en fejl i reagensforbruget eller en afbrydelse af reagensdoseringen ikke afhjælpes inden for 20 motordriftstimer efter aktiveringen af føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 8.4.1 og 8.4.2.

8.5.3.   Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

9.   OVERVÅGNINGSFEJL, DER KAN SKYLDES UAUTORISEREDE INDGREB

9.1.   Ud over reagensniveauet i reagensbeholderen, reagenskvaliteten og reagensforbruget skal følgende fejl overvåges af systemet vedrørende uautoriserede indgreb, fordi de kan skyldes sådanne indgreb:

| a) | forhindring af EGR-ventilens korrekte funktion |
| --- | --- |

a)

forhindring af EGR-ventilens korrekte funktion

| b) | fejl i systemet vedrørende uautoriserede indgreb som beskrevet i punkt 9.2.1. |
| --- | --- |

b)

fejl i systemet vedrørende uautoriserede indgreb som beskrevet i punkt 9.2.1.

9.2.   Krav om overvågning

9.2.1.   Overvågningssystemet vedrørende uautoriserede indgreb skal overvåges for elektriske fejl og for fjernelse eller deaktivering af enhver føler, der forhindrer, at det diagnosticerer andre fejl nævnt i punkt 6 til 8. (komponentovervågning).

En ikke-udtømmende liste over følere, der påvirker diagnosticeringsevnen, er de følere, der direkte måler NOx-koncentrationen, følere for ureakvaliteten, følere for omgivende temperatur samt følere, der anvendes til overvågning af reagensdoseringsaktivitet, reagensniveau eller reagensforbrug.

9.2.2.   EGR-ventil-tæller

9.2.2.1.   Der skal forefindes en særlig tæller for en EGR-ventil, hvis korrekte funktion er hindret. EGR-ventil-tælleren skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor det er bekræftet, at en DTC i tilknytning til en EGR-ventil, hvis korrekte funktion er hindret, er aktiv.

9.2.2.2.   Tillæg 2 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af EGR-ventil-tælleren.

9.2.2.3.   Oplysninger fra EGR-ventil-tælleren skal foreligge i standardiseret form, jf. bestemmelserne i tillæg 5 til dette bilag.

9.2.3.   Overvågningssystemtællere

9.2.3.1.   Der skal forefindes en særlig tæller for hver af de overvågningsfejl, der er omhandlet i litra b) i punkt 9.1. Overvågningssystemtællerne skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor det er bekræftet, at DTC'en i tilknytning til en fejl i overvågningssystemet er aktiv. Flere fejl kan grupperes i en enkelt tæller.

9.2.3.2.   Tillæg 2 til dette bilag indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne for aktivering og deaktivering af overvågningssystemtællerne og mekanismerne i tilknytning hertil.

9.2.3.3.   Oplysninger fra overvågningssystemtælleren skal foreligge i standardiseret form, jf. bestemmelserne i tillæg 5 til dette bilag.

9.3.   Aktivering af føreradvarselssystemet

Føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 4 skal aktiveres, hvis en af de fejl, der er omhandlet i punkt 9.1, optræder, og skal meddele, at der hurtigt skal foretages en reparation. Hvis advarselssystemet omfatter et visningssystem for meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. "reagensdoseringsventil afbrudt" eller "kritisk emissionsfejl").

9.4.   Aktiveringen af føreransporingssystemet

9.4.1.   Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal tænde og efterfølgende aktiveres i overensstemmelse med kravene i det pågældende punkt, hvis en fejl, som er specificeret i punkt 9.1, ikke afhjælpes inden for 36 motordriftstimer efter aktiveringen af føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 9.3.

9.4.2.   Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal tænde og efterfølgende aktiveres i overensstemmelse med kravene i det pågældende punkt, hvis en fejl, som er specificeret i punkt 9.1, ikke afhjælpes inden for 100 motordriftstimer efter aktiveringen af føreradvarselssystemet som beskrevet i punkt 9.3.

9.4.3.   Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

---

(1)  Dette punkt er reserveret til fremtidige alternative godkendelser (f.eks. gennemførelse af Euro VI i regulativ nr. 83).

Tillæg 1

Påvisningskrav

A.1.1.   Generelt

A.1.1.1   Fabrikanten tilsender den typegodkendende myndighed en komplet dokumentationspakke, der begrunder SCR-systemets overensstemmelse med kravene i dette bilag med hensyn til overvågningsformåen og evne til aktivering af føreradvarsels- og føreransporingssystemet, hvilket kan omfatte:

| a) | algoritmer og beslutningsdiagrammer |
| --- | --- |

a)

algoritmer og beslutningsdiagrammer

| b) | prøvnings- og/eller simuleringsresultater |
| --- | --- |

b)

prøvnings- og/eller simuleringsresultater

| c) | henvisninger til tidligere godkendte overvågningssystemer osv. |
| --- | --- |

c)

henvisninger til tidligere godkendte overvågningssystemer osv.

A.1.1.2.   Overensstemmelse med kravene i dette bilag skal påvises under typegodkendelsen ved at udføre følgende demonstrationer som illustreret i tabel 1 og nærmere beskrevet i dette tillæg:

| a) | en demonstration af aktiveringen af advarselssystemet |
| --- | --- |

a)

en demonstration af aktiveringen af advarselssystemet

| b) | en demonstration af den lave føreransporingssystem, der er aktiveret |
| --- | --- |

b)

en demonstration af den lave føreransporingssystem, der er aktiveret

| c) | en demonstration af aktiveringen af systemet med kraftig ansporing |
| --- | --- |

c)

en demonstration af aktiveringen af systemet med kraftig ansporing

Tabel 1

Illustration af indholdet i påvisningsprocessen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt A.1.3, A.1.4 og A.1.5.

| | Elementer i demonstrationen |
| --- | --- |
| Aktivering af advarselssystem som angivet i punkt A.1.3. | (a) | 4 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |

Elementer i demonstrationen

Aktivering af advarselssystem som angivet i punkt A.1.3.

(a)

4 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| (b) | supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

(b)

supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

Aktivering af ansporinger på lavt niveau som angivet i punkt A.1.4.

| (a) | 2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |
| --- | --- |

(a)

2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| (b) | supplerende demonstrationselementer |
| --- | --- |

(b)

supplerende demonstrationselementer

| (c) | 1 prøvning af reduktion af drejningsmoment |
| --- | --- |

(c)

1 prøvning af reduktion af drejningsmoment

Aktivering af kraftig ansporinger som angivet i punkt A.1.5.

| (a) | 2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |
| --- | --- |

(a)

2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| (b) | supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

(b)

supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

| (c) | demonstrationselementer for korrekt køretøjsadfærd under ansporing |
| --- | --- |

(c)

demonstrationselementer for korrekt køretøjsadfærd under ansporing

A.1.2.   Motorfamilier eller OBD-motorfamilier

En motorfamilies eller en OBD-motorfamilies overensstemmelse med kravene i dette bilag kan demonstreres ved prøvning af en af motorerne i motorfamilien, forudsat at fabrikanten over for den typegodkendende myndighed påviser, at de overvågningssystemer, der er nødvendige for overensstemmelse med kravene i dette bilag er tilsvarende inden for familien.

A.1.2.1.   Denne demonstration kan foretages ved at forelægge den godkendende myndighed sådanne oplysninger som algoritmer, funktionsanalyser osv.

A.1.2.2.   Prøvningsmotoren udvælges af fabrikanten med den typegodkendende myndigheds samtykke. Den kan, men skal ikke, være stammotoren i den pågældende motorfamilie.

A.1.2.3.   Hvis motorer i en motorfamilie tilhører en OBD-motorfamilie, der allerede er blevet typegodkendt, anses denne motorfamilies overensstemmelse for at være påvist uden yderligere prøvning (figur 1), forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at de overvågningssystemer, der er nødvendige for overensstemmelse med kravene i dette bilag, er tilsvarende inden for de pågældende motorfamilier og OBD-motorfamilier.

Figur 1

Tidligere påvist overensstemmelse af en OBD-motorfamilie

A.1.3.   Demonstration af aktiveringen af advarselssystemet

A.1.3.1.   Overholdelse af advarselssystemet aktivering skal påvises ved en prøve for hvert af de fejl anførte kategorier i punkt 6 til 9 i dette bilag, f.eks.: mangel på reagens, lav reagenskvalitet, lavt reagensforbrug, fejl i komponenter i overvågningssystemet.

A.1.3.2.   Udvælgelse af de fejl, der skal foretages prøvninger på

| A.1.3.2.1. | Ved demonstration af aktiveringen af advarselssystemet i tilfælde af ukorrekt reagenskvalitet skal der vælges en reagens med en koncentration af den aktive ingrediens svarende til eller højere end den mindste acceptable reagenskoncentration CDmin som meddelt af fabrikanten i overensstemmelse med kravene i punkt 7.1.1 i dette bilag. |
| --- | --- |

A.1.3.2.1.

Ved demonstration af aktiveringen af advarselssystemet i tilfælde af ukorrekt reagenskvalitet skal der vælges en reagens med en koncentration af den aktive ingrediens svarende til eller højere end den mindste acceptable reagenskoncentration CDmin som meddelt af fabrikanten i overensstemmelse med kravene i punkt 7.1.1 i dette bilag.

| A.1.3.2.2. | Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af et ukorrekt reagensforbrug er det tilstrækkeligt at afbryde doseringsaktiviteten. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.

Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af et ukorrekt reagensforbrug er det tilstrækkeligt at afbryde doseringsaktiviteten.

| A.1.3.2.2.1. | Hvis aktiveringen af advarselssystemet er blevet demonstreret ved afbrydelse af doseringsaktiviteten, skal fabrikanten desuden for den typegodkendende myndighed forelægge dokumentation som f.eks. algoritmer, funktionsanalyser, resultater af tidligere prøvninger osv. for at vise, at advarselssystemet aktiveres korrekt i tilfælde af ukorrekt reagensforbrug af andre årsager. |
| --- | --- |

A.1.3.2.2.1.

Hvis aktiveringen af advarselssystemet er blevet demonstreret ved afbrydelse af doseringsaktiviteten, skal fabrikanten desuden for den typegodkendende myndighed forelægge dokumentation som f.eks. algoritmer, funktionsanalyser, resultater af tidligere prøvninger osv. for at vise, at advarselssystemet aktiveres korrekt i tilfælde af ukorrekt reagensforbrug af andre årsager.

| A.1.3.2.3. | Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af fejl, der kan skyldes uautoriserede indgreb, jf. punkt 9 i dette bilag, skal udvælgelsen ske i overensstemmelse med følgende krav






  A.1.3.2.3.1. | Fabrikanten skal for den godkendende myndighed forelægge en liste over sådanne potenttypeielle fejl. |
| --- | --- | --- |

A.1.3.2.3.

Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af fejl, der kan skyldes uautoriserede indgreb, jf. punkt 9 i dette bilag, skal udvælgelsen ske i overensstemmelse med følgende krav

A.1.3.2.3.1.

Fabrikanten skal for den godkendende myndighed forelægge en liste over sådanne potenttypeielle fejl.

| A.1.3.2.3.2. | Den fejl, som prøvningen skal vedrøre, udvælges af den typegodkendende myndighed fra den liste, der er omhandlet i punkt A.1.3.2.3.1. |
| --- | --- |

A.1.3.2.3.2.

Den fejl, som prøvningen skal vedrøre, udvælges af den typegodkendende myndighed fra den liste, der er omhandlet i punkt A.1.3.2.3.1.

A.1.3.3.   Demonstration

| A.1.3.3.1. | Ved denne demonstration af aktivering af advarselssystemet foretages der en separat prøvning for hver af de fejl, der er nævnt i punkt A.1.3.1. |
| --- | --- |

A.1.3.3.1.

Ved denne demonstration af aktivering af advarselssystemet foretages der en separat prøvning for hver af de fejl, der er nævnt i punkt A.1.3.1.

| A.1.3.3.2. | Ved en prøvning må der ikke være andre fejl til stede end den, som prøvningen vedrører. |
| --- | --- |

A.1.3.3.2.

Ved en prøvning må der ikke være andre fejl til stede end den, som prøvningen vedrører.

| A.1.3.3.3. | Før prøvningen påbegyndes, skal alle DTC'er være slettet. |
| --- | --- |

A.1.3.3.3.

Før prøvningen påbegyndes, skal alle DTC'er være slettet.

| A.1.3.3.4. | Efter anmodning fra fabrikanten og efter aftale med den typegodkendende myndighed kan de fejl, for hvilke der foretages prøvninger, simuleres. |
| --- | --- |

A.1.3.3.4.

Efter anmodning fra fabrikanten og efter aftale med den typegodkendende myndighed kan de fejl, for hvilke der foretages prøvninger, simuleres.

| A.1.3.3.5. | Når der er tale om andre fejl end manglende reagens, foretages detekteringen af fejlen, når den er blevet indlagt eller simuleret, i overensstemmelse med punkt 7.1.2.2 i bilag 9B. |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.

Når der er tale om andre fejl end manglende reagens, foretages detekteringen af fejlen, når den er blevet indlagt eller simuleret, i overensstemmelse med punkt 7.1.2.2 i bilag 9B.

| A.1.3.3.5.1. | Detekteringssekvensen standses, når DTC'en for den valgte fejl har fået statussen "bekræftet og aktiv". |
| --- | --- |

A.1.3.3.5.1.

Detekteringssekvensen standses, når DTC'en for den valgte fejl har fået statussen "bekræftet og aktiv".

| A.1.3.3.6. | Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af manglende reagens skal motorsystemet køre i en eller flere driftsperioder efter fabrikantens valg. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.

Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af manglende reagens skal motorsystemet køre i en eller flere driftsperioder efter fabrikantens valg.

| A.1.3.3.6.1. | Ved demonstrationens begyndelse skal der i beholderen være et reagensniveau, der aftales mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed, men som udgør ikke under 10 % af beholderens nominelle kapacitet. |
| --- | --- |

A.1.3.3.6.1.

Ved demonstrationens begyndelse skal der i beholderen være et reagensniveau, der aftales mellem fabrikanten og den typegodkendende myndighed, men som udgør ikke under 10 % af beholderens nominelle kapacitet.

| A.1.3.3.6.2. | Advarselssystemet anses for at have fungeret korrekt, hvis følgende betingelser er opfyldt samtidigt:






  a) | Advarselssystemet er blevet aktiveret ved en reagensmængde på over eller lig med 10 % af reagensbeholderens kapacitet. |
| --- | --- | --- |

A.1.3.3.6.2.

Advarselssystemet anses for at have fungeret korrekt, hvis følgende betingelser er opfyldt samtidigt:

a)

Advarselssystemet er blevet aktiveret ved en reagensmængde på over eller lig med 10 % af reagensbeholderens kapacitet.

| b) | Systemet for kontinuerlig advarsel er blevet aktiveret ved en reagensmængde større eller lig med den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til bestemmelserne i punkt 6 i dette bilag. |
| --- | --- |

b)

Systemet for kontinuerlig advarsel er blevet aktiveret ved en reagensmængde større eller lig med den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til bestemmelserne i punkt 6 i dette bilag.

A.1.3.4.   Demonstrationen af aktiveringen af advarselssystemet anses for at være fuldført for så vidt angår reagensniveauhændelser, hvis advarselssystemet efter hver demonstrationsprøvning, der er foretaget i henhold til punkt A.1.3.2.1, har været behørigt aktiveret.

A.1.3.5.   Demonstrationen af aktiveringen af advarselssystemet anses for at være fuldført for så vidt angår DTC-udløste hændelser, hvis advarselssystemet efter hver demonstrationsprøvning, der er foretaget i henhold til punkt A.1.3.2.1, har været behørigt aktiveret, og DTC'en for den udvalgte fejl har fået den i tabel 1 i tillæg 2 til dette bilag viste status.

A.1.4.   Demonstration af ansporingssystemet

A.1.4.1.   Demonstrationen af ansporingssystemet skal foretages ved prøvninger, der udføres på en motorprøvebænk.

| A.1.4.1.1. | Yderligere køretøjskomponenter eller -delsystemer, f.eks. sensorer til registrering af den omgivende temperatur, niveausensorer og føreradvarsels- og førerinformationssystemer, der er nødvendige for udførelsen af demonstrationerne, skal tilsluttes motorsystemet med henblik herpå eller simuleres på en for den typegodkendende myndighed tilfredsstillende måde. |
| --- | --- |

A.1.4.1.1.

Yderligere køretøjskomponenter eller -delsystemer, f.eks. sensorer til registrering af den omgivende temperatur, niveausensorer og føreradvarsels- og førerinformationssystemer, der er nødvendige for udførelsen af demonstrationerne, skal tilsluttes motorsystemet med henblik herpå eller simuleres på en for den typegodkendende myndighed tilfredsstillende måde.

| A.1.4.1.2. | Hvis fabrikanten ønsker det, og den typegodkendende myndighed er indforstået, kan demonstrationsprøvningerne foretages på et komplet køretøj enten ved at montere køretøjet på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med det på en prøvebane under kontrollerede forhold. |
| --- | --- |

A.1.4.1.2.

Hvis fabrikanten ønsker det, og den typegodkendende myndighed er indforstået, kan demonstrationsprøvningerne foretages på et komplet køretøj enten ved at montere køretøjet på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med det på en prøvebane under kontrollerede forhold.

A.1.4.2.   Prøvningssekvensen skal demonstrere aktiveringen af ansporingssystemet i tilfælde af manglende reagens og i tilfælde af en af de fejl, der er omhandlet i punkt 7, 8 eller 9 i dette bilag.

A.1.4.3.   Ved denne demonstration:

| a) | Udvælger den typegodkendende myndighed ud over manglende reagens en af de fejl, der er omhandlet i punkt 7, 8 eller 9 i dette bilag, og som tidligere er blevet anvendt ved demonstrationen af advarselssystemet. |
| --- | --- |

a)

Udvælger den typegodkendende myndighed ud over manglende reagens en af de fejl, der er omhandlet i punkt 7, 8 eller 9 i dette bilag, og som tidligere er blevet anvendt ved demonstrationen af advarselssystemet.

| b) | Kan fabrikanten efter aftale med den typegodkendende myndighed simulere, at et bestemt antal driftstimer er forløbet. |
| --- | --- |

b)

Kan fabrikanten efter aftale med den typegodkendende myndighed simulere, at et bestemt antal driftstimer er forløbet.

| c) | Den drejningsmomentbegrænsning, der kræves i forbindelse med ansporing på lavt niveau, kan demonstreres samtidigt med den generelle procedure for godkendelse af motorens præstationer i overensstemmelse med dette regulativ. Der kræves i dette tilfælde ikke separat drejningsmomentmåling under demonstrationen af ansporingssystemet. Den hastighedsbegrænsning, der kræves i forbindelse med kraftig ansporing, skal demonstreres i overensstemmelse med kravene i punkt 5 i dette bilag. |
| --- | --- |

c)

Den drejningsmomentbegrænsning, der kræves i forbindelse med ansporing på lavt niveau, kan demonstreres samtidigt med den generelle procedure for godkendelse af motorens præstationer i overensstemmelse med dette regulativ. Der kræves i dette tilfælde ikke separat drejningsmomentmåling under demonstrationen af ansporingssystemet. Den hastighedsbegrænsning, der kræves i forbindelse med kraftig ansporing, skal demonstreres i overensstemmelse med kravene i punkt 5 i dette bilag.

A.1.4.4.   Fabrikanten skal herudover demonstrere ansporingssystemets funktion under de fejlbetingelser, der er beskrevet i punkt 7, 8 eller 9 i dette bilag, og som ikke har været valgt til demonstrationsprøvninger, der er beskrevet i punkt A.1.4.1, A.1.4.2 og A.1.4.3." Disse yderligere demonstrationer kan foretages ved for den typegodkendende myndighed at forelægge et teknisk dossier med dokumentation som f.eks. algoritmer, funktionsanalyser og resultaterne af tidligere prøvninger.

| A.1.4.4.1. | Disse yderligere demonstrationer skal navnlig til den typegodkendende myndigheds tilfredshed vise, at den korrekte momentbegrænsningsmekanisme indgår i motorens elektroniske styreenhed. |
| --- | --- |

A.1.4.4.1.

Disse yderligere demonstrationer skal navnlig til den typegodkendende myndigheds tilfredshed vise, at den korrekte momentbegrænsningsmekanisme indgår i motorens elektroniske styreenhed.

A.1.4.5.   Demonstrationsprøvning af systemet med ansporing på lavt niveau

| A.1.4.5.1. | Demonstrationen begynder, når advarselssystemet eller det pågældende system for "kontinuerlig" advarsel er blevet aktiveret som følge af detekteringen af en fejl udvalgt af den typegodkendende myndighed. |
| --- | --- |

A.1.4.5.1.

Demonstrationen begynder, når advarselssystemet eller det pågældende system for "kontinuerlig" advarsel er blevet aktiveret som følge af detekteringen af en fejl udvalgt af den typegodkendende myndighed.

| A.1.4.5.2. | Når systemet kontrolleres for reaktionen på fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre, indtil reagensmængden har nået en værdi på 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet eller den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til punkt 6.3.1 i dette bilag, og ved hvilken systemet med ansporing på lavt niveau skal gå i gang. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.

Når systemet kontrolleres for reaktionen på fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre, indtil reagensmængden har nået en værdi på 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet eller den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til punkt 6.3.1 i dette bilag, og ved hvilken systemet med ansporing på lavt niveau skal gå i gang.

| A.1.4.5.2.1. | Fabrikanten kan efter aftale med den typegodkendende myndighed simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset. |
| --- | --- |

A.1.4.5.2.1.

Fabrikanten kan efter aftale med den typegodkendende myndighed simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset.

| A.1.4.5.3. | Når systemet kontrolleres for reaktionen på en anden fejl end fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 2 i tillæg 2, eller efter fabrikantens valg indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med ansporing på lavt niveau aktiveres. |
| --- | --- |

A.1.4.5.3.

Når systemet kontrolleres for reaktionen på en anden fejl end fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 2 i tillæg 2, eller efter fabrikantens valg indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med ansporing på lavt niveau aktiveres.

| A.1.4.5.4. | Demonstrationen af systemet med ansporing på lavt niveau anses for at være fuldført, hvis fabrikanten ved afslutningen af hver demonstrationsprøvning, der udføres i overensstemmelse med punkt A.1.4.5.2 og A.1.4.5.3, til den typegodkendende myndigheds tilfredshed har demonstreret, at motorens elektroniske styreenhed har aktiveret momentbegrænsningsmekanismen. |
| --- | --- |

A.1.4.5.4.

Demonstrationen af systemet med ansporing på lavt niveau anses for at være fuldført, hvis fabrikanten ved afslutningen af hver demonstrationsprøvning, der udføres i overensstemmelse med punkt A.1.4.5.2 og A.1.4.5.3, til den typegodkendende myndigheds tilfredshed har demonstreret, at motorens elektroniske styreenhed har aktiveret momentbegrænsningsmekanismen.

A.1.4.6.   Demonstrationsprøvning af systemet med kraftig ansporing

| A.1.4.6.1. | Når systemet kontrolleres for reaktionen på en anden fejl end manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 3 i dette tillæg eller, efter fabrikantens valg, indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med kraftig ansporing aktiveres. |
| --- | --- |

A.1.4.6.1.

Når systemet kontrolleres for reaktionen på en anden fejl end manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 3 i dette tillæg eller, efter fabrikantens valg, indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med kraftig ansporing aktiveres.

| A.1.4.6.2. | Når systemet kontrolleres for reaktionen på fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre, indtil reagensbeholderen er tom (dvs. indtil doseringssystemet ikke kan hente yderligere reagens fra beholderen) eller har nået en værdi på under 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet, ved hvilken systemet med kraftig ansporing i henhold til fabrikanten aktiveres. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.

Når systemet kontrolleres for reaktionen på fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre, indtil reagensbeholderen er tom (dvs. indtil doseringssystemet ikke kan hente yderligere reagens fra beholderen) eller har nået en værdi på under 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet, ved hvilken systemet med kraftig ansporing i henhold til fabrikanten aktiveres.

| A.1.4.6.2.1. | Fabrikanten kan efter aftale med den typegodkendende myndighed simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset. |
| --- | --- |

A.1.4.6.2.1.

Fabrikanten kan efter aftale med den typegodkendende myndighed simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset.

| A.1.4.6.3. | Når systemet kontrolleres for reaktionen på en anden fejl end fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 2 i tillæg 2, eller efter fabrikantens valg, indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med kraftig ansporing aktiveres. |
| --- | --- |

A.1.4.6.3.

Når systemet kontrolleres for reaktionen på en anden fejl end fejlen manglende reagens i beholderen, skal motorsystemet køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 2 i tillæg 2, eller efter fabrikantens valg, indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med kraftig ansporing aktiveres.

| A.1.4.6.4. | Demonstrationen af systemet med kraftig ansporing anses for at være fuldført, hvis fabrikanten ved afslutningen af hver demonstrationsprøvning, der udføres i overensstemmelse med punkt A.1.4.6.2 og A.1.4.6.3, til den typegodkendende myndigheds tilfredshed har demonstreret, at den krævede hastighedsbegrænsningsmekanisme er blevet aktiveret. |
| --- | --- |

A.1.4.6.4.

Demonstrationen af systemet med kraftig ansporing anses for at være fuldført, hvis fabrikanten ved afslutningen af hver demonstrationsprøvning, der udføres i overensstemmelse med punkt A.1.4.6.2 og A.1.4.6.3, til den typegodkendende myndigheds tilfredshed har demonstreret, at den krævede hastighedsbegrænsningsmekanisme er blevet aktiveret.

