# Eiropas Savienības L 152/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.152.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 152 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 5. jūnijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.152.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 152

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 5. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 512/2013 (2013. gada 4. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 88/97, ar ko atļauj atbrīvojumu no ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2474/93 uzliktā un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 paplašinātā antidempinga maksājuma noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importam | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 513/2013 (2013. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un groza Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīts imports | 5 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 514/2013 (2013. gada 4. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 48 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/261/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 3. jūnijs), ar ko laboratorijai Ukrainā atļauj veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3193)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2013/262/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 4. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2012/715/ES, ar ko izveido trešo valstu sarakstu ar tiesisko regulējumu, ko piemēro cilvēkiem paredzēto zāļu aktīvajām vielām un attiecīgajām kontroles un izpildes darbībām, kas nodrošina sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim (
  1
  ) | 52 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 512/2013 (2013. gada 4. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 88/97, ar ko atļauj atbrīvojumu no ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2474/93 uzliktā un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 paplašinātā antidempinga maksājuma noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importam

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 513/2013 (2013. gada 4. jūnijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un groza Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīts imports

5

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 514/2013 (2013. gada 4. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

48

LĒMUMI

2013/261/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 3. jūnijs), ar ko laboratorijai Ukrainā atļauj veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3193)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3193)

1

50

2013/262/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 4. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2012/715/ES, ar ko izveido trešo valstu sarakstu ar tiesisko regulējumu, ko piemēro cilvēkiem paredzēto zāļu aktīvajām vielām un attiecīgajām kontroles un izpildes darbībām, kas nodrošina sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim (
  1
  )

1

52

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 5.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 512/2013

(2013. gada 4. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 88/97, ar ko atļauj atbrīvojumu no ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2474/93 uzliktā un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 paplašinātā antidempinga maksājuma noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “Pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2013. gada 29. maija Regulu (ES) Nr. 502/2013, ar kuru groza Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 990/2011, ar ko pēc termiņa beigu pārskata atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam (2),

ņemot vērā antidempinga maksājuma velosipēdiem, kas paredzēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2474/93 (3), attiecināšanu uz velosipēdu daļām, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 71/97 (4),

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 71/97 Padome paplašināja antidempinga maksājumu, kas uzlikts ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR”) izcelsmes velosipēdu importam, un attiecināja to arī uz noteiktu velosipēda daļu importu no minētās valsts (turpmāk “paplašinātais antidempinga maksājums”). Regulā (EK) Nr. 71/97 arī paredzēts, ka būtu jāizveido atbrīvojuma shēma, pamatojoties uz Pamatregulas 13. panta 4. punktu (turpmāk “atbrīvojuma shēma”), lai ļautu montētājiem, kas neapiet pasākumu attiecībā uz velosipēdiem, importēt Ķīnas velosipēdu daļas, nemaksājot antidempinga maksājumu, tādējādi atbrīvojot tos no pasākuma, kurš attiecināts uz velosipēdu daļām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 71/97 Padome paplašināja antidempinga maksājumu, kas uzlikts ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR”) izcelsmes velosipēdu importam, un attiecināja to arī uz noteiktu velosipēda daļu importu no minētās valsts (turpmāk “paplašinātais antidempinga maksājums”). Regulā (EK) Nr. 71/97 arī paredzēts, ka būtu jāizveido atbrīvojuma shēma, pamatojoties uz Pamatregulas 13. panta 4. punktu (turpmāk “atbrīvojuma shēma”), lai ļautu montētājiem, kas neapiet pasākumu attiecībā uz velosipēdiem, importēt Ķīnas velosipēdu daļas, nemaksājot antidempinga maksājumu, tādējādi atbrīvojot tos no pasākuma, kurš attiecināts uz velosipēdu daļām.

| (2) | Tiesiskais regulējums atbrīvojuma shēmas darbībai ir paredzēts Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97 (5) (turpmāk “Grozītā regula”). |
| --- | --- |

(2)

Tiesiskais regulējums atbrīvojuma shēmas darbībai ir paredzēts Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97 (5) (turpmāk “Grozītā regula”).

| (3) | Pēc tam, kad saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu un 13. panta 4. punktu tika pārskatīta antidempinga maksājuma attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu paplašināšana, attiecinot to arī uz noteiktu velosipēda daļu importu no ĶTR, Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 171/2008 (6), nolēma saglabāt pret apiešanu vērstos pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu un 13. panta 4. punktu tika pārskatīta antidempinga maksājuma attiecībā uz ĶTR izcelsmes velosipēdu importu paplašināšana, attiecinot to arī uz noteiktu velosipēda daļu importu no ĶTR, Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 171/2008 (6), nolēma saglabāt pret apiešanu vērstos pasākumus.

| (4) | Pēc starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (7), nolēma palielināt spēkā esošo antidempinga maksājumu līdz 48,5 %. |
| --- | --- |

(4)

Pēc starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (7), nolēma palielināt spēkā esošo antidempinga maksājumu līdz 48,5 %.

| (5) | Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (8) (turpmāk “paziņojums”) Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) sāka starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ĶTR izcelsmes velosipēdu importam. Paziņojuma 4.4. punktā ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par atbrīvojuma shēmas pašreizējo darbību un iespējamo nākotnes modeli. Piezīmēm bija jo īpaši jāattiecas uz atbrīvojuma shēmas darbību un pārvaldību tās pašreizējā veidā, tostarp uz problēmām, ar ko šajā kontekstā saskaras mazie un vidējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (8) (turpmāk “paziņojums”) Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) sāka starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ĶTR izcelsmes velosipēdu importam. Paziņojuma 4.4. punktā ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par atbrīvojuma shēmas pašreizējo darbību un iespējamo nākotnes modeli. Piezīmēm bija jo īpaši jāattiecas uz atbrīvojuma shēmas darbību un pārvaldību tās pašreizējā veidā, tostarp uz problēmām, ar ko šajā kontekstā saskaras mazie un vidējie uzņēmumi.

| (6) | Būtiskas piezīmes netika saņemtas. Tomēr, ņemot vērā Komisijas gūto pieredzi atbrīvojuma shēmas piemērošanā, tiek uzskatīts, ka ir nepieciešams ieviest dažus grozījumus, kas atvieglos tās darbību. |
| --- | --- |

(6)

Būtiskas piezīmes netika saņemtas. Tomēr, ņemot vērā Komisijas gūto pieredzi atbrīvojuma shēmas piemērošanā, tiek uzskatīts, ka ir nepieciešams ieviest dažus grozījumus, kas atvieglos tās darbību.

