# Europos Sąjungos L 132/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.132.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 132 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. gegužės 16d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.132.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 132

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. gegužės 16d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 447/2013, kuriuo nustatoma procedūra AIFV, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES pasirenkantiems AIFV statusą | 1 |
| | * | 2013 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 448/2013, kuriuo nustatoma ne ES AIFV referencinės valstybės narės nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES procedūra | 3 |
| | | 2013 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 449/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 6 |
| | | 2013 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 450/2013, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2013 m. gegužės 16 d. | 8 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 447/2013, kuriuo nustatoma procedūra AIFV, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES pasirenkantiems AIFV statusą

1

*

2013 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 448/2013, kuriuo nustatoma ne ES AIFV referencinės valstybės narės nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES procedūra

3

2013 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 449/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

6

2013 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 450/2013, kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2013 m. gegužės 16 d.

8

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2012 m. gruodžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 521/12/COL, nutraukti oficialią valstybės pagalbos tyrimo procedūrą, pradėtą Sprendimu Nr. 363/11/COL dėl valstybės pagalbos, suteiktos lengvatinėmis sąlygomis restruktūrizuojant trijų Islandijos investicinių bankų paskolas (Islandija) | 11 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2012 m. gruodžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 521/12/COL, nutraukti oficialią valstybės pagalbos tyrimo procedūrą, pradėtą Sprendimu Nr. 363/11/COL dėl valstybės pagalbos, suteiktos lengvatinėmis sąlygomis restruktūrizuojant trijų Islandijos investicinių bankų paskolas (Islandija)

11

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

s3

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 16.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 447/2013

2013 m. gegužės 15 d.

kuriuo nustatoma procedūra AIFV, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES pasirenkantiems AIFV statusą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (1), ypač į jos 3 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 4 dalį alternatyvaus investavimo fondų valdytojai (AIFV), tenkinantys tos direktyvos 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas sąlygas, gali pagal tą dalį pasirinkti AIFV statusą, kad galėtų naudotis pagal tą direktyvą suteikiamomis teisėmis. Pasirinkusiam AIFV statusą AIFV taikomos visos Direktyvos 2011/61/ES nuostatos; |
| --- | --- |

(1)

pagal Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 4 dalį alternatyvaus investavimo fondų valdytojai (AIFV), tenkinantys tos direktyvos 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas sąlygas, gali pagal tą dalį pasirinkti AIFV statusą, kad galėtų naudotis pagal tą direktyvą suteikiamomis teisėmis. Pasirinkusiam AIFV statusą AIFV taikomos visos Direktyvos 2011/61/ES nuostatos;

| (2) | Direktyvoje 2011/61/ES numatyta AIFV taikoma veiklos leidimų išdavimo procedūra. Pagal šią procedūrą pateikiamuose dokumentuose ir informacijoje nurodomi pakankamai informatyvūs prašymą teikiančio AIFV duomenys, todėl tie patys dokumentai turėtų būti teikiami ir ta pati procedūra turėtų būti taikoma atvejais, kai AIFV pasirenka AIFV statusą. Nėra jokių konkrečių priežasčių AIFV statuso pasirinkimui taikyti kitokią procedūrą nei taikoma AIFV, valdantiems turtą, viršijantį Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas ribas. Taigi AIFV, nusprendę pasirinkti AIFV statusą pagal Direktyvą 2011/61/ES, turėtų laikytis tokios pačios procedūros kaip ir nustatytoji AIFV, privalantiems kreiptis dėl veiklos leidimo pagal Direktyvą 2011/61/ES; |
| --- | --- |

(2)

Direktyvoje 2011/61/ES numatyta AIFV taikoma veiklos leidimų išdavimo procedūra. Pagal šią procedūrą pateikiamuose dokumentuose ir informacijoje nurodomi pakankamai informatyvūs prašymą teikiančio AIFV duomenys, todėl tie patys dokumentai turėtų būti teikiami ir ta pati procedūra turėtų būti taikoma atvejais, kai AIFV pasirenka AIFV statusą. Nėra jokių konkrečių priežasčių AIFV statuso pasirinkimui taikyti kitokią procedūrą nei taikoma AIFV, valdantiems turtą, viršijantį Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas ribas. Taigi AIFV, nusprendę pasirinkti AIFV statusą pagal Direktyvą 2011/61/ES, turėtų laikytis tokios pačios procedūros kaip ir nustatytoji AIFV, privalantiems kreiptis dėl veiklos leidimo pagal Direktyvą 2011/61/ES;

| (3) | teisę pasirinkti AIFV statusą turi AIFV, kurie anksčiau buvo arba registruoti pagal Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 3 dalį, arba gavę leidimą vykdyti kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų valdymo įmonės veiklą pagal 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (2). Derėtų vengti pakartotinio ataskaitų teikimo ir atsižvelgti į dokumentus ir informaciją, kuriuos AIFV jau pateikė kompetentingoms institucijoms pagal registracijos ir veiklos leidimo išdavimo procedūras, jeigu šie dokumentai ir informacija apima naujausius duomenis; |
| --- | --- |

(3)

teisę pasirinkti AIFV statusą turi AIFV, kurie anksčiau buvo arba registruoti pagal Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 3 dalį, arba gavę leidimą vykdyti kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų valdymo įmonės veiklą pagal 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (2). Derėtų vengti pakartotinio ataskaitų teikimo ir atsižvelgti į dokumentus ir informaciją, kuriuos AIFV jau pateikė kompetentingoms institucijoms pagal registracijos ir veiklos leidimo išdavimo procedūras, jeigu šie dokumentai ir informacija apima naujausius duomenis;

| (4) | kompetentingos institucijos turėtų išnagrinėti prašymą pasirinkti AIFV statusą ir suteikti veiklos leidimą tomis pačiomis sąlygomis ir pagal tą pačią procedūrą, kokia taikoma AIFV, valdantiems turtą, viršijantį Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas ribas; |
| --- | --- |

(4)

kompetentingos institucijos turėtų išnagrinėti prašymą pasirinkti AIFV statusą ir suteikti veiklos leidimą tomis pačiomis sąlygomis ir pagal tą pačią procedūrą, kokia taikoma AIFV, valdantiems turtą, viršijantį Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas ribas;

| (5) | svarbu aiškiai nustatyti ryšį tarp procedūros, taikomos tiems AIFV, kurie pasirenka AIFV statusą, ir pagal Direktyvą 2011/61/ES AIFV suteikto veiklos leidimo atšaukimo procedūros. AIFV, kuriam pagal Direktyvą 2011/61/ES suteiktas veiklos leidimas ir kurio valdomas turtas vėliau nebesiekia Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų, gali toliau naudotis veiklos leidimu ir tol, kol veiklos leidimas nebus atšauktas, jam taikomos visos tos direktyvos nuostatos. Veiklos leidimas neturėtų būti atšaukiamas automatiškai, kai veiklos leidimą turinčio AIFV valdomas turtas nebesiekia atitinkamos ribos, o tik paties AIFV prašymu. Taigi neturėtų būti galimybės AIFV kreiptis dėl AIFV statuso tol, kol jis turi veiklos leidimą pagal Direktyvą 2011/61/ES, o AIFV, kurio veiklos leidimas atšauktas jo paties prašymu, vis dar turėtų turėti teisę vėl pasirinkti AIFV statusą pagal Direktyvą 2011/61/ES; |
| --- | --- |

(5)

svarbu aiškiai nustatyti ryšį tarp procedūros, taikomos tiems AIFV, kurie pasirenka AIFV statusą, ir pagal Direktyvą 2011/61/ES AIFV suteikto veiklos leidimo atšaukimo procedūros. AIFV, kuriam pagal Direktyvą 2011/61/ES suteiktas veiklos leidimas ir kurio valdomas turtas vėliau nebesiekia Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų ribų, gali toliau naudotis veiklos leidimu ir tol, kol veiklos leidimas nebus atšauktas, jam taikomos visos tos direktyvos nuostatos. Veiklos leidimas neturėtų būti atšaukiamas automatiškai, kai veiklos leidimą turinčio AIFV valdomas turtas nebesiekia atitinkamos ribos, o tik paties AIFV prašymu. Taigi neturėtų būti galimybės AIFV kreiptis dėl AIFV statuso tol, kol jis turi veiklos leidimą pagal Direktyvą 2011/61/ES, o AIFV, kurio veiklos leidimas atšauktas jo paties prašymu, vis dar turėtų turėti teisę vėl pasirinkti AIFV statusą pagal Direktyvą 2011/61/ES;

| (6) | Direktyva 2011/61/ES valstybės narės įpareigojamos taikyti įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais ta direktyva perkelta nuo 2013 m. liepos 22 d. Todėl šio reglamento taikymas taip pat nukeliamas iki šios datos; |
| --- | --- |

(6)

Direktyva 2011/61/ES valstybės narės įpareigojamos taikyti įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais ta direktyva perkelta nuo 2013 m. liepos 22 d. Todėl šio reglamento taikymas taip pat nukeliamas iki šios datos;

| (7) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

AIFV statuso pasirinkimo procedūra ir sąlygos

1.   Alternatyvaus investavimo fondų valdytojas (AIFV), tenkinantis Direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 2 dalies sąlygas ir nusprendęs pasirinkti AIFV statusą pagal tą direktyvą, pateikia prašymą išduoti veiklos leidimą savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai.

Prašymui taikoma ta pati procedūra, kaip numatyta Direktyvos 2011/61/ES 7 straipsnio 1–5 dalyse ir direktyvos įgyvendinimo priemonėse.