A.1.5.   Demonstration af hastighedsbegrænsningssystemet efter aktivering af systemet med kraftig ansporing

A.1.5.1.   Demonstrationen af hastighedsbegrænsningssystemet efter aktivering af systemet med kraftig ansporing kan foretages ved for den typegodkendende myndighed at forelægge et teknisk dossier med dokumentation som f.eks. algoritmer, funktionsanalyser og resultaterne af tidligere prøvninger.

| A.1.5.1.1. | Hvis fabrikanten ønsker det, og den godkendende myndighed er indforstået, kan demonstrationen af hastighedsbegrænsningssystemet alternativt foretages på et komplet køretøj i overensstemmelse med kravene i punkt A.1.5.4 enten ved at montere køretøjet på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med det på en prøvebane under kontrollerede forhold. |
| --- | --- |

A.1.5.1.1.

Hvis fabrikanten ønsker det, og den godkendende myndighed er indforstået, kan demonstrationen af hastighedsbegrænsningssystemet alternativt foretages på et komplet køretøj i overensstemmelse med kravene i punkt A.1.5.4 enten ved at montere køretøjet på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med det på en prøvebane under kontrollerede forhold.

A.1.5.2.   Når fabrikanten ansøger om godkendelse af en motor eller motorfamilie som en separat teknisk enhed, skal fabrikanten over for den typegodkendende myndighed dokumentere, at monteringsdokumentationspakken opfylder kravene i punkt 2.2.4 i dette bilag vedrørende foranstaltninger til sikring af, at køretøjet, når det anvendes på vej eller andre steder, alt efter det enkelte tilfælde, opfylder kravene i dette bilag vedrørende kraftig ansporing.

A.1.5.3.   Hvis den godkendende myndighed ikke er tilfreds med fabrikantens dokumentation for, at systemet med kraftig ansporing fungerer korrekt, kan en typegodkendende myndighed anmode om en demonstration på et enkelt repræsentativt køretøj for at få bekræftet, at systemet fungerer korrekt. Køretøjsdemonstrationen skal udføres i overensstemmelse med kravene i punkt A.1.5.4.

A.1.5.4.   Supplerende demonstration til bekræftelse af virkningen af aktivering af systemet med kraftig ansporing på et køretøj.

| A.1.5.4.1. | Denne demonstration skal foretages efter anmodning fra den typegodkendende myndighed, hvis denne ikke er tilfreds med fabrikantens dokumentation for, at systemet med kraftig ansporing fungerer korrekt. Demonstrationen skal foretages ved først givne lejlighed efter aftale med den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

A.1.5.4.1.

Denne demonstration skal foretages efter anmodning fra den typegodkendende myndighed, hvis denne ikke er tilfreds med fabrikantens dokumentation for, at systemet med kraftig ansporing fungerer korrekt. Demonstrationen skal foretages ved først givne lejlighed efter aftale med den godkendende myndighed.

| A.1.5.4.2. | En af de fejl, der er omhandlet i punkt 6 til 9 i dette bilag, skal udvælges af fabrikanten og skal indføres eller simuleres på motorsystemet, alt efter hvad fabrikanten og den typegodkendende myndighed bliver enige om. |
| --- | --- |

A.1.5.4.2.

En af de fejl, der er omhandlet i punkt 6 til 9 i dette bilag, skal udvælges af fabrikanten og skal indføres eller simuleres på motorsystemet, alt efter hvad fabrikanten og den typegodkendende myndighed bliver enige om.

| A.1.5.4.3. | Ansporingssystemet skal af fabrikanten bringes i en tilstand, hvor systemet med ansporing på lavt niveau er blevet aktiveret, og systemet med kraftig ansporing endnu ikke er blevet aktiveret. |
| --- | --- |

A.1.5.4.3.

Ansporingssystemet skal af fabrikanten bringes i en tilstand, hvor systemet med ansporing på lavt niveau er blevet aktiveret, og systemet med kraftig ansporing endnu ikke er blevet aktiveret.

| A.1.5.4.4. | Køretøjet skal være i drift indtil den tæller, der er knyttet til den udvalgte fejl, har nået det relevante antal driftstimer som anført i tabel 2 i tillæg 2, eller indtil enten reagensbeholderen er tom eller har nået det niveau under 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet, ved hvilket fabrikanten har valgt at aktivere systemet med kraftig ansporing. |
| --- | --- |

A.1.5.4.4.

Køretøjet skal være i drift indtil den tæller, der er knyttet til den udvalgte fejl, har nået det relevante antal driftstimer som anført i tabel 2 i tillæg 2, eller indtil enten reagensbeholderen er tom eller har nået det niveau under 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet, ved hvilket fabrikanten har valgt at aktivere systemet med kraftig ansporing.

| A.1.5.4.5. | Hvis fabrikanten har valgt muligheden "funktionsbegrænsning efter genstart" som omhandlet i punkt 5.4.1 i dette bilag, skal køretøjet være i drift indtil udløbet af den indeværende driftssekvens, som skal indbefatte en demonstration af, at køretøjet kan køre mere end 20 km/h. Efter genstart skal køretøjets fart være begrænset til højst 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.5.

Hvis fabrikanten har valgt muligheden "funktionsbegrænsning efter genstart" som omhandlet i punkt 5.4.1 i dette bilag, skal køretøjet være i drift indtil udløbet af den indeværende driftssekvens, som skal indbefatte en demonstration af, at køretøjet kan køre mere end 20 km/h. Efter genstart skal køretøjets fart være begrænset til højst 20 km/h.

| A.1.5.4.6. | Hvis fabrikanten har valgt muligheden "funktionsbegrænsning efter brændstofpåfyldning" som omhandlet i punkt 5.4.2 i dette bilag, skal køretøjet være i drift over en kort afstand efter fabrikantens valg, efter at det er blevet bragt i en tilstand, hvor der er tilstrækkelig plads i tanken til, at det kan tankes op med den mængde brændstof, der er angivet i punkt 5.4.2. Driften af køretøjet før genoptankning skal indbefatte en demonstration af, at køretøjet kan køre mere end 20 km/h. Efter genoptankning af køretøjet med den mængde brændstof, de er angivet i punkt 5.4.2 i dette bilag, skal køretøjshastigheden være begrænset til højst 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.6.

Hvis fabrikanten har valgt muligheden "funktionsbegrænsning efter brændstofpåfyldning" som omhandlet i punkt 5.4.2 i dette bilag, skal køretøjet være i drift over en kort afstand efter fabrikantens valg, efter at det er blevet bragt i en tilstand, hvor der er tilstrækkelig plads i tanken til, at det kan tankes op med den mængde brændstof, der er angivet i punkt 5.4.2. Driften af køretøjet før genoptankning skal indbefatte en demonstration af, at køretøjet kan køre mere end 20 km/h. Efter genoptankning af køretøjet med den mængde brændstof, de er angivet i punkt 5.4.2 i dette bilag, skal køretøjshastigheden være begrænset til højst 20 km/h.

| A.1.5.4.7. | Hvis fabrikanten har valgt muligheden "funktionsbegrænsning efter parkering" som omhandlet i punkt 5.4.3 i dette bilag, skal køretøjet standses efter at have kørt en kort afstand efter fabrikantens valg, som skal være tilstrækkeligt lang til at demonstrere, at køretøjet kan køre mere end 20 km/h. Efter at køretøjet har stået stille i over en time, skal køretøjshastigheden være begrænset til højst 20 km/h. |
| --- | --- |

A.1.5.4.7.

Hvis fabrikanten har valgt muligheden "funktionsbegrænsning efter parkering" som omhandlet i punkt 5.4.3 i dette bilag, skal køretøjet standses efter at have kørt en kort afstand efter fabrikantens valg, som skal være tilstrækkeligt lang til at demonstrere, at køretøjet kan køre mere end 20 km/h. Efter at køretøjet har stået stille i over en time, skal køretøjshastigheden være begrænset til højst 20 km/h.

Tillæg 2

Beskrivelse af mekanismerne til aktivering og deaktivering af føreradvarsels- og føreransporingssystemet

A.2.1.   Som supplement til kravene i dette bilag vedrørende mekanismerne til aktivering og deaktivering af føreradvarsels- og føreransporingssystemet indeholder dette tillæg en nærmere beskrivelse af de tekniske krav vedrørende gennemførelse af disse aktiverings- og deaktiveringsmekanismer i overensstemmelse med OBD-bestemmelserne i bilag 9B.

Alle definitioner i bilag 9B finder også anvendelse på dette tillæg.

A.2.2.   Føreradvarselssystemets aktiverings- og deaktiveringsmekanismer

A.2.2.1.   Føreradvarselssystemet skal aktiveres, når den diagnosefejlkode (DTC), der er knyttet til en fejl, der skal foranledige dets aktivering, har den status, der fremgår af tabel 1.

Tabel 1

Aktivering af føreradvarselssystemet

| Fejltype | DTC-status for aktivering af advarselssystemet |
| --- | --- |
| dårlig reagenskvalitet | bekræftet og aktiv |
| lavt reagensforbrug | potentielle (såfremt den opdages efter 10 timer), potentiel eller bekræftet og aktiv på anden måde |
| Ingen dosering | bekræftet og aktiv |
| EGR-ventil sat ud af funktion | bekræftet og aktiv |
| fejl i overvågningssystemet | bekræftet og aktiv |

Fejltype

DTC-status for aktivering af advarselssystemet

dårlig reagenskvalitet

bekræftet og aktiv

lavt reagensforbrug

potentielle (såfremt den opdages efter 10 timer), potentiel eller bekræftet og aktiv på anden måde

Ingen dosering

bekræftet og aktiv

EGR-ventil sat ud af funktion

bekræftet og aktiv

fejl i overvågningssystemet

bekræftet og aktiv

A.2.2.1.1.   Hvis den tæller, der er knyttet til den relevante fejl, ikke står på nul og dermed angiver, at overvågningsenheden har detekteret en situation, hvor fejlen kan være forekommet for anden gang eller mere, skal føreradvarselssystemet aktiveres, når DTC'en har statussen "potentiel".

A.2.2.2.   Føreradvarselssystemet skal deaktiveres, når diagnosticeringssystemet konkluderer, at den fejl, der er relevant for den pågældende advarsel, ikke længere er til stede, eller hvis de oplysninger, herunder DTC'er, vedrørende fejlene, som har foranlediget dets aktivering, slettes af et scanningsværktøj.

A.2.2.2.1.   Sletning af fejloplysninger ved hjælp af et scanningsværktøj.

| A.2.2.2.1.1. | Sletning af oplysninger, herunder DTC'er, vedrørende fejl, der har foranlediget aktiveringen af et føreradvarselssignal og af data i tilknytning hertil, ved hjælp af et scanningsværktøj skal foretages i overensstemmelse med bilag 9B |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.1.

Sletning af oplysninger, herunder DTC'er, vedrørende fejl, der har foranlediget aktiveringen af et føreradvarselssignal og af data i tilknytning hertil, ved hjælp af et scanningsværktøj skal foretages i overensstemmelse med bilag 9B

| A.2.2.2.1.2. | Sletning af fejloplysninger må kunne foretages, når motoren er slukket. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.2.

Sletning af fejloplysninger må kunne foretages, når motoren er slukket.

| A.2.2.2.1.3. | Når fejloplysninger, herunder DTC'er, slettes, må tællere, der er knyttet til disse fejl, og som i dette bilag er angivet som tællere, der ikke må slettes, ikke slettes. |
| --- | --- |

A.2.2.2.1.3.

Når fejloplysninger, herunder DTC'er, slettes, må tællere, der er knyttet til disse fejl, og som i dette bilag er angivet som tællere, der ikke må slettes, ikke slettes.

A.2.3.   Føreransporingssystemets aktiverings- og deaktiveringsmekanismer

A.2.3.1.   Føreransporingssystemet skal aktiveres, når advarselssystemet er aktivt, og den tæller, der er relevant for den fejltype, der har foranlediget dets aktivering, har nået den værdi, der fremgår af tabel 2.

A.2.3.2.   Føreransporingssystemet skal deaktiveres, når systemet ikke længere detekterer en fejl, der skal foranledige dets aktivering, eller hvis de oplysninger, herunder DTC'er, vedrørende fejl, som har foranlediget dets aktivering, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller vedligeholdelsesværktøj.

A.2.3.3.   Føreradvarsels- og operatøransporingssystemet skal straks aktiveres eller deaktiveres, alt efter det enkelte tilfælde, i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 6 i dette bilag efter vurdering af reagensmængden i reagensbeholderen. I så fald må aktiverings- og deaktiveringsmekanismerne ikke være afhængige af statussen for en tilknyttet DTC.

A.2.4.   Tællermekanisme

A.2.4.1.   Generelt

A.2.4.1.1.   For at opfylde kravene i dette bilag skal systemet indeholde mindst 5 tællere til registrering af det antal timer, hvor motoren har været i drift, mens systemet har detekteret et eller flere af følgende forhold:

| a) | en ukorrekt reagenskvalitet |
| --- | --- |

a)

en ukorrekt reagenskvalitet

| b) | et ukorrekt reagensforbrug |
| --- | --- |

b)

et ukorrekt reagensforbrug

| c) | en afbrydelse af reagensdoseringen |
| --- | --- |

c)

en afbrydelse af reagensdoseringen

| d) | en EGR-ventil ude af funktion |
| --- | --- |

d)

en EGR-ventil ude af funktion

| e) | en fejl i overvågningssystemet som beskrevet i punkt 9.1 b) i dette bilag. |
| --- | --- |

e)

en fejl i overvågningssystemet som beskrevet i punkt 9.1 b) i dette bilag.

A.2.4.1.2.   Hver af disse tællere skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en opløsning på 1 time og opbevare denne værdi, medmindre betingelserne for nulstilling af tælleren er opfyldt.

A.2.4.1.3.   En fabrikant kan anvende et system med en enkelt eller flere overvågningssystemtællere.

En enkelt tæller kan akkumulere antallet af timer for to eller flere forskellige fejl, der er relevante for den pågældende type tæller.

| A.2.4.1.3.1. | Hvis fabrikanten beslutter at anvende et system med flere tællere, skal systemet kunne tildele en overvågningssystemtæller til hver fejl, der er relevant for den pågældende type tæller i overensstemmelse med dette bilag. |
| --- | --- |

A.2.4.1.3.1.

Hvis fabrikanten beslutter at anvende et system med flere tællere, skal systemet kunne tildele en overvågningssystemtæller til hver fejl, der er relevant for den pågældende type tæller i overensstemmelse med dette bilag.

A.2.4.2.   Princip for tællermekanismen

A.2.4.2.1.   Hver tæller skal fungere som følger:

| A.2.4.2.1.1. | Hvis tælleren står på nul, skal den begynde at tælle, så snart en fejl, der er relevant for tælleren, detekteres, og den tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har den status, der fremgår af tabel 1. |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.1.

Hvis tælleren står på nul, skal den begynde at tælle, så snart en fejl, der er relevant for tælleren, detekteres, og den tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har den status, der fremgår af tabel 1.

| A.2.4.2.1.2. | Tælleren skal standse og fastholde værdien, hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede tælleren, ikke længere detekteres, eller hvis fejlen er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.






  A.2.4.2.1.2.1. | Hvis tælleren ophører med at tælle, når systemet med kraftig ansporing er aktivt, skal tælleren låses fast på den værdi, der fremgår af tabel 2. |
| --- | --- | --- |

A.2.4.2.1.2.

Tælleren skal standse og fastholde værdien, hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede tælleren, ikke længere detekteres, eller hvis fejlen er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

A.2.4.2.1.2.1.

Hvis tælleren ophører med at tælle, når systemet med kraftig ansporing er aktivt, skal tælleren låses fast på den værdi, der fremgår af tabel 2.

| A.2.4.2.1.2.2. | Hvis der er tale om et overvågningssystem med en enkelt tæller, skal tælleren fortsætte med at tælle, hvis en fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret, og dens tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har statussen "bekræftet og aktiv". Den skal standse og fastholde den værdi, der fremgår af punkt A.2.4.2.1.2 eller A.2.4.2.1.2.1 alt efter det enkelte tilfælde, hvis ingen fejl, der skal foranledige aktivering af tælleren, detekteres, eller hvis alle fejl, der er relevante for den pågældende tæller, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

  Tabel 2


  Tællere og ansporing | DTC-status ved første aktivering af tælleren | Tællerværdi ved ansporing på lavt niveau | Tællerværdi ved kraftig ansporing | Låst værdi på tælleren i perioden umiddelbart efter kraftig ansporing |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reagenskvalitetstæller | Bekræftet og aktiv | 10 timer | 20 timer | 18 timer |
| Reagensforbrugstæller | Potentiel eller bekræftet og aktiv
  (se tabel 1) | 10 timer | 20 timer | 18 timer |
| Doseringstæller | Bekræftet og aktiv | 10 timer | 20 timer | 18 timer |
| EGR-ventil-tæller | Bekræftet og aktiv | 36 timer | 100 timer | 95 timer |
| Overvågningssystemtæller | Bekræftet og aktiv | 36 timer | 100 timer | 95 timer |

A.2.4.2.1.2.2.

Hvis der er tale om et overvågningssystem med en enkelt tæller, skal tælleren fortsætte med at tælle, hvis en fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret, og dens tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har statussen "bekræftet og aktiv". Den skal standse og fastholde den værdi, der fremgår af punkt A.2.4.2.1.2 eller A.2.4.2.1.2.1 alt efter det enkelte tilfælde, hvis ingen fejl, der skal foranledige aktivering af tælleren, detekteres, eller hvis alle fejl, der er relevante for den pågældende tæller, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

Tabel 2

Tællere og ansporing

DTC-status ved første aktivering af tælleren

Tællerværdi ved ansporing på lavt niveau

Tællerværdi ved kraftig ansporing

Låst værdi på tælleren i perioden umiddelbart efter kraftig ansporing

Reagenskvalitetstæller

Bekræftet og aktiv

10 timer

20 timer

18 timer

Reagensforbrugstæller

Potentiel eller bekræftet og aktiv

(se tabel 1)

10 timer

20 timer

18 timer

Doseringstæller

Bekræftet og aktiv

10 timer

20 timer

18 timer

EGR-ventil-tæller

Bekræftet og aktiv

36 timer

100 timer

95 timer

Overvågningssystemtæller

Bekræftet og aktiv

36 timer

100 timer

95 timer

| A.2.4.2.1.3. | Når tælleren har været fastfrosset, skal den nulstilles, hvis de overvågningsenheder, der er relevante for den pågældende tæller, har kørt mindst én fuldendt overvågningscyklus uden at have detekteret en fejl, og ingen fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret i løbet af 36 motordriftstimer, siden tælleren sidst blev fastholdt (se figur 1). |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.3.

Når tælleren har været fastfrosset, skal den nulstilles, hvis de overvågningsenheder, der er relevante for den pågældende tæller, har kørt mindst én fuldendt overvågningscyklus uden at have detekteret en fejl, og ingen fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret i løbet af 36 motordriftstimer, siden tælleren sidst blev fastholdt (se figur 1).

| A.2.4.2.1.4. | Tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den var blevet fastholdt, hvis en fejl, der er relevant for den pågældende tæller, detekteres i en periode, hvor tælleren er fastfrosset (se figur 1).

  Figur 1


  Genaktivering og nulstilling af en tæller efter en periode, hvor dens værdi har været fastfrosset. |
| --- | --- |

A.2.4.2.1.4.

Tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den var blevet fastholdt, hvis en fejl, der er relevant for den pågældende tæller, detekteres i en periode, hvor tælleren er fastfrosset (se figur 1).

Figur 1

Genaktivering og nulstilling af en tæller efter en periode, hvor dens værdi har været fastfrosset.

A.2.5.   Beskrivelse af aktiverings-, deaktiverings- og tællermekanismerne

A.2.5.1.   I dette punkt beskrives aktiverings-, deaktiverings- og tællermekanismerne for nogle typiske tilfælde. Figurerne og beskrivelserne i punkt A.2.4.2, A.2.4.3 og A.2.4.4 er kun medtaget som eksempel i dette bilag og bør ikke betragtes som eksempler på kravene i dette regulativ eller som definitive konstateringer af de relevante processer. For forenklingens skyld er det i beskrivelserne f.eks. ikke nævnt, at advarselssystemet også vil være aktivt, når ansporingssystemet er aktivt.

A.2.5.2.   Figur 2 viser, hvordan aktiverings- og deaktiveringsmekanismerne virker i forbindelse med overvågning af den resterende reagensmængde i fem tilfælde:

| a) | Brugseksempel 1: Føreren bruger fortsat køretøjet på trods af advarslen, indtil køretøjet immobiliseres. |
| --- | --- |

a)

Brugseksempel 1: Føreren bruger fortsat køretøjet på trods af advarslen, indtil køretøjet immobiliseres.

| b) | Udbedringseksempel 1: ("tilstrækkelig" genopfyldning): Føreren genopfylder reagensbeholderen til et niveau over 10 %-tærsklen. Advarsel og ansporing deaktiveres. |
| --- | --- |

b)

Udbedringseksempel 1: ("tilstrækkelig" genopfyldning): Føreren genopfylder reagensbeholderen til et niveau over 10 %-tærsklen. Advarsel og ansporing deaktiveres.

| c) | Udbedringseksempel 2 og 3 ("utilstrækkelig" genopfyldning): Advarselssystemet aktiveres. Advarselsniveauet afhænger af, hvor meget reagens der er til rådighed. |
| --- | --- |

c)

Udbedringseksempel 2 og 3 ("utilstrækkelig" genopfyldning): Advarselssystemet aktiveres. Advarselsniveauet afhænger af, hvor meget reagens der er til rådighed.

| d) | Udbedringseksempel 4 ("helt utilstrækkelig" genopfyldning): Ansporingssystemet på lavt niveau aktiveres øjeblikkeligt. |
| --- | --- |

d)

Udbedringseksempel 4 ("helt utilstrækkelig" genopfyldning): Ansporingssystemet på lavt niveau aktiveres øjeblikkeligt.

Figur 2

Reagensmængde

A.2.5.3.   Figur 3 viser tre eksempler på forkert ureakvalitet:

| a) | Brugseksempel 1: Føreren bruger fortsat køretøjet på trods af advarslen, indtil køretøjet immobiliseres. |
| --- | --- |

a)

Brugseksempel 1: Føreren bruger fortsat køretøjet på trods af advarslen, indtil køretøjet immobiliseres.

| b) | Udbedringseksempel 1: ("dårlig" eller "uhæderlig" udbedring): Efter immobilisering af køretøjet ændrer føreren reagenskvalitet, men skifter den kort tid efter igen til en dårlig kvalitet. Ansporingssystemet genaktiveres straks, og køretøjet immobiliseres efter 2 motordriftstimer. |
| --- | --- |

b)

Udbedringseksempel 1: ("dårlig" eller "uhæderlig" udbedring): Efter immobilisering af køretøjet ændrer føreren reagenskvalitet, men skifter den kort tid efter igen til en dårlig kvalitet. Ansporingssystemet genaktiveres straks, og køretøjet immobiliseres efter 2 motordriftstimer.

| c) | Udbedringseksempel 2 ("god" udbedring): Efter immobilisering af køretøjet ændrer føreren reagenskvalitet. Nogen tid derefter fylder han imidlertid på igen med en dårlig reagenskvalitet. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul. |
| --- | --- |

c)

Udbedringseksempel 2 ("god" udbedring): Efter immobilisering af køretøjet ændrer føreren reagenskvalitet. Nogen tid derefter fylder han imidlertid på igen med en dårlig reagenskvalitet. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul.

Figur 3

Påfyldning af dårlig reagenskvalitet

A.2.5.4.   Figur 4 viser tre eksempler på fejl i urea-doseringssystemet. Denne figur viser også den proces, der finder anvendelse i tilfælde af de overvågningsfejl, der er beskrevet i punkt 9 i dette bilag.

| a) | Brugseksempel 1: Føreren bruger fortsat køretøjet på trods af advarslen, indtil køretøjet immobiliseres. |
| --- | --- |

a)

Brugseksempel 1: Føreren bruger fortsat køretøjet på trods af advarslen, indtil køretøjet immobiliseres.

| b) | Udbedringseksempel 1 ("god" udbedring): Efter immobilisering af køretøjet udbedrer føreren doseringssystemet. Nogen tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul. |
| --- | --- |

b)

Udbedringseksempel 1 ("god" udbedring): Efter immobilisering af køretøjet udbedrer føreren doseringssystemet. Nogen tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul.

| c) | Udbedringseksempel 2: ("dårlig" udbedring): Under ansporingen på lavt niveau (momentbegrænsning) udbedrer føreren doseringssystemet. Kort tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Systemet med ansporing på lavt niveau genaktiveres straks, og tælleren begynder igen fra den værdi, den havde på tidspunktet for reparationen. |
| --- | --- |

c)

Udbedringseksempel 2: ("dårlig" udbedring): Under ansporingen på lavt niveau (momentbegrænsning) udbedrer føreren doseringssystemet. Kort tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Systemet med ansporing på lavt niveau genaktiveres straks, og tælleren begynder igen fra den værdi, den havde på tidspunktet for reparationen.

Figur 4

Fejl i reagensdoseringssystemet

Tillæg 3

Ordning med momentbegrænsning med ansporing på lavt niveau

Dette diagram illustrerer bestemmelserne i punkt 5.3 i dette bilag vedrørende momentbegrænsning.