| (7) | Saskaņā ar pašreizējo atbrīvojuma shēmu izmeklēšanas laikposma definīcija neļauj atbilstīgi novērtēt velosipēdu montāžas procesos ES izmantoto Ķīnas velosipēdu daļu daudzumu un vērtību. Pašreiz spēkā esošie noteikumi paredz, ka izmeklēšanas laikposms ir jānosaka laikā pirms antidempinga maksājumu atlikšanas. Šajā laikposmā prasītāji parasti veic importu no ĶTR nelielos daudzumos, jo gadījumā, ja tiktu importētas vairāk nekā 299 daļas mēnesī, būtu piemērojams antidempinga maksājums. Tādējādi šķistu, ka izmeklēšanas laikposmā samontētie velosipēdi atbilst Pamatregulas 13. panta 2. punkta noteikumiem, kuros paredzēts, ka velosipēdu ražotājiem Savienībā ir jāievēro, lai Ķīnas velosipēdu detaļas veidotu mazāk par 60 % no kopējās samontētā izstrādājuma detaļu vērtības vai izmantoto ievesto detaļu pievienotā vērtība būtu par 25 % lielāka nekā ražošanas izmaksas (t. s. “60/40 vai 25 % pievienotās vērtības noteikums”). |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar pašreizējo atbrīvojuma shēmu izmeklēšanas laikposma definīcija neļauj atbilstīgi novērtēt velosipēdu montāžas procesos ES izmantoto Ķīnas velosipēdu daļu daudzumu un vērtību. Pašreiz spēkā esošie noteikumi paredz, ka izmeklēšanas laikposms ir jānosaka laikā pirms antidempinga maksājumu atlikšanas. Šajā laikposmā prasītāji parasti veic importu no ĶTR nelielos daudzumos, jo gadījumā, ja tiktu importētas vairāk nekā 299 daļas mēnesī, būtu piemērojams antidempinga maksājums. Tādējādi šķistu, ka izmeklēšanas laikposmā samontētie velosipēdi atbilst Pamatregulas 13. panta 2. punkta noteikumiem, kuros paredzēts, ka velosipēdu ražotājiem Savienībā ir jāievēro, lai Ķīnas velosipēdu detaļas veidotu mazāk par 60 % no kopējās samontētā izstrādājuma detaļu vērtības vai izmantoto ievesto detaļu pievienotā vērtība būtu par 25 % lielāka nekā ražošanas izmaksas (t. s. “60/40 vai 25 % pievienotās vērtības noteikums”).

| (8) | Tikai pēc maksājuma atlikšanas uzņēmumi sāk veikt importu lielākos daudzumos. Taču saskaņā ar pašreiz spēkā esošajiem noteikumiem šo laikposmu nevar ņemt vērā. Tādēļ nevar pilnībā sasniegt shēmas pamatmērķi nodrošināt atbilstošu Eiropas izcelsmes detaļu izmantošanas attiecību. |
| --- | --- |

(8)

Tikai pēc maksājuma atlikšanas uzņēmumi sāk veikt importu lielākos daudzumos. Taču saskaņā ar pašreiz spēkā esošajiem noteikumiem šo laikposmu nevar ņemt vērā. Tādēļ nevar pilnībā sasniegt shēmas pamatmērķi nodrošināt atbilstošu Eiropas izcelsmes detaļu izmantošanas attiecību.

| (9) | Ņemot vērā iepriekš minēto un juridiskās noteiktības labad ir uzskatāms par piemērotu mainīt 6. panta 1. punktā paredzēto izmeklēšanas laikposma definīciju un attiecināt to arī uz laiku pēc paplašinātā antidempinga maksājuma atlikšanas dienas. Tad varētu atbilstošāk pārbaudīt atbilstību t. s. “60/40 vai 25 % pievienotās vērtības noteikumam” laikposmā, kurā importētāji neveic antidempinga maksājumus, t. i., pēc maksājuma atlikšanas. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā iepriekš minēto un juridiskās noteiktības labad ir uzskatāms par piemērotu mainīt 6. panta 1. punktā paredzēto izmeklēšanas laikposma definīciju un attiecināt to arī uz laiku pēc paplašinātā antidempinga maksājuma atlikšanas dienas. Tad varētu atbilstošāk pārbaudīt atbilstību t. s. “60/40 vai 25 % pievienotās vērtības noteikumam” laikposmā, kurā importētāji neveic antidempinga maksājumus, t. i., pēc maksājuma atlikšanas.

| (10) | Lai ļautu prasītājam iesniegt pārbaudāmus datus par tā importētajām velosipēdu daļām laikposmā pirms atlikšanas saskaņā ar Grozītās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ir svītrota 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā atsauce uz neatceļamām līgumsaistībām. |
| --- | --- |

(10)

Lai ļautu prasītājam iesniegt pārbaudāmus datus par tā importētajām velosipēdu daļām laikposmā pirms atlikšanas saskaņā ar Grozītās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ir svītrota 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā atsauce uz neatceļamām līgumsaistībām.

| (11) | Turklāt pašreizējā shēma nav skaidra attiecībā uz to velosipēdu daļu importu, ko izmanto motovelosipēdu montāžā, arī ar blakusvāģi, kurus dažkārt dēvē par elektriskiem velosipēdiem vai velosipēdiem ar elektrisko piedziņu. Uz pilnībā nokomplektētiem elektriskajiem velosipēdiem un tādējādi arī uz montāžai paredzētām elektrisko velosipēdu daļām neattiecas ne antidempinga maksājums, ne arī paplašinātais antidempinga maksājums, t. i., uz elektrisko velosipēdu montāžas procesu neattiecas Regulas (EK) Nr. 71/97 darbības joma. Tādēļ ir uzskatāms par piemērotu pašreizējos 14. pantā paredzētos noteikumus attiecināt arī uz to daļu “īpašās izmantošanas kontroli”, kuras paredzētas elektrisko velosipēdu montāžai. Noteikumi par “īpašās izmantošanas kontroli” ļauj valstu muitas iestādēm izsekot importēto daļu galīgo izmantošanu, t. i., izmantošanu tradicionālo vai elektrisko velosipēdu montāžai. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt pašreizējā shēma nav skaidra attiecībā uz to velosipēdu daļu importu, ko izmanto motovelosipēdu montāžā, arī ar blakusvāģi, kurus dažkārt dēvē par elektriskiem velosipēdiem vai velosipēdiem ar elektrisko piedziņu. Uz pilnībā nokomplektētiem elektriskajiem velosipēdiem un tādējādi arī uz montāžai paredzētām elektrisko velosipēdu daļām neattiecas ne antidempinga maksājums, ne arī paplašinātais antidempinga maksājums, t. i., uz elektrisko velosipēdu montāžas procesu neattiecas Regulas (EK) Nr. 71/97 darbības joma. Tādēļ ir uzskatāms par piemērotu pašreizējos 14. pantā paredzētos noteikumus attiecināt arī uz to daļu “īpašās izmantošanas kontroli”, kuras paredzētas elektrisko velosipēdu montāžai. Noteikumi par “īpašās izmantošanas kontroli” ļauj valstu muitas iestādēm izsekot importēto daļu galīgo izmantošanu, t. i., izmantošanu tradicionālo vai elektrisko velosipēdu montāžai.

| (12) | Turklāt ir uzskatāms par piemērotu svītrot 16. panta 3. punktu, jo nepieciešamos datus var iegūt no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt ir uzskatāms par piemērotu svītrot 16. panta 3. punktu, jo nepieciešamos datus var iegūt no citiem avotiem.

| (13) | Visbeidzot, ir ierosināts labot pārrakstīšanās kļūdas un Grozītajā regulā grozīt novecojušas atsauces. |
| --- | --- |

(13)

Visbeidzot, ir ierosināts labot pārrakstīšanās kļūdas un Grozītajā regulā grozīt novecojušas atsauces.

| (14) | Juridiskās noteiktības labad un ievērojot labas pārvaldības principu, ir jānodrošina, lai šajā regulā paredzētie Grozītās regulas grozījumi pēc iespējas drīz būtu piemērojami visām jaunām un visām jau notiekošām izmeklēšanām. |
| --- | --- |

(14)

Juridiskās noteiktības labad un ievērojot labas pārvaldības principu, ir jānodrošina, lai šajā regulā paredzētie Grozītās regulas grozījumi pēc iespējas drīz būtu piemērojami visām jaunām un visām jau notiekošām izmeklēšanām.