2.   Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali leisti 1 dalyje nurodytai AIFV teikti ne visą informaciją ir ne visus dokumentus, privalomus pagal tos direktyvos 7 straipsnį, jeigu informacija ir dokumentai, kurių leidžiama neteikti, jau buvo pateikti kompetentingai institucijai dėl registracijos pagal tos direktyvos 3 straipsnio 3 dalį arba kreipiantis dėl veiklos leidimo pagal Direktyvos 2009/65/EB 5 straipsnį su sąlyga, kad ši informacija ir šie dokumentai apima naujausius duomenis, kai AIFV tai patvirtina raštu.

3.   Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija išduoda veiklos leidimą pagal tą pačią procedūrą, numatytą Direktyvos 2011/61/ES 8 straipsnio 1–5 dalyse.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas taikomas nuo 2013 m. liepos 22 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 174, 2011 7 1, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

2

---

| 16.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 448/2013

2013 m. gegužės 15 d.

kuriuo nustatoma ne ES AIFV referencinės valstybės narės nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES procedūra

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (1), ypač į jos 37 straipsnio 14 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalies b punkte, c punkto i papunktyje, e ir f punktuose ir g punkto i papunktyje numatytomis aplinkybėmis daugiau nei viena valstybė narė galėtų būti laikoma ne ES alternatyvaus investavimo fondų valdytojo (AIFV), ketinančio valdyti ES alternatyvaus investavimo fondus (AIF) ir (arba) platinti valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas Sąjungoje, potencialia referencine valstybe nare. Šiais atvejais ne ES AIFV turi pateikti prašymą tų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad šios nustatytų jo referencinę valstybę narę. Prie prašymo turėtų būti pridėta visa atitinkama informacija ir dokumentai, būtini šio AIFV referencinei valstybei narei nustatyti. Atitinkamos kompetentingos institucijos turėtų priimti bendrą sprendimą, kuriuo nustatoma referencinė valstybė narė. Reikia nustatyti procedūrą, kurios laikydamosi atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytų referencinę valstybę narę. Už referencinės valstybės narės skyrimą yra kolektyviai atsakingos atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, todėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (2), turėtų užtikrinti, kad priimant šį sprendimą deramai dalyvautų ir pasiekti susitarimą padėtų visos potencialios referencinės valstybės narės; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalies b punkte, c punkto i papunktyje, e ir f punktuose ir g punkto i papunktyje numatytomis aplinkybėmis daugiau nei viena valstybė narė galėtų būti laikoma ne ES alternatyvaus investavimo fondų valdytojo (AIFV), ketinančio valdyti ES alternatyvaus investavimo fondus (AIF) ir (arba) platinti valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas Sąjungoje, potencialia referencine valstybe nare. Šiais atvejais ne ES AIFV turi pateikti prašymą tų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad šios nustatytų jo referencinę valstybę narę. Prie prašymo turėtų būti pridėta visa atitinkama informacija ir dokumentai, būtini šio AIFV referencinei valstybei narei nustatyti. Atitinkamos kompetentingos institucijos turėtų priimti bendrą sprendimą, kuriuo nustatoma referencinė valstybė narė. Reikia nustatyti procedūrą, kurios laikydamosi atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytų referencinę valstybę narę. Už referencinės valstybės narės skyrimą yra kolektyviai atsakingos atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, todėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (2), turėtų užtikrinti, kad priimant šį sprendimą deramai dalyvautų ir pasiekti susitarimą padėtų visos potencialios referencinės valstybės narės;

| (2) | referencinės valstybės narės nustatymo procedūra skiriasi nuo kreipimosi dėl prekybos leidimo procedūros pagal Direktyvą 2011/61/ES. Kai nustatoma referencinė valstybė narė, atitinkamas ne ES AIFV dėl veiklos leidimo turi kreiptis į tos valstybės narės kompetentingą instituciją pagal tą pačią procedūrą ir tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos AIFV pagal Direktyvos 2011/61/ES 7 ir 8 straipsnius; |
| --- | --- |

(2)

referencinės valstybės narės nustatymo procedūra skiriasi nuo kreipimosi dėl prekybos leidimo procedūros pagal Direktyvą 2011/61/ES. Kai nustatoma referencinė valstybė narė, atitinkamas ne ES AIFV dėl veiklos leidimo turi kreiptis į tos valstybės narės kompetentingą instituciją pagal tą pačią procedūrą ir tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos AIFV pagal Direktyvos 2011/61/ES 7 ir 8 straipsnius;

| (3) | Direktyva 2011/61/ES valstybės narės įpareigojamos taikyti įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais ta direktyva perkelta nuo 2013 m. liepos 22 d. Nedarant poveikio deleguotiesiems aktams, kurie turi būti priimami pagal Direktyvos 2011/61/ES 67 straipsnio 6 dalį, šio reglamento taikymas taip pat atidedamas iki tos pačios datos; |
| --- | --- |

(3)

Direktyva 2011/61/ES valstybės narės įpareigojamos taikyti įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais ta direktyva perkelta nuo 2013 m. liepos 22 d. Nedarant poveikio deleguotiesiems aktams, kurie turi būti priimami pagal Direktyvos 2011/61/ES 67 straipsnio 6 dalį, šio reglamento taikymas taip pat atidedamas iki tos pačios datos;

| (4) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Referencinės valstybės narės nustatymo procedūra, taikoma, kai yra kelios potencialios referencinės valstybės narės

1.   Tais atvejais, kai ne ES alternatyvaus investavimo fondų valdytojas (AIFV), ketinantis valdyti ES alternatyvius investavimo fondus (AIF) neplatindamas jų investicinių vienetų ar akcijų arba ketinantis platinti valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas Sąjungoje, pateikia prašymą nustatyti jo referencinę valstybę narę pagal Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą, tas prašymas turi būti rašytinis ir adresuotas visoms valstybių narių, kurios yra potencialios referencinės valstybės narės, kompetentingoms institucijoms. Prašyme nurodomos visos potencialios referencinės valstybės narės.

2.   Prie ne ES AIFV prašymo pridedama informacija ir dokumentai, būtini referencinei valstybei narei nustatyti.

3.   Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalies b punkte numatytomis aplinkybėmis pateikiama ši informacija ir dokumentai:

| a) | nurodomos valstybės narės, kuriose yra įsteigti ne ES AIFV valdomi AIF; |
| --- | --- |

a)

nurodomos valstybės narės, kuriose yra įsteigti ne ES AIFV valdomi AIF;

| b) | nurodomos valstybės narės, kuriose yra ne ES AIFV valdomas turtas; |
| --- | --- |

b)

nurodomos valstybės narės, kuriose yra ne ES AIFV valdomas turtas;

| c) | ne ES AIFV valdomo turto sumos skirtingose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

c)

ne ES AIFV valdomo turto sumos skirtingose valstybėse narėse.

4.   Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalies c punkto i papunktyje numatytomis aplinkybėmis pateikiama ši informacija ir dokumentai:

| a) | nurodoma valstybė narė, kurioje yra įsteigtas ne ES AIFV valdomas AIF; |
| --- | --- |

a)

nurodoma valstybė narė, kurioje yra įsteigtas ne ES AIFV valdomas AIF;

| b) | nurodomos valstybės narės, kuriose ne ES AIFV ketina platinti AIF investicinius vienetus ar akcijas. |
| --- | --- |

b)

nurodomos valstybės narės, kuriose ne ES AIFV ketina platinti AIF investicinius vienetus ar akcijas.

5.   Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalies e punkte ir g punkto i papunktyje numatytomis aplinkybėmis pateikiama ši informacija ir dokumentai:

| a) | nurodomos valstybės narės, kuriose yra įsteigti ne ES AIFV valdomi AIF; |
| --- | --- |

a)

nurodomos valstybės narės, kuriose yra įsteigti ne ES AIFV valdomi AIF;

| b) | platinimo strategijos aprašymas, iš kurio galima spręsti, kad ne ES AIFV ketina platinti konkretaus AIF arba kelių AIF investicinius vienetus ar akcijas konkrečioje valstybėje narėje ar keliose valstybėse narėse ir vystyti veiksmingą investicinių vienetų ar akcijų platinimą konkrečiose valstybėse narėse, nurodant bent:






  i) | valstybes nares, kuriose platintojai (ir pats AIFV, kai jis pats platina investicinius vienetus ar akcijas) ketina reklamuoti AIFV valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas, nurodant, kokią valdomo turto dalį, kaip planuojama, sudarys šie reklamuojami investiciniai vienetai ar akcijos, palyginti su visais Sąjungoje reklamuojamais investiciniais vienetais ar akcijomis; |
| --- | --- | --- |

b)

platinimo strategijos aprašymas, iš kurio galima spręsti, kad ne ES AIFV ketina platinti konkretaus AIF arba kelių AIF investicinius vienetus ar akcijas konkrečioje valstybėje narėje ar keliose valstybėse narėse ir vystyti veiksmingą investicinių vienetų ar akcijų platinimą konkrečiose valstybėse narėse, nurodant bent:

i)

valstybes nares, kuriose platintojai (ir pats AIFV, kai jis pats platina investicinius vienetus ar akcijas) ketina reklamuoti AIFV valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas, nurodant, kokią valdomo turto dalį, kaip planuojama, sudarys šie reklamuojami investiciniai vienetai ar akcijos, palyginti su visais Sąjungoje reklamuojamais investiciniais vienetais ar akcijomis;

| ii) | apytikslį planuojamą skaičių tikslinių investuotojų, įsikūrusių valstybėse narėse, kuriose AIFV ketina platinti savo valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas; |
| --- | --- |

ii)

apytikslį planuojamą skaičių tikslinių investuotojų, įsikūrusių valstybėse narėse, kuriose AIFV ketina platinti savo valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas;

| iii) | valstybių narių oficialiąsias kalbas, į kurias pasiūlymo ir reklaminiai dokumentai yra arba bus išversti; |
| --- | --- |

iii)

valstybių narių oficialiąsias kalbas, į kurias pasiūlymo ir reklaminiai dokumentai yra arba bus išversti;

| iv) | platinimo veiklos pasiskirstymą valstybėse narėse, kuriose AIFV ketina platinti valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas, visų pirma atsižvelgiant į reklamų ir reklaminių išvykų dažnumą ir svarbą. |
| --- | --- |

iv)

platinimo veiklos pasiskirstymą valstybėse narėse, kuriose AIFV ketina platinti valdomų AIF investicinius vienetus ar akcijas, visų pirma atsižvelgiant į reklamų ir reklaminių išvykų dažnumą ir svarbą.