Tillæg 4

Påvisning af korrekt montering i køretøjer for så vidt angår motorer, der er typegodkendte som separate tekniske enheder

Dette tillæg gælder, hvis køretøjsfabrikanten anmoder om typegodkendelse af en køretøjstype med godkendt motor med hensyn til emissioner i overensstemmelse med dette regulativ.

I dette tilfælde kræves der, ud over monteringskravene i punkt 6 i dette regulativ, en påvisning af korrekt montering. Denne påvisning foretages ved for den godkendende myndighed at forelægge et teknisk dossier med dokumentation som f.eks. tekniske tegninger, funktionsanalyser og resultaterne af tidligere prøvninger.

I påkommende tilfælde og hvis fabrikanten ønsker det, kan den fremlagte dokumentation indbefatte monteringer af systemer eller komponenter i virkelige eller simulerede køretøjer, forudsat at fabrikanten kan forelægge dokumentation for, at den montering, der præsenteres, svarer til den standard, der vil blive opnået ved produktion.

Påvisningen skal vedrøre overensstemmelsen af følgende elementer med kravene i dette bilag:

| a) | Monteringen i køretøjet for så vidt angår dets kompatibilitet med motorsystemet (hardware, software og kommunikation). |
| --- | --- |

a)

Monteringen i køretøjet for så vidt angår dets kompatibilitet med motorsystemet (hardware, software og kommunikation).

| b) | Advarsels- og ansporingssystemerne (f.eks. piktogrammer, aktiveringsdiagrammer osv.). |
| --- | --- |

b)

Advarsels- og ansporingssystemerne (f.eks. piktogrammer, aktiveringsdiagrammer osv.).

| c) | Reagensbeholderen og de elementer (f.eks. følere), der er monteret i køretøjet med henblik på overensstemmelse med kravene i dette bilag. |
| --- | --- |

c)

Reagensbeholderen og de elementer (f.eks. følere), der er monteret i køretøjet med henblik på overensstemmelse med kravene i dette bilag.

Korrekt aktivering af advarsels- og ansporingssystemerne og af informationslagringssystemer og interne og eksterne kommunikationssystemer kan kontrolleres. Kontrol af disse systemer må ikke kræve demontering af motorsystemet eller komponenter eller medføre en unødig prøvningsbyrde ved at kræve processer som f.eks. ændring af ureakvaliteten eller drift af køretøjet eller motoren i lang tid. For at mindske byrden for køretøjsfabrikanten skal der om muligt vælges elektriske udkoblinger og simulering af tællere med et højt antal driftstimer som kontrol af disse systemer.

Tillæg 5

Adgang til "NOx-begrænsningsinformation"

A.5.1.   I dette tillæg beskrives de specifikationer, der giver adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere køretøjets status med hensyn til, om NOx-begrænsningssystemet fungerer korrekt ("NOx-begrænsningsinformation").

A.5.2.   Adgangsmetoder

| A.5.2.1. | "NOx-begrænsningsinformationen" skal foreligge i overensstemmelse med den eller de standarder, der anvendes i forbindelse med udtrækning af motorsystemoplysninger fra OBD-systemet. |
| --- | --- |

A.5.2.1.

"NOx-begrænsningsinformationen" skal foreligge i overensstemmelse med den eller de standarder, der anvendes i forbindelse med udtrækning af motorsystemoplysninger fra OBD-systemet.

| A.5.2.2. | Adgang til "NOx-begrænsningsinformationen" må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller fabrikantens leverandører. Fortolkning af denne information må ikke kræve særlige eller unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

Adgang til "NOx-begrænsningsinformationen" må ikke være afhængig af en adgangskode eller anden anordning eller metode, der kun kan fås hos fabrikanten eller fabrikantens leverandører. Fortolkning af denne information må ikke kræve særlige eller unikke afkodningsoplysninger, medmindre disse oplysninger er offentligt tilgængelige.

| A.5.2.3. | Det skal være muligt at udtrække al "NOx-begrænsningsinformation" fra systemet ved hjælp af den adgangsmetode, der anvendes til at udtrække OBD-oplysninger i overensstemmelse med bilag 9A. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Det skal være muligt at udtrække al "NOx-begrænsningsinformation" fra systemet ved hjælp af den adgangsmetode, der anvendes til at udtrække OBD-oplysninger i overensstemmelse med bilag 9A.

| A.5.2.4. | Det skal være muligt at udtrække al "NOx-begrænsningsinformation" fra systemet ved hjælp af den adgangsmetode, der anvendes til at udtrække OBD-oplysninger i overensstemmelse med bilag 9A. |
| --- | --- |

A.5.2.4.

Det skal være muligt at udtrække al "NOx-begrænsningsinformation" fra systemet ved hjælp af den adgangsmetode, der anvendes til at udtrække OBD-oplysninger i overensstemmelse med bilag 9A.

| A.5.2.5. | "NOx-begrænsningsinformationen" skal være tilgængelig ved hjælp af "read-only"-adgang (dvs. det må ikke være muligt at nulstille, slette eller ændre nogen af dataene). |
| --- | --- |

A.5.2.5.

"NOx-begrænsningsinformationen" skal være tilgængelig ved hjælp af "read-only"-adgang (dvs. det må ikke være muligt at nulstille, slette eller ændre nogen af dataene).

A.5.3.   Informationsindhold

| A.5.3.1. | "NOx-begrænsningsinformationen" skal mindst indeholde følgende oplysninger:






  a) | Køretøjsidentifikationsnummeret (VIN) |
| --- | --- | --- |

A.5.3.1.

"NOx-begrænsningsinformationen" skal mindst indeholde følgende oplysninger:

a)

Køretøjsidentifikationsnummeret (VIN)

| b) | Advarselssystemets status (aktivt, ikke-aktivt) |
| --- | --- |

b)

Advarselssystemets status (aktivt, ikke-aktivt)

| c) | Status for systemet med ansporing på lavt niveau (aktivt, aktiveret, ikke-aktivt) |
| --- | --- |

c)

Status for systemet med ansporing på lavt niveau (aktivt, aktiveret, ikke-aktivt)

| d) | Status for systemet med kraftig ansporing (aktivt, aktiveret, ikke-aktivt) |
| --- | --- |

d)

Status for systemet med kraftig ansporing (aktivt, aktiveret, ikke-aktivt)

| e) | Antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden NOx-begrænsningsinformation sidst blev slettet som følge af service eller reparation. |
| --- | --- |

e)

Antal opvarmningscyklusser og antal motordriftstimer siden NOx-begrænsningsinformation sidst blev slettet som følge af service eller reparation.

| f) | de typer tællere, der er relevante for dette bilag (reagenskvalitet, reagensforbrug, doseringssystem, EGR-ventil, overvågningssystem) og antal motordriftstimer angivet af hver af disse tællere; hvis der anvendes flere tællere, skal der som værdi for "NOx-begrænsningsinformationen" vælges værdien for hver af de tællere vedrørende den pågældende fejl, der har den højeste værdi. |
| --- | --- |

f)

de typer tællere, der er relevante for dette bilag (reagenskvalitet, reagensforbrug, doseringssystem, EGR-ventil, overvågningssystem) og antal motordriftstimer angivet af hver af disse tællere; hvis der anvendes flere tællere, skal der som værdi for "NOx-begrænsningsinformationen" vælges værdien for hver af de tællere vedrørende den pågældende fejl, der har den højeste værdi.

| g) | DTC’erne i tilknytning til fejl, der er relevante for dette bilag, og deres status ("potentiel", "bekræftet og aktiv" osv.). |
| --- | --- |

g)

DTC’erne i tilknytning til fejl, der er relevante for dette bilag, og deres status ("potentiel", "bekræftet og aktiv" osv.).

Tillæg 6

Demonstration af den mindste acceptable reagenskoncentration CDmin

| A.6.1. | Fabrikanten skal demonstrere den korrekte værdi af CDmin under typegodkendelsen ved at udføre den varme del af WHTC-cyklussen i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 4 under anvendelse af en reagens med koncentrationen CDmin. |
| --- | --- |

A.6.1.

Fabrikanten skal demonstrere den korrekte værdi af CDmin under typegodkendelsen ved at udføre den varme del af WHTC-cyklussen i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 4 under anvendelse af en reagens med koncentrationen CDmin.

| A.6.2. | Prøvningen skal følge den egnede forbehandlingscyklus og give mulighed for, at et kontrolsløjfesystem for NOx kan foretage tilpasning til kvaliteten af reagensen med koncentrationen CDmin. |
| --- | --- |

A.6.2.

Prøvningen skal følge den egnede forbehandlingscyklus og give mulighed for, at et kontrolsløjfesystem for NOx kan foretage tilpasning til kvaliteten af reagensen med koncentrationen CDmin.

| A.6.3. | Emissionerne af forurenende stoffer ved denne prøvning skal være lavere end emissionsgrænserne i punkt 7.1.1 og 7.1.1.1 i dette bilag. |
| --- | --- |

A.6.3.

Emissionerne af forurenende stoffer ved denne prøvning skal være lavere end emissionsgrænserne i punkt 7.1.1 og 7.1.1.1 i dette bilag.

---

BILAG 12

CO2-EMISSIONER OG BRÆNDSTOFFORBRUG

1.   INDLEDNING

1.1.   I dette bilag fastsættes bestemmelserne og prøvningsmetoderne for rapportering af CO2-emissioner og brændstofforbrug.

2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

2.1.   CO2-emissioner og brændstofforbrug skal bestemmes gennem WHTC- og WHSC prøvningscyklusserne i overensstemmelse med punkt 7.2 til 7.8 i bilag 4.

2.2.   Prøvningsresultaterne skal rapporteres som gennemsnitlige bremsespecifikke værdier for cyklussen og udtrykkes i enheden g/kWh.

3.   BESTEMMELSE AF CO2-UDLEDNINGER

3.1.   Ufortyndet måling

Dette punkt finder anvendelse, hvis CO2 måles i den ufortyndede udstødningsgas.

3.1.1.   Måling

CO2 i den ufortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med en NDIR-analysator i overensstemmelse med punkt 9.3.2.3 og tillæg 2 til bilag 4.

Målesystemet skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2 og tabel 7 i bilag 4.

Målesystemet skal opfylde forskrifterne i punkt 9.3.1, 9.3.4 og 9.3.5. i bilag 4.

3.1.2.   Evaluering af data

De relevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med punkt 7.6.6 i bilag 4. Sporerne af registrerede koncentrationer og sporet af udstødningsgassens masseflowhastighed skal tidsjusteres med transformationstiden som defineret i punkt 3.1 i bilag 4.

3.1.3.   Beregning af gennemsnitlig emission i cyklus

Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1 i bilag 4 på de øjeblikkelige koncentrationsværdier, før der foretages yderligere beregninger.

Massen af CO2 (g/test) bestemmes ved at beregne de øjeblikkelige masseemissioner fra den ufortyndede CO2-koncentration og udstødningsgassens masseflow, justeret med hensyn til deres transformationstider og bestemt i overensstemmelse med punkt 8.4.2.2 i bilag 4 ved at integrere de øjeblikkelige værdier gennem cyklussen og ved at multiplicere de integrerede værdier med u-værdierne for CO2 fra tabel 5 i bilag 4.

Der anvendes følgende ligning:

Formula (i g/test)

hvor:

| u
  CO2 | er forholdet mellem CO2-massefylde og udstødningsgassens massefylde |
| --- | --- |
| c
  CO2,i | er den øjeblikkelig CO2-koncentration i udstødningsgassen, ppm |
| q

  mew,i | er udstødningens øjeblikkelige massestrøm, kg/s |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger. |

u
  CO2

er forholdet mellem CO2-massefylde og udstødningsgassens massefylde

c
  CO2,i

er den øjeblikkelig CO2-koncentration i udstødningsgassen, ppm

q

  mew,i

er udstødningens øjeblikkelige massestrøm, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger.

Man kan også vælge at beregne CO2-massen i overensstemmelse med punkt 8.4.2.4 i bilag 4 til ved anvendelse af en CO2-molarmasse (M
  CO2
  ) på 44,01 g/mol.

3.2.   Fortyndet måling

Dette punkt finder anvendelse, hvis CO2 måles i den fortyndede udstødningsgas.

3.2.1.   Måling

CO2 i den ufortyndede udstødningsgas fra den motor, der er indleveret til prøvning, skal måles med en NDIR-analysator i overensstemmelse med punkt 9.3.2.3 og tillæg 2 til bilag 4. Fortynding af udstødningen foretages med filtreret omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Fuldstrømssystemet skal have tilstrækkelig flowkapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemer.

Målesystemet skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2 og tabel 7 i bilag 4.

Målesystemet skal opfylde forskrifterne i punkt 9.3.1, 9.3.4 og 9.3.5. i bilag 4.

3.2.2.   Evaluering af data

De relevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med punkt 7.6.6 i bilag 4.

3.2.3.   Beregning af gennemsnitlig emission i cyklus

Hvis der er tale om måling på tør basis, anvendes tør til våd-korrektion i overensstemmelse med punkt 8.1 i bilag 4.

For systemer med konstant masseflow (med varmeveksler) bestemmes CO2-massen (g/test) ved følgende ligning:

Formula (i g/test)

hvor:

| c
  CO2 | er den gennemsnitlige baggrundskorrigerede CO2-koncentration, ppm |
| --- | --- |
| 0,001519 | er forholdet mellem CO2-massefylde og luftens massefylde (u-faktor) |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen, kg |

c
  CO2

er den gennemsnitlige baggrundskorrigerede CO2-koncentration, ppm

0,001519

er forholdet mellem CO2-massefylde og luftens massefylde (u-faktor)

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen, kg

For systemer med flowkompensation (uden varmeveksler) bestemmes CO2 massen (g/test) ved beregning af den øjeblikkelige masseemission og integration af de øjeblikkelige værdier over hele cyklussen. Desuden skal de øjeblikkelige koncentrationsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentration. Der anvendes følgende ligning:

Formula

hvor:

| c
  CO2,e | er CO2-koncentrationen målt i den fortyndede udstødningsgas, ppm |
| --- | --- |
| c
  CO2,d | er CO2-koncentrationen målt i den fortyndede luft, ppm |
| 0,001519 | er forholdet mellem CO2-massefylde og luftens massefylde (u-faktor) |
| m
  ed,i | er den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas, kg |
| m
  ed | er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg |
| D | er fortyndingsfaktoren. |

c
  CO2,e

er CO2-koncentrationen målt i den fortyndede udstødningsgas, ppm

c
  CO2,d

er CO2-koncentrationen målt i den fortyndede luft, ppm

0,001519

er forholdet mellem CO2-massefylde og luftens massefylde (u-faktor)

m
  ed,i

er den øjeblikkelige masse af den fortyndede udstødningsgas, kg

m
  ed

er den samlede masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen, kg

D

er fortyndingsfaktoren.

Man kan også vælge at beregne u-faktoren ved hjælp af ligning 57 i punkt 8.5.2.3.1 i bilag 4 ved anvendelse af en CO2-molarmasse (M
  CO2
  ) på 44,01 g/mol.

CO2-baggrundskorrektion anvendes i overensstemmelse med punkt 8.5.2.3.2 i bilag 4.

3.3.   Beregning af bremsespecifikke emissioner

Det cyklusarbejde, der er nødvendigt for beregningen af bremsespecifikke CO2-emissioner bestemmes i overensstemmelse med punkt 7.8.6. i bilag 4.

3.3.1.   WHTC

De bremsespecifikke emissioner e
  CO2
  (g/kWh) beregnes som følger:

Formula

hvor:

| m
  CO2, cold | er CO2-masseemissionen i koldstartsprøvningen, g/test |
| --- | --- |
| m
  CO2, hot | er CO2-masseemissionen i varmstartsprøvningen, g/test |
| W
  act, cold | er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstartsprøvningen, kWh |
| W
  act, hot | er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstartsprøvningen, kWh |

m
  CO2, cold

er CO2-masseemissionen i koldstartsprøvningen, g/test

m
  CO2, hot

er CO2-masseemissionen i varmstartsprøvningen, g/test

W
  act, cold

er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstartsprøvningen, kWh

W
  act, hot

er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstartsprøvningen, kWh

3.3.2.   WHSC

De bremsespecifikke emissioner e
  CO2
  (g/kWh) beregnes som følger:

Formula

hvor:

| m
  CO2 | er CO2-masseemissionen, g/test |
| --- | --- |
| W
  act | er det faktiske arbejde i cyklussen, kWh |

m
  CO2

er CO2-masseemissionen, g/test

W
  act

er det faktiske arbejde i cyklussen, kWh

4.   BESTEMMELSE AF BRÆNDSTOFFORBRUG

4.1.   Måling

Måling af det øjeblikkelige brændstofflow skal helst foretages med systemer, der måler massen direkte, som f.eks.:

| a) | masseflowføler |
| --- | --- |

a)

masseflowføler

| b) | vejning af brændstof |
| --- | --- |

b)

vejning af brændstof

| c) | Coriolis-måler. |
| --- | --- |

c)

Coriolis-måler.

Systemet til måling af brændstofflow skal have følgende:

| a) | en nøjagtighed på ± 2 % af den aflæste værdi eller ± 0,3 % af fuldt skalaudslag, hvis en sådan er mere favorabel. |
| --- | --- |

a)

en nøjagtighed på ± 2 % af den aflæste værdi eller ± 0,3 % af fuldt skalaudslag, hvis en sådan er mere favorabel.

| b) | en præcision på ± 1 % af fuld skala eller bedre |
| --- | --- |

b)

en præcision på ± 1 % af fuld skala eller bedre

| c) | en stigningstid, som ikke overskrider 5 s. |
| --- | --- |

c)

en stigningstid, som ikke overskrider 5 s.

Brændstofmålesystemet skal opfylde forskrifterne for linearitet i punkt 9.2 og tabel 7 i bilag 4.

Der skal træffes foranstaltninger for at undgå målefejl. Disse foranstaltninger skal som et minimum omfatte følgende:

| a) | omhyggelig montering af anordningen i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefalinger og god teknisk praksis |
| --- | --- |

a)

omhyggelig montering af anordningen i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefalinger og god teknisk praksis

| b) | flowkonditionering i nødvendigt omfang for at forhindre bølger, hvirvelstrømme, cirkulære strømme eller flowpulsationer, der påvirker brændstofflowsystemets nøjagtighed og præcision |
| --- | --- |

b)

flowkonditionering i nødvendigt omfang for at forhindre bølger, hvirvelstrømme, cirkulære strømme eller flowpulsationer, der påvirker brændstofflowsystemets nøjagtighed og præcision

| c) | tage højde for eventuelt brændstof, som ledes uden om motoren eller løber tilbage fra motoren til brændstoftanken. |
| --- | --- |

c)

tage højde for eventuelt brændstof, som ledes uden om motoren eller løber tilbage fra motoren til brændstoftanken.

4.2.   Evaluering af data

De relevante data registreres og opbevares i overensstemmelse med punkt 7.6.6 i bilag 4.

4.3.   Beregning af gennemsnitligt brændstofforbrug i cyklus

Brændstofmassen (g/test) bestemmes ved sammenlægning af de øjeblikkelige værdier gennem cyklus som følger:

Formula

hvor:

| q

  mf,i | er det øjeblikkelige brændstoffflow, kg/s |
| --- | --- |
| f | er dataindsamlingsfrekvensen, Hz |
| n | er antallet af målinger. |

q

  mf,i

er det øjeblikkelige brændstoffflow, kg/s

f

er dataindsamlingsfrekvensen, Hz

n

er antallet af målinger.

4.4.   Beregning af bremsespecifik brændstofforbrug

Det cyklusarbejde, der er nødvendigt for beregningen af det bremsespecifikke forbrug bestemmes i overensstemmelse med punkt 7.8.6. i bilag 4.

4.4.1.   WHTC

Det bremsespecifikke brændstofforbrug e
  f (g/kWh) beregnes som følger:

Formula

Hvor

| q

  mf, cold | er brændstofmassen i koldstartsprøvningen, g/test |
| --- | --- |
| q

  mf, hot | er brændstofmassen i varmstartsprøvningen, g/test |
| W
  act, cold | er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstartsprøvningen, kWh |
| W
  act, hot | er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstartsprøvningen, kWh |

q

  mf, cold

er brændstofmassen i koldstartsprøvningen, g/test

q

  mf, hot

er brændstofmassen i varmstartsprøvningen, g/test

W
  act, cold

er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstartsprøvningen, kWh

W
  act, hot

er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstartsprøvningen, kWh

4.4.2.   WHSC

Det bremsespecifikke brændstofforbrug e
  f (g/kWh) beregnes som følger:

Formula

Hvor

| q

  mf | er brændstofmassen, g/test |
| --- | --- |
| W
  act | er det faktiske arbejde i cyklussen, kWh |

q

  mf

er brændstofmassen, g/test

W
  act

er det faktiske arbejde i cyklussen, kWh

Tillæg 1

Bestemmelser om CO2-emissioner og brændstofforbrug for udvidelse af en typegodkendelse af en køretøjstype, som er typegodkendt i henhold til dette regulativ, med en referencemasse på over 2 380 kg, men ikke over 2 610 kg

A.1.1.   Indledning

| A.1.1.1. | I dette tillæg fastlægges de bestemmelser og prøvningsforskrifter for CO2-emissioner og brændstofforbrug for udvidelse af typegodkendelse af en køretøjstype, som er typegodkendt i henhold til dette regulativ af køretøjer med en referencemasse på over 2 380 kg, men ikke over 2 610 kg. |
| --- | --- |

A.1.1.1.

I dette tillæg fastlægges de bestemmelser og prøvningsforskrifter for CO2-emissioner og brændstofforbrug for udvidelse af typegodkendelse af en køretøjstype, som er typegodkendt i henhold til dette regulativ af køretøjer med en referencemasse på over 2 380 kg, men ikke over 2 610 kg.

A.1.2.   Almindelige forskrifter

| A.1.2.1. | For at opnå en udvidelse af en køretøjstypegodkendelse med hensyn til dens motortype godkendt i henhold til dette regulativ for et køretøj med en referencemasse på over 2 380 kg men ikke over 2 610 kg skal fabrikanten opfylde kravene i regulativ nr. 101. |
| --- | --- |

A.1.2.1.

For at opnå en udvidelse af en køretøjstypegodkendelse med hensyn til dens motortype godkendt i henhold til dette regulativ for et køretøj med en referencemasse på over 2 380 kg men ikke over 2 610 kg skal fabrikanten opfylde kravene i regulativ nr. 101.

| A.1.2.1.2. | Punkt 5.2.4 i regulativ 101 læses således:






  1) | densitet: målt på prøvningsbrændstoffet ifølge ISO 3675 eller ved en tilsvarende fremgangsmåde. For benzin, diesel, ethanol (E85) og ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) anvendes massefylden målt ved 288 K (15°C); for LPG og NG/biogas anvendes en referencedensitet som følger: | 0,538 kg/liter for LPG |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.2.

Punkt 5.2.4 i regulativ 101 læses således:

1)

densitet: målt på prøvningsbrændstoffet ifølge ISO 3675 eller ved en tilsvarende fremgangsmåde. For benzin, diesel, ethanol (E85) og ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) anvendes massefylden målt ved 288 K (15°C); for LPG og NG/biogas anvendes en referencedensitet som følger:

0,538 kg/liter for LPG

| | 0,654 kg/m3 for NG |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 for NG

| 2) | hydrogen-carbon-oxygen-forhold: der anvendes faste værdier, som er: | C1H1,93O0,032 for benzin (E10) |
| --- | --- | --- |

2)

hydrogen-carbon-oxygen-forhold: der anvendes faste værdier, som er:

C1H1,93O0,032 for benzin (E10)

| | C1H1,86O0,006 for diesel (B7) |
| --- | --- |

C1H1,86O0,006 for diesel (B7)

| | C1H2,525 for LPG (flydende gas) |
| --- | --- |

C1H2,525 for LPG (flydende gas)

| | CH4 for NG (naturgas) og biomethan |
| --- | --- |

CH4 for NG (naturgas) og biomethan

| | C1H2,74O0,385 for benzin (E85) |
| --- | --- |

C1H2,74O0,385 for benzin (E85)

| | C1H2,92O0,46 for ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) |
| --- | --- |

C1H2,92O0,46 for ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)

| A.1.2.1.3. | Punkt 1.4.3 i bilag 6 i regulativ 101 læses således:






  »1.4.3. | Brændstofforbruget udtrykt i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, LPG, ethanol (E85 og ED95) eller diesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om NG/biomethan) beregnes ved hjælp af de følgende formler:






  a) | for benzindrevne køretøjer med motorer med styret tænding (E10): |
| --- | --- | --- | --- |

A.1.2.1.3.

Punkt 1.4.3 i bilag 6 i regulativ 101 læses således:

»1.4.3.