| (15) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 88/97, |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 88/97,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 88/97 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Lūgumi tiek sagatavoti rakstveidā vienā no Savienības oficiālajām valodām, un tos paraksta persona, kas ir pilnvarota pārstāvēt prasītāju. Lūgumi jānosūta uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H Trade Defence, |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200, |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu;” |

1)

regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lūgumi tiek sagatavoti rakstveidā vienā no Savienības oficiālajām valodām, un tos paraksta persona, kas ir pilnvarota pārstāvēt prasītāju. Lūgumi jānosūta uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H Trade Defence,

Rue de la Loi/Wetstraat 200,

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu;”

| 2) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | tajā ir pierādījumi tam, ka prasītājs izmanto svarīgākās velosipēda daļas, lai ražotu vai montētu velosipēdus daudzumos, kas pārsniedz 14. panta c) punktā paredzēto robežvērtību; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

tajā ir pierādījumi tam, ka prasītājs izmanto svarīgākās velosipēda daļas, lai ražotu vai montētu velosipēdus daudzumos, kas pārsniedz 14. panta c) punktā paredzēto robežvērtību;

| b) | tajā ir sniegti sākotnējie pierādījumi tam, ka uz prasītāja montāžas procesu neattiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības joma (9); un |
| --- | --- |

b)

tajā ir sniegti sākotnējie pierādījumi tam, ka uz prasītāja montāžas procesu neattiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības joma (9); un

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Ja lūgumu atzīst par neatbilstīgu, to noraida ar lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktā minēto procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Ja lūgumu atzīst par neatbilstīgu, to noraida ar lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktā minēto procedūru.”;

| 3) | regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   No tāda lūguma saņemšanas dienas, kas prima facie atbilst 4. panta 1. un 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, un līdz lēmuma pieņemšanai par lūguma pamatotību saskaņā ar 6. un 7. pantu tiek atlikta muitas parāda samaksa attiecībā uz paplašināto maksājumu saskaņā ar Atsauces regulas 2. panta 1. punktu visam tādam svarīgāko velosipēda daļu importam, ko izskatīšanai pakļautā Puse deklarējusi laišanai brīvā apgrozībā. Parasti ņem vērā laikposmu, kas ir ne mazāks kā seši mēneši līdz lūguma saņemšanai, lai nodrošinātu prima facie atbilstību 4. panta 1. un 2. punktam.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   No tāda lūguma saņemšanas dienas, kas prima facie atbilst 4. panta 1. un 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, un līdz lēmuma pieņemšanai par lūguma pamatotību saskaņā ar 6. un 7. pantu tiek atlikta muitas parāda samaksa attiecībā uz paplašināto maksājumu saskaņā ar Atsauces regulas 2. panta 1. punktu visam tādam svarīgāko velosipēda daļu importam, ko izskatīšanai pakļautā Puse deklarējusi laišanai brīvā apgrozībā. Parasti ņem vērā laikposmu, kas ir ne mazāks kā seši mēneši līdz lūguma saņemšanai, lai nodrošinātu prima facie atbilstību 4. panta 1. un 2. punktam.”;

| 4) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Lai lemtu par to, vai piešķirt atbrīvojumu, Komisija noteiks izmeklēšanas laikposmu, kas parasti ir divpadsmit, bet ne mazāk kā seši mēneši no paplašinātā maksājuma samaksas atlikšanas attiecībā uz svarīgākajām velosipēdu daļām. Izskatot lūgumus, Komisija var pieprasīt no prasītāja papildu informāciju par izskatīšanas laikposmu un/vai veikt pārbaudi uz vietas.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai lemtu par to, vai piešķirt atbrīvojumu, Komisija noteiks izmeklēšanas laikposmu, kas parasti ir divpadsmit, bet ne mazāk kā seši mēneši no paplašinātā maksājuma samaksas atlikšanas attiecībā uz svarīgākajām velosipēdu daļām. Izskatot lūgumus, Komisija var pieprasīt no prasītāja papildu informāciju par izskatīšanas laikposmu un/vai veikt pārbaudi uz vietas.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Lūguma pamatotības izskatīšanu parasti pabeidz divpadsmit mēnešos pēc visas 6. panta 1. punktā minētās informācijas saņemšanas.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Lūguma pamatotības izskatīšanu parasti pabeidz divpadsmit mēnešos pēc visas 6. panta 1. punktā minētās informācijas saņemšanas.”;

| 5) | regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja visbeidzot noskaidrotajos faktos atklājas, ka prasītāja montāžas process nav iekļauts Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības jomā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktā minēto procedūru atļauj prasītāja atbrīvojumu no paplašinātā maksājuma.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 7. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja visbeidzot noskaidrotajos faktos atklājas, ka prasītāja montāžas process nav iekļauts Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības jomā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktā minēto procedūru atļauj prasītāja atbrīvojumu no paplašinātā maksājuma.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja netiek ievēroti atbrīvojuma no maksājuma kritēriji, lūgumu noraida saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktā minēto procedūru un atceļ paplašinātā maksājuma samaksas atlikšanu, kas paredzēta 5. pantā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja netiek ievēroti atbrīvojuma no maksājuma kritēriji, lūgumu noraida saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktā minēto procedūru un atceļ paplašinātā maksājuma samaksas atlikšanu, kas paredzēta 5. pantā.”;

| 6) | regulas 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ka uz tās montāžas procesu neattiecas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības joma;” |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ka uz tās montāžas procesu neattiecas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības joma;”

| 7) | regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt no maksājuma atbrīvotās Puses stāvokli, lai apliecinātu, ka tās montāžas process paliek ārpus Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības jomas.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt no maksājuma atbrīvotās Puses stāvokli, lai apliecinātu, ka tās montāžas process paliek ārpus Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības jomas.”;

| 8) | regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:
  “10. pants
  Atbrīvojuma atcelšana
  Atbrīvojumu no maksājuma atceļ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktā minēto procedūru pēc tam, kad no maksājuma atbrīvotajai Pusei bija dota iespēja iesniegt savas atsauksmes, šādos gadījumos:






  — | ja pārskatīšanā atklājas, ka uz no maksājuma atbrīvotās Puses montāžas procesu attiecas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības joma, |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Atbrīvojuma atcelšana

Atbrīvojumu no maksājuma atceļ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktā minēto procedūru pēc tam, kad no maksājuma atbrīvotajai Pusei bija dota iespēja iesniegt savas atsauksmes, šādos gadījumos:

—

ja pārskatīšanā atklājas, ka uz no maksājuma atbrīvotās Puses montāžas procesu attiecas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 2. punkta darbības joma,

| — | ja Puse neievēro savas saistības saskaņā ar 8. pantu, vai |
| --- | --- |

—

ja Puse neievēro savas saistības saskaņā ar 8. pantu, vai

| — | ja ir sadarbības trūkums pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par atbrīvojumu no maksājuma.”; |
| --- | --- |

—

ja ir sadarbības trūkums pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par atbrīvojumu no maksājuma.”;

| 9) | regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:
  “13. pants
  Procesuālie noteikumi
  Attiecīgie Regulas (EK) Nr. 1225/2009 noteikumi par:






  — | izmeklēšanas gaitu (6. panta 2., 3., 4. un 5. punkts), |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Procesuālie noteikumi

Attiecīgie Regulas (EK) Nr. 1225/2009 noteikumi par:

—

izmeklēšanas gaitu (6. panta 2., 3., 4. un 5. punkts),

| — | pārbaudes apmeklējumiem (16. pants), |
| --- | --- |

—

pārbaudes apmeklējumiem (16. pants),

| — | nesadarbošanos (18. pants) un |
| --- | --- |

—

nesadarbošanos (18. pants) un

| — | konfidencialitāti (19. pants) |
| --- | --- |

—

konfidencialitāti (19. pants)

attiecas uz izskatīšanu, kas veikta saskaņā ar šo regulu.”;

| 10) | regulas 14. panta c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | Puse deklarējusi svarīgākās velosipēda daļas laišanai brīvā apgrozībā tādā daudzumā vai tās ir tai piegādātas tādā daudzumā, kas nepārsniedz 300 viena tipa vienības mēnesī. Jebkuras Puses deklarēto vai tai piegādāto daļu skaitu aprēķina, pamatojoties uz visu tādu Pušu deklarēto vai tām piegādāto daļu skaitu, kuras ir saistītas ar minēto Pusi vai ar kurām minētajai Pusei ir ieviests kompensācijas mehānisms, vai”; |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 14. panta c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

Puse deklarējusi svarīgākās velosipēda daļas laišanai brīvā apgrozībā tādā daudzumā vai tās ir tai piegādātas tādā daudzumā, kas nepārsniedz 300 viena tipa vienības mēnesī. Jebkuras Puses deklarēto vai tai piegādāto daļu skaitu aprēķina, pamatojoties uz visu tādu Pušu deklarēto vai tām piegādāto daļu skaitu, kuras ir saistītas ar minēto Pusi vai ar kurām minētajai Pusei ir ieviests kompensācijas mehānisms, vai”;

| 11) | regulas 14. pantā pievieno šādu d) punktu:






  “d) | svarīgākās velosipēda daļas ir paredzētas motovelosipēdu montāžai (Taric papildu kods 8835).”; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas 14. pantā pievieno šādu d) punktu:

“d)

svarīgākās velosipēda daļas ir paredzētas motovelosipēdu montāžai (Taric papildu kods 8835).”;

| 12) | regulas 16. panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

12)

regulas 16. panta 3. punktu svītro.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un no spēkā stāšanās dienas to piemēro visām jaunām un visām jau notiekošām izmeklēšanām.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 153, 5.6.2013., 17. lpp.

2

(3)  OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp.

3

(4)  OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.

4

(5)  OV L 17, 21.1.1997., 17. lpp.

5

(6)  OV L 55, 28.2.2008., 1. lpp.

6

(7)  OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp.

7

(8)  OV C 71, 9.3.2012., 10. lpp.

8

(9)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.”;

9

---

| 5.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 513/2013

(2013. gada 4. jūnijs),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam un groza Regulu (ES) Nr. 182/2013, ar ko nosaka, ka jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīts imports

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu un 14. panta 5. punktu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija 2012. gada 6. septembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importu Eiropas Savienībā (“Savienība”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija 2012. gada 6. septembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importu Eiropas Savienībā (“Savienība”).

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad ES uzņēmums ProSun (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 25. jūlijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no kristāliskā silīcija fotoelektrisko (FE) moduļu un to galveno sastāvdaļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekami pamatotiem, lai sāktu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad ES uzņēmums ProSun (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 25. jūlijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no kristāliskā silīcija fotoelektrisko (FE) moduļu un to galveno sastāvdaļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekami pamatotiem, lai sāktu izmeklēšanu.

2.   Reģistrācija

| (3) | Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas tika pamatots ar prasītajiem pierādījumiem, Komisija 2013. gada 1. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 182/2013 (3), ar ko nosaka, ka no 2013. gada 6. marta jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) imports. |
| --- | --- |

(3)

Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas tika pamatots ar prasītajiem pierādījumiem, Komisija 2013. gada 1. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 182/2013 (3), ar ko nosaka, ka no 2013. gada 6. marta jāreģistrē Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) imports.

3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (4) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes un zināmos importētājus. Komisija informēja arī ražotājus ASV, kas tika paredzētas kā iespējamā analogā valsts. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes un zināmos importētājus. Komisija informēja arī ražotājus ASV, kas tika paredzētas kā iespējamā analogā valsts.

| (5) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (6) | Ņemot vērā, ka izmeklēšanā ir iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajos termiņos, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka tā ir nolēmusi ierobežot līdz saprātīgam skaitam izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”). |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā, ka izmeklēšanā ir iesaistīts liels skaits attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajos termiņos, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka tā ir nolēmusi ierobežot līdz saprātīgam skaitam izmeklējamo attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu (šo procesu sauc arī par “atlasi”).

a)   Savienības ražotāju atlase

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski atlasījusi Savienības ražotājus. Visi zināmie Savienības ražotāji un zināmā ražotāju apvienība tika informēti par Savienības ražotāju pagaidu izlases veidošanu. Pagaidu izlasē bija iekļauti deviņi no aptuveni 220 Savienības ražotājiem, par kuriem pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu (sk. 26. apsvērumu), un kuri tika atlasīti pēc vislielākā reprezentatīvā ražošanas apjoma, ņemot vērā pārdošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu, ko var pienācīgi izmeklēt pieejamā termiņā. Tika nodrošināts, ka izlasē ir iekļauti gan vertikāli integrēti, gan neintegrēti Savienības ražotāji. Arī ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Vairākas ieinteresētās personas izteica piezīmes par pagaidu izlasi, un viena persona pieprasīja, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski atlasījusi Savienības ražotājus. Visi zināmie Savienības ražotāji un zināmā ražotāju apvienība tika informēti par Savienības ražotāju pagaidu izlases veidošanu. Pagaidu izlasē bija iekļauti deviņi no aptuveni 220 Savienības ražotājiem, par kuriem pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu (sk. 26. apsvērumu), un kuri tika atlasīti pēc vislielākā reprezentatīvā ražošanas apjoma, ņemot vērā pārdošanas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu, ko var pienācīgi izmeklēt pieejamā termiņā. Tika nodrošināts, ka izlasē ir iekļauti gan vertikāli integrēti, gan neintegrēti Savienības ražotāji. Arī ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Vairākas ieinteresētās personas izteica piezīmes par pagaidu izlasi, un viena persona pieprasīja, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona.

| (8) | Vairākas ieinteresētās personas izteica turpmāk izklāstītos iebildumus par Savienības ražotāju provizorisko izlasi:






  i) | dažas personas apgalvoja, ka ierobežotā informācija, kas sniegta saistībā ar provizoriski izveidoto izlasi, ir nepietiekama, tāpēc tās nevar izteikt jēgpilnas piezīmes par ierosināto izlasi. Tās īpaši kritizēja to, ka Savienības ražotāju identitāte ir konfidenciāla, un prasīja, lai tiktu izpausts, kurās dalībvalstīs atrodas atlasītie Savienības ražotāji un kāds ir atlasīto Savienības ražotāju produkcijas īpatsvars no kopējā FE moduļu, elementu un plāksnīšu produkcijas un pārdošanas apjoma un procentuālā daļa, ko nodrošina katrs izlasē iekļautais uzņēmums atsevišķi un visi izlasē iekļautie uzņēmumi kopā; |
| --- | --- | --- |

(8)