6.   Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalies f punkte numatytomis aplinkybėmis pateikiama informacija ir dokumentai apima informaciją, numatytą šio straipsnio 5 dalies b punkte.

7.   Gavusios šio straipsnio 1 dalyje nurodytą prašymą, kompetentingos institucijos, į kurias ne ES AIFV kreipiasi kaip į potencialių referencinių valstybių narių kompetentingas institucijas, nedelsdamos ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo prašymo gavimo susisiekia viena su kita ir su Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), kad nuspręstų, ar kurios nors kitos Sąjungos kompetentingos institucijos yra potencialiai susijusios, kaip nurodyta Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalyje.

EVPRI paprašytos kompetentingos institucijos nedelsdamos pateikia EVPRI visą prašymą, kurį pateikė ne ES AIFV.

8.   Kai nusprendžiama, kad gali būti susijusios kitos Sąjungos kompetentingos institucijos, EVPRI nedelsdama jas apie tai informuoja ir užtikrina, kad joms būtų perduotas visas prašymas, kurį pateikė ne ES AIFV.

9.   Tiek kiekviena procedūroje dalyvaujanti kompetentinga institucija, tiek EVPRI gali paprašyti ne ES AIFV pateikti atitinkamos papildomos informacijos ir dokumentų, būtinų referencinei valstybei narei nustatyti.

Šie prašymai dėl papildomos informacijos ar dokumentų nurodant priežastis raštu pateikiami vienu metu visoms kitoms susijusioms kompetentingoms institucijoms ir EVPRI.

Kai prašymą pateikusi kompetentinga institucija arba EVPRI gauna papildomos informacijos ar dokumentų, tą prašymą pateikusi institucija nedelsdama perduoda šią informaciją ar dokumentus pagal aplinkybes kitoms susijusioms institucijoms ir EVPRI.

10.   Per vieną savaitę nuo dienos, kai kompetentingos institucijos gavo 1 dalyje nurodytą prašymą, kurį pateikė AIFV arba atitinkamais atvejais kitos Sąjungos kompetentingos institucijos pagal 8 dalį, visos susijusios kompetentingos institucijos viena kitai ir EVPRI pateikia nuomonę dėl tinkamos referencinės valstybės narės nustatymo.

11.   Vėliau visos kompetentingos institucijos kolektyviai nustato referencinę valstybę narę. Referencinė valstybė narė nustatoma ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo dienos, kai ne ES AIFV nustatytos kompetentingos institucijos arba atitinkamais atvejais kitos Sąjungos kompetentingos institucijos pagal 8 dalį gavo prašymą.

Tais atvejais, kai prašoma papildomos informacijos, pirmoje pastraipoje nurodytas laikotarpis pratęsiamas laikotarpiu nuo 9 dalyje nurodyto prašymo dėl papildomos informacijos ir dokumentų pateikimo iki tokios informacijos ar dokumentų gavimo.

12.   EVPRI padeda atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir prireikus sudaro geresnes sąlygas referencinei valstybei narei nustatyti pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 31 straipsnį.

13.   Valstybės narės, kuri nustatoma referencine valstybe nare, kompetentinga institucija nedelsdama raštu informuoja ne ES AIFV apie šį nustatymą.

14.   Jeigu prašymą pateikęs ne ES AIFV per septynias dienas po sprendimo priėmimo nėra tinkamai informuojamas apie šį nustatymą arba jeigu atitinkamos kompetentingos institucijos per šio straipsnio 11 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą laikotarpį referencinės valstybės narės nenustato, prašymą pateikęs ne ES AIFV gali pats pasirinkti savo referencinę valstybę narę, remdamasis Direktyvos 2011/61/ES 37 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytais kriterijais.

Ne ES AIFV nedelsdamas raštu informuoja visas kompetentingas institucijas, kurioms buvo pateiktas pirminis prašymas, ir EVPRI apie savo pasirinktą referencinę valstybę narę.

15.   Tais atvejais, kai ne ES AIFV pasirinkta referencinė valstybė narė ir kompetentingų institucijų nustatyta referencinė valstybė narė skiriasi, atitinkamos kompetentingos institucijos informuoja ne ES AIFV apie nustatymą kuo skubiau, tačiau ne vėliau kaip per dvi darbo dienas nuo informacijos apie AIFV sprendimą pagal 14 dalį gavimo. Šiuo atveju pirmenybė teikiama kompetentingų institucijų sprendimui.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas taikomas nuo 2013 m. liepos 22 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 174, 2011 7 1, p. 1.

1

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

2

---

| 16.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 449/2013

2013 m. gegužės 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 15 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 51,2 |
| TN | 81,2 |
| TR | 93,4 |
| ZZ | 75,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 29,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 55,2 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | AR | 117,3 |
| TR | 116,7 |
| ZA | 96,3 |
| ZZ | 110,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 117,9 |
| CN | 95,9 |
| MK | 43,1 |
| NZ | 151,2 |
| US | 192,6 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 116,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

51,2

TN

81,2

TR

93,4

ZZ

75,3

0707 00 05

AL

36,9

MK

29,8

TR

132,0

ZZ

66,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 10 20

EG

52,5

IL

71,8

MA

55,2

TR

59,9

ZZ

59,9

0805 50 10

AR

117,3

TR

116,7

ZA

96,3

ZZ

110,1

0808 10 80

AR

124,0

BR

93,1

CL

117,9

CN

95,9

MK

43,1

NZ

151,2

US

192,6

ZA

116,3

ZZ

116,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 16.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 450/2013

2013 m. gegužės 15 d.

kuriuo nustatomi importo muitai grūdų sektoriuje, galiojantys nuo 2013 m. gegužės 16 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir konkrečios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 642/2010 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (paprastieji kviečiai, skirti sėjai), ex 1001 99 00 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ir 1007 90 00 nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau tas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (paprastieji kviečiai, skirti sėjai), ex 1001 99 00 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ir 1007 90 00 nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau tas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos;

| (2) | reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos; |
| --- | --- |

(2)

reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos;

| (3) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (paprastieji kviečiai, skirti sėjai), ex 1001 99 00 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ir 1007 90 00 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto Reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (paprastieji kviečiai, skirti sėjai), ex 1001 99 00 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ir 1007 90 00 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto Reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka;

| (4) | reikėtų nustatyti importo muitus laikotarpiu nuo 2013 m. gegužės 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti importo muitus laikotarpiu nuo 2013 m. gegužės 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji;

| (5) | siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų paskelbimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų paskelbimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2013 m. gegužės 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 15 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 187, 2010 7 21, p. 5.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2013 m. gegužės 16 d.

| KN kodas | Prekių aprašymas | Importo muitas (1)

  (EUR už toną) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Aukštos kokybės kietieji KVIEČIAI | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Paprastieji KVIEČIAI, aukštos kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUGIAI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 0,00 |

KN kodas

Prekių aprašymas

Importo muitas (1)

(EUR už toną)

1001 19 00

1001 11 00

Aukštos kokybės kietieji KVIEČIAI

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

ex 1001 91 20

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 99 00

Paprastieji KVIEČIAI, aukštos kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUGIAI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

0,00

---

(1)  Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 4 dalimi, importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR už toną, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūros uostas (už Gibraltaro sąsiaurio ribų) arba Juodosios jūros uostas ir jei prekės atgabenamos Atlanto vandenynu arba per Sueco kanalą; |
| --- | --- |

—

3 EUR už toną, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūros uostas (už Gibraltaro sąsiaurio ribų) arba Juodosios jūros uostas ir jei prekės atgabenamos Atlanto vandenynu arba per Sueco kanalą;

| — | 2 EUR ų toną, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje ir jei prekės atgabenamos Atlanto vandenynu; |
| --- | --- |

—

2 EUR ų toną, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje ir jei prekės atgabenamos Atlanto vandenynu;

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR už toną suma, jei laikomasi Reglamento (ES) Nr. 642/2010 3 straipsnyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

1.5.2013-14.5.2013

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukštos kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotiruojama | 242,77 | 195,50 | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 251,21 | 241,21 | 221,21 |
| Meksikos įlankos priemoka | — | 26,75 | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priemoka | 30,49 | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukštos kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotiruojama

242,77

195,50

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

251,21

241,21

221,21

Meksikos įlankos priemoka

—

26,75

—

—

—

Didžiųjų ežerų priemoka

30,49

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:






  Vežimo išlaidos: Meksikos įlanka – Roterdamas: | 16,38 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Vežimo išlaidos: Didieji ežerai – Roterdamas: | 50,28 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

Vežimo išlaidos: Meksikos įlanka – Roterdamas:

16,38 EUR/t

Vežimo išlaidos: Didieji ežerai – Roterdamas:

50,28 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR už toną priemoka (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR už toną nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR už toną nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 16.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/11

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 521/12/COL

2012 m. gruodžio 19 d.

nutraukti oficialią valstybės pagalbos tyrimo procedūrą, pradėtą Sprendimu Nr. 363/11/COL dėl valstybės pagalbos, suteiktos lengvatinėmis sąlygomis restruktūrizuojant trijų Islandijos investicinių bankų paskolas (Islandija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (toliau – Institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 61 straipsnį ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į I dalies 1 straipsnio 3 dalį ir II dalies 4 straipsnio 4 dalį bei 6 straipsnį,