Brændstofforbruget udtrykt i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, LPG, ethanol (E85 og ED95) eller diesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om NG/biomethan) beregnes ved hjælp af de følgende formler:

a)

for benzindrevne køretøjer med motorer med styret tænding (E10):

| b) | for LPG-drevne køretøjer med styret tænding:

  Hvis sammensætningen af det brændstof, der anvendes til prøvningen, afviger fra den sammensætning, der er antaget til beregningen af det normaliserede forbrug, kan følgende korrektionsfaktor anvendes på fabrikantens anmodning:

  Korrektionsfaktoren cf, der kan anvendes, bestemmes som følger:

  hvor:
  nactual er det faktiske H/C-forhold for det anvendte brændstof |
| --- | --- |

b)

for LPG-drevne køretøjer med styret tænding:

Hvis sammensætningen af det brændstof, der anvendes til prøvningen, afviger fra den sammensætning, der er antaget til beregningen af det normaliserede forbrug, kan følgende korrektionsfaktor anvendes på fabrikantens anmodning:

Korrektionsfaktoren cf, der kan anvendes, bestemmes som følger:

hvor:

nactual er det faktiske H/C-forhold for det anvendte brændstof

| c) | for NG/biomethandrevne køretøjer med motorer med styret tænding: |
| --- | --- |

c)

for NG/biomethandrevne køretøjer med motorer med styret tænding:

| d) | for ethanoldrevne (E85) køretøjer med motorer med styret tænding: |
| --- | --- |

d)

for ethanoldrevne (E85) køretøjer med motorer med styret tænding:

| e) | for dieseldrevne (B7) køretøjer med motorer med kompressionstænding: |
| --- | --- |

e)

for dieseldrevne (B7) køretøjer med motorer med kompressionstænding:

| f) | for ethanoldrevne køretøjer med dedikeret kompressionstændingsmotor (ED95) |
| --- | --- |

f)

for ethanoldrevne køretøjer med dedikeret kompressionstændingsmotor (ED95)

I disse formler er:

| FC | brændstofforbruget i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, ethanol, LPG, diesel eller biodiesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om NG) |
| --- | --- |
| HC | den målte emission af carbonhydrider i g/km |
| CO | den målte emission af carbonmonoxid i g/km |
| CO2 | den målte emission af carbondioxid i g/km |
| D | prøvningsbrændstoffets massefylde. |

FC

brændstofforbruget i liter pr. 100 km (når det drejer sig om benzin, ethanol, LPG, diesel eller biodiesel) eller i m3 pr. 100 km (når det drejer sig om NG)

HC

den målte emission af carbonhydrider i g/km

CO

den målte emission af carbonmonoxid i g/km

CO2

den målte emission af carbondioxid i g/km

D

prøvningsbrændstoffets massefylde.

For så vidt angår gasformige brændstoffer, er dette massefylden ved 288K (15°C).«

---

BILAG 13

TYPEGODKENDELSE AF FORURENINGSBEGRÆNSENDE UDSKIFTNINGSANORDNINGER SOM SEPARATE TEKNISKE ENHEDER

1.   INDLEDNING

1.1.   I dette bilag fastsættes supplerende krav vedrørende typegodkendelse af forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger som separate tekniske enheder.

1.2.   Definitioner

1.2.1.   "Type forureningsbegrænsende anordning": katalysatorer og partikelfiltre, som på følgende væsentlige punkter ikke adskiller sig fra hinanden:

| a) | antal substrater, struktur og materiale |
| --- | --- |

a)

antal substrater, struktur og materiale

| b) | hver substrats aktivitetstype |
| --- | --- |

b)

hver substrats aktivitetstype

| c) | volumen, forhold mellem frontalareal og substratlængde |
| --- | --- |

c)

volumen, forhold mellem frontalareal og substratlængde

| d) | indhold af katalysatormateriale |
| --- | --- |

d)

indhold af katalysatormateriale

| e) | katalysatormaterialeforhold |
| --- | --- |

e)

katalysatormaterialeforhold

| f) | celletæthed |
| --- | --- |

f)

celletæthed

| g) | dimensioner og form |
| --- | --- |

g)

dimensioner og form

| h) | afskærmning mod varme. |
| --- | --- |

h)

afskærmning mod varme.

2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

2.1.   Mærkning

2.1.1   Alle forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger skal mindst mærkes med følgende oplysninger:

| a) | fabrikantens navn eller varemærke |
| --- | --- |

a)

fabrikantens navn eller varemærke

| b) | den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i det oplysningsskema, der er udfærdiget i overensstemmelse med modellen i tillæg 1 til dette bilag |
| --- | --- |

b)

den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i det oplysningsskema, der er udfærdiget i overensstemmelse med modellen i tillæg 1 til dette bilag

2.1.2.   Hver enkelt original forureningsbegrænsende udskiftningsanordning skal mindst mærkes med følgende oplysninger:

| a) | motor- eller køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke |
| --- | --- |

a)

motor- eller køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke

| b) | den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i de oplysninger, der er nævnt i punkt 2.3. |
| --- | --- |

b)

den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i de oplysninger, der er nævnt i punkt 2.3.

2.2.   Dokumentation

2.2.1.   Hver forureningsbegrænsende udskiftningsanordning skal ledsages af følgende oplysninger:

| a) | fabrikantens navn eller varemærke |
| --- | --- |

a)

fabrikantens navn eller varemærke

| b) | den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i det oplysningsskema, der er udfærdiget i overensstemmelse med modellen i tillæg 1 til dette bilag |
| --- | --- |

b)

den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i det oplysningsskema, der er udfærdiget i overensstemmelse med modellen i tillæg 1 til dette bilag

| c) | de køretøjer eller motorer (med angivelse af produktionsår), som den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er godkendt til, herunder, hvis det er relevant, en mærkning, som angiver, om den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er egnet til montering på et køretøj med et OBD-system |
| --- | --- |

c)

de køretøjer eller motorer (med angivelse af produktionsår), som den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er godkendt til, herunder, hvis det er relevant, en mærkning, som angiver, om den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er egnet til montering på et køretøj med et OBD-system

| d) | monteringsvejledning. |
| --- | --- |

d)

monteringsvejledning.

Oplysninger i dette punkt skal være tilgængelige i det produktkatalog, som fabrikanten af forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger leverer til forhandlere.

2.2.2.   Hver original forureningsbegrænsende udskiftningsanordning skal ledsages af følgende oplysninger:

| a) | motor- eller køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke |
| --- | --- |

a)

motor- eller køretøjsfabrikantens firmanavn eller -mærke

| b) | den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i de oplysninger, der er nævnt i punkt 2.3 |
| --- | --- |

b)

den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat og identifikationsnummer som anført i de oplysninger, der er nævnt i punkt 2.3

| c) | de køretøjer eller motorer, for hvilke den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er af en type, der er omfattet af punkt 3.2.12.2.1. i del 1 i bilag 1, herunder i givet fald en mærkning, der angiver, om den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er egnet til montering på et køretøj med et OBD-system |
| --- | --- |

c)

de køretøjer eller motorer, for hvilke den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er af en type, der er omfattet af punkt 3.2.12.2.1. i del 1 i bilag 1, herunder i givet fald en mærkning, der angiver, om den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er egnet til montering på et køretøj med et OBD-system

| d) | monteringsvejledning. |
| --- | --- |

d)

monteringsvejledning.

Oplysninger i dette punkt skal være tilgængelige i det produktkatalog, som køretøjs- eller motorfabrikanten leverer til forhandlere.

2.3.   For originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordningers vedkommende giver køretøjsfabrikanten den typegodkendende myndighed de nødvendige oplysninger i elektronisk format og korrespondancen mellem de relevante identifikationsnumre og typegodkendelsesdokumentationen.

Disse oplysninger skal omfatte:

| a) | køretøjs/motorfabrikat(er) og køretøjs/motortype(r) |
| --- | --- |

a)

køretøjs/motorfabrikat(er) og køretøjs/motortype(r)

| b) | den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat(er) og type(r) |
| --- | --- |

b)

den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings fabrikat(er) og type(r)

| c) | den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings identifikationsnummer/numre |
| --- | --- |

c)

den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings identifikationsnummer/numre

| d) | den eller de relevante køretøjs/motortypers typegodkendelsesnummer. |
| --- | --- |

d)

den eller de relevante køretøjs/motortypers typegodkendelsesnummer.

3.   TYPEGODKENDELSESMÆRKE FOR SEPARAT TEKNISK ENHED

3.1.   Enhver forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, som er i overensstemmelse med den type, som er godkendt i henhold til dette regulativ som separat teknisk enhed, skal være påført et typegodkendelsesmærke.

3.2.   Det typegodkendelsesmærke, der er nævnt i punkt 3.1, skal bestå af:

| 3.2.1. | En cirkel, som omslutter bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelse (jf. punkt 4.12.3.1. i dette regulativ) |
| --- | --- |

3.2.1.

En cirkel, som omslutter bogstavet "E" efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelse (jf. punkt 4.12.3.1. i dette regulativ)

| 3.2.2. | Nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet "R", en tankestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 3.2.1 |
| --- | --- |

3.2.2.

Nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet "R", en tankestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 3.2.1

| 3.2.3. | Bogstaverne "RD" efter kendingsnummeret for staten for at angive, at der er meddelt typegodkendelse for en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning. |
| --- | --- |

3.2.3.

Bogstaverne "RD" efter kendingsnummeret for staten for at angive, at der er meddelt typegodkendelse for en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning.

3.3.   Typegodkendelsesmærket skal fastgøres til den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, så det er let læseligt og uudsletteligt. Det skal så vidt muligt være synligt, når den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning monteres på køretøjet.

3.4.   I tillæg 3 til dette bilag findes et eksempel på typegodkendelsesmærket til en separat teknisk enhed.

3.5.   Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen for en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning i henhold til dette regulativ sendes til de parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, svarende til modellen i tillæg 2 til dette bilag. De værdier, der er målt ved typeafprøvningen, skal også angives.

4.   TEKNISKE KRAV

4.1.   Almindelige forskrifter

4.1.1.   Forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger skal være konstrueret, udformet og kunne monteres således, at de sætter motoren og køretøjet i stand til at opfylde de bestemmelser, som det oprindeligt var i overensstemmelse med, og således at emissionerne af forurenende stoffer effektivt begrænses i hele køretøjets normale levetid og ved normal anvendelse.

4.1.2.   Den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning skal være monteret i nøjagtig samme position som den originale forureningsbegrænsende anordning, og placeringen af udstødnings-, temperatur- og trykfølere i udstødningssystemet må ikke være ændret.

4.1.3.   Hvis den originale forureningsbegrænsende anordning indbefatter varmeafskærmning, skal den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning være forsynet med tilsvarende afskærmning.

4.1.4.   Den typegodkendende myndighed, der udstedte den oprindelige typegodkendelse af udskiftningskomponenten, skal på anmodning af den fabrikant, der ansøger om typegodkendelse af udskiftningskomponenten, uden forskelsbehandling stille de oplysninger til rådighed, der er omhandlet i punkt 3.2.12.2.6.8.1.1 og 3.2.12.2.6.8.2.1 i oplysningsskemaets del 1 i bilag 1 for hver motor, der skal prøves.

4.2.   Generelle krav til holdbarhed

Den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning skal være holdbar, dvs. være konstrueret, udformet og skal kunne monteres således, at den opnår rimelig bestandighed mod den tærings- og oxidationspåvirkning, som den er udsat for ved køretøjets driftsbetingelser.

Den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning skal være konstrueret således, at de elementer, der aktivt kontrollerer emissionerne, er hensigtsmæssigt beskyttet mod mekaniske stød, således at det sikres, at de forurenende emissioner begrænses effektivt i hele køretøjets normale levetid under normale driftsforhold.

Den, der ansøger om typegodkendelse, skal til den typegodkendende myndighed indgive nærmere oplysninger om den prøvning, der er anvendt for at fastslå modstandsdygtigheden over for mekaniske stød, og resultaterne af prøvningen.

4.3.   Krav vedrørende emissioner

4.3.1.   Kort beskrivelse af proceduren for evaluering af emissioner

De motorer, der er omhandlet i punkt 3.4.4 a) i dette regulativ, og som er udstyret med et komplet emissionsbegrænsende system, herunder en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning af den type, som der anmodes om godkendelse af, skal efter den nedenfor beskrevne procedure underkastes de prøvninger, der er hensigtsmæssige under hensyn til den i bilag 4 beskrevne anvendelse, med henblik på at sammenligne dets ydelse med det originale emissionsbegrænsende system.

4.3.1.1.   Hvis den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning ikke omfatter det komplette emissionsbegrænsende system, må der kun anvendes nyt originaludstyr eller nye originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger til at opbygge et komplet system.

4.3.1.2.   Det emissionsbegrænsende system skal ældes efter proceduren i punkt 4.3.2.4 og prøves igen med henblik på at fastslå holdbarheden af dets emissionsegenskaber.

Holdbarheden af en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning bestemmes på basis af en sammenligning af 2 på hinanden følgende sæt prøvninger af emissionen af udstødningsgas.

| a) | Det første sæt prøvninger foretages med den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, der er blevet tilkørt med 12 WHSC-prøvecyklusser. |
| --- | --- |

a)

Det første sæt prøvninger foretages med den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, der er blevet tilkørt med 12 WHSC-prøvecyklusser.

| b) | Det andet sæt prøvninger foretages med den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, der er blevet ældet efter de procedurer, der er nærmere beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

b)

Det andet sæt prøvninger foretages med den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, der er blevet ældet efter de procedurer, der er nærmere beskrevet nedenfor.

Såfremt godkendelse søges til forskellige motortyper fra samme motorfabrikant, og såfremt disse forskellige typer motorer har samme type original forureningsbegrænsende anordning, kan prøvningen begrænses til mindst to motorer, som udvælges efter aftale med den typegodkendende myndighed.

4.3.2.   Procedure for evaluering af en forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings emissionsegenskaber

4.3.2.1.   Motoren eller motorerne skal være udstyret med en ny original forureningsbegrænsende anordning i overensstemmelse med punkt 4.11.4 i dette regulativ.

Systemet til efterbehandling af udstødningen skal forkonditioneres med 12 WHSC-cyklusser. Efter denne forkonditionering prøves motorerne i henhold til WHDC-prøvningsprocedurerne i bilag 4. Der foretages tre udstødningsgasprøvninger af hver egnet type.

Prøvningsmotorerne med det originale system til efterbehandling af udstødningen eller det originale udskiftningssystem til efterbehandling af udstødningen skal overholde de grænseværdier, der er fastsat i typegodkendelsen for motoren eller køretøjet.

4.3.2.2.   Udstødningsgasprøvning med forureningsbegrænsende udskiftningsanordning

Den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, der skal evalueres, skal monteres på systemet til efterbehandling af udstødningen i henhold til kravene i punkt 4.3.2.1 og erstatte den relevante originale anordning til efterbehandling af udstødningsgassen.

Systemet til efterbehandling af udstødningen med den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning skal derefter forkonditioneres med 12 WHSC-cyklusser. Efter denne forkonditionering prøves motorerne i henhold til WHDC-procedurerne i bilag 4. Der foretages tre udstødningsgasprøvninger af hver egnet type.

4.3.2.3.   Indledende evaluering af emissionen af forurenende stoffer fra motorer udstyret med forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger.

Kravene vedrørende emissioner fra motorer udstyret med forureningsbegrænsende udskiftningsanordning anses for at være opfyldt, hvis resultaterne for hvert reguleret forurenende stof (CO, HC, NMHC, methan, Nox, NH3, partikelmasse og partikelantal alt efter typegodkendelsen af motoren) opfylder følgende betingelser:

| 1) | |
| --- | --- |

1)

Formula

| 2) | M ≤ G |
| --- | --- |

2)

M ≤ G

hvor:

| M | : | middelværdien af emissionerne af et forurenende stof udledt af de tre prøvninger med den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning. |
| --- | --- | --- |
| S | : | middelværdien af emissionerne af et forurenende stof udledt af de tre prøvninger med den originale forureningsbegrænsende anordning eller den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordning. |
| G | : | grænseværdien for emissionerne af et forurenende stof i henhold til typegodkendelsen for køretøjet. |

M

:

middelværdien af emissionerne af et forurenende stof udledt af de tre prøvninger med den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning.

S

:

middelværdien af emissionerne af et forurenende stof udledt af de tre prøvninger med den originale forureningsbegrænsende anordning eller den originale forureningsbegrænsende udskiftningsanordning.

G

:

grænseværdien for emissionerne af et forurenende stof i henhold til typegodkendelsen for køretøjet.

4.3.2.4.   Holdbarheden af emissionsegenskaberne

Systemet til efterbehandling af udstødningen som prøvet i henhold til punkt 4.3.2.2 og med forureningsbegrænsende udskiftningsanordning underkastes de holdbarhedsprocedurer, der er beskrevet i tillæg 4 til dette bilag.

4.3.2.5.   Udstødningsgasprøvning med ældet forureningsbegrænsende udskiftningsanordning

Det ældede system til efterbehandling af udstødningen med den ældede forureningsbegrænsende udskiftningsanordning monteres herefter i den prøvningsmotor, der er anvendt i henhold til punkt 4.3.2.1 og 4.3.2.2.

Det ældede system til efterbehandling af udstødningen forkonditioneres med 12 WHSC-cyklusser og prøves derefter efter de WHDC-procedurer, der er beskrevet i bilag 4. Der foretages tre udstødningsgasprøvninger af hver egnet type.

4.3.2.6.   Bestemmelse af ældningsfaktoren for den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning

Ældningsfaktoren for hvert forurenende stof er forholdet mellem de anvendte emissionsværdier ved udgangen af levetidsperioden og ved starten af driftsprøveplanen. (hvis f.eks. emissionerne af det forurenende stof A ved udgangen af levetidsperioden er 1,50 g/kWh og ved starten af driftsprøveplanen er 1,82 g/kWh, er ældningsfaktoren Formula).

4.3.2.7.   Evaluering af emissionen af forurenende stoffer fra motorer udstyret med forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger.

Kravene vedrørende emissioner fra motorer udstyret med ældet forureningsbegrænsende udskiftningsanordning (som beskrevet i punkt 4.3.2.5) anses for at være opfyldt, hvis resultaterne for hvert reguleret forurenende stof (CO, HC, NMHC, methan, NOx, NH3, partikelmasse og partikelantal alt efter typegodkendelsen af motoren) opfylder følgende betingelse:

Formula

hvor:

| M | : | middelværdien af emissionerne af et forurenende stof udledt af de tre prøvninger med den forkonditionerede forureningsbegrænsende udskiftningsanordning før ældning (dvs. resultater fra punkt 4.3.2) |
| --- | --- | --- |
| AF | : | ældningsfaktoren for et forurenende stof |
| G | : | grænseværdien for emissionerne af et forurenende stof i henhold til typegodkendelsen for køretøjet/køretøjerne. |

M

:

middelværdien af emissionerne af et forurenende stof udledt af de tre prøvninger med den forkonditionerede forureningsbegrænsende udskiftningsanordning før ældning (dvs. resultater fra punkt 4.3.2)

AF

:

ældningsfaktoren for et forurenende stof

G

:

grænseværdien for emissionerne af et forurenende stof i henhold til typegodkendelsen for køretøjet/køretøjerne.

4.3.3.   Teknologifamilie for forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger

Fabrikanten kan angive en teknologifamilie for forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger, som har grundlæggende kendetegn, der er fælles for anordninger inden for familien.

For at tilhøre samme teknologifamilie for forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger skal den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning:

| a) | have samme emissionsbegrænsende mekanisme (oxidationskatalysator, trevejskatalysator, partikelfilter, selektivt katalytisk reduktionssystem for NOx osv.) |
| --- | --- |

a)

have samme emissionsbegrænsende mekanisme (oxidationskatalysator, trevejskatalysator, partikelfilter, selektivt katalytisk reduktionssystem for NOx osv.)

| b) | anvende samme substratmateriale (samme type keramiske materiale eller samme type metal) |
| --- | --- |

b)

anvende samme substratmateriale (samme type keramiske materiale eller samme type metal)

| c) | anvende samme substrattype og celledensitet |
| --- | --- |

c)

anvende samme substrattype og celledensitet

| d) | anvende samme katalytisk aktive materialer og, hvis der er mere end et, samme forhold mellem de katalytisk aktive materialer |
| --- | --- |

d)

anvende samme katalytisk aktive materialer og, hvis der er mere end et, samme forhold mellem de katalytisk aktive materialer

| e) | anvende samme samlede mængde af katalytisk aktive materialer |
| --- | --- |

e)

anvende samme samlede mængde af katalytisk aktive materialer

| f) | have samme type washcoat-lag, der anvendes i den samme proces. |
| --- | --- |

f)

have samme type washcoat-lag, der anvendes i den samme proces.

4.3.4.   Vurdering af holdbarheden af en forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings emissionsegenskaber ved hjælp af en ældningsfaktor for teknologifamilien

Hvis fabrikanten har angivet en teknologifamilie for den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, kan procedurerne i punkt 4.3.2 anvendes til at bestemme ældningsfaktorer for hvert forurenende stof for stamanordningen i den pågældende familie. Den motor, som disse prøvninger udføres på, skal have et slagvolumen på mindst 0,75dm3 pr. cylinder.

4.3.4.1.   Bestemmelse af familiemedlemmers holdbarhedsegenskaber

En forureningsbegrænsende udskiftningsanordning A inden for en familie, som er beregnet til montering i en motor med en slagvolumen på CA, kan antages at have samme ældningsfaktorer som den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning i stamudgaven P, fastsat i en motor med en slagvolumen på CP, hvis følgende betingelser er opfyldt:

Formula

hvor:

| VA | : | substratvolumen (i dm3) af forureningsbegrænsende udskiftningsanordning A |
| --- | --- | --- |
| VP | : | substratvolumen (i dm3) af forureningsbegrænsende udskiftningsanordning P (stamudgave) af samme familie |

VA

:

substratvolumen (i dm3) af forureningsbegrænsende udskiftningsanordning A

VP

:

substratvolumen (i dm3) af forureningsbegrænsende udskiftningsanordning P (stamudgave) af samme familie

og

begge motorer anvender samme metode til regenerering af emissionsbegrænsende anordninger, der indgår i det originale system til efterbehandling af udstødningen. Dette krav finder kun anvendelse, hvis anordninger, der kræver regenerering, indgår i det originale system til efterbehandling af udstødningen.

Hvis disse betingelser er opfyldt, kan holdbarhedsegenskaberne med hensyn til emissioner for andre medlemmer af familien fastsættes ud fra emissionsresultaterne S) for det pågældende medlem af familien fastsat i henhold til kravene i punkt 4.3.2.1, 4.3.2.2 og 4.3.2.3 og under anvendelse af de ældningsfaktorer, der er bestemt for stamanordningen i familien.

4.4.   Krav vedrørende udstødningsmodtryk

Udstødningsmodtrykket må ikke få det samlede udstødningssystem til at overskride den værdi, der er fastsat i henhold til punkt 6.1.2 i dette regulativ.

4.5.   Krav vedrørende OBD-kompatibilitet (finder kun anvendelse på forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger, som er bestemt til montering på køretøjer udstyret med OBD-system)

4.5.1.   Godtgørelse af OBD-systemets kompatibilitet kræves kun, når den originale forureningsbegrænsende anordning blev overvåget i den originale montering.

4.5.2.   Den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings kompatibilitet med OBD-systemet skal dokumenteres ved hjælp af de procedurer, der er beskrevet i bilag 9B for så vidt angår forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger, der skal monteres i motorer eller køretøjer, der er godkendt i henhold til dette regulativ.

4.5.3.   Bestemmelserne i dette regulativ om andre komponenter end forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger finder ikke anvendelse.

4.5.4.   Fabrikanten af den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning kan benytte de samme procedurer til forkonditionering og prøvning, som er benyttet ved den oprindelige typegodkendelse. I så fald skal den typegodkendende myndighed, som udstedte den originale typegodkendelse for en køretøjsmotor, på anmodning og uden forskelsbehandling levere tillægget om prøvningsbetingelser til bilag 1, som indeholder oplysninger om antal og type forkonditioneringscyklusser og den type prøvecyklus, som producenten af originaludstyret har anvendt ved OBD-prøvning af den forureningsbegrænsende anordning.

4.5.5.   For at efterprøve den korrekte montering og funktion af alle andre komponenter, som overvåges af OBD-systemet, må OBD-systemet ikke angive nogen fejlfunktion og må ikke indeholde nogen gemte fejlkoder, før den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning monteres. Til dette formål kan anvendes en vurdering af OBD-systemets tilstand ved afslutningen af prøverne, således som det er beskrevet i punkt 4.3.2 til 4.3.2.7.

4.5.6.   Fejlindikatoren må ikke give signal ved den benyttelse af køretøjet, som kræves i punkt 4.3.2 til 4.3.2.7.

5.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

5.1.   Der træffes foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse med punkt 8 i dette regulativ.

5.2.   Særlige bestemmelser

5.2.1.   Den kontrol, der er anført i tillæg 2 til overenskomst E/ECE/324//E/ECE/TRANS/505/Rev.2 (1958-overenskomsten), skal indbefatte overensstemmelse med de karakteristika, som er defineret i "type forureningsbegrænsende anordning" i punkt 1.2.1.

5.2.2.   Ved anvendelsen af punkt 8 i dette regulativ kan de i punkt 4.3 i dette bilag beskrevne prøver (vedrørende emissioner) udføres. I så tilfælde kan indehaveren af godkendelsen anmode om, at man som sammenligningsgrundlag i stedet for den originale forureningsbegrænsende anordning anvender den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, som er anvendt ved typegodkendelsesprøvningen (eller et andet prøveeksemplar, som er godtgjort at være i overensstemmelse med den godkendte type). De emissionsværdier, som måles med den undersøgte prøve, må da i gennemsnit højst være 15 % over de gennemsnitsværdier, som er målt med den prøve, som anvendes som sammenligningsgrundlag.