Vairākas ieinteresētās personas izteica turpmāk izklāstītos iebildumus par Savienības ražotāju provizorisko izlasi:

i)

dažas personas apgalvoja, ka ierobežotā informācija, kas sniegta saistībā ar provizoriski izveidoto izlasi, ir nepietiekama, tāpēc tās nevar izteikt jēgpilnas piezīmes par ierosināto izlasi. Tās īpaši kritizēja to, ka Savienības ražotāju identitāte ir konfidenciāla, un prasīja, lai tiktu izpausts, kurās dalībvalstīs atrodas atlasītie Savienības ražotāji un kāds ir atlasīto Savienības ražotāju produkcijas īpatsvars no kopējā FE moduļu, elementu un plāksnīšu produkcijas un pārdošanas apjoma un procentuālā daļa, ko nodrošina katrs izlasē iekļautais uzņēmums atsevišķi un visi izlasē iekļautie uzņēmumi kopā;

| ii) | izlases veidošanai izmantotā metode tika apstrīdēta, pamatojoties uz to, ka tajā “tiek jaukti trīs dažādi posmi”, proti, atbalsts izmeklēšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definīcija un izlases veidošana. Tika apgalvots, ka tāpēc nav skaidrs, vai Savienības ražošanas nozare jau bija definēta laikā, kad tika veidota izlase, un tādejādi – vai izlasi var uzskatīt par reprezentatīvu. Ja Savienības ražošanas nozare netiek definēta izlases veidošanas posmā, tad ieinteresētajām personām nav iespējams pārliecināties, vai pagaidu izlase ir reprezentatīva un tādējādi – vai, pamatojoties uz izlasi, var pareizi novērtēt Savienības ražošanas nozares stāvokli 19. apsvērumā noteiktajā izmeklēšanas periodā. Turklāt tika apgalvots, ka ir neatbilstīgi pagaidu izlasi veidot, pamatojoties uz Savienības ražotāju sniegtajām atbildēm saistībā ar izmeklēšanas sākšanas atbalsta izvērtēšanu; |
| --- | --- |

ii)

izlases veidošanai izmantotā metode tika apstrīdēta, pamatojoties uz to, ka tajā “tiek jaukti trīs dažādi posmi”, proti, atbalsts izmeklēšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definīcija un izlases veidošana. Tika apgalvots, ka tāpēc nav skaidrs, vai Savienības ražošanas nozare jau bija definēta laikā, kad tika veidota izlase, un tādejādi – vai izlasi var uzskatīt par reprezentatīvu. Ja Savienības ražošanas nozare netiek definēta izlases veidošanas posmā, tad ieinteresētajām personām nav iespējams pārliecināties, vai pagaidu izlase ir reprezentatīva un tādējādi – vai, pamatojoties uz izlasi, var pareizi novērtēt Savienības ražošanas nozares stāvokli 19. apsvērumā noteiktajā izmeklēšanas periodā. Turklāt tika apgalvots, ka ir neatbilstīgi pagaidu izlasi veidot, pamatojoties uz Savienības ražotāju sniegtajām atbildēm saistībā ar izmeklēšanas sākšanas atbalsta izvērtēšanu;

| iii) | tika arī apgalvots, ka pagaidu izlase ir veidota, ņemot vērā tikai tos uzņēmumus, kas izteikuši atbalstu pašreizējai izmeklēšanai; |
| --- | --- |

iii)

tika arī apgalvots, ka pagaidu izlase ir veidota, ņemot vērā tikai tos uzņēmumus, kas izteikuši atbalstu pašreizējai izmeklēšanai;

| iv) | viena persona apgalvoja, ka, tā kā pagaidu izlasē ir iekļauti vertikāli integrēti uzņēmumi, plāksnīšu un elementu ražošanas apjoms var būt divtik vai trīstik liels un tas liek apšaubīt izlases vispārējo reprezentativitāti. Tika prasīts attiecībā uz vertikāli integrētiem ražotājiem skaitīt tikai moduļu produkcijas apjomu, bet ne elementu vai plāksnīšu apjomu; |
| --- | --- |

iv)

viena persona apgalvoja, ka, tā kā pagaidu izlasē ir iekļauti vertikāli integrēti uzņēmumi, plāksnīšu un elementu ražošanas apjoms var būt divtik vai trīstik liels un tas liek apšaubīt izlases vispārējo reprezentativitāti. Tika prasīts attiecībā uz vertikāli integrētiem ražotājiem skaitīt tikai moduļu produkcijas apjomu, bet ne elementu vai plāksnīšu apjomu;

| v) | tā pati persona arī apgalvoja, ka dati, uz kuru pamata veidota izlase, ir vismaz daļēji neuzticami un tas varētu ietekmēt visas pagaidu izlases reprezentativitāti kopumā; |
| --- | --- |

v)

tā pati persona arī apgalvoja, ka dati, uz kuru pamata veidota izlase, ir vismaz daļēji neuzticami un tas varētu ietekmēt visas pagaidu izlases reprezentativitāti kopumā;

| vi) | viena persona iesniedza sarakstu, norādot, ka tajā ir iekļauti vēl aptuveni 150 citi līdzīgā ražojuma ražotāji Savienībā, un apgalvojot, ka tos būtu vajadzējis ņemt vērā, veidojot Savienības ražotāju izlasi. |
| --- | --- |

vi)

viena persona iesniedza sarakstu, norādot, ka tajā ir iekļauti vēl aptuveni 150 citi līdzīgā ražojuma ražotāji Savienībā, un apgalvojot, ka tos būtu vajadzējis ņemt vērā, veidojot Savienības ražotāju izlasi.

| (9) | Uz personu izteiktajiem argumentiem tika atbildēts šādi:






  i) | pretpasākumu riska dēļ Savienības ražotāji pieprasīja, lai to nosaukumi būtu konfidenciāli. Patiesībā patiešām pastāvēja draudi, ka tiks kaitēts Savienības ražotāju uzņēmējdarbībai gan Savienībā, gan ārpus tās. Komisija uzskatīja, ka minētās prasības ir pietiekami pamatotas, lai tās izpildītu. Ja tiktu izpausta individuālu izlasē iekļautu Savienības ražotāju atrašanās vieta vai ražošanas un pārdošanas apjoma īpatsvars, tad varētu viegli noskaidrot attiecīgā ražotāja identitāti, un šajā sakarā izteiktās prasības bija jānoraida; |
| --- | --- | --- |

(9)

Uz personu izteiktajiem argumentiem tika atbildēts šādi:

i)

pretpasākumu riska dēļ Savienības ražotāji pieprasīja, lai to nosaukumi būtu konfidenciāli. Patiesībā patiešām pastāvēja draudi, ka tiks kaitēts Savienības ražotāju uzņēmējdarbībai gan Savienībā, gan ārpus tās. Komisija uzskatīja, ka minētās prasības ir pietiekami pamatotas, lai tās izpildītu. Ja tiktu izpausta individuālu izlasē iekļautu Savienības ražotāju atrašanās vieta vai ražošanas un pārdošanas apjoma īpatsvars, tad varētu viegli noskaidrot attiecīgā ražotāja identitāti, un šajā sakarā izteiktās prasības bija jānoraida;

| ii) | Komisija nav “sajaukusi” atbalsta noteikšanu izmeklēšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares noteikšanu un pagaidu izlases veidošanu, jo šie posmi joprojām bija neatkarīgi cits no cita un lēmumi par tiem tika pieņemti atsevišķi. Netika pierādīts, ciktāl to ražošanas un pārdošanas datu izmantošana, kurus iesniedza Savienības ražotāji saistībā ar izmeklēšanas sākšanai piešķirtā atbalsta izvērtēšanu, ir ietekmējuši izlases reprezentativitāti. Sākot izmeklēšanu, Savienības ražošanas nozare patiešām bija definēta provizoriski. Lai provizoriski noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, kas definēts 19. apsvērumā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā ietvertā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem un citām personām pirms izmeklēšanas sākšanas; |
| --- | --- |

ii)