PAKVIETUSI suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   Procedūra

| (1) | 2010 m. birželio 22 d. raštu ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) gavo skundą iš Islandijos vertybinių popierių bendrovės „H.F. Verðbréf hf.“, neva 2009 m. kovo mėn. Islandijos iždas suteikė neteisėtą valstybės pagalbą investiciniams bankams „Saga Capital“ ir VBS, konvertuodamas trumpalaikę skolą Islandijos centriniam bankui (toliau – ICB) į ilgalaikes lengvatines paskolas. Institucija raštą gavo ir užregistravo 2010 m. liepos 7 d. (dok. Nr. 563424). |
| --- | --- |

(1)

2010 m. birželio 22 d. raštu ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) gavo skundą iš Islandijos vertybinių popierių bendrovės „H.F. Verðbréf hf.“, neva 2009 m. kovo mėn. Islandijos iždas suteikė neteisėtą valstybės pagalbą investiciniams bankams „Saga Capital“ ir VBS, konvertuodamas trumpalaikę skolą Islandijos centriniam bankui (toliau – ICB) į ilgalaikes lengvatines paskolas. Institucija raštą gavo ir užregistravo 2010 m. liepos 7 d. (dok. Nr. 563424).

| (2) | Gavusi atitinkamos informacijos iš Islandijos valdžios institucijų ir aptarusi su jomis bylą per 2011 m. birželio 6 d. posėdį (2), Institucija 2013 m. lapkričio 23 d. sprendimu Nr. 363/11/COL nutarė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybės pagalbos, suteiktos lengvatinėmis sąlygomis restruktūrizuojant trijų Islandijos investicinių bankų paskolas (3). Minėtu sprendimu Institucija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. 2012 m. vasario 21 d. raštu (dok. Nr. 625875) Islandijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl Institucijos sprendimo Nr. 363/11/COL. |
| --- | --- |

(2)

Gavusi atitinkamos informacijos iš Islandijos valdžios institucijų ir aptarusi su jomis bylą per 2011 m. birželio 6 d. posėdį (2), Institucija 2013 m. lapkričio 23 d. sprendimu Nr. 363/11/COL nutarė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybės pagalbos, suteiktos lengvatinėmis sąlygomis restruktūrizuojant trijų Islandijos investicinių bankų paskolas (3). Minėtu sprendimu Institucija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. 2012 m. vasario 21 d. raštu (dok. Nr. 625875) Islandijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl Institucijos sprendimo Nr. 363/11/COL.

| (3) | 2012 m. birželio mėn. Institucija iš skundo pateikėjos „H.F. Verðbréf hf.“ gavo informacijos apie „Saga Capital hf.“ likvidavimą (dok. Nr. 641907). Institucija taip pat gavo informacijos šiuo klausimu iš kitų šaltinių ir atidžiai stebėjo investicinių bankų, kuriems buvo taikomas Sprendimas Nr. 363/11/COL, likvidavimą. |
| --- | --- |

(3)

2012 m. birželio mėn. Institucija iš skundo pateikėjos „H.F. Verðbréf hf.“ gavo informacijos apie „Saga Capital hf.“ likvidavimą (dok. Nr. 641907). Institucija taip pat gavo informacijos šiuo klausimu iš kitų šaltinių ir atidžiai stebėjo investicinių bankų, kuriems buvo taikomas Sprendimas Nr. 363/11/COL, likvidavimą.

2.   Priemonių aprašymas

2.1.   ICB garantuotos paskolos ir vertybinių popierių skolinimo schema

| (4) | Priemonės, kurių preliminarus vertinimas pateiktas Institucijos sprendime Nr. 363/11/COL, yra susijusios su ICB garantuotomis paskolomis ir vertybinių popierių skolinimo schema. ICB, kaip centrinis bankas ir paskutinis skolintojas, atsižvelgdamas į kitų centrinių bankų vykdomą pinigų politiką, suteikė finansų įstaigoms trumpalaikes kreditavimo paslaugas garantuotų paskolų forma (4) pagal su tuo susijusias savo taisykles. 2007 ir 2008 m. garantuoto skolinimo mastas vis didėjo, ir ICB tapo pagrindiniu finansų įstaigų likvidumo šaltiniu. 2008 m. spalio mėn. bankrutuojant visiems trims Islandijos komerciniams bankams, ICB perėmė šioms nacionalinėms finansų įstaigoms pateiktus didelius reikalavimus, paremtus įvairiomis garantijomis. |
| --- | --- |

(4)

Priemonės, kurių preliminarus vertinimas pateiktas Institucijos sprendime Nr. 363/11/COL, yra susijusios su ICB garantuotomis paskolomis ir vertybinių popierių skolinimo schema. ICB, kaip centrinis bankas ir paskutinis skolintojas, atsižvelgdamas į kitų centrinių bankų vykdomą pinigų politiką, suteikė finansų įstaigoms trumpalaikes kreditavimo paslaugas garantuotų paskolų forma (4) pagal su tuo susijusias savo taisykles. 2007 ir 2008 m. garantuoto skolinimo mastas vis didėjo, ir ICB tapo pagrindiniu finansų įstaigų likvidumo šaltiniu. 2008 m. spalio mėn. bankrutuojant visiems trims Islandijos komerciniams bankams, ICB perėmė šioms nacionalinėms finansų įstaigoms pateiktus didelius reikalavimus, paremtus įvairiomis garantijomis.

| (5) | Dėl bankų bankroto garantijų vertė sumažėjo ir tapo aišku, kad dėl nepatikimų garantijų ICB patyrė nuostolių. Parlamentui sutikus, 2009 m. sausio mėn. Iždas ir ICB sudarė susitarimą, pagal kurį ICB dalį finansų įstaigoms pateiktų reikalavimų dėl garantuotų paskolų kartu su pagrindiniais vertybiniais popieriais perleido Finansų ministerijai. 2010 m. vasario mėn. Ministerija ir ICB susitarė, kad reikalavimai, kuriuos anksčiau ICB perdavė Ministerijai, turėtų būti perduoti neseniai įsteigtai ICB patronuojančiajai bendrovei „Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands“ (ESÍ) ir nuo 2009 m. gruodžio 31 d. vykdomi sumažinta kaina. |
| --- | --- |

(5)

Dėl bankų bankroto garantijų vertė sumažėjo ir tapo aišku, kad dėl nepatikimų garantijų ICB patyrė nuostolių. Parlamentui sutikus, 2009 m. sausio mėn. Iždas ir ICB sudarė susitarimą, pagal kurį ICB dalį finansų įstaigoms pateiktų reikalavimų dėl garantuotų paskolų kartu su pagrindiniais vertybiniais popieriais perleido Finansų ministerijai. 2010 m. vasario mėn. Ministerija ir ICB susitarė, kad reikalavimai, kuriuos anksčiau ICB perdavė Ministerijai, turėtų būti perduoti neseniai įsteigtai ICB patronuojančiajai bendrovei „Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands“ (ESÍ) ir nuo 2009 m. gruodžio 31 d. vykdomi sumažinta kaina.

| (6) | Valstybės skolą valdanti įstaiga (VSĮ), kurią administruoja ICB, teikia skolinimo paslaugas pirminiams valstybės skolos vertybinių popierių makleriams. Vertybinių popierių skolinimo tikslas – gerinti rinkos veikimą ir išlaikyti VSĮ leidžiamų obligacijų serijų likvidumą rinkoje. Kaip iždo obligacijų ir vekselių garantijas VSĮ tvirtina visas vyriausybės obligacijas ir lyginamąsias hipotekos obligacijas, kuriomis elektroniniu būdu prekiaujama antrinėje rinkoje. Gali būti tvirtinami ir kiti vertybiniai popieriai, kuriais prekiaujama elektroniniu būdu – tai priklauso nuo paslaugų kriterijų. Paskolų palūkanų norma grindžiama ICB atpirkimo norma. Sutartis galioja ne ilgiau kaip 28 dienas (5). |
| --- | --- |

(6)

Valstybės skolą valdanti įstaiga (VSĮ), kurią administruoja ICB, teikia skolinimo paslaugas pirminiams valstybės skolos vertybinių popierių makleriams. Vertybinių popierių skolinimo tikslas – gerinti rinkos veikimą ir išlaikyti VSĮ leidžiamų obligacijų serijų likvidumą rinkoje. Kaip iždo obligacijų ir vekselių garantijas VSĮ tvirtina visas vyriausybės obligacijas ir lyginamąsias hipotekos obligacijas, kuriomis elektroniniu būdu prekiaujama antrinėje rinkoje. Gali būti tvirtinami ir kiti vertybiniai popieriai, kuriais prekiaujama elektroniniu būdu – tai priklauso nuo paslaugų kriterijų. Paskolų palūkanų norma grindžiama ICB atpirkimo norma. Sutartis galioja ne ilgiau kaip 28 dienas (5).