Tillæg 1

Model til oplysningsskema

Oplysningsskema nr. ...

vedrørende typegodkendelse af forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger

Nedennævnte oplysninger skal indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i den relevante målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal ligeledes være tilstrækkelig detaljerede.

Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektronisk styrede funktioner, forelægges der relevante oplysninger vedrørende ydelsen.

0.   Generelt

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse): ...

0.2.   Type ...

0.2.1.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

0.3.   Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet: ...

0.5.   Fabrikantens navn og adresse: ...

0.7.   Anbringelsessted og måde for godkendelsesmærket for komponenter og separate tekniske enheder: ...

0.8.   Navn og adresse på samlefabrik(ker) ...

0.9   Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (i givet fald): ...

...

1.   Beskrivelse af anordningen

1.1.   Den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings type: (oxiderende katalysator, 3-vejskatalysator, SCR-katalysator, partikelfilter osv.) ...

1.2.   Tegninger af den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, der navnlig beskriver alle de egenskaber, som er angivet under "type forureningsbegrænsende anordning" i punkt 1.2.1 i dette regulativ: ...

1.3.   Beskrivelse af den eller de motor- og køretøjstyper, som den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er beregnet til: ...

1.3.1.   Tal og/eller symbol(er) til identifikation af motor- og køretøjstype(r): ...

...

1.3.2.   Tal og/eller symbol(er) til identifikation af den originale forureningsbegrænsende anordning, som den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning skal erstatte: ...

1.3.3.   Hvorvidt den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er beregnet til at være kompatibel med OBD-kravene (ja/nej) (1)

1.3.4.   Hvorvidt den forureningsbegrænsende udskiftningsanordning er kompatibel med eksisterende køretøjs/motorkontrolsystemer (ja/nej) (1)

1.4.   Beskrivelse og tegninger, som viser den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings placering i forhold til motorens udstødningsmanifold(er): ...

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

Tillæg 2

Meddelelse vedrørende godkendelse af en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, i henhold til regulativ nr. 49, ændringsserie 06

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Tillæg 3

Godkendelsesmærkets udformning

Dette tillæg indeholder detaljerede oplysninger om udformningen af det godkendelsesmærke, der udstedes og påføres en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning, jf. punkt 3 i dette bilag

Nedenstående skematiske fremstilling viser mærkningens generelle layout, proportioner og indhold. Tallenes og bogstavernes betydning forklares, og der angives også kilder til bestemmelse af tilsvarende alternativer for hver godkendelse.

Image

Tillæg 4

Ældningsprocedure med henblik på holdbarhedsevaluering

| 1. | I dette tillæg fastsættes procedurerne for ældning af en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning med henblik på evaluering af dens holdbarhed. |
| --- | --- |

1.

I dette tillæg fastsættes procedurerne for ældning af en forureningsbegrænsende udskiftningsanordning med henblik på evaluering af dens holdbarhed.

| 2. | Til påvisning af den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings holdbarhed skal den opfylde kravene i punkt 1 til 3.4.2 i bilag 7. |
| --- | --- |

2.

Til påvisning af den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings holdbarhed skal den opfylde kravene i punkt 1 til 3.4.2 i bilag 7.

| 2.1. | Med henblik på påvisning af den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings holdbarhed kan mindste driftsprøveplan som fastsat i tabel 1 anvendes.

  Tabel 1


  Mindste driftsprøveplan







  Køretøjsklasse, som motoren monteres i | Mindste driftsprøveplan |
| --- | --- | --- |
| Køretøjer i klasse N1 | |
| Køretøjer i klasse N2 | |
| Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons | |
| Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons | |
| Køretøjer i klasse M1 | |
| Køretøjer i klasse M2 | |
| Køretøjer i klasse M3 kategori I, II, A og B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons | |
| Køretøjer i klasse M3 kategori III og B med en maksimal teknisk tilladt masse på over 7,5 tons | |

2.1.

Med henblik på påvisning af den forureningsbegrænsende udskiftningsanordnings holdbarhed kan mindste driftsprøveplan som fastsat i tabel 1 anvendes.

Tabel 1

Mindste driftsprøveplan

Køretøjsklasse, som motoren monteres i

Mindste driftsprøveplan

Køretøjer i klasse N1

Køretøjer i klasse N2

Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons

Køretøjer i klasse N3 med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 16 tons

Køretøjer i klasse M1

Køretøjer i klasse M2

Køretøjer i klasse M3 kategori I, II, A og B med en maksimal teknisk tilladt masse på højst 7,5 tons

Køretøjer i klasse M3 kategori III og B med en maksimal teknisk tilladt masse på over 7,5 tons

---

BILAG 14

ADGANG TIL KØRETØJETS OBD-OPLYSNINGER

1.   ADGANG TIL OBD-OPLYSNINGER

| 1.1. | Ansøgning om typegodkendelse eller ændring af typegodkendelse skal ledsages af de relevante oplysninger om køretøjets eller motorens egendiagnosesystem. Disse relevante oplysninger skal gøre det muligt for fabrikanter af udskiftnings- og eftermonteringsdele at producere dele, som er kompatible med køretøjets OBD-system med henblik på fejlfri funktion, således at køretøjets bruger sikres mod fejl. Tilsvarende skal sådanne relevante oplysninger gøre det muligt for fabrikanter af diagnoseværktøj og prøveudstyr at fremstille værktøj og udstyr, som giver effektiv og nøjagtig fejlfinding på køretøjets eller motorens egendiagnosesystem. |
| --- | --- |

1.1.

Ansøgning om typegodkendelse eller ændring af typegodkendelse skal ledsages af de relevante oplysninger om køretøjets eller motorens egendiagnosesystem. Disse relevante oplysninger skal gøre det muligt for fabrikanter af udskiftnings- og eftermonteringsdele at producere dele, som er kompatible med køretøjets OBD-system med henblik på fejlfri funktion, således at køretøjets bruger sikres mod fejl. Tilsvarende skal sådanne relevante oplysninger gøre det muligt for fabrikanter af diagnoseværktøj og prøveudstyr at fremstille værktøj og udstyr, som giver effektiv og nøjagtig fejlfinding på køretøjets eller motorens egendiagnosesystem.

| 1.2. | På anmodning skal de typegodkendende myndigheder uden forskelsbehandling stille punkt 2.1 i dette bilag med de relevante oplysninger om egendiagnosesystemet til rådighed for enhver interesseret fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr. |
| --- | --- |

1.2.

På anmodning skal de typegodkendende myndigheder uden forskelsbehandling stille punkt 2.1 i dette bilag med de relevante oplysninger om egendiagnosesystemet til rådighed for enhver interesseret fabrikant af komponenter, diagnoseværktøj eller prøveudstyr.

| 1.3. | Hvis en typegodkendende myndighed modtager en anmodning fra enhver interesseret komponenter, diagnoseværktøj eller prøvningsudstyr fabrikant for oplysninger vedrørende egendiagnosesystemet på et motorsystem eller køretøj, der blevet typegodkendte efter en tidligere version af dette regulativ:






  — | skal den typegodkendende myndighed inden 30 dage anmode fabrikanten af det pågældende køretøj om at stille de oplysninger til rådighed, som kræves i punkt 2.1 i dette bilag. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Hvis en typegodkendende myndighed modtager en anmodning fra enhver interesseret komponenter, diagnoseværktøj eller prøvningsudstyr fabrikant for oplysninger vedrørende egendiagnosesystemet på et motorsystem eller køretøj, der blevet typegodkendte efter en tidligere version af dette regulativ:

—

skal den typegodkendende myndighed inden 30 dage anmode fabrikanten af det pågældende køretøj om at stille de oplysninger til rådighed, som kræves i punkt 2.1 i dette bilag.

| — | skal fabrikanten senest to måneder efter anmodningen indsende disse oplysninger til den typegodkendende myndighed |
| --- | --- |

—

skal fabrikanten senest to måneder efter anmodningen indsende disse oplysninger til den typegodkendende myndighed

| — | skal den typegodkendende myndighed overgive disse oplysninger til de kontraherende parters typegodkendende myndigheder, og den myndighed, som meddelte den oprindelige typegodkendelse, skal vedlægge disse oplysninger til bilag 1 til dette regulativ og for godkendelse af oplysninger af motorsystem eller køretøjstype. |
| --- | --- |

—

skal den typegodkendende myndighed overgive disse oplysninger til de kontraherende parters typegodkendende myndigheder, og den myndighed, som meddelte den oprindelige typegodkendelse, skal vedlægge disse oplysninger til bilag 1 til dette regulativ og for godkendelse af oplysninger af motorsystem eller køretøjstype.

| 1.4. | Dette krav ugyldiggør ikke eventuelle godkendelser, som tidligere er meddelt i henhold til dette regulativ, og er ikke til hinder for, at sådanne godkendelser udvides efter bestemmelserne i det regulativ, som de oprindeligt er udstedt i henhold til. |
| --- | --- |

1.4.

Dette krav ugyldiggør ikke eventuelle godkendelser, som tidligere er meddelt i henhold til dette regulativ, og er ikke til hinder for, at sådanne godkendelser udvides efter bestemmelserne i det regulativ, som de oprindeligt er udstedt i henhold til.

| 1.5. | Anmodning om oplysninger kan kun omfatte udskiftnings- eller servicekomponenter, som er underkastet FN-typegodkendelse, eller komponenter, som indgår i et system, der er underkastet FN-typegodkendelse. |
| --- | --- |

1.5.

Anmodning om oplysninger kan kun omfatte udskiftnings- eller servicekomponenter, som er underkastet FN-typegodkendelse, eller komponenter, som indgår i et system, der er underkastet FN-typegodkendelse.

| 1.6. | Anmodningen om oplysninger skal angive den nøjagtige specifikation af det motorsystem eller den køretøjsmodel, til hvilken oplysningerne ønskes. I anmodningen skal det bekræftes, at oplysningerne skal anvendes til udvikling af udskiftningsdele, eftermonteringsdele, diagnoseværktøj og prøveudstyr. |
| --- | --- |

1.6.

Anmodningen om oplysninger skal angive den nøjagtige specifikation af det motorsystem eller den køretøjsmodel, til hvilken oplysningerne ønskes. I anmodningen skal det bekræftes, at oplysningerne skal anvendes til udvikling af udskiftningsdele, eftermonteringsdele, diagnoseværktøj og prøveudstyr.

2.   OBD-DATA

| 2.1. | Motor- eller køretøjsfabrikanten skal afgive følgende supplerende oplysninger med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, medmindre sådanne oplysninger er omfattet af intellektuel ophavsret eller særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) af det originale fabriksudstyr. |
| --- | --- |

2.1.

Motor- eller køretøjsfabrikanten skal afgive følgende supplerende oplysninger med henblik på at give mulighed for produktion af OBD-kompatible udskiftnings- eller servicekomponenter samt diagnoseværktøj og prøvningsudstyr, medmindre sådanne oplysninger er omfattet af intellektuel ophavsret eller særlig knowhow, som tilhører køretøjsfabrikanten eller leverandøren (leverandørerne) af det originale fabriksudstyr.

| 2.1.1. | Beskrivelse af type og antal konditioneringscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet eller motoren. |
| --- | --- |

2.1.1.

Beskrivelse af type og antal konditioneringscyklusser, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet eller motoren.

| 2.1.2. | Beskrivelse af arten af den egendiagnosecyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet eller motoren til den komponent, som overvåges af egendiagnosesystemet. |
| --- | --- |

2.1.2.

Beskrivelse af arten af den egendiagnosecyklus, som er anvendt ved den oprindelige typegodkendelse af køretøjet eller motoren til den komponent, som overvåges af egendiagnosesystemet.

| 2.1.3. | Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikator (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet, og en liste over alle anvendte OBD-koder og -formater (med forklaring af hver kode og hvert format), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke-emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren. Særligt for køretøjstyper, der anvender et kommunikationslink i henhold til ISO 15765-4 "Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems" skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $05 Test-ID $ 21 til FF og data, som afgives i service $ 06, og en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $06 Test ID $ 00 til FF for hver ID-supported OBD-overvågningsenhed.
  Hvis der anvendes andre kommunikationsprotokoller, angives tilsvarende omfattende redegørelser. |
| --- | --- |

2.1.3.

Et fuldstændigt dokument, hvor alle overvågede komponenter er beskrevet med strategi for fejldetektion og aktivering af fejlindikator (MI) (fast antal kørecyklusser eller statistisk metode), med en liste over de relevante sekundære overvågede parametre for hver komponent, som overvåges af OBD-systemet, og en liste over alle anvendte OBD-koder og -formater (med forklaring af hver kode og hvert format), som er knyttet til de enkelte emissionsrelaterede komponenter i drivaggregatet og til de enkelte ikke-emissionsrelaterede komponenter, når overvågning af komponenten er bestemmende for aktivering af fejlindikatoren. Særligt for køretøjstyper, der anvender et kommunikationslink i henhold til ISO 15765-4 "Road vehicles — Diagnostics on Controller Area Network (CAN) — Part 4: Requirements for emissions-related systems" skal der fremlægges en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $05 Test-ID $ 21 til FF og data, som afgives i service $ 06, og en omfattende redegørelse for data, som afgives i service $06 Test ID $ 00 til FF for hver ID-supported OBD-overvågningsenhed.

Hvis der anvendes andre kommunikationsprotokoller, angives tilsvarende omfattende redegørelser.

| 2.1.4. | De oplysninger, som foreskrives under dette punkt, kan f.eks. gives, ved at man udfylder et skema svarende til nedenstående:












  Komponent | Fejlkode | Overvågningsstrategi | Kriterier for fejldetektion | Kriterier for aktivering af fejlindikator | Sekundære parameter | Forkonditionering | Demonstrationsprøvning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SCR-katalysator | P20EE | NOx-sensor 1 og 2 signaler | Forskel mellem signaler fra sonde 1 og sonde 2 | 2. cyklus | Motorhastighed, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet, udstødningsmassestrøm | En OBD-prøvecyklus (WHTC, varm del) | OBD-prøvecyklus (WHTC, varm del) |

2.1.4.

De oplysninger, som foreskrives under dette punkt, kan f.eks. gives, ved at man udfylder et skema svarende til nedenstående:

Komponent

Fejlkode

Overvågningsstrategi

Kriterier for fejldetektion

Kriterier for aktivering af fejlindikator

Sekundære parameter

Forkonditionering

Demonstrationsprøvning

SCR-katalysator

P20EE

NOx-sensor 1 og 2 signaler

Forskel mellem signaler fra sonde 1 og sonde 2

2. cyklus

Motorhastighed, motorbelastning, katalysatortemperatur, reagensaktivitet, udstødningsmassestrøm

En OBD-prøvecyklus (WHTC, varm del)

OBD-prøvecyklus (WHTC, varm del)

---

BILAG 15

TEKNISKE FORSKRIFTER FOR DOBBELTBRÆNDSTOFMOTORER OG -KØRETØJER, DER DRIVES AF DIESEL/GAS.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette bilag finder anvendelse på dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer.

2.   DEFINITIONER OG FORKORTELSER

2.1.   "gas/energiforhold (GER)": For dobbeltbrændstofmotorer, forholdet (udtrykt i procent) mellem energiindholdet i det gasformige brændstof (1) i forhold til energiindholdet i begge brændstoffer (diesel og gas).

2.2.   "Gennemsnitligt gasforhold": det gennemsnitlige gas/energiforhold beregnet under en specifik driftssekvens.

2.3.   "Type 1A-dobbeltbrændstofmotor til tunge køretøjer(HDDF)": en dobbeltbrændstofmotor, der fungerer i den varme WHTC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gasforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), og som ikke i tomgang udelukkende anvender diesel, og som ikke har nogen dieseltilstand).

2.4.   "Type 1B-dobbeltbrændstofmotor til tunge køretøjer(HDDF)": en dobbeltbrændstofmotor, der fungerer i den varme WHTC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gasforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), og som ikke i tomgang udelukkende anvender diesel, og som har en dieseltilstand).

2.5.   "Type 2A-dobbeltbrændstofmotor til tunge køretøjer(HDDF)": en dobbeltbrændstofmotor, der fungerer i den varme WHTC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gasforhold, som er mellem 10 % og 90 % (10 % < GERWHTC < 90 %), men som i tomgang udelukkende bruger dieselbrændstof, og som ikke har nogen dieseltilstand.

2.6.   "Type 2B-dobbeltbrændstofmotor til tunge køretøjer(HDDF)": en dobbeltbrændstofmotor, der fungerer i den varme WHTC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gasforhold på 10 %-90 % (10 % < GERWHTC < 90 %), som har en dieseltilstand eller fungerer i den varme WHTC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gasforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERWHTC ≥ 90 %), men som i tomgang kan bruge udelukkende dieselbrændstof i dobbeltbrændstoftilstand, og som har en dieseltilstand.

2.7.   "Type 3B-dobbeltbrændstofmotor til tunge køretøjer(HDDF)" (2)
  : en dobbeltbrændstofmotor, som fungerer i den varme WHTC-prøvningscyklus med et gennemsnitligt gasforhold på højst 10 % (GERWHTC ≤ 10 %), og som har en dieseltilstand.

3.   SÆRLIGE YDERLIGERE GODKENDELSESFORSKRIFTER FOR DOBBELTBRÆNDSTOF

3.1.   Motorer af dobbeltbrændstoffamilien

3.1.1.   Kriterier for at tilhøre dobbeltbrændstofmotorfamilien

Alle motorer i en dobbeltbrændstofmotorfamilie skal tilhøre samme type dobbeltbrændstofmotor, som er defineret i punkt 2 (3), og skal fungere med de samme brændstoftyper eller, hvis relevant, med brændstof, der er i henhold til dette regulativ er defineret som værende i samme område.

Alle motorer i dobbeltbrændstoffamilien skal opfylde de kriterier, der er defineret i dette regulativ, for at tilhøre en motorfamilie med kompressionstænding (CI).

Forskellen mellem den højeste og den laveste GERWHTC (dvs. den højeste GERWHTC minus den laveste GERWHTC) inden for en dobbeltbrændstofmotorfamilie, må ikke overstige 30 %.

3.1.2.   Valg af stammotor

Stammotoren for en dobbeltbrændstofmotorfamilie udvælges efter de kriterier, der er defineret i dette regulativ for udvælgelse af en stammotor for en CI-motorfamilie.

4.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

4.1.   Driftstilstande for dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer

4.1.1.   Betingelser for, at en dobbeltbrændstofmotor kan fungere i dieseltilstand

En dobbeltbrændstofmotor må kun fungere i dieseltilstand, hvis den i denne tilstand er blevet certificeret i henhold til alle dette regulativs forskrifter vedrørende dieselmotorer.

Hvis der udvikles en dobbeltbrændstofmotor fra en allerede certificeret dieselmotor, kræves fornyet certificering for dieseltilstanden.

4.1.2.   Betingelser for en HDDF-motor, der udelukkende anvender dieselbrændstof i tomgang

4.1.2.1.   HDDF type 1A-motorer må i tomgang ikke udelukkende køre på diesel, bortset fra på de betingelser, der er defineret i punkt 4.1.3 for opvarmning og start.

4.1.2.2.   HDDF type 1B-motorer må i tomgang ikke udelukkende køre på diesel i dobbeltbrændstoftilstand.

4.1.2.3.   HDDF type 2A-, 2B- og 3B-motorer må i tomgang køre udelukkende på diesel.

4.1.3.   Betingelser for, at en HDDF-motor udelukkende anvender dieselbrændstof til opvarmning eller start

4.1.3.1.   En type 1B-, 2B- eller 3B-dobbeltbrændstofmotor må opvarmes og starte udelukkende ved hjælp af dieselbrændstof. Den skal dog i så fald drives i dieseltilstand.

4.1.3.2.   En type 1A- eller 2A-dobbeltbrændstofmotor må opvarmes og starte udelukkende ved hjælp af dieselbrændstof. I så fald skal strategien dog erklæres som en AES (understøttende emissionsstrategi), og følgende supplerende krav skal være opfyldt:

| 4.1.3.2.1. | Strategien skal ophøre med at være aktiv, når kølevæsketemperatuen har nået 343 K (70 °C), eller senest 15 minutter efter den er blevet aktiveret, afhængigt af hvad der først indtræffer og |
| --- | --- |

4.1.3.2.1.

Strategien skal ophøre med at være aktiv, når kølevæsketemperatuen har nået 343 K (70 °C), eller senest 15 minutter efter den er blevet aktiveret, afhængigt af hvad der først indtræffer og

| 4.1.3.2.2. | Servicetilstanden skal være aktiveret, mens strategien er aktiv. |
| --- | --- |

4.1.3.2.2.

Servicetilstanden skal være aktiveret, mens strategien er aktiv.

4.2.   Servicetilstand

4.2.1.   Betingelser for, at dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer må fungere i servicetilstand

Når et dobbeltbrændstofkøretøjs motor er i servicetilstand, er det underlagt driftsbegrænsninger og er midlertidigt undtaget for forskrifterne i dette regulativ vedrørende udstødningsemissioner og OBD- og NOx-begrænsning.

4.2.2.   Driftsbegrænsning i servicetilstand

Den driftsbegrænsning, som gælder for dobbeltbrændstofkøretøjer, når de er i servicetilstand, aktiveres af det i bilag 11 beskrevne "system med kraftig ansporing".

Driftsbegrænsningen må ikke deaktiveres, hverken ved aktivering eller deaktivering af advarsels- og ansporingssystemerne i bilag 11.

Aktivering og deaktivering af servicetilstanden må ikke aktivere eller deaktivere advarsels- og ansporingssystemerne i bilag 11.

Forskrifterne for driftsbegrænsning er illustreret i tillæg 2.

4.2.2.1.   Aktivering af driftsbegrænsning

Driftsbegrænsningen skal aktiveres automatisk, når servicetilstanden aktiveres.

Hvis servicetilstanden aktiveres i henhold til punkt 4.2.3 på grund af en fejl i gasforsyningssystemet eller på grund af unormalt gasforbrug, skal driftsbegrænsningen aktiveres næste gang køretøjet holder stille eller inden for 30 minutters drift efter aktivering af servicetilstanden, afhængigt af hvad der først indtræffer.

Hvis servicetilstanden aktiveres på grund af en tom gasbeholder, skal driftsbegrænsningen aktiveres i det øjeblik servicetilstanden aktiveres.

4.2.2.2.   Deaktivering af driftsbegrænsning

Driftsbegrænsningssystemet skal deaktiveres, når køretøjet ikke længere er i servicetilstande.

4.2.3.   Manglende gasformigt brændstof ved drift i dobbeltbrændstoftilstand

For at gøre det muligt at holde køretøjet i bevægelse og eventuelt føre det ud af den almindelige trafik ved detektering af en tom gasbrændstofbeholder eller en fejl i gasforsyningssystemet, jf. punkt7.2, eller et unormalt gasforbrug i dobbeltbrændstoftilstand, jf. punkt 7.3, skal

| a) | dobbeltbrændstofmotorer af type 1A og 2A aktivere servicetilstanden |
| --- | --- |

a)

dobbeltbrændstofmotorer af type 1A og 2A aktivere servicetilstanden

| b) | dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B fungere i dieseltilstand. |
| --- | --- |

b)

dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B fungere i dieseltilstand.

4.2.3.1.   Mangel på gasformigt brændstof - tom gasbrændstofbeholder

I tilfælde af, at beholderen til gasformigt brændstof er tom, skal servicetilstanden eller dieseltilstand, jf. punkt 4.2.3, aktiveres i det øjeblik, motorsystemet detekterer, at beholderen er tom.

Når gasforekomsten i beholderen igen når det niveau, der berettigede aktivering af advarselssystemet for tom beholder, jf. punkt 4.3.2, kan servicetilstanden deaktiveres eller, hvis relevant, dobbeltbrændstoftilstanden kan reaktiveres.

4.2.3.2.   Mangel på gasformigt brændstof - fejlbehæftet gasforsyning

I tilfælde fejl i gasforsyningssystemet, jf. punkt 7.2, skal servicetilstanden eller eventuelt dieseltilstanden, jf. punkt 4.2.3, aktiveres, når DTC-koden for den pågældende fejl har status som bekræftet og aktiv.

Så snart diagnosticeringssystemet konstaterer, at fejlen ikke længere forekommer, eller hvis oplysningerne, herunder DTC-koder om fejl, der begrunder dens aktivering, slettes med et scanningsværktøj, kan servicetilstanden deaktiveres, eller, hvis det er relevant, dobbeltbrændstoftilstanden reaktiveres.

4.2.3.2.1.   Hvis den tæller, som er beskrevet i punkt 4.4, og som er knyttet til et fejlbehæftet gasforsyningssystem, ikke står på nul og dermed angiver, at overvågningsenheden har detekteret en situation, hvor fejlen kan være forekommet for anden gang eller mere, skal servicetilstanden eller eventuelt dieseltilstanden aktiveres, når DTC-koden har statussen "potentiel".

4.2.3.3.   Mangel på gasformigt brændstof - unormalt gasforbrug

I tilfælde unormalt gasforbrug i dobbeltbrændstoftilstand, jf. punkt 7.3, skal servicetilstanden eller eventuelt dieseltilstanden, jf. punkt 4.2.3, aktiveres, når DTC-koden for den pågældende fejl har status som potentiel.

Så snart diagnosticeringssystemet konstaterer, at fejlen ikke længere forekommer, eller hvis oplysningerne, herunder DTC-koder om fejl, der begrunder dens aktivering, slettes med et scanningsværktøj, kan servicetilstanden deaktiveres, eller, hvis det er relevant, dobbeltbrændstoftilstanden reaktiveres.