Komisija nav “sajaukusi” atbalsta noteikšanu izmeklēšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares noteikšanu un pagaidu izlases veidošanu, jo šie posmi joprojām bija neatkarīgi cits no cita un lēmumi par tiem tika pieņemti atsevišķi. Netika pierādīts, ciktāl to ražošanas un pārdošanas datu izmantošana, kurus iesniedza Savienības ražotāji saistībā ar izmeklēšanas sākšanai piešķirtā atbalsta izvērtēšanu, ir ietekmējuši izlases reprezentativitāti. Sākot izmeklēšanu, Savienības ražošanas nozare patiešām bija definēta provizoriski. Lai provizoriski noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, kas definēts 19. apsvērumā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā ietvertā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem un citām personām pirms izmeklēšanas sākšanas;

| iii) | veidojot izlasi, tika ņemti vērā visi Savienības ražotāji, kas atbildēja uz jautājumiem par atbalstu izmeklēšanas sākšanai, neatkarīgi no tā, vai tie atbalstīja izmeklēšanu, iebilda pret to vai vispār neizteica viedokli par to; tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts; |
| --- | --- |

iii)

veidojot izlasi, tika ņemti vērā visi Savienības ražotāji, kas atbildēja uz jautājumiem par atbalstu izmeklēšanas sākšanai, neatkarīgi no tā, vai tie atbalstīja izmeklēšanu, iebilda pret to vai vispār neizteica viedokli par to; tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;

| iv) | jautājums par divkāršu/trīskāršu saskaitīšanu tika izvērtēts, kad veidoja pagaidu izlasi. Tika konstatēts, ka, izslēdzot Savienības vertikāli integrēto ražotāju plāksnīšu un elementu ražošanas un pārdošanas apjomu, netiktu ņemta vērā brīvajā tirgū pārdotā plāksnīšu un elementu produkcijas daļa. Tāpēc tika uzskatīts, ka, izslēdzot plāksnīšu un elementu pārdošanas apjomu no kopējā ražošanas apjoma, izlase nebūt nekļūtu reprezentatīvāka. Turklāt izlases reprezentativitāte tika noteikta, pamatojoties ne tikai uz ražošanas apjomu, bet arī uz ģeogrāfisko izkliedi un vertikāli integrēto un neintegrēto ražotāju līdzsvarotu pārstāvību. Ražošanas apjoma relatīvā reprezentativitāte tika aprēķināta katra līdzīgā ražojuma veida līmenī. Līdz ar to tika uzskatīts, ka pagaidu izlases veidošanas metode ir pamatota un tāpēc izlase tiek uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz izmeklējamā Savienības attiecīgā ražojuma ražošanas nozari kopumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts; |
| --- | --- |

iv)

jautājums par divkāršu/trīskāršu saskaitīšanu tika izvērtēts, kad veidoja pagaidu izlasi. Tika konstatēts, ka, izslēdzot Savienības vertikāli integrēto ražotāju plāksnīšu un elementu ražošanas un pārdošanas apjomu, netiktu ņemta vērā brīvajā tirgū pārdotā plāksnīšu un elementu produkcijas daļa. Tāpēc tika uzskatīts, ka, izslēdzot plāksnīšu un elementu pārdošanas apjomu no kopējā ražošanas apjoma, izlase nebūt nekļūtu reprezentatīvāka. Turklāt izlases reprezentativitāte tika noteikta, pamatojoties ne tikai uz ražošanas apjomu, bet arī uz ģeogrāfisko izkliedi un vertikāli integrēto un neintegrēto ražotāju līdzsvarotu pārstāvību. Ražošanas apjoma relatīvā reprezentativitāte tika aprēķināta katra līdzīgā ražojuma veida līmenī. Līdz ar to tika uzskatīts, ka pagaidu izlases veidošanas metode ir pamatota un tāpēc izlase tiek uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz izmeklējamā Savienības attiecīgā ražojuma ražošanas nozari kopumā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;

| v) | attiecībā uz datu ticamību jānorāda, ka izlase tika veidota, pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama izlases veidošanas laikā, kā paredzēts pamatregulas 17. panta 1. punktā. Attiecībā uz to datu ticamību, kas izmantoti, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, jānorāda, ka izmeklēšanā netika konstatēti pierādījumi, ka pirms izmeklēšanas sākšanas savāktie dati ir būtiski nepilnīgi. Tāpēc var pamatoti pieņemt, ka pamats, kas izmantots provizoriskās izlases veidošanai, ir pietiekami ticams. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts; |
| --- | --- |

v)

attiecībā uz datu ticamību jānorāda, ka izlase tika veidota, pamatojoties uz informāciju, kas bija pieejama izlases veidošanas laikā, kā paredzēts pamatregulas 17. panta 1. punktā. Attiecībā uz to datu ticamību, kas izmantoti, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, jānorāda, ka izmeklēšanā netika konstatēti pierādījumi, ka pirms izmeklēšanas sākšanas savāktie dati ir būtiski nepilnīgi. Tāpēc var pamatoti pieņemt, ka pamats, kas izmantots provizoriskās izlases veidošanai, ir pietiekami ticams. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts;

| vi) | attiecībā aptuveni uz 150 papildu Savienības ražotāju sarakstu jānorāda, ka šī informācija tika iesniegta ilgi pēc termiņa, kas noteikts ieinteresētajām personām piezīmju iesniegšanai par pagaidu izlasi un Savienības ražotājiem, lai tie pieteiktos un prasītu iekļaušanu izlasē. Turklāt aptuveni 30 no sarakstā iekļautajiem Savienības ražotājiem faktiski bija zināmi Komisijai izlases veidošanas laikā. Turklāt, veidojot izlasi, tika ņemti vērā visi Savienības ražotāji, kas pieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Līdz ar to izlases reprezentativitāte nav ietekmēta. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

vi)

attiecībā aptuveni uz 150 papildu Savienības ražotāju sarakstu jānorāda, ka šī informācija tika iesniegta ilgi pēc termiņa, kas noteikts ieinteresētajām personām piezīmju iesniegšanai par pagaidu izlasi un Savienības ražotājiem, lai tie pieteiktos un prasītu iekļaušanu izlasē. Turklāt aptuveni 30 no sarakstā iekļautajiem Savienības ražotājiem faktiski bija zināmi Komisijai izlases veidošanas laikā. Turklāt, veidojot izlasi, tika ņemti vērā visi Savienības ražotāji, kas pieteicās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas. Līdz ar to izlases reprezentativitāte nav ietekmēta. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (10) | Pēc piezīmju saņemšanas izlases sastāvs tika pārskatīts, jo bija norādes, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem nebūtu bijis spējīgs pilnīgi sadarboties. Lai saglabātu izlases reprezentativitātes līmeni, tika atlasīts vēl viens Savienības ražotājs. Tādējādi pārskatītajā izlasē bija iekļauti desmit uzņēmumi, kas atlasīti, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo apjomu par katru ražošanas līmeni, ņemot vērā pārdošanas apjomu ES tirgū un ģeogrāfisko atrašanās vietu, ko var pienācīgi izmeklēt pieejamā termiņā. Tādējādi pārskatītajā Savienības ražotāju izlasē, rēķinot procentos no kopējā ražošanas apjoma Savienībā, bija pārstāvēti 18–21 % moduļu, 17–24 % elementu un 28–35 % plāksnīšu produkcijas un bija iekļauti vertikāli integrēti un neintegrēti ražotāji. Ņemot vērā, ka precīzas procentuālās daļas norādīšana ļautu aprēķināt minētā papildu Savienības ražotāja ražošanas apjomu un tādējādi arī noskaidrot tā identitāti, šādas precīzas procentuālās daļas nevarēja izpaust. |
| --- | --- |