2.2.   Trumpalaikių kreditavimo paslaugų konvertavimas į ilgalaikes paskolas

| (7) | 2009 m. kovo mėn. Finansų ministerija sudarė paskolų konvertavimo susitarimus su „Saga Capital Investment Bank hf.“, „VBS Investment Bank hf.“ ir „Askar Capital Investment Bank hf.“. Visų sudarytų paskolų susitarimų sąlygos panašios. Paskolų sumos buvo grindžiamos 2008 m. gruodžio mėn. susitarimu dėl atitinkamų įsipareigojimų įvykdymo. Paskolų, suteiktų „Saga“ ir VBS, grąžinimo sąlygos buvo vienodos. Paskolos turėjo būti grąžintos per septynerius metus, atlikus indeksavimą ir pritaikius 2 % palūkanų per metus normą. Paskolos, suteiktos „Askar Capital“, grąžinimo sąlygos buvo panašios, tačiau palūkanų norma – 3 % per metus. Ilgalaikių obligacijų išleidimo metu bendra nominali skolos, priskirtinos visiems trims investiciniams bankams, suma siekė 52,4 mlrd. ISK (6). |
| --- | --- |

(7)

2009 m. kovo mėn. Finansų ministerija sudarė paskolų konvertavimo susitarimus su „Saga Capital Investment Bank hf.“, „VBS Investment Bank hf.“ ir „Askar Capital Investment Bank hf.“. Visų sudarytų paskolų susitarimų sąlygos panašios. Paskolų sumos buvo grindžiamos 2008 m. gruodžio mėn. susitarimu dėl atitinkamų įsipareigojimų įvykdymo. Paskolų, suteiktų „Saga“ ir VBS, grąžinimo sąlygos buvo vienodos. Paskolos turėjo būti grąžintos per septynerius metus, atlikus indeksavimą ir pritaikius 2 % palūkanų per metus normą. Paskolos, suteiktos „Askar Capital“, grąžinimo sąlygos buvo panašios, tačiau palūkanų norma – 3 % per metus. Ilgalaikių obligacijų išleidimo metu bendra nominali skolos, priskirtinos visiems trims investiciniams bankams, suma siekė 52,4 mlrd. ISK (6).

| (8) | Minėtos priemonės buvo grindžiamos darbo grupės, kuri 2009 m. sausio 20 d. Finansų ministrui pateikė memorandumą dėl finansų įstaigų skolos restruktūrizavimo dėl ICB suteiktų garantuotų paskolų paslaugų, pasiūlymais. Memorandumas buvo grindžiamas informacija apie finansų įstaigas ir jų gebėjimą grąžinti skolą. Remiantis memorandumu, dėl finansinio kracho Islandijoje pasekmių minėtos finansų įstaigos negalėjo ICB grąžinti visos skolos. Ministro darbo grupės memorandume taip pat teigta, kad tuo metu visa Islandijos viešoji administracija bandė išgelbėti šalies finansų sistemą ir užtikrinti indėlininkų apsaugą. Turint tai omenyje ir atsižvelgiant į kitas aplinkybes, nuspręsta, kad būtina imtis tam tikrų priemonių užtikrinti, kad įmonės galėtų susimokėti skolas. |
| --- | --- |

(8)

Minėtos priemonės buvo grindžiamos darbo grupės, kuri 2009 m. sausio 20 d. Finansų ministrui pateikė memorandumą dėl finansų įstaigų skolos restruktūrizavimo dėl ICB suteiktų garantuotų paskolų paslaugų, pasiūlymais. Memorandumas buvo grindžiamas informacija apie finansų įstaigas ir jų gebėjimą grąžinti skolą. Remiantis memorandumu, dėl finansinio kracho Islandijoje pasekmių minėtos finansų įstaigos negalėjo ICB grąžinti visos skolos. Ministro darbo grupės memorandume taip pat teigta, kad tuo metu visa Islandijos viešoji administracija bandė išgelbėti šalies finansų sistemą ir užtikrinti indėlininkų apsaugą. Turint tai omenyje ir atsižvelgiant į kitas aplinkybes, nuspręsta, kad būtina imtis tam tikrų priemonių užtikrinti, kad įmonės galėtų susimokėti skolas.

| (9) | Anot Islandijos valdžios institucijų, sprendime dėl palūkanų mokėjimo tvarkos ir sąlygų svarbiausia buvo ne tai, kokia kapitalo grąža turėtų būti teisinga ir normali, nes iškart buvo aišku, kad minėtos įstaigos negalės įvykdyti visų minėtų įsipareigojimų. Svarbiausia darbo grupei buvo nustatyti tokią palūkanų procentinę dalį, kuri būtų pakankamai didelė, kad darytų poveikį įstaigoms, tačiau ne pernelyg didelė, kad nesutrukdytų joms grąžinti skolos ir tokiu būdu neatgrasytų jų nuo finansų restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(9)

Anot Islandijos valdžios institucijų, sprendime dėl palūkanų mokėjimo tvarkos ir sąlygų svarbiausia buvo ne tai, kokia kapitalo grąža turėtų būti teisinga ir normali, nes iškart buvo aišku, kad minėtos įstaigos negalės įvykdyti visų minėtų įsipareigojimų. Svarbiausia darbo grupei buvo nustatyti tokią palūkanų procentinę dalį, kuri būtų pakankamai didelė, kad darytų poveikį įstaigoms, tačiau ne pernelyg didelė, kad nesutrukdytų joms grąžinti skolos ir tokiu būdu neatgrasytų jų nuo finansų restruktūrizavimo.

| (10) | Vis dėlto Islandijos valdžios institucijos nustatė tam tikras skolos konvertavimo sąlygas. Be kita ko, skolininkai buvo įpareigoti neišmokėti dividendų, jei nesumokėta atitinkama įmoka už paskolas, skolininkai negalėjo prisiimti jokių didelės rizikos įsipareigojimų, viršijančių 20 % akcinio kapitalo (kapitalo pakankamumo taisyklė), skolininkų darbuotojams mokamos premijos turėtų būti saikingos, skolininkai buvo įpareigoti teikti skolintojui išsamias ketvirčio ataskaitas apie savo operacijas, skolininkų kapitalo pakankamumo rodikliai neturėtų nukristi žemiau 10 %. Jei paaiškėtų, kad skolininkų likvidumo padėtis ICB yra nepriimtina arba jų kapitalo pakankamumo rodikliai nukrito žemiau 10 %, skolintojas galėtų reikalauti, kad nesumokėta paskolų suma su palūkanomis ir kitomis atitinkamomis išlaidomis būtų konvertuota į akcinį kapitalą. Tokių sąlygų tikslas – padidinti visos skolos susigrąžinimo tikimybę ir tokiu būdu apsaugoti Iždo interesus. |
| --- | --- |

(10)

Vis dėlto Islandijos valdžios institucijos nustatė tam tikras skolos konvertavimo sąlygas. Be kita ko, skolininkai buvo įpareigoti neišmokėti dividendų, jei nesumokėta atitinkama įmoka už paskolas, skolininkai negalėjo prisiimti jokių didelės rizikos įsipareigojimų, viršijančių 20 % akcinio kapitalo (kapitalo pakankamumo taisyklė), skolininkų darbuotojams mokamos premijos turėtų būti saikingos, skolininkai buvo įpareigoti teikti skolintojui išsamias ketvirčio ataskaitas apie savo operacijas, skolininkų kapitalo pakankamumo rodikliai neturėtų nukristi žemiau 10 %. Jei paaiškėtų, kad skolininkų likvidumo padėtis ICB yra nepriimtina arba jų kapitalo pakankamumo rodikliai nukrito žemiau 10 %, skolintojas galėtų reikalauti, kad nesumokėta paskolų suma su palūkanomis ir kitomis atitinkamomis išlaidomis būtų konvertuota į akcinį kapitalą. Tokių sąlygų tikslas – padidinti visos skolos susigrąžinimo tikimybę ir tokiu būdu apsaugoti Iždo interesus.

| (11) | Priemonės išsamiau apibūdintos Institucijos sprendime Nr. 363/11/COL (7). |
| --- | --- |

(11)

Priemonės išsamiau apibūdintos Institucijos sprendime Nr. 363/11/COL (7).

2.3.   Priemonės tikslas ir nacionalinis teisinis pagrindas

| (12) | Islandijos valdžios institucijų nuomone, priemonėmis siekta dviejų tikslų: bandyti apsaugoti milžiniškus valstybės interesus, kuo labiau patenkinant Iždo reikalavimus, ir duoti finansų įstaigoms laiko atsikvėpti bei suteikti joms galimybę išspręsti savo problemas ir įveikti sunkumus. |
| --- | --- |

(12)

Islandijos valdžios institucijų nuomone, priemonėmis siekta dviejų tikslų: bandyti apsaugoti milžiniškus valstybės interesus, kuo labiau patenkinant Iždo reikalavimus, ir duoti finansų įstaigoms laiko atsikvėpti bei suteikti joms galimybę išspręsti savo problemas ir įveikti sunkumus.

| (13) | Priemonės buvo grindžiamos 2008 m. papildomo valstybės biudžeto 7.20 punkte numatytu Islandijos parlamento leidimu Finansų ministrui iš Islandijos centrinio banko Iždo vardu pirkti bankui už paskolas garantuotus komercinius vekselius ir kuo perspektyviau įvykdyti reikalavimus. |
| --- | --- |

(13)

Priemonės buvo grindžiamos 2008 m. papildomo valstybės biudžeto 7.20 punkte numatytu Islandijos parlamento leidimu Finansų ministrui iš Islandijos centrinio banko Iždo vardu pirkti bankui už paskolas garantuotus komercinius vekselius ir kuo perspektyviau įvykdyti reikalavimus.

2.4.   Pagalbos gavėjai

| (14) | Kaip jau pažymėta, minėtos priemonės taikytos visiems trims pagalbos gavėjams – „Saga Capital Investment Bank hf.“, „VBS Investment Bank hf.“ ir „Askar Capital Investment Bank hf.“. Daugiau informacijos apie visus tris gavėjus ir su jų operacijomis susijusius vėlesnius pokyčius pateikta Institucijos sprendimo Nr. 363/11/COL 2.5 ir 2.6 skirsniuose. |
| --- | --- |

(14)

Kaip jau pažymėta, minėtos priemonės taikytos visiems trims pagalbos gavėjams – „Saga Capital Investment Bank hf.“, „VBS Investment Bank hf.“ ir „Askar Capital Investment Bank hf.“. Daugiau informacijos apie visus tris gavėjus ir su jų operacijomis susijusius vėlesnius pokyčius pateikta Institucijos sprendimo Nr. 363/11/COL 2.5 ir 2.6 skirsniuose.