4.3.   Indikatorer for dobbeltbrændstof

4.3.1.   Indikator for dobbeltbrændstofdriftstilstand

Dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer skal give føreren en visuel indikation, hvilken tilstand motoren kører i (dobbeltbrændstoftilstand, dieseltilstand eller servicetilstand).

En sådan indikators egenskaber og placering kan bestemmes af fabrikanten og kan indgå i et allerede eksisterende system af visuelle indikatorer.

Denne indikator kan suppleres med en besked på displayet. Systemet til visning af meddelelserne i dette punkt kan være det samme som det, der anvendes til OBD-systemet, NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion eller andre vedligeholdelsesformål.

Det visuelle element i en driftsindikator for dobbeltbrændstoftilstanden må ikke være det samme som det, der anvendes til OBD-systemet (dvs. MI - fejlindikator), NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion eller andre vedligeholdelsesformål.

Sikkerhedsadvarsler har altid højere visningsprioritet end indikation af driftstilstand.

4.3.1.1.   Indikatoren for dobbeltbrændstoftilstand sættes til servicetilstand, så snart denne tilstand er aktiveret (dvs. før den faktisk bliver aktiv), og indikatoren skal vises så længe servicetilstanden er aktiv.

4.3.1.2.   Indikatoren for dobbeltbrændstoftilstand skal i mindst et minut sættes til dobbeltbrændstoftilstand eller dieseltilstand, så snart motoren er i dobbeltbrændstof- eller dieseltilstand. Denne indikation er påkrævet i mindst 1 minut, når nøglen drejes til tænding. Indikationen skal også vises på førerens anmodning.

4.3.2.   Advarselssystem for tom beholder for gasformigt brændstof (dobbeltbrændstofadvarselssystem)

Et dobbeltbrændstofkøretøj skal være udstyret med et system, der advarer føreren om, at brændstofbeholderen til gasformigt brændstof snart vil være tom.

Dobbeltbrændstofadvarselssystemet skal forblive aktivt, indtil beholderen igen påfyldes brændstof til et niveau, der ligger over det, hvor advarselssystemet aktiveres.

Dobbeltbrændstofadvarselssystemet kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

Dobbeltbrændstofadvarselssystemet må ikke kunne slås fra ved hjælp af et scanningsværktøj, hvis årsagen til aktiveringen af advarslen ikke er blevet afhjulpet.

4.3.2.1.   Dobbeltbrændstofadvarselssystemets egenskaber

Dobbeltbrændstofadvarselssystemet skal bestå af et visuelt varslingssystem (ikon, piktogram osv.) efter fabrikantens valg.

Det kan efter fabrikantens valg omfatte et akustisk element. I så fald tillades det, at føreren kan annullere dette.

Det visuelle element i dobbeltbrændstofadvarselssystemet må ikke være det samme som det, der anvendes til OBD-systemet (dvs. MI - fejlindikator), NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion eller andre vedligeholdelsesformål.

Endvidere kan dobbeltbrændstofadvarselssystemet vise korte meddelelser, herunder meddelelser, der klart angiver den resterende afstand eller den tid, før driftsbegrænsningen aktiveres.

Systemet til visning af meddelelserne i dette punkt kan være det samme som det, der anvendes til at vise yderligere OBD-meddelelser, meddelelser vedrørende NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion eller meddelelser vedrørende andre vedligeholdelsesformål.

På køretøjer til anvendelse af redningstjenester eller på køretøjer, der er konstrueret og fremstillet til anvendelse af hæren, civilforsvaret, brandvæsenet og ordensmagten, kan der være en anordning, hvormed føreren kan dæmpe de visuelle alarmer, som advarselssystemet afgiver.

4.4.   Gasforsyningsfejltæller

Systemet skal indeholde et tællesystem til registrering af det antal timer, som motoren har været i drift, mens systemet har detekteret et fejlbehæftet gasforsyningssystem i henhold til punkt 7.2.

4.4.1.   Aktiverings- og deaktiveringskriterier og mekanismerne for tælleren skal være i overensstemmelse med specifikationerne i tillæg 2.

4.4.2.   Den i punkt 4.4 beskrevne tæller er ikke obligatorisk, hvis fabrikanten over for typegodkendelsesmyndigheden (f.eks. ved hjælp af en strategibeskrivelse, forsøgselementer osv.) kan påvise, at dobbeltbrændstofmotoren automatisk skifter til dieseltilstand, hvis der detekteres en fejl.

4.5.   Påvisning af dobbeltbrændstofindikatorerne og driftsbegrænsning

Som led i ansøgningen om typegodkendelse i henhold til dette regulativ, skal fabrikanten påvise driften af dobbeltbrændstofindikatorer og driftsbegrænsningen i henhold til bestemmelserne i tillæg 3.

4.6.   Oplyst drejningsmoment

4.6.1.   Oplyst drejningsmoment, når en dobbeltbrændstofmotor fungerer i dobbeltbrændstoftilstand

Når en dobbeltbrændstofmotor fungerer i dobbeltbrændstoftilstand:

| a) | skal den referencedrejningsmomentkurve, der opgives efter kravene vedrørende datastrømsoplysninger i bilag 9B og som omhandlet i bilag 8 være den, som opnås i henhold til bilag 4, når motoren prøves i en prøvebænk i dobbeltbrændstoftilstand |
| --- | --- |

a)

skal den referencedrejningsmomentkurve, der opgives efter kravene vedrørende datastrømsoplysninger i bilag 9B og som omhandlet i bilag 8 være den, som opnås i henhold til bilag 4, når motoren prøves i en prøvebænk i dobbeltbrændstoftilstand

| b) | skal de registrerede faktiske drejningsmomenter (angivet drejningsmoment og friktionsmoment) være resultatet af dobbeltbrændstofforbrænding og ikke af drift udelukkende med diesel. |
| --- | --- |

b)

skal de registrerede faktiske drejningsmomenter (angivet drejningsmoment og friktionsmoment) være resultatet af dobbeltbrændstofforbrænding og ikke af drift udelukkende med diesel.

4.6.2.   Oplyst drejningsmoment, når en dobbeltbrændstofmotor fungerer i dieseltilstand

Når en dobbeltbrændstofmotor fungerer i dieseltilstand, skal den referencedrejningsmomentkurve, der opgives efter kravene vedrørende datastrømsoplysninger i bilag 9B og som omhandlet i bilag 8 være den, som opnås i henhold til bilag 4, når motoren prøves i en prøvebænk i dieseltilstand

4.7.   Forskrifter for begrænsning af off-cycle-emissioner (OCE) og emissioner under brug

Dobbeltbrændstofmotorer skal være omfattet af forskrifterne i bilag 10, uanset om de fungerer i dobbeltbrændstoftilstand eller, for så vidt angår type 1B, type 2B og type 3B, i dieseltilstand.

4.7.1.   PEMS-prøvninger ved certificering

Den i bilag 10 foreskrevne PEMS-demonstrationsprøvning ved typegodkendelse udføres ved at prøve stammotoren i en dobbeltbrændstofmotorfamilie, mens denne fungerer i dobbeltbrændstoftilstand.

4.7.1.1.   For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B udføres en yderligere PEMS-prøvning i dieseltilstand på samme motor og køretøj umiddelbart efter eller før PEMS-demonstrationsprøvningen i dobbeltbrændstoftilstand.

I så fald kan der kun certificeres, hvis både PEMS-demonstrationsprøvningen i dobbeltbrændstoftilstand og PEMS-demonstrationsprøvningen i dieseltilstand er gennemført og bestået.

4.7.2.   Supplerende bestemmelser

4.7.2.1.   Adaptive strategier for dobbeltbrændstofmotorer er tilladt, forudsat at:

| a) | motoren altid forbliver inden for den HDDF-type (dvs. type 1A, type 2B osv.), der er anmeldt med henblik på typegodkendelse. og |
| --- | --- |

a)

motoren altid forbliver inden for den HDDF-type (dvs. type 1A, type 2B osv.), der er anmeldt med henblik på typegodkendelse. og

| b) | For type 2-motorer må den heraf følgende forskel mellem den højeste og laveste GERWHTC aldrig overstige den procentdel, der er angivet i punkt 3.1.1 og |
| --- | --- |

b)

For type 2-motorer må den heraf følgende forskel mellem den højeste og laveste GERWHTC aldrig overstige den procentdel, der er angivet i punkt 3.1.1 og

| c) | disse strategier erklæres og opfylder kravene i bilag 10. |
| --- | --- |

c)

disse strategier erklæres og opfylder kravene i bilag 10.

5.   YDELSESKRAV

5.1.   Emissionsgrænseværdier for motorer af HDDF type 1A og type 1B

5.1.1.   De emissionsgrænseværdier, der gælder for HDDF type 1A-motorer og HDDF type 1B-motorer i dobbeltbrændstoftilstand, er de samme som de i dette regulativs punkt 5.3 for motorer med styret tænding (PI) angivne.

5.1.2.   De emissionsgrænseværdier, der gælder for HDDF type 1B-motorer i dielseltilstand, er de samme som de i dette regulativs punkt 5.3 for CI-motorer angivne.

5.2.   Emissionsgrænseværdier for motorer af HDDF type 2A og type 2B

5.2.1.   Emissionsgrænseværdier for WHSC-prøvningscyklussen

5.2.1.1.   For HDDF type 2A- og 2B-motorer er grænseværdierne for udstødningsemissioner (inklusive partikelantalgrænsen (PM)) i den WHSC-prøvecyklus, der gælder for HDDF type 2A-motorer og HDDF 2B-motorer i dobbeltbrændstoftilstand de samme, som gælder for CI-motorer i WHSC-prøvningscyklussen, og som er angivet i tabellen i punkt 5.3. i dette regulativ.

5.2.1.2.   Emissionsgrænseværdierne (inklusive partikalantalgrænsen) for WHSC-prøvningscyklussen, der gælder for HDDF type 2B-motorer i dielseltilstand, er de samme som de i dette regulativs punkt 5.3 for CI-motorer angivne.

5.2.2.   Emissionsgrænseværdier for WHTC-prøvningscyklussen

5.2.2.1.   Emissionsgrænseværdier for CO, NOx, NH3 og PM-masse

De emissionsgrænseværdier for CO, NOx, NH3 og partikelmasse i WHTC-prøvningscyklussen, der gælder for HDDF type 2A- og 2B-motorer i dobbeltbrændstoftilstand, er de samme, som gælder for både CI-motorer og PI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen, og som er fastlagt i punkt 5.3 i dette regulativ.

5.2.2.2.   Emissionsgrænser for carbonhydrider

5.2.2.2.1.   NG-motorer

De emissionsgrænseværdier for THC, NMHC og CH4 i WHTC-prøvningscyklussen, der gælder for HDDF type 2A- og 2B-motorer, som drives af naturgas i dobbeltbrændstoftilstand, beregnes fra emissionsgrænseværdierne for CI-motorer og PI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen, som fastlagt i punkt 5.3 i dette regulativ. Beregningsproceduren er angivet i punkt 5.3 i dette bilag

5.2.2.2.2.   LPG-motorer

De THC-emissionsgrænseværdier i WHTC-prøvningscyklussen, der gælder for HDDF type 2A- og 2B-motorer, som drives af LPG i dobbeltbrændstoftilstand, er de samme, som gælder for CI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen, som fastlagt i punkt 5.3 i dette regulativ.

5.2.2.3.   Emissionsgrænseværdier for PM-antal

5.2.2.3.1.   De emissionsgrænseværdier for PM-antal i WHTC-prøvningscyklussen, der gælder for HDDF type 2A- og 2B-motorer i dobbeltbrændstoftilstand, er de samme, som gælder for CI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen, som fastlagt i punkt 5.3 i dette regulativ. Hvis den grænseværdi for PM-antal, der gælder for CI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen, defineres i punkt 5.3 i dette regulativ, finder kravene i punkt 5.2.4 anvendelse ved beregningen af den grænseværdi, der gælder for HDDF type 2A- og 2B-motorer i den pågældende cyklus.

5.2.2.3.2.   Emissionsgrænseværdierne (inklusive partikelantalgrænsen) for WHTC-prøvningscyklussen, der gælder for HDDF type 2B-motorer i dielseltilstand, er de samme som de i dette regulativs punkt 5.3 for CI-motorer angivne.

5.2.3.   Grænseværdierne for carbonhydrider (mg/kWh), som gælder for HDDF type 2A- og 2B-motorer i dobbeltbrændstoftilstand i WHTC-prøvningscyklussen.

Følgende beregningsprocedure gælder for HDDF type 2A- og 2B-motorer, der prøves i WHTC-cyklussen, mens de er i dobbeltbrændstoftilstand:

Beregn det gennemsnitlige gasforhold GERWHTC i den varme WHTC-prøvningscyklus.

Beregn en tilsvarende THCGER i mg/kWh ved hjælp af følgende formel:

Formula

Bestem den relevante THC-grænseværdi i mg/kWh ved hjælp af følgende metode:

| | Hvis THCGER ≤ CH4PI, så






  a) | THC-grænseværdi = THCGER og |
| --- | --- | --- |

Hvis THCGER ≤ CH4PI, så

a)

THC-grænseværdi = THCGER og

| b) | Ingen relevant CH4 og NMHC-grænseværdi |
| --- | --- |

b)

Ingen relevant CH4 og NMHC-grænseværdi

| | Hvis THCGER > CH4PI, så






  a) | Ingen relevant THC-grænseværdi og |
| --- | --- | --- |

Hvis THCGER > CH4PI, så

a)

Ingen relevant THC-grænseværdi og

| b) | Både NMHCPI og CH4PI-grænseværdierne finder anvendelse. |
| --- | --- |

b)

Både NMHCPI og CH4PI-grænseværdierne finder anvendelse.

I denne procedure:

| | er NMHCPI NMHC-emissionsgrænsen i WHTC-prøvningscyklussen og gælder for PI-motorer i henhold til punkt 5.3 i dette regulativ |
| --- | --- |

er NMHCPI NMHC-emissionsgrænsen i WHTC-prøvningscyklussen og gælder for PI-motorer i henhold til punkt 5.3 i dette regulativ

| | er CH4PI is CH4-emissionsgrænsen i WHTC-prøvningscyklussen og gælder for PI-motorer i henhold til punkt 5.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

er CH4PI is CH4-emissionsgrænsen i WHTC-prøvningscyklussen og gælder for PI-motorer i henhold til punkt 5.3 i dette regulativ.

Figur 1

Illustration af HC-grænseværdierne for en HDDF type 2-motor i dobbeltbrændstoftilstand i WHTC-cyklussen (dobbeltbrændstofmotorer med naturgas)

5.2.4.   Grænseværdien for PM-antal (#/kWh), som gælder for HDDF type 2A- og 2B-motorer i dobbeltbrændstoftilstand i WHTC-prøvningscyklussen.

Hvis den grænseværdi for PM-antal, der gælder for CI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen, defineres i punkt 5.3 i dette regulativ, finder følgende beregningsprocedure anvendelse for HDDF type 1A-motorer, HDDF type 1B-motorer, HDDF type 2A-motorer, HDDF type 2B, der prøves i WHTC-cyklussen i dobbeltbrændstoftilstand:

Beregn det gennemsnitlige gasforhold GERWHTC i den varme WHTC-prøvningscyklus og

Beregn grænseværdierne for PM-antal PN-grænseværdienWHTC i #/kWh, der gælder i WHTC-prøvningscyklusssen ved hjælp af følgende formel (lineær interpolation mellem PM-grænseværdierne for CI- og PI-motorer)

Formula

hvor:

| | PN-grænsepi/WHTC er grænseværdien for PM-antal gældende for PI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen |
| --- | --- |

PN-grænsepi/WHTC er grænseværdien for PM-antal gældende for PI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen

| | PN-grænseCI/WHTC er grænseværdien for PM-antal gældende for CI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen. |
| --- | --- |

PN-grænseCI/WHTC er grænseværdien for PM-antal gældende for CI-motorer i WHTC-prøvningscyklussen.

Figur 2

Illustration af PN-grænseværdierne for en HDDF type 2-motor i dobbeltbrændstoftilstand i WHTC-cyklussen

5.3.   Emissionsgrænseværdier for HDDF type 3B-motorer i dobbeltbrændstoftilstand

Emissionsgrænserne for HDDF type 3B-motorer, uanset om de fungerer i dobbeltbrændstoftilstand eller i dieseltilstand, er de samme som grænseværdierne for udstødningsemissioner for CI-motorer.

5.4.   Overensstemmelsesfaktorer

Som hovedregel skal den emissionsgrænse, der gælder for anvendelse af overensstemmelsesfaktoren ved udførelsen af en PEMS-prøvning i forbindelse med certificering eller PEMS-prøvning i forbindelse med kontrol og påvisning af overensstemmelse af ibrugtagne motorer og køretøjer, fastsættes på baggrund af den faktiske GER beregnet fra brændstofforbruget ved prøvning på vej.

I mangel af en stabil metode til måling af gas- eller dieselforbrug kan fabrikanten imidlertid anvende GERWHTC bestemt ved den varme WHTC-prøvningscyklus.

6.   PÅVISNINGSKRAV

6.1.   Dobbeltbrændstofmotorer underkastes laboratorieprøvningerne i tabel 1

Tabel 1

Laboratorieprøvninger, som skal foretages med en dobbeltbrændstofmotor

| | Type 1A | Type 1B | Type 2A | Type 2B | Type 3B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| WHTC | NMHC; CH4; CO; NOx PM; PN; NH3 | Dobbeltbrændstoftilstand:

  NMHC; CH4; CO; NOx PM; PN; NH3 | THC; NMHC; CH4; CO; NOx PM; PN; NH3 | Dobbeltbrændstoftilstand:

  THC; NMHC; CH4; CO; NOx PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dieseltilstand:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dieseltilstand:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WHSC | ingen prøvning | Dobbeltbrændstoftilstand:

  ingen prøvning | NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dobbelt-brændstoftilstand:

  NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| Dieseltilstand:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 | Dieseltilstand:

  THC; CO; NOx; PM; PN; NH3 |
| WNTE-laboratorieprøvning | ingen prøvning | Dobbeltbrændstoftilstand:

  ingen prøvning | [HC]; CO; NOx; PM | Dobbeltbrændstoftilstand:

  [HC]; CO; NOx; PM | THC; CO; NOx; PM |
| Dieseltilstand:

  THC; CO; NOx; PM | Dieseltilstand:

  THC; CO; NOx; PM |

Type 1A

Type 1B

Type 2A

Type 2B

Type 3B

WHTC

NMHC; CH4; CO; NOx PM; PN; NH3

Dobbeltbrændstoftilstand:

NMHC; CH4; CO; NOx PM; PN; NH3

THC; NMHC; CH4; CO; NOx PM; PN; NH3

Dobbeltbrændstoftilstand:

THC; NMHC; CH4; CO; NOx PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dieseltilstand:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dieseltilstand:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WHSC

ingen prøvning

Dobbeltbrændstoftilstand:

ingen prøvning

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dobbelt-brændstoftilstand:

NMHC; CO; NOx; PM; PN; NH3

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dieseltilstand:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

Dieseltilstand:

THC; CO; NOx; PM; PN; NH3

WNTE-laboratorieprøvning

ingen prøvning

Dobbeltbrændstoftilstand:

ingen prøvning

[HC]; CO; NOx; PM

Dobbeltbrændstoftilstand:

[HC]; CO; NOx; PM

THC; CO; NOx; PM

Dieseltilstand:

THC; CO; NOx; PM

Dieseltilstand:

THC; CO; NOx; PM

6.2.   Påvisning i tilfælde montering af typegodkendte HDDF-motorer

Foruden kravene i dette regulativ vedrørende montering af motorer, der er typegodkendt som separat teknisk enhed, foretages påvisning af korrekt montering af en dobbeltbrændstofmotor i form af passende konstruktionselementer, prøvningsresultater osv. Påvisningen skal vedrøre overensstemmelsen af følgende elementer med kravene i dette bilag:

| a) | dobbeltbrændstofindikatorer og -advarsler som angivet i dette bilag (piktogram, aktiveringsdiagrammer osv.) |
| --- | --- |

a)

dobbeltbrændstofindikatorer og -advarsler som angivet i dette bilag (piktogram, aktiveringsdiagrammer osv.)

| b) | brændstoflagringssystemet |
| --- | --- |

b)

brændstoflagringssystemet

| c) | køretøjets ydelse i servicetilstand. |
| --- | --- |

c)

køretøjets ydelse i servicetilstand.

Det kontrolleres, at indikatorbelysning og advarselssystemet aktiveres på korrekt vis. Ved kontrollen skal dog ikke nødvendiggøre afmontering af motorsystemet (der kan f.eks. vælges en elektrisk udkobling).

6.3.   Påvisningskrav for type 2-motorer

Fabrikanten skal over for den typegodkendende myndighed godtgøre, at GERWHTC-området for alle medlemmer af dobbeltbrændstofmotorfamilien er inden for det i punkt 3.1.1 angivne (f.eks. gennem algoritmer, funktionsanalyser, beregninger, simuleringer, resultaterne af tidligere prøvninger, osv.)

6.4.   Yderligere påvisningskrav ved brændstofuafhængig typegodkendelse

På fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den typegodkendende myndighed kan der til tilpasningskørslen mellem påvisningsprøvningerne tilføjes maksimalt to gange de seneste 10 minutter af WHTC.

6.5.   Forskrifter for påvisning af en dobbeltbrændstofmotors holdbarhed

Bestemmelserne i bilag 7 finder anvendelse.

7.   OBD-KRAV

7.1.   Generelle OBD-krav

Alle dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer skal opfylde forskrifterne i bilag 9A, som også gælder for dieselmotorer, uanset om de er i dobbeltbrændstoftilstand eller dieseltilstand.

Hvis et dobbeltbrændstofmotorsystem er udstyret med lambdasonde(r), finder forskrifterne for gasmotorer i punkt 13 i tillæg 3 til bilag 9B anvendelse.

Hvis et dobbeltbrændstofmotorsystem er udstyret med en 3-vejskatalysator, finder forskrifterne for gasmotorer i punkt 7, 10 og 15 i tillæg 3 til bilag 9B anvendelse.

7.1.1.   Yderligere generelle OBD-krav i tilfælde af dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer af type 1B, 2B og 3B.

7.1.1.1.   I tilfælde af funktionsfejl, hvor detektering ikke er afhængig af køretøjets driftstilstand, må de mekanismer, der er beskrevet i bilag 9B, og som er forbundet med DTC-status ikke afhænge af motorens driftstilstand (hvis en DTC-kode f.eks. har opnået status som potentiel i dobbeltbrændstoftilstand, vil den opnå bekræftet og aktiv status næste gang fejlen detekteres, selv i dieseltilstand).

7.1.1.2.   I tilfælde af funktionsfejl, hvor detektering afhænger af motorens driftstilstand, må DTC-koder ikke opnå status som tidligere aktiv i en anden driftstilstand end den, hvori de opnåede bekræftet og aktiv status.

7.1.1.3.   En ændring i driftstilstanden (dobbeltbrændstof til diesel eller omvendt) må hverken standse eller nulstille OBD-systemets mekanismer (tællere og lign.). I tilfælde af funktionsfejl, hvor detektering afhænger af den faktiske driftstilstand, må de relevante tællere dog på fabrikantens anmodning og efter den typegodkendende myndigheds godkendelse:

| a) | standse og eventuelt fastholde deres øjeblikkelige værdi, når driftstilstanden ændres |
| --- | --- |

a)

standse og eventuelt fastholde deres øjeblikkelige værdi, når driftstilstanden ændres

| b) | genstarte og eventuelt fortsætte tællingen fra det punkt, hvor de har været fastholdt, når driftstilstanden skifter tilbage til den anden tilstand. |
| --- | --- |

b)

genstarte og eventuelt fortsætte tællingen fra det punkt, hvor de har været fastholdt, når driftstilstanden skifter tilbage til den anden tilstand.

7.1.1.4.   At driftstilstanden eventuelt kan påvirke fejldetekteringen må ikke anvendes til at forlænge den periode, der går, før en driftsbegrænsning bliver aktiv.

7.1.1.5.   I tilfælde af dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, 2B, 3B skal fabrikanten angive, hvilke fejl der afhænger af driftsdriftstilstanden. Disse oplysninger skal medtages i den informationspakke, som kræves i punkt 8.1 a) i bilag 9B. Begrundelsen for driftstilstandsafhængighed skal medtages i den informationspakke, der kræves i punkt 8.1 b) i bilag 9B.

7.1.1.5.   Følgende oplysninger indsættes i tabel 1 i tillæg 5 til bilag 9B.

| | Fryseramme | Datastrøm |
| --- | --- | --- |
| For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B, dobbeltbrændstofmotorrens driftstilstand (dobbeltbrændstof eller diesel) | x | x |

Fryseramme

Datastrøm

For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B, dobbeltbrændstofmotorrens driftstilstand (dobbeltbrændstof eller diesel)

x

x

7.2.   Overvågning af gasforsyningssystemet

I HDDF-motorer og -køretøjer skal gasforsyningssystemet i motorsystemet overvåges (herunder signaler, der kommer eksternt fra motorsystemet) i henhold til specifikationerne i punkt 1 i tillæg 3 til bilag 9B — komponentovervågning.