(10)

Pēc piezīmju saņemšanas izlases sastāvs tika pārskatīts, jo bija norādes, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem nebūtu bijis spējīgs pilnīgi sadarboties. Lai saglabātu izlases reprezentativitātes līmeni, tika atlasīts vēl viens Savienības ražotājs. Tādējādi pārskatītajā izlasē bija iekļauti desmit uzņēmumi, kas atlasīti, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo apjomu par katru ražošanas līmeni, ņemot vērā pārdošanas apjomu ES tirgū un ģeogrāfisko atrašanās vietu, ko var pienācīgi izmeklēt pieejamā termiņā. Tādējādi pārskatītajā Savienības ražotāju izlasē, rēķinot procentos no kopējā ražošanas apjoma Savienībā, bija pārstāvēti 18–21 % moduļu, 17–24 % elementu un 28–35 % plāksnīšu produkcijas un bija iekļauti vertikāli integrēti un neintegrēti ražotāji. Ņemot vērā, ka precīzas procentuālās daļas norādīšana ļautu aprēķināt minētā papildu Savienības ražotāja ražošanas apjomu un tādējādi arī noskaidrot tā identitāti, šādas precīzas procentuālās daļas nevarēja izpaust.

b)   Nesaistīto importētāju atlase

| (11) | Ņemot vērā nesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veidošana. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savām darbībām, kas veiktas saistībā ar izmeklējamo ražojumu 19. apsvērumā definētajā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā nesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veidošana. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savām darbībām, kas veiktas saistībā ar izmeklējamo ražojumu 19. apsvērumā definētajā izmeklēšanas periodā.

| (12) | Aptuveni no 250 nesaistītajiem sūdzības iesniedzēja minētajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās Komisija, 36 atbildēja uz paziņojumam par procedūras sākšanu pievienotās atlases anketas jautājumiem – 35 sniedza atbildes par moduļiem, viens sniedza atbildes par elementiem, bet par plāksnītēm netika saņemta neviena atbilde. Atlase tika veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, aptverot vislielāko reprezentatīvo importa apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi izmeklēt. Tāpēc Komisija atlasīja trīs nesaistītus moduļu importētājus un vienu elementu importētāju. Turklāt, ņemot vērā saņemtās piezīmes, Komisija nolēma iekļaut izlasē vēl vienu nesaistītu moduļu importētāju. Minētais uzņēmums pieteicās un apgalvoja, ka, ņemot vērā tā darbības līmeni, būtu pamatoti to iekļaut izlasē. Tāpēc tā sākotnējais apgalvojums tika izvērtēts atkārtoti, un tika noskaidrots, ka ir pieļauta pārrakstīšanās kļūda attiecībā uz konkrētā importētāja paziņoto importa apjomu. Tāpēc attiecīgais uzņēmums tika iekļauts nesaistīto importētāju izlasē. Turklāt divi uzņēmumi, kas sākotnēji bija iekļauti izlasē, neatbildēja uz anketu jautājumiem un tāpēc tika uzskatīti par tādiem, kas nesadarbojas izmeklēšanā, un izslēgti no nesaistīto importētāju izlases. Tādējādi nesaistīto importētāju izlasē bija iekļauti divi moduļu importētāji un viens elementu importētājs, kuru importa apjoms bija aptuveni 2–5 % no kopējā apjoma, kas importēts no attiecīgās valsts. Tomēr pēc tam, kad bija saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, tika noskaidrots, ka diviem no trim importētājiem pamatdarbība faktiski ir saules energoiekārtu uzstādīšana, nevis attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa attiecīgā ražojuma Savienībā tiek ievesta ar tādu uzņēmumu starpniecību, kuri saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ĶTR, vai ar iekārtu uzstādītāju vai projektu izstrādātāju starpniecību. Ņemot vērā šos apstākļus, izlase tika provizoriski uzskatīta par reprezentatīvu. Tomēr Komisija izmeklēšanas turpmākajā gaitā sazināsies vēl ar citiem nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojās, lai pārliecinātos, vai tos var uzskatīt par importētājiem, un noskaidrotu, vai izlasi var palielināt. |
| --- | --- |

(12)

Aptuveni no 250 nesaistītajiem sūdzības iesniedzēja minētajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās Komisija, 36 atbildēja uz paziņojumam par procedūras sākšanu pievienotās atlases anketas jautājumiem – 35 sniedza atbildes par moduļiem, viens sniedza atbildes par elementiem, bet par plāksnītēm netika saņemta neviena atbilde. Atlase tika veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, aptverot vislielāko reprezentatīvo importa apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi izmeklēt. Tāpēc Komisija atlasīja trīs nesaistītus moduļu importētājus un vienu elementu importētāju. Turklāt, ņemot vērā saņemtās piezīmes, Komisija nolēma iekļaut izlasē vēl vienu nesaistītu moduļu importētāju. Minētais uzņēmums pieteicās un apgalvoja, ka, ņemot vērā tā darbības līmeni, būtu pamatoti to iekļaut izlasē. Tāpēc tā sākotnējais apgalvojums tika izvērtēts atkārtoti, un tika noskaidrots, ka ir pieļauta pārrakstīšanās kļūda attiecībā uz konkrētā importētāja paziņoto importa apjomu. Tāpēc attiecīgais uzņēmums tika iekļauts nesaistīto importētāju izlasē. Turklāt divi uzņēmumi, kas sākotnēji bija iekļauti izlasē, neatbildēja uz anketu jautājumiem un tāpēc tika uzskatīti par tādiem, kas nesadarbojas izmeklēšanā, un izslēgti no nesaistīto importētāju izlases. Tādējādi nesaistīto importētāju izlasē bija iekļauti divi moduļu importētāji un viens elementu importētājs, kuru importa apjoms bija aptuveni 2–5 % no kopējā apjoma, kas importēts no attiecīgās valsts. Tomēr pēc tam, kad bija saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, tika noskaidrots, ka diviem no trim importētājiem pamatdarbība faktiski ir saules energoiekārtu uzstādīšana, nevis attiecīgā ražojuma tirdzniecība. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa attiecīgā ražojuma Savienībā tiek ievesta ar tādu uzņēmumu starpniecību, kuri saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ĶTR, vai ar iekārtu uzstādītāju vai projektu izstrādātāju starpniecību. Ņemot vērā šos apstākļus, izlase tika provizoriski uzskatīta par reprezentatīvu. Tomēr Komisija izmeklēšanas turpmākajā gaitā sazināsies vēl ar citiem nesaistītiem importētājiem, kas sadarbojās, lai pārliecinātos, vai tos var uzskatīt par importētājiem, un noskaidrotu, vai izlasi var palielināt.

c)   Ražotāju eksportētāju atlase

| (13) | Ņemot vērā ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta atlase dempinga noteikšanai. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savām darbībām, kas veiktas saistībā ar izmeklējamo ražojumu 19. apsvērumā definētajā izmeklēšanas periodā. Tika informētas arī attiecīgās valsts iestādes. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta atlase dempinga noteikšanai. Lai Komisija varētu nolemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savām darbībām, kas veiktas saistībā ar izmeklējamo ražojumu 19. apsvērumā definētajā izmeklēšanas periodā. Tika informētas arī attiecīgās valsts iestādes.