3.   Pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

| (15) | Sprendime Nr. 363/11/COL Institucija preliminariai įvertino, ar Iždo priemonės trumpalaikius reikalavimus konvertuoti į ilgalaikes lengvatines paskolas yra suderinamos su EEE susitarime išdėstytomis valstybės pagalbos nuostatomis. Tačiau valstybės, kaip pagrindinio kreditoriaus, įsipareigojimas minėtoms įstaigoms nulemtas ankstesnių priemonių, t. y. ICB garantuotų paskolų ir vertybinių popierių skolinimo, todėl reikėjo įvertinti, ar tos priemonės galėjo būti valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(15)

Sprendime Nr. 363/11/COL Institucija preliminariai įvertino, ar Iždo priemonės trumpalaikius reikalavimus konvertuoti į ilgalaikes lengvatines paskolas yra suderinamos su EEE susitarime išdėstytomis valstybės pagalbos nuostatomis. Tačiau valstybės, kaip pagrindinio kreditoriaus, įsipareigojimas minėtoms įstaigoms nulemtas ankstesnių priemonių, t. y. ICB garantuotų paskolų ir vertybinių popierių skolinimo, todėl reikėjo įvertinti, ar tos priemonės galėjo būti valstybės pagalba.

| (16) | Taigi, Institucija savo vertinimą pradėjo išanalizuodama ICB trumpalaikes garantuotas paskolas finansų įstaigoms. Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad trumpalaikės kreditavimo paslaugos yra ICB vykdomos įprastos pinigų politikos dalis bei finansų rinkos priemonės ir Iždo atliekamo įprasto valstybės skolos valdymo metodas. Institucija neginčijo, kad šios priemonės buvo taikomos pagal pinigų ir valstybės skolos valdymo politiką ir buvo grindžiamos atitinkamomis šių sričių taisyklėmis (8). Priemonių imtasi minėtų finansų įstaigų iniciatyva, ir tuo metu ICB iš valstybės negavo jokios priešpriešinės garantijos. Todėl Institucija padarė išvadą, kad ICB trumpalaikės garantuotos paskolos finansų įstaigoms ir Iždo trumpalaikės skolinimo paslaugos nėra susijusios su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(16)

Taigi, Institucija savo vertinimą pradėjo išanalizuodama ICB trumpalaikes garantuotas paskolas finansų įstaigoms. Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad trumpalaikės kreditavimo paslaugos yra ICB vykdomos įprastos pinigų politikos dalis bei finansų rinkos priemonės ir Iždo atliekamo įprasto valstybės skolos valdymo metodas. Institucija neginčijo, kad šios priemonės buvo taikomos pagal pinigų ir valstybės skolos valdymo politiką ir buvo grindžiamos atitinkamomis šių sričių taisyklėmis (8). Priemonių imtasi minėtų finansų įstaigų iniciatyva, ir tuo metu ICB iš valstybės negavo jokios priešpriešinės garantijos. Todėl Institucija padarė išvadą, kad ICB trumpalaikės garantuotos paskolos finansų įstaigoms ir Iždo trumpalaikės skolinimo paslaugos nėra susijusios su valstybės pagalba.

| (17) | Tačiau, preliminaria Institucijos nuomone, Iždo paskolų konvertavimo susitarimai yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą nustatyti šie aspektai:






  i) | Institucija padarė išvadą, kad priemonės akivaizdžiai suteiktos iš valstybės išteklių, nes Finansų ministerija paskolas suteikė remdamasi leidimu, numatytu valstybės biudžete. |
| --- | --- | --- |

(17)

Tačiau, preliminaria Institucijos nuomone, Iždo paskolų konvertavimo susitarimai yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą nustatyti šie aspektai:

i)

Institucija padarė išvadą, kad priemonės akivaizdžiai suteiktos iš valstybės išteklių, nes Finansų ministerija paskolas suteikė remdamasi leidimu, numatytu valstybės biudžete.

| ii) | Institucijos nuomone, visiems trims investiciniams bankams taikytos priemonės suteikė jiems komercinį pranašumą, nes jiems nereikėjo mokėti mokesčių (mokėti palūkanų ir padengti kitų su ICB trumpalaikėmis kreditavimo paslaugomis susijusių išlaidų), kuriuos paprastai tenka mokėti iš savo biudžeto. Institucija taip pat abejojo, ar priemonės yra suderinamos su privataus kreditoriaus elgesiu panašioje teisinėje ir faktinėje situacijoje, nes paskolų grąžinimo sąlygos buvo palankios ir nebuvo numatyta padidinti palūkanų normas, jei skolininkų finansinė padėtis pagerėtų. |
| --- | --- |

ii)

Institucijos nuomone, visiems trims investiciniams bankams taikytos priemonės suteikė jiems komercinį pranašumą, nes jiems nereikėjo mokėti mokesčių (mokėti palūkanų ir padengti kitų su ICB trumpalaikėmis kreditavimo paslaugomis susijusių išlaidų), kuriuos paprastai tenka mokėti iš savo biudžeto. Institucija taip pat abejojo, ar priemonės yra suderinamos su privataus kreditoriaus elgesiu panašioje teisinėje ir faktinėje situacijoje, nes paskolų grąžinimo sąlygos buvo palankios ir nebuvo numatyta padidinti palūkanų normas, jei skolininkų finansinė padėtis pagerėtų.

| iii) | Dėl atrankumo Institucija padarė išvadą, kad priemonės negali būti laikomos bendro pobūdžio, nes jos suteikė pranašumą trims įstaigoms konkrečiame ekonomikos sektoriuje, o kitos įmonės ir sektoriai jomis negalėjo pasinaudoti. Todėl priemones reikėtų laikyti atrankiomis (9). Be to, Islandijos valdžios institucijos nepateikė aiškių įrodymų, kad palankius paskolų konvertavimo susitarimus faktiškai galėjo sudaryti visos įstaigos, kurių teisinė ir faktinė padėtis buvo panaši į „Saga Capital“, VBS ir „Askar Capital“. |
| --- | --- |

iii)

Dėl atrankumo Institucija padarė išvadą, kad priemonės negali būti laikomos bendro pobūdžio, nes jos suteikė pranašumą trims įstaigoms konkrečiame ekonomikos sektoriuje, o kitos įmonės ir sektoriai jomis negalėjo pasinaudoti. Todėl priemones reikėtų laikyti atrankiomis (9). Be to, Islandijos valdžios institucijos nepateikė aiškių įrodymų, kad palankius paskolų konvertavimo susitarimus faktiškai galėjo sudaryti visos įstaigos, kurių teisinė ir faktinė padėtis buvo panaši į „Saga Capital“, VBS ir „Askar Capital“.

| iv) | Galiausiai, Institucija padarė išvadą, kad priemonės galėjo iškraipyti konkurenciją. Nors minėti investiciniai bankai veikė daugiausia Islandijos rinkoje ir buvo nedideli, jie teikė finansines paslaugas, visiškai atviras konkurencijai ir prekybai Europos ekonominėje erdvėje. |
| --- | --- |

iv)

Galiausiai, Institucija padarė išvadą, kad priemonės galėjo iškraipyti konkurenciją. Nors minėti investiciniai bankai veikė daugiausia Islandijos rinkoje ir buvo nedideli, jie teikė finansines paslaugas, visiškai atviras konkurencijai ir prekybai Europos ekonominėje erdvėje.

| (18) | Be to, Institucija abejojo, ar valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu. Argumentą, kad priemonė suderinama su susitarimu, Islandijos valdžios institucijos grindė EEE 61 straipsnio 3 dalimi ir Institucijos gairėmis dėl pagalbos įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Tačiau Islandijos valdžios institucijos nepateikė jokių priemonės suderinamumo pagal EEE 61 straipsnio 3 dalies b punktą ir Institucijos gaires dėl laikinos valstybės pagalbos finansų krizės sąlygomis įrodymų. Institucija pabrėžė, kad laikinose pagalbos finansų įstaigoms taisyklėse numatyta apriboti pagalbą iki mažiausios būtinos sumos, atkurti ilgalaikį banko gyvybingumą ir užtikrinti apsaugą nuo neteisėto konkurencijos iškraipymo. Gairėse išdėstytos taisyklės, kaip užtikrinti tinkamą ir pakankamą atlygį už valstybės vykdomą rekapitalizavimą (10). Panašu, kad valstybės suteiktų paskolų grąžinimo sąlygose neatsižvelgta į šiuos principus. Suteiktos paskolos turėjo būti grąžintos per septynerius metus, atlikus indeksavimą ir pritaikius nustatytą 2 % palūkanų per metus normą, kuri buvo daug mažesnė už rinkos normas, be to, nebuvo numatyta padidinti palūkanų normas, siekiant paskatinti grąžinti valstybės kapitalą. Atsižvelgdama į tai, Institucija padarė išvadą, kad tokios skolinimo sąlygos yra nesuderinamos su Institucijos gairėmis dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(18)

Be to, Institucija abejojo, ar valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu. Argumentą, kad priemonė suderinama su susitarimu, Islandijos valdžios institucijos grindė EEE 61 straipsnio 3 dalimi ir Institucijos gairėmis dėl pagalbos įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. Tačiau Islandijos valdžios institucijos nepateikė jokių priemonės suderinamumo pagal EEE 61 straipsnio 3 dalies b punktą ir Institucijos gaires dėl laikinos valstybės pagalbos finansų krizės sąlygomis įrodymų. Institucija pabrėžė, kad laikinose pagalbos finansų įstaigoms taisyklėse numatyta apriboti pagalbą iki mažiausios būtinos sumos, atkurti ilgalaikį banko gyvybingumą ir užtikrinti apsaugą nuo neteisėto konkurencijos iškraipymo. Gairėse išdėstytos taisyklės, kaip užtikrinti tinkamą ir pakankamą atlygį už valstybės vykdomą rekapitalizavimą (10). Panašu, kad valstybės suteiktų paskolų grąžinimo sąlygose neatsižvelgta į šiuos principus. Suteiktos paskolos turėjo būti grąžintos per septynerius metus, atlikus indeksavimą ir pritaikius nustatytą 2 % palūkanų per metus normą, kuri buvo daug mažesnė už rinkos normas, be to, nebuvo numatyta padidinti palūkanų normas, siekiant paskatinti grąžinti valstybės kapitalą. Atsižvelgdama į tai, Institucija padarė išvadą, kad tokios skolinimo sąlygos yra nesuderinamos su Institucijos gairėmis dėl valstybės pagalbos.