7.3.   Overvågning af det gasformige brændstofforbrug

Dobbeltbrændstofkøretøjer skal være forsynet med en anordning til bestemmelse af gasbrændstofforbruget, som også giver ekstern adgang til forbrugsinformationerne. Der skal foretages overvågning af eventuelt unormalt gasbrændstofforbrug (f.eks. en afvigelse på 50 % af det normale gasbrændstofforbrug) — overvågning af funktionsdygtighed.

Ved dobbeltbrændstoftilstand skal overvågningen af utilstrækkeligt gasbrændstofforbrug skal køre kontinuerligt, dog således, at 48 timer er den maksimale detekteringsperiode i dobbeltbrændstoftilstand.

Overvågningsenheden er ikke underlagt IUPR-kravene

7.4.   OBD-ufuldstændigheder

Reglerne om ufuldstændighed i bilag 9B, som gælder for dieselmotorer, finder anvendelse på dobbeltbrændstofmotorer.

En ufuldstændighed, der er til stede i både diesel og dobbeltbrændstoftilstand, skal ikke tælles særskilt for hver tilstand.

7.5.   Sletning af fejloplysninger ved hjælp af et scanningsværktøj

7.5.1.   Sletning af oplysninger ved hjælp af et scanningsværktøj, herunder DTC-koder for så vidt angår de af dette bilag berørte fejl, skal ske i overensstemmelse med bilag 9B.

7.5.2.   Sletning af fejloplysninger må kun kunne foretages, når motoren er slukket.

7.5.3.   Når fejloplysninger vedrørende gasforsyningssystemet som beskrevet i punkt 7.2, herunder DTC-koder, slettes, må den relevante tæller ikke nulstilles.

8.   KRAV TIL SIKRING AF DE NOx-BEGRÆNSENDE FORANSTALTNINGERS KORREKTE FUNKTION

8.1.   Bilag 11 (om korrekt funktion af NOx-begrænsende foranstaltninger) finder anvendelse på HDDF-motorer og -køretøjer, uanset om de fungerer i dobbeltbrændstoftilstand eller dieseltilstand.

8.2.   Yderligere generelle OBD-krav for dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer af type 1B, 2B og 3B.

8.2.1.   For HDDF type 1B, 2B og 3B skal det drejningsmoment, som anses for at udløse ansporing på lavt niveau, jf. definitionen i bilag 11, være det laveste af de momenter, der er opnås i dieseltilstand og dobbeltbrændstoftilstand.

8.2.2.   Kravene i afsnit 7.1.1 vedrørende yderligere generelle OBD-krav for dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer af type 1B, 2B og 3B gælder også for diagnosticeringssystemet vedrørende de NOx-begrænsende systemers korrekte funktion.

Følgende gælder:

| 8.2.2.1. | At driftstilstanden eventuelt kan påvirke fejldetekteringen må ikke anvendes til at forlænge den periode, der går, før en driftsbegrænsning bliver aktiv. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

At driftstilstanden eventuelt kan påvirke fejldetekteringen må ikke anvendes til at forlænge den periode, der går, før en driftsbegrænsning bliver aktiv.

| 8.2.2.2. | Ændring af driftstilstanden (fra dobbeltbrændstof til diesel eller omvendt) må hverken standse eller nulstille de mekanismer, der anvendes for at opfylde forskrifterne i bilag 11 (tællere og lign.). Hvis en af disse mekanismer (f.eks. et diagnosticeringssystem) afhænger af den faktiske driftstilstand, må tællerne for den pågældende mekanisme dog på fabrikantens anmodning og efter den typegodkendende myndigheds godkendelse:






  a) | standse og eventuelt fastholde deres øjeblikkelige værdi, når driftstilstanden ændres |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

Ændring af driftstilstanden (fra dobbeltbrændstof til diesel eller omvendt) må hverken standse eller nulstille de mekanismer, der anvendes for at opfylde forskrifterne i bilag 11 (tællere og lign.). Hvis en af disse mekanismer (f.eks. et diagnosticeringssystem) afhænger af den faktiske driftstilstand, må tællerne for den pågældende mekanisme dog på fabrikantens anmodning og efter den typegodkendende myndigheds godkendelse:

a)

standse og eventuelt fastholde deres øjeblikkelige værdi, når driftstilstanden ændres

| b) | genstarte og eventuelt fortsætte tællingen fra det punkt, hvor de har været fastholdt, når driftstilstanden skifter tilbage til den anden tilstand. |
| --- | --- |

b)

genstarte og eventuelt fortsætte tællingen fra det punkt, hvor de har været fastholdt, når driftstilstanden skifter tilbage til den anden tilstand.

9.   KØRETØJERS ELLER MOTORERS OVERENSSTEMMELSE EFTER IBRUGTAGNING

Ibrugtagne dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjers overensstemmelse kontrolleres i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 8.

PEMS-prøvningerne udføres i dobbeltbrændstoftilstand.

9.1.   For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B udføres en yderligere PEMS-prøvning i dieseltilstand på samme motor og køretøj, umiddelbart efter eller før der foretages PEMS-prøvning i dobbeltbrændstoftilstand.

I så fald skal afgørelsen om godkendelse/forkastelse af det pågældende parti efter den statistiske fremgangsmåde i bilag 8 baseres på følgende:

| a) | Der opnås godkendelsesafgørelse for de enkelte køretøj, hvis både PEMS-prøvningen i dobbeltbrændstoftilstand og PEMS-prøvningen i dieseltilstand resulterer i godkendelse. |
| --- | --- |

a)

Der opnås godkendelsesafgørelse for de enkelte køretøj, hvis både PEMS-prøvningen i dobbeltbrændstoftilstand og PEMS-prøvningen i dieseltilstand resulterer i godkendelse.

| b) | Afgørelsen "forkastet" opnås for det enkelte køretøj, hvis enten PEMS-prøvningen i dobbeltbrændstoftilstand eller PEMS-prøvningen i dieseltilstand resulterer i forkastelse. |
| --- | --- |

b)

Afgørelsen "forkastet" opnås for det enkelte køretøj, hvis enten PEMS-prøvningen i dobbeltbrændstoftilstand eller PEMS-prøvningen i dieseltilstand resulterer i forkastelse.

10.   YDERLIGERE PRØVNINGSPROCEDURER

10.1.   Yderligere forskrifter for emissionsprøvning af dobbeltbrændstofmotorer

10.1.1.   Dobbeltbrændstofmotorer skal foruden forskrifterne i dette regulativ (inkl. bilag 4) opfylde forskrifterne i tillæg 4, når der udføres emissionsprøvning.

10.2.   Yderligere forskrifter for PEMS-emissionsprøvning af dobbeltbrændstofmotorer

10.2.1.   Når dobbeltbrændstofmotorer er underlagt PEMS-prøvning, skal de opfylde forskrifterne i tillæg 5 foruden de øvrige forskrifter i dette regulativ.

10.2.2.   Drejningsmomentkorrektion

Når det er nødvendigt, f.eks. som følge af varierende gasbrændstofsammensætning, kan fabrikanten beslutte at korrigere ECU-momentsignalet. I så fald gælder følgende krav:

10.2.2.1.   Korrektion af PEMS-momentsignal

Fabrikanten skal til typegodkendelsesmyndigheden indsende en beskrivelse det forhold, der gør det muligt at ekstrapolere det faktiske drejningsmoment fra de drejningsmomenter, der fremgår under emissionsprøvning med de 2 passende referencebrændstoffer og fra det faktisk registrerbare drejningsmoment i ECU'en.

10.2.2.1.1.   Hvis de drejningsmomenter, der opnås med de to referencebrændstoffer, kan anses for at være af samme størrelsesorden (dvs. inden for 7 % af den i 9.4.2.5 i dette regulativ beskrevne), er det ikke nødvendigt at anvende den korrigerede ECU-værdi.

10.2.2.2.   Drejningsmoment, der skal anvendes i en PEMS-prøvning

Til PEMS-prøvning (arbejdsbaseret vindue) skal den korrigerede værdi frembringes gennem interpolation.

10.2.2.3.   ECU-momentsignalets overensstemmelse

Metoden "maksimalt drejningsmoment", som er angivet i tillæg 4 til bilag 8, skal forstås som en påvisning af, at der under køretøjsprøvningen er nået et punkt mellem referencekurverne for maksimalt drejningsmoment ved prøvning med de 2 relevante referencebrændstoffer.

Værdien af dette punkt skal fastsættes efter aftale med den typegodkendende myndighed på baggrund af den faktisk prøvede brændstofsammensætning så tæt som muligt på de motor- og effektkurver, der er opnået med hvert af referencebrændstofferne under prøvningen med henblik på emissionscertificering.

10.3.   Yderligere bestemmelser for dobbeltbrændstofspecifik CO2- fastsættesle.

Punkt 3.1. i bilag 12 vedrørende bestemmelse af CO2-emissioner ved ufortyndede målinger finder ikke anvendelse på dobbeltbrændstofmotorer. I stedet gælder følgende bestemmelser:

Det gennemsnitlige brændstofforbrug som målt under prøvning i henhold til punkt 4.3 i bilag 12 anvendes som grundlag for beregning af de gennemsnitlige CO2-emissioner.

Massen af hvert forbrugt brændstof anvendes til i henhold til punkt A.6.4. i dette bilag at bestemme molforholdet for hydrogen og brændstofblandingens massefraktion i prøvningen.

Den samlede brændstofmasse bestemmes efter ligning 23 og 24.

| | (23) |
| --- | --- |
| | (24) |

Formula

(23)

Formula

(24)

hvor:

| mfuel,corr | er den korrigerede brændstofmasse af begge brændstoffer, g/test |
| --- | --- |
| mfuel | samlet brændstofmasse af begge brændstoffer, g/test |
| mTHC | massen af samlede carbonhydridemissioner i udstødningsgassen, g/test |
| mCO | massen af carbonmonoxidemissioner i udstødningsgassen, g/test |
| mCO2,fuel | CO2-masseemission fra brændstoffet, g/test |
| wGAM | brændstoffernes svovlindhold, masseprocent |
| wDEL | = brændstoffernes nitrogenindhold, masseprocent |
| wEPS | brændstoffernes oxygenindhold, masseprocent |
| α | brændstoffernes molforhold for hydrogen (H/C) |
| AC | er carbons atommasse: 12,011 g/mol |
| AH | er hydrogens atommasse: 1,0079 g/mol |
| MCO | er carbonmonoxids molekylemasse: 28 011 g/mol |
| MCO2 | er carbondioxids molekylemasse: 44,01 g/mol |

mfuel,corr

er den korrigerede brændstofmasse af begge brændstoffer, g/test

mfuel

samlet brændstofmasse af begge brændstoffer, g/test

mTHC

massen af samlede carbonhydridemissioner i udstødningsgassen, g/test

mCO

massen af carbonmonoxidemissioner i udstødningsgassen, g/test

mCO2,fuel

CO2-masseemission fra brændstoffet, g/test

wGAM

brændstoffernes svovlindhold, masseprocent

wDEL

= brændstoffernes nitrogenindhold, masseprocent

wEPS

brændstoffernes oxygenindhold, masseprocent

α

brændstoffernes molforhold for hydrogen (H/C)

AC

er carbons atommasse: 12,011 g/mol

AH

er hydrogens atommasse: 1,0079 g/mol

MCO

er carbonmonoxids molekylemasse: 28 011 g/mol

MCO2

er carbondioxids molekylemasse: 44,01 g/mol

CO2-emission, der stammer fra urea, beregnes med ligning 25:

| | (25) |
| --- | --- |

Formula

(25)

hvor:

| mCO2,urea | CO2-masseemission, der stammer fra urea, g/test |
| --- | --- |
| curea | ureakoncentration, % |
| murea | samlet ureamasseforbrug, g/test |
| MCO(NH2)2 | er ureas molekylemasse: 60 056 g/mol |

mCO2,urea

CO2-masseemission, der stammer fra urea, g/test

curea

ureakoncentration, %

murea

samlet ureamasseforbrug, g/test

MCO(NH2)2

er ureas molekylemasse: 60 056 g/mol

Derefter beregnes den samlede CO2-emission med ligning 26:

| | (26) |
| --- | --- |

Formula

(26)

De bremsespecifikke CO2-emissioner, eCO2
  beregnes derefter i henhold til punkt 3.3 i bilag 12.

11.   DOKUMENTATIONSKRAV

11.1.   Dokumentation vedrørende montering af en typegodkendt HDDF-motor i et køretøj

Fabrikanten af en dobbeltbrændstofmotor, der er godkendt som separat teknisk enhed skal i monteringsdokumenterne for sit motorsystem inkludere de relevante krav, der skal sikre, at det pågældende køretøj, når det anvendes på vej eller andet relevant sted, opfylder kravene i dette bilag. Denne dokumentation skal, uden at være begrænset hertil, omfatte:

| a) | De detaljerede tekniske forskrifter, herunder bestemmelser til sikring af motorsystemets kompatibilitet med egendiagnosesystemet. |
| --- | --- |

a)

De detaljerede tekniske forskrifter, herunder bestemmelser til sikring af motorsystemets kompatibilitet med egendiagnosesystemet.

| b) | Den kontrolprocedure, der skal gennemføres. |
| --- | --- |

b)

Den kontrolprocedure, der skal gennemføres.

Under godkendelsesprocessen for motorsystemet kan det kontrolleres, at sådanne monteringskrav findes og er fyldestgørende.

11.1.1.   Hvis den køretøjsfabrikant, som ansøger om godkendelse af monteringen af motorsystemet i køretøjet, er den samme fabrikant, som modtog typegodkendelse af dobbeltbrændstofmotoren som separat teknisk enhed, behøver han ikke indsende den i punkt 11.2 angivne dokumentation.

---

(1)  Baseret på den nedre brændværdi.

(2)  HDDF-type 3A er hverken defineret eller tilladt i dette regulativ.

(3)  F.eks. HDDF Type 1A eller HDDF Type 2B, osv.

Tillæg 1

Typer HDDF-motorer og -køretøjer - illustration af definitioner og de væsentligste krav

| | GERWHTC

   (1) | Tomgang på diesel | Opvarmning på diesel | Drift udelukkende på diesel | Drift ved mangel på gas | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Type 1A | GERWHTC ≥ 90 % | IKKE tilladt | Kun tilladt i servicetilstand | Kun tilladt i servicetilstand | Servicetilstand | |
| Type 1B | GERWHTC ≥ 90 % | Kun tilladt i dieseltilstand | Kun tilladt i dieseltilstand | Kun tilladt i diesel- og servicetilstand | Dieseltilstand | |
| Type 2A | 10 % < GERWHTC < 90 % | Tilladt | Kun tilladt i servicetilstand | Kun tilladt i servicetilstand | Servicetilstand | GERWHTC ≥ 90 % tilladt |
| Type 2B | 10 % < GERWHTC < 90 % | Tilladt | Kun tilladt i dieseltilstand | Kun tilladt i diesel- og servicetilstand | Dieseltilstand | GERWHTC ≥ 90 % tilladt |
| Type 3A | HVERKEN DEFINERET ELLER TILLADT |
| Type 3B | GERWHTC ≤ 10 % | Tilladt | Kun tilladt i dieseltilstand | Kun tilladt i diesel- og servicetilstand | Dieseltilstand | |

GERWHTC

   (1)

Tomgang på diesel

Opvarmning på diesel

Drift udelukkende på diesel

Drift ved mangel på gas

Bemærkninger

Type 1A

GERWHTC ≥ 90 %

IKKE tilladt

Kun tilladt i servicetilstand

Kun tilladt i servicetilstand

Servicetilstand

Type 1B

GERWHTC ≥ 90 %

Kun tilladt i dieseltilstand

Kun tilladt i dieseltilstand

Kun tilladt i diesel- og servicetilstand

Dieseltilstand

Type 2A

10 % < GERWHTC < 90 %

Tilladt

Kun tilladt i servicetilstand

Kun tilladt i servicetilstand

Servicetilstand

GERWHTC ≥ 90 % tilladt

Type 2B

10 % < GERWHTC < 90 %

Tilladt

Kun tilladt i dieseltilstand

Kun tilladt i diesel- og servicetilstand

Dieseltilstand

GERWHTC ≥ 90 % tilladt

Type 3A

HVERKEN DEFINERET ELLER TILLADT

Type 3B

GERWHTC ≤ 10 %

Tilladt

Kun tilladt i dieseltilstand

Kun tilladt i diesel- og servicetilstand

Dieseltilstand

---

(1)  Dette gennemsnitlige gas/energiforhold GERWHTC beregnes i den varme WHTC-prøvningscyklus

Tillæg 2

Mekanismer til aktivering og deaktivering af tæller(e), advarselssystem, driftsbegrænsning og servicetilstand for dobbeltbrændstofmotorer og -køretøjer - beskrivelse og illustrationer

A.2.1.   Beskrivelse af tællermekanismen

A.2.1.1.   Generelt

| A.2.1.1.1. | For at opfylde kravene i dette bilag skal systemet indeholde en tæller til registrering af det antal timer, hvor motoren har været i drift, mens systemet har detekteret en fejlbehæftet gasforsyning. |
| --- | --- |

A.2.1.1.1.

For at opfylde kravene i dette bilag skal systemet indeholde en tæller til registrering af det antal timer, hvor motoren har været i drift, mens systemet har detekteret en fejlbehæftet gasforsyning.

| A.2.1.1.2. | En sådan tæller skal være i stand til at tælle op til 30 minutters driftstid. Tællerens intervaller må højst være 3 minutter. Når tælleren når den maksimale værdi, som tillades af systemet, skal den fastholde denne værdi, med mindre betingelserne for nulstilling er opfyldt. |
| --- | --- |

A.2.1.1.2.

En sådan tæller skal være i stand til at tælle op til 30 minutters driftstid. Tællerens intervaller må højst være 3 minutter. Når tælleren når den maksimale værdi, som tillades af systemet, skal den fastholde denne værdi, med mindre betingelserne for nulstilling er opfyldt.

A.2.1.2.   Princip for tællermekanismen

| A.2.1.2.1. | Tællerne skal fungere som følger:






  A.2.1.2.1.1. | Ved start fra nul skal tælleren skal begynde at tælle, så snart en fejl i gasforsyningen påvises i henhold til punkt 7.2 i dette bilag, og den tilsvarende diagnosefejlkode (DTC-kode) har status som bekræftet og aktiv. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.

Tællerne skal fungere som følger:

A.2.1.2.1.1.

Ved start fra nul skal tælleren skal begynde at tælle, så snart en fejl i gasforsyningen påvises i henhold til punkt 7.2 i dette bilag, og den tilsvarende diagnosefejlkode (DTC-kode) har status som bekræftet og aktiv.

| A.2.1.2.1.2. | Tælleren skal standse og fastholde værdien, hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede tælleren, ikke længere detekteres, eller hvis fejlen er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.






  A.2.1.2.1.2.1. | Desuden skal tælleren standse og fastholde værdien, når servicetilstanden aktiveres. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.2.

Tælleren skal standse og fastholde værdien, hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede tælleren, ikke længere detekteres, eller hvis fejlen er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

A.2.1.2.1.2.1.

Desuden skal tælleren standse og fastholde værdien, når servicetilstanden aktiveres.

| A.2.1.2.1.3. | Når tælleren fastfryses, skal den nulstilles og skal igen begynde at tælle, hvis der detekteres en fejl af relevans for den pågældende tæller, og hvis servicetilstanden er aktiveret.






  A.2.1.2.1.3.1. | Når tælleren har været fastfrosset, skal den også nulstilles, hvis de overvågningsenheder, der er relevante for den pågældende tæller, har kørt mindst én fuldendt overvågningscyklus uden at have detekteret en fejl, og ingen fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret i løbet af 36 motordriftstimer, siden tælleren sidst blev fastholdt. |
| --- | --- | --- |

A.2.1.2.1.3.

Når tælleren fastfryses, skal den nulstilles og skal igen begynde at tælle, hvis der detekteres en fejl af relevans for den pågældende tæller, og hvis servicetilstanden er aktiveret.

A.2.1.2.1.3.1.

Når tælleren har været fastfrosset, skal den også nulstilles, hvis de overvågningsenheder, der er relevante for den pågældende tæller, har kørt mindst én fuldendt overvågningscyklus uden at have detekteret en fejl, og ingen fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret i løbet af 36 motordriftstimer, siden tælleren sidst blev fastholdt.

A.2.1.3.   Illustration af tællermekanismen

Figur A2.1.1 til A2.1.3 illustrerer tællermekanismen gennem tre brugseksempler

Figur A2.1.1

Illustration af tællermekanismen for gasforsyningen (type A HDDF) - brugseksempel 1

Der detekteres en fejl i gasforsyningen for første gang.

Servicetilstanden aktiveres, og tælleren begynder at tælle, når DTC-koden får statussen "bekræftet og aktiv" (anden detektering).

Der opstår en situation med stilstand, inden køretøjet har nået 30 minutters driftstid, efter at servicetilstanden er aktiveret.

Servicetilstanden aktiveres og køretøjets hastighed begrænses til 20 km/h (jf. punkt 4.2.2.1 i dette bilag).

Tællerens aktuelle værdi fastfryses.

Figur A2.1.2

Illustration af tællermekanismen for gasforsyningen (type A HDDF) - brugseksempel 2

Der detekteres en fejl i gasforsyningen, mens fejltælleren for gasforsyningen ikke er nulstillet (i dette brugseksempel angiver tælleren den opnåede værdi i brugseksempel 1, da køretøjet standsede).

Servicetilstanden aktiveres, og tælleren begynder at tælle fra nul, så snart DTC-koden får statussen "potentiel" (første detektering: se punkt 4.2.3.2.1 i dette bilag).

Efter 30 minutters drift uden en situation med stilstand aktiveres servicetilstanden, og køretøjets hastighed begrænses til 20 km/h (jf. punkt 4.2.2.1 i dette bilag).

Tælleren fastfryses på en værdi for 30 minutters driftstid.

Figur A2.1.3

Illustration af tællermekanismen for gasforsyningen (type A HDDF) - brugseksempel 3

Efter 36 driftstimer uden detektering af fejl i gasforsyningen nulstilles tælleren (se punkt A.2.1.2.3.2.1).

Der detekteres igen en fejl i gasforsyningen, mens fejltælleren for gasforsyningen står på nul (første detektering).

Servicetilstanden aktiveres, og tælleren begynder at tælle, når DTC-koden får statussen "bekræftet og aktiv" (anden detektering).

Efter 30 minutters drift uden en situation med stilstand aktiveres servicetilstanden, og køretøjets hastighed begrænses til 20 km/h (jf. punkt 4.2.2.1 i dette bilag).

Tælleren fastfryses på en værdi for 30 minutters driftstid.

A.2.2.   Illustration af de andre aktiverings- og deaktiveringsmekanismer

A.2.2.1.   Tom gasbeholder

Figur A2.2 viser en illustration af hændelser for et HDDF-køretøj, når en gasbeholder bliver tom ved et typisk brugseksempel.

Figur A2.2

Illustration af hændelser i tilfælde af tom gasbeholder (type A og B HDDF)

I dette brugseksempel gælder:

| a) | aktiveres advarselssystemet, som er beskrevet i punkt 4.3.2 i dette bilag, når gasniveauet når det kritiske niveau som defineret af fabrikanten |
| --- | --- |

a)

aktiveres advarselssystemet, som er beskrevet i punkt 4.3.2 i dette bilag, når gasniveauet når det kritiske niveau som defineret af fabrikanten

| b) | aktiveres servicetilstanden (hvis der er tale om type A HDDF), eller motoren skifter til dieseltilstand (hvis der er tale om en type B HDDF). |
| --- | --- |

b)

aktiveres servicetilstanden (hvis der er tale om type A HDDF), eller motoren skifter til dieseltilstand (hvis der er tale om en type B HDDF).

Hvis der er tale om en type A HDDF, aktiveres servicetilstanden, og køretøjets hastighed begrænses til 20 km/h, når køretøjet har holdt stille eller efter 30 minutters driftstid uden stilstand (se punkt 4.2.2.1 i dette bilag).

Gasbeholderen genpåfyldes.

Køretøjet fungerer igen i dobbeltbrændstoftilstand, så snart beholderen påfyldes til over det kritiske niveau.

A.2.2.2.   Fejl i gasforsyningen

Figur A2.3 illustrerer i form at et typisk brugseksempel de hændelser, der indtræder i tilfælde af en funktionsfejl i gasforsyningssystemet. Illustrationen skal ses som et supplement til illustrationen i punkt A.2.1, som omhandler tællermekanismen.

Figur A2.3

Illustration af hændelser, der indtræder i tilfælde af funktionsfejl i gasforsyningssystemet (type A og B HDDF)

I dette brugseksempel gælder:

| a) | Fejlen i gasforsyningssystemet indtræder for første gang. DTC-koden får status som potentiel (første detektering) |
| --- | --- |

a)

Fejlen i gasforsyningssystemet indtræder for første gang. DTC-koden får status som potentiel (første detektering)

| b) | Servicetilstanden aktiveres (hvis der er tale om en type A HDDF), eller motoren skifter til dieseltilstand (hvis der er tale om en type B HDDF), så snart DTC-koden får statussen "bekræftet og aktiv" (anden detektering). |
| --- | --- |

b)

Servicetilstanden aktiveres (hvis der er tale om en type A HDDF), eller motoren skifter til dieseltilstand (hvis der er tale om en type B HDDF), så snart DTC-koden får statussen "bekræftet og aktiv" (anden detektering).

Hvis der er tale om en type A HDDF, aktiveres servicetilstanden, og køretøjets hastighed begrænses til 20 km/h, når køretøjet har holdt stille eller efter 30 minutters driftstid uden stilstand (se punkt 4.2.2.1 i dette bilag).