4.   Islandijos valdžios institucijų pastabos

| (19) | Savo pastabose Islandijos valdžios institucijos siekė įrodyti, kad priemonės yra suderinamos su EEE susitarimu. Jų nuomone, priemonės nebuvo atrankios, nes situacija, į kurią pateko visi trys investiciniai bankai, skyrėsi nuo situacijos, kurioje atsidūrė kiti bankai, pavyzdžiui, „Straumur“, SPB ir SPRON. Kai kurie kiti bankai nevykdė įsipareigojimų savo kreditoriams dar prieš sudarant paskolų konvertavimo susitarimus, be to, jų reorganizavimo pastangos buvo tokios didelės, kad skolų konvertavimas ICB nebūtų buvęs svarbus jų finansų restruktūrizavimo veiksnys. Islandijos valdžios institucijos taip pat tvirtino, kad jų sprendimai konvertuoti paskolas atitiko privataus kreditoriaus principą, nes bet kuris kreditorius, atsidūręs tokioje padėtyje, kokioje tuo metu buvo Islandijos valstybė, būtų elgęsis taip pat. |
| --- | --- |

(19)

Savo pastabose Islandijos valdžios institucijos siekė įrodyti, kad priemonės yra suderinamos su EEE susitarimu. Jų nuomone, priemonės nebuvo atrankios, nes situacija, į kurią pateko visi trys investiciniai bankai, skyrėsi nuo situacijos, kurioje atsidūrė kiti bankai, pavyzdžiui, „Straumur“, SPB ir SPRON. Kai kurie kiti bankai nevykdė įsipareigojimų savo kreditoriams dar prieš sudarant paskolų konvertavimo susitarimus, be to, jų reorganizavimo pastangos buvo tokios didelės, kad skolų konvertavimas ICB nebūtų buvęs svarbus jų finansų restruktūrizavimo veiksnys. Islandijos valdžios institucijos taip pat tvirtino, kad jų sprendimai konvertuoti paskolas atitiko privataus kreditoriaus principą, nes bet kuris kreditorius, atsidūręs tokioje padėtyje, kokioje tuo metu buvo Islandijos valstybė, būtų elgęsis taip pat.

| (20) | Be to, Islandijos valdžios institucijos pateikė informacijos apie dabartinį visų trijų investicinių bankų statusą ir pokyčius, įvykusius po to, kai Institucija paskelbė Sprendimą Nr. 363/11/COL (11). |
| --- | --- |

(20)

Be to, Islandijos valdžios institucijos pateikė informacijos apie dabartinį visų trijų investicinių bankų statusą ir pokyčius, įvykusius po to, kai Institucija paskelbė Sprendimą Nr. 363/11/COL (11).

| (21) | Atsižvelgdamos į tai, kad po Sprendimo Nr. 363/11/COL paskelbimo visi trys gavėjai nutraukė bet kokią ekonominę veiklą, ir remdamosi nusistovėjusia Europos Komisijos ir Institucijos sprendimų dėl tolesnio priemonių skirstymo pagal atitinkamas aplinkybes ir jų suderinamumo vertinimo priėmimo praktika (12), Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad Institucija neturi pagrindo toliau nagrinėti šią bylą. |
| --- | --- |

(21)

Atsižvelgdamos į tai, kad po Sprendimo Nr. 363/11/COL paskelbimo visi trys gavėjai nutraukė bet kokią ekonominę veiklą, ir remdamosi nusistovėjusia Europos Komisijos ir Institucijos sprendimų dėl tolesnio priemonių skirstymo pagal atitinkamas aplinkybes ir jų suderinamumo vertinimo priėmimo praktika (12), Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad Institucija neturi pagrindo toliau nagrinėti šią bylą.

II.   VERTINIMAS

| (22) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
  „Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(22)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

| (23) | Taigi tam, kad priemonės būtų priskirtos valstybės pagalbai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jos turi būti susijusios su valstybės dotacija arba dotacija iš valstybinių išteklių, jomis įmonei turi būti suteikiamas pranašumas, jos turi būti atrankios, jomis turi būti iškraipoma konkurencija ir turi būti tikimybė, kad jos darys įtaką Susitariančiųjų Šalių prekybai. |
| --- | --- |

(23)

Taigi tam, kad priemonės būtų priskirtos valstybės pagalbai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jos turi būti susijusios su valstybės dotacija arba dotacija iš valstybinių išteklių, jomis įmonei turi būti suteikiamas pranašumas, jos turi būti atrankios, jomis turi būti iškraipoma konkurencija ir turi būti tikimybė, kad jos darys įtaką Susitariančiųjų Šalių prekybai.

| (24) | Kaip jau pažymėta, Sprendime Nr. 363/11/COL Institucija padarė preliminarią išvadą, kad vertinamos priemonės, t. y. trumpalaikių kreditavimo paslaugų konvertavimas į ilgalaikes paskolas, atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, todėl yra valstybės pagalba. Be to, nebuvo jokio pagrindo manyti, kad priemonės yra suderinamos su EEE susitarime išdėstytomis bendrosiomis valstybės pagalbos nuostatomis ar Institucijos gairėmis dėl laikinos valstybės pagalbos finansų krizės sąlygomis. Tyrimo metu Institucija negavo jokios informacijos, kuria remdamasi būtų galėjusi pakeisti savo preliminarią nuomonę. Be to, Islandijos valdžios institucijos Institucijai nepranešė apie pagalbos priemones, kurioms taikomas sprendimas pradėti procedūrą, iki jų įgyvendinimo. Nepranešdamos apie pagalbos priemones, jos nesilaikė 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyto įpareigojimo dėl pranešimo. Todėl minėtų pagalbos priemonių įgyvendinimas buvo neteisėtas. Nepaisant to, Institucija turi įvertinti, ar yra pagrindo toliau nagrinėti šią bylą. |
| --- | --- |

(24)

Kaip jau pažymėta, Sprendime Nr. 363/11/COL Institucija padarė preliminarią išvadą, kad vertinamos priemonės, t. y. trumpalaikių kreditavimo paslaugų konvertavimas į ilgalaikes paskolas, atitinka EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus, todėl yra valstybės pagalba. Be to, nebuvo jokio pagrindo manyti, kad priemonės yra suderinamos su EEE susitarime išdėstytomis bendrosiomis valstybės pagalbos nuostatomis ar Institucijos gairėmis dėl laikinos valstybės pagalbos finansų krizės sąlygomis. Tyrimo metu Institucija negavo jokios informacijos, kuria remdamasi būtų galėjusi pakeisti savo preliminarią nuomonę. Be to, Islandijos valdžios institucijos Institucijai nepranešė apie pagalbos priemones, kurioms taikomas sprendimas pradėti procedūrą, iki jų įgyvendinimo. Nepranešdamos apie pagalbos priemones, jos nesilaikė 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyto įpareigojimo dėl pranešimo. Todėl minėtų pagalbos priemonių įgyvendinimas buvo neteisėtas. Nepaisant to, Institucija turi įvertinti, ar yra pagrindo toliau nagrinėti šią bylą.

| (25) | Kaip jau pažymėta Sprendime Nr. 363/11/COL, 2007 m. „Askar Capital Investment Bank hf.“ jau buvo patyręs didelių nuostolių dėl investicijų į rizikingas paskolas, kurių pagrindinis turtas buvo JAV hipotekos. Dar didesnių sunkumų bankui iškilo 2010 m. birželio mėn., kai Islandijos Aukščiausiasis Teismas priėmė sprendimą, kad paskolos užsienio valiuta yra neteisėtos. Galiausiai, 2010 m. liepos 14 d., bankas paskelbė savo bankrotą ir tą pačią dieną jį perėmė Finansų priežiūros institucija (toliau – FPI). Remiantis vėliau Institucijai pateikta informacija, bankas šiuo metu likviduojamas ir nevykdo jokios ekonominės veiklos. |
| --- | --- |

(25)

Kaip jau pažymėta Sprendime Nr. 363/11/COL, 2007 m. „Askar Capital Investment Bank hf.“ jau buvo patyręs didelių nuostolių dėl investicijų į rizikingas paskolas, kurių pagrindinis turtas buvo JAV hipotekos. Dar didesnių sunkumų bankui iškilo 2010 m. birželio mėn., kai Islandijos Aukščiausiasis Teismas priėmė sprendimą, kad paskolos užsienio valiuta yra neteisėtos. Galiausiai, 2010 m. liepos 14 d., bankas paskelbė savo bankrotą ir tą pačią dieną jį perėmė Finansų priežiūros institucija (toliau – FPI). Remiantis vėliau Institucijai pateikta informacija, bankas šiuo metu likviduojamas ir nevykdo jokios ekonominės veiklos.

| (26) | Kaip jau pažymėta Sprendime Nr. 363/11/COL, „VBS Investment bank hf.“ finansinė padėtis smarkiai pablogėjo po nepavykusių derybų su kreditoriais bei akcininkais ir vėliau, kai 2010 m. jo kreditoriai nutraukė visas derybas. 2010 m. kovo 3 d. sprendimu FPI paskyrė laikiną VBS direktorių valdybą, o 2010 m. balandžio 9 d. Reikjaviko apygardos teismo sprendimu pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įstaigų 101 straipsnį buvo pradėta VBS likvidavimo procedūra. Dėl banko likvidavimo buvo panaikinta jo veiklos licencija. |
| --- | --- |