Køretøjet fungerer igen i dobbeltbrændstoftilstand, så snart fejlen er udbedret.

A.2.2.3.   Unormalt gasforbrug

Figur A2.4 illustrerer i form at et typisk brugseksempel de hændelser, der indtræder i tilfælde af et unormalt gasforbrug.

Figur A2.4

Illustration af hændelserne i tilfælde unormalt gasforbrug (type A og B HDDF)

I dette tilfælde aktiveres servicetilstanden (hvis der er tale om en type A HDDF), eller motoren skifter til dieseltilstand (hvis der er tale om en type B HDDF), så snart DTC-koden får statussen "potentiel" (første detektering).

Hvis der er tale om en type A HDDF, aktiveres servicetilstanden, og køretøjets hastighed begrænses til 20 km/h, når køretøjet har holdt stille eller efter 30 minutters driftstid uden stilstand (se punkt 4.2.2.1 i dette bilag).

Køretøjet fungerer igen i dobbeltbrændstoftilstand, så snart det unormale forbrug er udbedret.

Tillæg 3

HDDF-dobbeltbrændstofmotor, advarselssystem, driftsbegrænsning - påvisningskrav

A.3.1.   Indikatorer for dobbeltbrændstof

A.3.1.1.   Indikator for dobbeltbrændstoftilstand

Hvis en dobbeltbrændstofmotor er typegodkendt som separat teknisk enhed, skal motorsystemets evne til at sikre aktivering af indikatoren for dobbeltbrændstoftilstand, når denne tilstand benyttes, påvises ved typegodkendelsen.

Hvis et dobbeltbrændstofkøretøj er typegodkendt med hensyn til dets emissioner, skal aktiveringen af indikatoren for dobbeltbrændstoftilstand, når denne tilstand benyttes, påvises ved typegodkendelsen.

Bemærk: Monteringskravene vedrørende indikatoren for dobbeltbrændstoftilstand for en godkendt dobbeltbrændstofmotor er angivet i punkt 6.2 i dette bilag.

A.3.1.2.   Indikator for dieseltilstand

Hvis en dobbeltbrændstofmotor af type 1B, type 2B eller type 3B er typegodkendt som separat teknisk enhed, skal motorsystemets evne til at sikre aktivering af indikatoren for dieseltilstand, når denne tilstand benyttes, påvises ved typegodkendelsen.

Hvis et dobbeltbrændstofkøretøj af type 1B, type 2B eller type 3B er typegodkendt med hensyn til dets emissioner, skal aktivering af indikatoren for dieseltilstand, når denne tilstand benyttes, påvises ved typegodkendelsen.

Bemærk: Monteringskravene vedrørende indikatoren for dieseltilstand for en godkendt dobbeltbrændstofmotor af type 1B, type 2B eller type 3B er angivet i punkt 6.2 i dette bilag.

A.3.1.3.   Indikator for servicetilstand

Hvis en dobbeltbrændstofmotor er typegodkendt som separat teknisk enhed, skal motorsystemets evne til at sikre aktivering af indikatoren for servicetilstand, når denne tilstand benyttes, påvises ved typegodkendelsen.

Hvis et dobbeltbrændstofkøretøj er typegodkendt med hensyn til dets emissioner, skal aktiveringen af indikatoren for servicetilstand, når denne tilstand benyttes, påvises ved typegodkendelsen.

Bemærk: Monteringskravene vedrørende indikatoren for servicetilstand for en godkendt dobbeltbrændstofmotor er angivet i punkt 6.2 i dette bilag.

| A.3.1.3.1. | Såfremt der findes en kontakt til aktivering af servicetilstanden, er betjening af denne tilstrækkeligt til at foretage påvisning vedrørende indikatoren for servicetilstand, og at forelægge dokumentation for den typegodkendende myndighed, der viser, at aktiveringen indtræder, når selve motorsystemet sender kommando om anvendelse af servicetilstand (f.eks. gennem algoritmer, simuleringer, resultatet af interne prøvninger, osv.). |
| --- | --- |

A.3.1.3.1.

Såfremt der findes en kontakt til aktivering af servicetilstanden, er betjening af denne tilstrækkeligt til at foretage påvisning vedrørende indikatoren for servicetilstand, og at forelægge dokumentation for den typegodkendende myndighed, der viser, at aktiveringen indtræder, når selve motorsystemet sender kommando om anvendelse af servicetilstand (f.eks. gennem algoritmer, simuleringer, resultatet af interne prøvninger, osv.).

A.3.2.   Advarselssystem

Hvis en dobbeltbrændstofmotor er typegodkendt som separat teknisk enhed, skal motorsystemets evne til at styre aktiveringen af advarselssystemet i tilfælde af, at gasmængden i beholderen falder til et niveau, der udløser advarsel, påvises ved typegodkendelsen.

Hvis et dobbeltbrændstofkøretøj er typegodkendt med hensyn til dets emissioner skal aktivering af advarselssystemet i tilfælde af, at gasmængden i beholderen falder til et niveau, der udløser advarsel, påvises ved typegodkendelsen. I den forbindelse kan den faktiske gasmængde simuleres efter anmodning fra fabrikanten og efter aftale med den typegodkendende myndighed.

Bemærk: Monteringskravene vedrørende advarselssystemet for en godkendt dobbeltbrændstofmotor er angivet i punkt 6.2 i dette bilag.

A.3.3.   Driftsbegrænsning

Hvis et dobbeltbrændstofkøretøj af type 1A eller type 2A er typegodkendt som separat teknisk enhed, skal motorsystemets evne til at styre aktiveringen af driftsbegrænsning efter detektering af tom gasbrændstofbeholder, fejl i gasforsyningssystemet eller unormalt gasforbrug ved dobbeltbrændstoftilstand, påvises ved typegodkendelse.

Hvis en dobbeltbrændstofmotor af type 1A type 2A er typegodkendt med hensyn til dets emissioner, skal aktiveringen af driftsbegrænsning efter detektering af tom gasbrændstofbeholder, fejl i gasforsyningssystemet eller unormalt gasforbrug ved dobbeltbrændstoftilstand, påvises ved typegodkendelse.

Bemærk: Monteringskravene vedrørende driftsbegrænsning for en godkendt dobbeltbrændstofmotor er angivet i punkt 6.2 i dette bilag.

A.3.3.1.   Fejl i gasforsyningen og unormalt gasforbrug kan på begæring af fabrikanten og med den typegodkendende myndigheds godkendelse simuleres.

A.3.3.2.   Det er tilstrækkeligt påvisningen foretages ved et typisk brugseksempel, der udvælges efter aftale med den godkendende myndighed, og forelægge dokumentation for denne myndighed, der viser, at driftsbegrænsningen indtræder i de øvrige mulige brugseksempler (f.eks. via algoritmer, simulationer, resultatet af interne prøvninger osv.).

Tillæg 4

Yderligere forskrifter for emissionsprøvning af dobbeltbrændstofmotorer

A.4.1.   Generelt

I dette tillæg fastlægges de yderligere forskrifter og undtagelser for bilag 4 til dette regulativ med henblik på at muliggøre emissionsprøvning af dobbeltbrændstofmotorer, uanset om emissionerne udelukkende er udstødningsemissioner, eller om de også indbefatter emissioner fra krumtaphuset i henhold til punkt 6.10 i bilag 4.

Emissionsprøvning af en dobbeltbrændstofmotor kompliceres af, at det brændstof, motoren anvender, kan variere mellem ren diesel og en kombination af hovedsagelig gasformigt brændstof med en ringe mængde dieselbrændstof som antændelseskilde. Forholdet mellem de brændstoffer, der anvendes af dobbeltbrændstofmotoren, kan også ændres dynamisk, afhængigt af motorens driftsbetingelser. Som følge heraf er der behov for særlige forholdsregler og begrænsninger for at muliggøre prøvning af disse motorer.

A.4.2.   Prøvningsbetingelser (bilag 4, punkt 6.)

A.4.2.1.   Betingelser vedrørende laboratorieprøvning (bilag 4, punkt 6.1.)

Parameteren fa
  for dobbeltbrændstofmotorer bestemmes ved hjælp af formlen a) 2) i punkt 6.1 i bilag 4 til dette regulativ.

A.4.3.   Prøvningsprocedurer (bilag 4, punkt 7.)

A.4.3.1.   Målemetoder (bilag 4, punkt 7.1.3).

Den anbefalede målemetode for dobbeltbrændstofmotorer er proceduren b) i punkt 7.1.3 i bilag 4 (CVS-system).

Denne målemetode sikrer, at variationen i brændstofsammensætningen under prøvningerne kun påvirker resultaterne af carbonhydridmålingen. Der kompenseres for dette ved hjælp af en af de i punkt 4.4 beskrevne metoder

Andre målemetoder, såsom metode a), der er anført i punkt 7.1.3 i bilag 4 (ufortyndet måling af gasser/delstrømsmåling) kan anvendes med visse forholdsregler vedrørende bestemmelse af udstødningsmassestrøm og beregningsmetoder. Faste værdier for brændstofparametre og ugas
  -værdier anvendes som beskrevet i tillæg 6.

A.4.4.   Emissionsberegning (bilag 4, punkt 8.)

Emissionsberegning på molbasis i overensstemmelse med bilag 7 i gtr nr. 11 vedrørende protokollen for emissionsprøvning af udstødningsgas for ikke-vejgående maskiner (NRMM), er ikke tilladt.

A.4.4.1.   Tør-/vådkorrektion (bilag 4, punkt 8.1.)

A.4.4.1.1.   Ufortyndet udstødningsgas (bilag 4, punkt 8.1.1).

Ligning 15 og 17 i bilag 4, punkt 8.1.1, anvendes til at beregne tør-/vådkorrektion.

De brændstofspecifikke parametre bestemmes i overensstemmelse med punkt A.6.2 og A.6.3. i tillæg 6.

A.4.4.1.2.   Fortyndet udstødningsgas (bilag 4, punkt 8.1.2).

Ligning 19 og 20 i bilag 4, punkt 8.1.2, anvendes til at beregne tør-/vådkorrektion.

Molforholdet for hydrogen α i kombinationen af de to brændstoffer anvendes til tør-/vådkorrektionen. Dette molforhold for hydrogen beregnes ud fra målingen af brændstofforbrugsværdierne for begge brændstoffer i overensstemmelse med punkt A.6.4. i tillæg 6.

A.4.4.2.   NOx-korrektion for fugtindhold (bilag 4, punkt 8.2.)

Der anvendes NOx-fugtighedskorrektion for motorer med kompressionstænding som angivet i punkt 8.2.1 i bilag 4 til at bestemme NOx-fugtighedskorrektion for dobbeltbrændstofmotorer.

| | (A4.1) |
| --- | --- |

Formula

(A4.1)

hvor:

Ha er indsugningsluftens fugtindhold i g vand pr. kg tør luft

A.4.4.3.   Delstrømsfortynding (PFS) og måling af ufortyndede gasser (bilag 4, punkt 8.4)

A.4.4.3.1.   Bestemmelse af udstødningsgassens massestrøm (bilag 4, punkt 8.4.1.)

Udstødningens massestrøm bestemmes efter den direkte målemetode som beskrevet i punkt 8.4.1.3.

Alternativt anvendes metoden luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold i henhold til punkt 8.4.1.6 (ligning 30, 31 og 32), men kun hvis værdierne α, γ, δ og ε er bestemt i henhold til punkt A.6.2 og A.6.3 i tillæg 6. Anvendelsen af en føler af zirconia-typen til bestemmelse af luft/brændstof-blandingsforholdet er ikke tilladt.

A.4.4.3.2.   Bestemmelse af de gasformige komponenter (bilag 4, punkt 8.4.2).

Beregningerne skal foretages i henhold til bilag 4, afsnit 8, men der anvendes de ugas
  -værdier og molforhold, som er beskrevet i punkt A.6.2. og A.6.3. i tillæg 6.

A.4.4.3.3.   Partikelbestemmelse (bilag 4, punkt 8.4.3).

Til bestemmelse af partikelemissioner efter målemetoden med delvis fortynding foretages beregningen i henhold til bilag 4, punkt 8.4.3.2.

Til kontrol af fortyndingsforholdet kan en af følgende to metoder anvendes:

| — | Direkte massestrømsmåling som beskrevet i punkt 8.4.1.3. |
| --- | --- |

—

Direkte massestrømsmåling som beskrevet i punkt 8.4.1.3.

| — | Målemetoden luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold i henhold til punkt 8.4.1.6 (ligning 30, 31 og 32) må kun anvendes, når den kombineres med look ahead-metoden i punkt 8.4.1.2 og hvis værdierne α, γ, δ og ε bestemmes i overensstemmelse med punkt A.6.2 og A.6.3 i tillæg 6. |
| --- | --- |

—

Målemetoden luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold i henhold til punkt 8.4.1.6 (ligning 30, 31 og 32) må kun anvendes, når den kombineres med look ahead-metoden i punkt 8.4.1.2 og hvis værdierne α, γ, δ og ε bestemmes i overensstemmelse med punkt A.6.2 og A.6.3 i tillæg 6.

Kvalitetskontrollen i punkt 9.4.6.1 skal foretages for hver måling.

A.4.4.3.4.   Yderligere krav vedrørende massestrømsmåler for udstødningsgas

Den massestrømsmåler, der er omhandlet i punkt A.4.4.3.1 og A.4.4.3.3, må ikke være følsomme over for ændringer i udstødningsgassens sammensætning og tæthed. Der kan ses bort fra små fejl f.eks. i forbindelse med pitotrørsmåling eller orifice-typemålinger (svarende til kvadratroden af udstødningens massefylde).

A.4.4.4.   Måling med fuldstrømsfortynding (CVS) (bilag 4, punkt 8.5).

Den mulige variation af brændstofsammensætningen påvirker kun beregningen af måleresultaterne for carbonhydrider. For alle andre komponenter anvendes de relevante ligninger i punkt 8.5.2 i bilag 4.

De nøjagtige ligninger anvendes ved beregning af carbonhydridemissionen med komponentens molforhold, som bestemmes ud fra brændstofforbrugsmålinger af begge brændstoffer i henhold til punkt A.6.4. i tillæg 6.

A.4.4.4.1.   Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer (bilag 4, punkt 8.5.2.3.2).

For at bestemme den støkiometriske faktor skal molforholdet for hydrogen α i brændstoffet beregnes som det gennemsnitlige molforhold for hydrogen i brændstofblandingen under prøvningen, jf. punkt A.6.4 i tillæg 6.

Alternativt kan Fs
  -værdien af det gasformige brændstof anvendes i ligning 59 og 60 i bilag 4.

A.4.5.   Specifikationer for udstyr og kontrol (bilag 4, afsnit 9)

A.4.5.1.   Gasser til kontrol af oxygeninterferens (bilag 4, punkt 9.3.3.4.)

De oxygenkoncentrationer, der kræves til dobbeltbrændstofmotorer, svarer til dem, der kræves til motorer med kompressionstænding, og som er anført i tabel 8 i punkt 9.3.3.4. i bilag 4.

A.4.5.2.   Kontrol af oxygeninterferens (bilag 4, punkt 9.3.7.3.)

Instrumenter, der anvendes til at måle dobbeltbrændstofmotorer, skal kontrolleres ved anvendelse af de samme procedurer som dem, der anvendes til at måle motorer med kompressionstænding. I forbindelse med punkt 9.3.7.3 b) i bilag 4 anvendes en 21 % -oxygenblanding.

A.4.5.3.   Vanddæmpningsprøve (bilag 4, punkt 9.3.9.2.2)

Vanddæmpningsprøven i punkt 9.3.9.2.2. i bilag 4 til dette regulativ finder kun anvendelse på målinger af våd NOx-koncentration. For naturgasdrevne dobbeltbrændstofmotorer bør denne prøve foretages med et antaget H/C-forhold på 4 (methan). I det tilfælde Formula for LPG-drevne dobbeltbrændstofmotorer foretages denne kontrol med et antaget H/C-forhold på 2,525. I dette tilfælde Formula.

Tillæg 5

Yderligere forskrifter for PEMS-emissionsprøvning af dobbeltbrændstofmotorer

A.5.1.   Generelt

I dette tillæg fastlægges de yderligere forskrifter og undtagelser til bilag 8 i dette regulativ, som skal muliggøre PEMS-emissionsprøvning af dobbeltbrændstofmotorer.

Emissionsprøvning af en dobbeltbrændstofmotor kompliceres af, at det brændstof, motoren anvender, kan variere mellem ren diesel og en kombination af hovedsagelig gasformigt brændstof med en ringe mængde dieselbrændstof som antændelseskilde. Forholdet mellem de brændstoffer, der anvendes af dobbeltbrændstofmotoren, kan også ændres dynamisk, afhængigt af motorens driftsbetingelser. Som følge heraf er der behov for særlige forholdsregler og begrænsninger for at muliggøre prøvning af disse motorer.

A.5.2.   Følgende ændringer til tillæg 1 til bilag 8 finder anvendelse:

| A.5.2.1. | Bemærkning 2) i tabel 1 i punkt A.1.2.2 affattes således:






  (2) | Kun for naturgasdrevne motorer. |
| --- | --- | --- |

A.5.2.1.

Bemærkning 2) i tabel 1 i punkt A.1.2.2 affattes således:

(2)

Kun for naturgasdrevne motorer.

| A.5.2.2. | Punkt A.1.3.3. "tør-/vådkorrection" affattes således:
  Hvis koncentrationen måles på tør basis, skal det omregnes til våd basis som angivet i punkt 8.1 i bilag 4 og punkt 4.1.1 i tillæg 4 til dette bilag. |
| --- | --- |

A.5.2.2.

Punkt A.1.3.3. "tør-/vådkorrection" affattes således:

Hvis koncentrationen måles på tør basis, skal det omregnes til våd basis som angivet i punkt 8.1 i bilag 4 og punkt 4.1.1 i tillæg 4 til dette bilag.

| A.5.2.3. | Punkt A.1.3.5. "Beregning af øjeblikkelige gasemissioner" affattes således:
  Masseemissioner bestemmes som beskrevet i punkt 8.4.2.3 i bilag 4. u
  gas-værdierne bestemmes i overensstemmelse med punkt A.6.2 og A.6.3 i tillæg 6 til bilag 15. |
| --- | --- |

A.5.2.3.

Punkt A.1.3.5. "Beregning af øjeblikkelige gasemissioner" affattes således:

Masseemissioner bestemmes som beskrevet i punkt 8.4.2.3 i bilag 4. u
  gas-værdierne bestemmes i overensstemmelse med punkt A.6.2 og A.6.3 i tillæg 6 til bilag 15.

Tillæg 6

Bestemmelse af komponentens molforhold og ugas-værdier for motorer med to typer brændstof

A.6.1.   Generelt

I dette tillæg defineres bestemmelsen af komponentens molforhold og u
  gas-værdierne for tør-/vådfaktoren og emissionsberegninger med henblik på emissionsprøvning af dobbeltbrændstofmotorer.

A.6.2.   Dobbeltbrændstoftilstand

A.6.2.1.   For dobbeltbrændstofmotorer af type 1A eller 1B, som fungerer i dobbeltbrændstoftilstand, anvendes komponentens molforhold og u
  gas-værdierne for det gasformige brændstof.

A.6.2.2.   For dobbeltbrændstofmotorer af type 2A eller 2B, som fungerer i dobbeltbrændstoftilstand, anvendes komponentens molforhold og u
  gas-værdierne i tabel A6.1 og A6.2.

Tabel A6.1

Komponentens molforhold ved en blanding bestående af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof (masseprocent)

| Gasformigt brændstof | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propan | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butan | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG brændstof A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG brændstof B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Gasformigt brændstof

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propan

2,2633

0

0

0,0039

Butan

2,1837

0

0

0,0038

LPG

2,1957

0

0

0,0038

LPG brændstof A

2,1740

0

0

0,0038

LPG brændstof B

2,2402

0

0

0,0039

Tabel A6.2

u
  gas-værdier for ufortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde for en blanding bestående af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof (masseprocent)

| Gasformigt brændstof | ρ
  e | | | Gas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (2) | | | |
| CNG/LNG (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propan | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butan | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| LPG (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Gasformigt brændstof

ρ
  e

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (2)

CNG/LNG (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propan

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butan

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

LPG (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

A.6.2.3.   For dobbeltbrændstofmotorer af type 3B, som fungerer i dobbeltbrændstoftilstand, anvendes komponentens molforhold og u
  gas-værdierne for dieselbrændstoffet.

A.6.2.4.   Til beregning af carbonhydridemissionen af alle typer dobbeltbrændstofmotorer i dobbeltbrændstoftilstand, gælder følgende:

| — | Til beregning af THC-emissioner anvendes u
  gas-værdien af det gasformige brændstof. |
| --- | --- |

—

Til beregning af THC-emissioner anvendes u
  gas-værdien af det gasformige brændstof.

| — | Til beregning af NMHC-emissioner anvendes u
  gas-værdien på basis af
  CH2.93. |
| --- | --- |

—

Til beregning af NMHC-emissioner anvendes u
  gas-værdien på basis af
  CH2.93.

| — | Til beregning af CH4 -emissioner anvendes u
  gas-værdien af CH4. |
| --- | --- |

—

Til beregning af CH4 -emissioner anvendes u
  gas-værdien af CH4.

A.6.3.   Dieseltilstand

For dobbeltbrændstofmotorer af type 1B, 2B eller 3B, som fungerer i dieseltilstand, anvendes komponentens molforhold og u
  gas-værdierne for dieselbrændstoffet.

A.6.4.   Bestemmelse af komponentens molforhold, når brændstofblandingen er kendt

A.6.4.1.   Beregning af brændstofblandings komponenter

| | (A6.1) |
| --- | --- |
| | (A6.2) |
| | (A6.3) |
| | (A6.4) |
| | (A6.5) |

Formula

(A6.1)

Formula

(A6.2)

Formula

(A6.3)

Formula

(A6.4)

Formula

(A6.5)

hvor:

| q

  mf1 | massestrømshastighed (kg/s) for brændstof 1 |
| --- | --- |
| q

  mf2 | massestrømshastighed (kg/s) for brændstof 2 |
| w
  ALF | brændstoffets hydrogenindhold (masseprocent) |
| w
  BET | brændstoffets carbonindhold (masseprocent) |
| w
  GAM | brændstoffets svovlindhold (masseprocent) |
| w
  DEL | brændstoffets nitrogenindhold (masseprocent) |
| w
  EPS | brændstoffets oxygenindhold (masseprocent) |

q

  mf1

massestrømshastighed (kg/s) for brændstof 1

q

  mf2

massestrømshastighed (kg/s) for brændstof 2

w
  ALF

brændstoffets hydrogenindhold (masseprocent)

w
  BET

brændstoffets carbonindhold (masseprocent)

w
  GAM

brændstoffets svovlindhold (masseprocent)

w
  DEL

brændstoffets nitrogenindhold (masseprocent)

w
  EPS

brændstoffets oxygenindhold (masseprocent)

A.6.4.2.   Beregning af molforholdet for H, C, S, N og O i forhold til C (i henhold til ISO8178-1, bilag A-A-2.2.2).

| | (A6.6) |
| --- | --- |
| | (A6.7) |
| | (A6.8) |
| | (A6.9) |

Formula

(A6.6)

Formula

(A6.7)

Formula

(A6.8)

Formula

(A6.9)

hvor:

| w
  ALF | brændstoffets hydrogenindhold (masseprocent) |
| --- | --- |
| w
  BET | brændstoffets carbonindhold (masseprocent) |
| w
  GAM | brændstoffets svovlindhold (masseprocent) |
| w
  DEL | brændstoffets nitrogenindhold (masseprocent) |
| w
  EPS | brændstoffets oxygenindhold (masseprocent) |
| α | molforhold for hydrogen (H/C) |
| γ | molforhold for svovl (S/C) |
| δ | molforhold for nitrogen (N/C) |
| ε | molforhold for oxygen (O/C) |

w
  ALF

brændstoffets hydrogenindhold (masseprocent)

w
  BET

brændstoffets carbonindhold (masseprocent)

w
  GAM

brændstoffets svovlindhold (masseprocent)

w
  DEL

brændstoffets nitrogenindhold (masseprocent)

w
  EPS

brændstoffets oxygenindhold (masseprocent)

α

molforhold for hydrogen (H/C)

γ

molforhold for svovl (S/C)

δ

molforhold for nitrogen (N/C)

ε

molforhold for oxygen (O/C)

for et brændstof CH
  αOe
  N
  d
  S
  g

A.6.4.3.   Beregning af u
  gas-værdierne for en brændstofblanding

u
  gas-værdierne for den ufortyndede udstødningsgas for en brændstofblanding kan beregnes efter de nøjagtige ligninger i punkt 8.4.2.4 i bilag 4 og molforholdene beregnet i henhold til dette punkt.

For systemer med en konstant massestrøm er det nødvendigt at anvende ligning 57 i punkt 8.5.2.3.1 i bilag 4 for at beregne u
  gas-værdierne for den fortyndede udstødningsgas.

---

(1)  afhængigt af brændstof

(2)  ved l = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

(3)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 58 — 76 %; H = 19 — 25 %; N = 0 - 14 % (CH
  4, G20, GR, G23 og G25)

(4)  NMHC på basis of CH2.93 (for samlet HC anvendes u
  gas-koefficienten for CH4)

(5)  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 27 - 90 %; C4 = 10-73 % (LPG-brændstof A og B)

---