(26)

Kaip jau pažymėta Sprendime Nr. 363/11/COL, „VBS Investment bank hf.“ finansinė padėtis smarkiai pablogėjo po nepavykusių derybų su kreditoriais bei akcininkais ir vėliau, kai 2010 m. jo kreditoriai nutraukė visas derybas. 2010 m. kovo 3 d. sprendimu FPI paskyrė laikiną VBS direktorių valdybą, o 2010 m. balandžio 9 d. Reikjaviko apygardos teismo sprendimu pagal Įstatymo Nr. 161/2002 dėl finansų įstaigų 101 straipsnį buvo pradėta VBS likvidavimo procedūra. Dėl banko likvidavimo buvo panaikinta jo veiklos licencija.

| (27) | 2011 m. rugsėjo 28 d. FPI sprendimu buvo panaikinta „Saga Capital“ veiklos licencija. Vėliau FPI pareikalavo, kad būtų pradėta „Saga Capital“ likvidavimo procedūra ir paskirta likvidavimo valdyba. 2012 m. gegužės 16 d. sprendimu Šiaurės Rytų Islandijos apygardos teismas patenkino FPI reikalavimus ir paskelbė, kad „Saga Capital“ turėtų būti likviduojamas. 2012 m. birželio 14 d. Islandijos Aukščiausiasis Teismas patvirtino šį sprendimą. FPI sprendimas panaikinti „Saga Capital“ veiklos licenciją buvo patvirtintas 2012 m. kovo 5 d. Reikjaviko apygardos teismo sprendimu. Reikjaviko apygardos teismo sprendimas buvo apskųstas Aukščiausiajam Teismui. Vis dėlto bankas nutraukė visas pagal licenciją vykdomas operacijas, nes buvo panaikinta jo, kaip finansų įstaigos, licencija. |
| --- | --- |

(27)

2011 m. rugsėjo 28 d. FPI sprendimu buvo panaikinta „Saga Capital“ veiklos licencija. Vėliau FPI pareikalavo, kad būtų pradėta „Saga Capital“ likvidavimo procedūra ir paskirta likvidavimo valdyba. 2012 m. gegužės 16 d. sprendimu Šiaurės Rytų Islandijos apygardos teismas patenkino FPI reikalavimus ir paskelbė, kad „Saga Capital“ turėtų būti likviduojamas. 2012 m. birželio 14 d. Islandijos Aukščiausiasis Teismas patvirtino šį sprendimą. FPI sprendimas panaikinti „Saga Capital“ veiklos licenciją buvo patvirtintas 2012 m. kovo 5 d. Reikjaviko apygardos teismo sprendimu. Reikjaviko apygardos teismo sprendimas buvo apskųstas Aukščiausiajam Teismui. Vis dėlto bankas nutraukė visas pagal licenciją vykdomas operacijas, nes buvo panaikinta jo, kaip finansų įstaigos, licencija.

| (28) | Taigi, akivaizdu, kad visi trys minėti bankai nutraukė bet kokią ekonominę veiklą, jų veiklos licencijos buvo panaikintos, šiuo metu jiems taikoma likvidavimo procedūra, o reikalavimų dėl bankų turto pateikimo terminas pasibaigė (13). Jei investiciniams bankams buvo suteikta valstybės pagalba, ji nebeiškraipo konkurencijos, o jei buvo suteikta neteisėta pagalba, jos išieškojimas būtų neįmanomas. Tokiomis aplinkybėmis Institucijos sprendimas dėl minėtų priemonių priskyrimo valstybės pagalbai ir jų suderinamumo su EEE susitarimu neturėtų jokio praktinio poveikio (14). |
| --- | --- |

(28)

Taigi, akivaizdu, kad visi trys minėti bankai nutraukė bet kokią ekonominę veiklą, jų veiklos licencijos buvo panaikintos, šiuo metu jiems taikoma likvidavimo procedūra, o reikalavimų dėl bankų turto pateikimo terminas pasibaigė (13). Jei investiciniams bankams buvo suteikta valstybės pagalba, ji nebeiškraipo konkurencijos, o jei buvo suteikta neteisėta pagalba, jos išieškojimas būtų neįmanomas. Tokiomis aplinkybėmis Institucijos sprendimas dėl minėtų priemonių priskyrimo valstybės pagalbai ir jų suderinamumo su EEE susitarimu neturėtų jokio praktinio poveikio (14).

| (29) | Todėl tęsti pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį pradėtą oficialią tyrimo procedūrą nėra prasmės, |
| --- | --- |

(29)

Todėl tęsti pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį pradėtą oficialią tyrimo procedūrą nėra prasmės,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Oficiali tyrimo procedūra, susijusi su valstybės pagalba, suteikta lengvatinėmis sąlygomis restruktūrizuojant trijų Islandijos investicinių bankų paskolas, nutraukiama.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijai.

3 straipsnis

Šis sprendimas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 19 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  2011 m. lapkričio 23 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 363/11/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybės pagalbos, suteiktos lengvatinėmis sąlygomis restruktūrizuojant trijų Islandijos investicinių bankų paskolas, buvo paskelbtas 2012 m. sausio 26 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (OL C 21, 2012 1 26, p. 2) ir EEE priede Nr. 4 (2012 1 26, p. 8).

1

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(2)  Žr. Institucijos sprendimo Nr. 363/11/COL 2–6 punktus.

2

(3)  Informacija apie paskelbimą pateikta 1 išnašoje.

3

(4)  Garantuotomis paskolomis taip pat vadinamos atpirkimo paskolos: pagal atpirkimo susitarimus vertybinių popierių, pavyzdžiui, iždo vekselių, pardavėjas sutinka juos atpirkti tam tikru metu ir kaina.

4

(5)  Daugiau informacijos apie 2008 m. lapkričio 28 d. Islandijos centrinio banko taisykles dėl vertybinių popierių skolinimo paslaugų teikimo pirminiams makleriams Iždo vardu galima rasti http://www.lanamal.is/assets/nyrlanasysla/regluren08.pdf.

5

(6)  Daugiau informacijos apie paskolų susitarimus pateikta Sprendimo Nr. 363/11/COL 11–27 punktuose.

6

(7)  Visų pirma sprendimo 2.2 punkte.

7

(8)  2009 m. birželio 26 d. šios taisyklės buvo pakeistos tos pačios srities taisyklėmis Nr. 553 (šiuo metu galiojančiomis taisyklėmis).

8

(9)  Žr., pavyzdžiui, 1999 m. birželio 17 d. Teisingumo Teismo sprendimą Belgija prieš Komisiją (Maribel bis/ter), C-75/97, Rink. I-3671, ir neseniai priimto (dar nepaskelbto) Teisingumo Teismo sprendimo sujungtose bylose Komisija prieš Government of Gibraltar, C-106/09 P ir C-107/09 P, 75 punktą.

9

Belgija prieš Komisiją (Maribel bis/ter)

Komisija prieš Government of Gibraltar

(10)  Žr., pavyzdžiui, Institucijos rekapitalizavimo gaires, paskelbtas http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1.

10

(11)  Institucija vėliau gavo minėtą informaciją iš skundo pateikėjo (dok. Nr. 641907).

11

(12)  2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos sprendimas dėl priemonių, Ispanijos taikytų įmonei Izar, byla C 47/2003 (OL L 44, 2008 2 20, p. 33), 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, Prancūzijos suteiktos Mines de potasse d’Alsace, byla C 53/2000 (OL L 86, 2006 3 24, p. 20), ir 2009 m. gegužės 27 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas dėl tariamai neteisėtos valstybės pagalbos įmonei NordBook AS, byla 245/09/COL (OL L 282, 2009 10 29, p. 41).

12

Izar

Mines de potasse d’Alsace

NordBook AS

(13)  Reikia pažymėti, kad reikalavimų pateikimo visų trijų bankų likvidavimo valdyboms terminas pasibaigė: remiantis Įstatymo Nr. 21/1991 dėl bankroto 85 straipsniu, įprastas reikalavimų pateikimo laikotarpis yra du mėnesiai, tačiau išimtinėmis aplinkybėmis patikos valdytojas gali nuspręsti pratęsti laikotarpį iki ne daugiau kaip trijų–šešių visų mėnesių. Nepriklausomai nuo trukmės, reikalavimų išdėstymo laikotarpis turi prasidėti tuomet, kai pirmą kartą paskelbiamas pranešimas kreditoriams (tai turi būti aiškiai nurodyta pranešime). Todėl šiuo atveju Institucijos sprendimas dėl nesuderinamos pagalbos išieškojimo neturėtų prasmės. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad Islandijos valdžios institucijos nesilaikė Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyto įpareigojimo dėl pranešimo, Institucija negalėjo pradėti priemonių tyrimo anksčiau, nei tai padarė Sprendimu Nr. 363/11/COL, t. y. 2011 m. lapkričio mėn. Bet kuriuo atveju Institucija tikisi, kad visų trijų investicinių bankų turtas bus parduodamas rinkos sąlygomis, atsižvelgiant į bendrąsias bankroto procedūroms taikomas taisykles.

13

(14)  2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos sprendimas dėl priemonių, Ispanijos taikytų įmonei Izar, byla C-47/2003 (OL L 44, 2008 2 20, p. 33), ir 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, Prancūzijos suteiktos Mines de potasse d’Alsace, byla C 53/2000 (OL L 86, 2006 3 24, p. 20).

14

Izar

Mines de potasse d’Alsace

---

16.5.2013

| 16.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 132/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 132/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo

Pagal 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1) nuo 2013 m. liepos 1 d. tik Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas yra laikomas autentišku ir turi teisinę galią.

Jei Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti neįmanoma dėl nenumatytų ar išimtinių aplinkybių, spausdintinis leidimas yra autentiškas ir turi teisinę galią pagal Reglamento (ES) Nr. 216/2013 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas.

---