| (14) | Izlases veidošanas laikā pieteicās 135 Ķīnas ražotāji eksportētāji (bieži tās bija vairāku uzņēmumu grupas). Uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāv aptuveni 80 % no kopējās Ķīnas eksporta vērtības. Izveidotajā septiņu uzņēmumu grupu izlasē ir iekļauti trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais moduļu eksporta apjoms, abi eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais elementu eksporta apjoms, un abi eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais plāksnīšu eksporta apjoms. |
| --- | --- |

(14)

Izlases veidošanas laikā pieteicās 135 Ķīnas ražotāji eksportētāji (bieži tās bija vairāku uzņēmumu grupas). Uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāv aptuveni 80 % no kopējās Ķīnas eksporta vērtības. Izveidotajā septiņu uzņēmumu grupu izlasē ir iekļauti trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais moduļu eksporta apjoms, abi eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais elementu eksporta apjoms, un abi eksportētāji, kas sadarbojās un kam ir vislielākais plāksnīšu eksporta apjoms.

d)   Atbildes uz anketu jautājumiem un pārbaudes

| (15) | Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kā arī izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un augšupējiem un lejupējiem ekonomikas dalībniekiem un to apvienībām, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Komisija sazinājās arī ar patērētājus pārstāvošu apvienību. |
| --- | --- |

(15)

Komisija nosūtīja anketas visiem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kā arī izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem nesaistītajiem importētājiem un augšupējiem un lejupējiem ekonomikas dalībniekiem un to apvienībām, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Komisija sazinājās arī ar patērētājus pārstāvošu apvienību.

| (16) | Atbildes uz anketu jautājumiem tika saņemtas no visiem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, trim izlasē iekļautiem savstarpēji nesaistītiem Savienības importētājiem, kā arī 21 augšupējā un lejupējā ekonomikas dalībnieka un trim šādu dalībnieku apvienībām. |
| --- | --- |

(16)

Atbildes uz anketu jautājumiem tika saņemtas no visiem izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, trim izlasē iekļautiem savstarpēji nesaistītiem Savienības importētājiem, kā arī 21 augšupējā un lejupējā ekonomikas dalībnieka un trim šādu dalībnieku apvienībām.

| (17) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos (to grupās):






  a) | ražotāji Savienībā:






  — | pārbaudes apmeklējumi tika veikti 10 izlasē iekļautu Savienības ražotāju uzņēmumos; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos (to grupās):

a)

ražotāji Savienībā:

—

pārbaudes apmeklējumi tika veikti 10 izlasē iekļautu Savienības ražotāju uzņēmumos;

| b) | ražotāji eksportētāji ĶTR:






  — | Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, ĶTR, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, ĶTR,

| — | Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, ĶTR,

| — | Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd, ĶTR,

| — | JingAo Group, ĶTR, |
| --- | --- |

—

JingAo Group, ĶTR,

| — | Jinzhou Yangguang Energy, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Jinzhou Yangguang Energy, ĶTR,

| — | Wuxi Suntech Power Co. Ltd, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Wuxi Suntech Power Co. Ltd, ĶTR,

| — | Yingli Green Energy Holding Company, ĶTR; |
| --- | --- |

—

Yingli Green Energy Holding Company, ĶTR;

| c) | saistītie importētāji Savienībā:






  — | Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, Vācija, |
| --- | --- | --- |

c)

saistītie importētāji Savienībā:

—

Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, Vācija,

| — | LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itālija, |
| --- | --- |

—

LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itālija,

| — | Delta Energy Systems S.r.l., Rome, Itālija, |
| --- | --- |

—

Delta Energy Systems S.r.l., Rome, Itālija,

| — | Sunways AG, Konstanz, Vācija, |
| --- | --- |

—

Sunways AG, Konstanz, Vācija,

| — | JA Solar GmbH, Munich, Vācija; |
| --- | --- |

—

JA Solar GmbH, Munich, Vācija;

| d) | saistītie tirgotāji/importētāji ārpus Savienības:






  — | Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taivāna, |
| --- | --- | --- |

d)

saistītie tirgotāji/importētāji ārpus Savienības:

—

Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taivāna,

| — | JA Solar Hong Kong Ltd, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals, |
| --- | --- |

—

JA Solar Hong Kong Ltd, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals,

| — | Wealthy Rise International Ltd, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals, |
| --- | --- |

—

Wealthy Rise International Ltd, Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals,

| — | Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Šveice, |
| --- | --- |

—

Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Šveice,

| — | Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Šveice; |
| --- | --- |

—

Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Šveice;

| e) | nesaistītais importētājs Savienībā:






  — | IBC AG, Bad Staffelstein, Vācija; |
| --- | --- | --- |

e)

nesaistītais importētājs Savienībā:

—

IBC AG, Bad Staffelstein, Vācija;

| f) | augšupējie ekonomikas dalībnieki:






  — | Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Vācija, |
| --- | --- | --- |

f)

augšupējie ekonomikas dalībnieki:

—

Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Vācija,

| — | WACKER Chemie AG, Burghausen, Vācija; |
| --- | --- |

—

WACKER Chemie AG, Burghausen, Vācija;

| g) | lejupējie ekonomikas dalībnieki:






  — | Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Vācija, |
| --- | --- | --- |

g)

lejupējie ekonomikas dalībnieki:

—

Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Vācija,

| — | ValSolar SL, Badajoz, Spānija; |
| --- | --- |

—

ValSolar SL, Badajoz, Spānija;

| h) | apvienības:






  — | EPIA, Brussels, Beļģija. |
| --- | --- | --- |

h)

apvienības:

—

EPIA, Brussels, Beļģija.

| (18) | Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem ĶTR gadījumā, ja tiem netiek piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), tika veikta pārbaude šādos uzņēmumos, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz datiem no Indijas kā analogās valsts:






  — | EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija, |
| --- | --- | --- |

(18)

Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem ĶTR gadījumā, ja tiem netiek piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), tika veikta pārbaude šādos uzņēmumos, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz datiem no Indijas kā analogās valsts:

—

EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija,

| — | Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija. |
| --- | --- |

—

Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija.

4.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (19) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(19)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2009. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (20) | Attiecīgais ražojums ir kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi un elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos un kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kas nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas. Elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus. Uz šo ražojumu pašlaik attiecas KN kodi ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(20)

Attiecīgais ražojums ir kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi un elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos un kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kas nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas. Elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus. Uz šo ražojumu pašlaik attiecas KN kodi ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (“attiecīgais ražojums”).

| (21) | Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:






  — | ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus, |
| --- | --- | --- |

(21)

Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:

—

ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,

| — | plānkārtiņu FE ražojumi, |
| --- | --- |

—

plānkārtiņu FE ražojumi,

| — | kristāliskā silīcija FE ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija FE elements(-i). |
| --- | --- |

—

kristāliskā silīcija FE ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija FE elements(-i).

| (22) | FE moduļi, elementi un plāksnītes pārveido saules gaismu elektroenerģijā. Šādu pārveidošanu nodrošina elementi, kas absorbē gaismu un pārveido to elektroenerģijā ar kristāliskā silīcija starpniecību. |
| --- | --- |

(22)

FE moduļi, elementi un plāksnītes pārveido saules gaismu elektroenerģijā. Šādu pārveidošanu nodrošina elementi, kas absorbē gaismu un pārveido to elektroenerģijā ar kristāliskā silīcija starpniecību.

| (23) | Plāksnītes ir ražošanas procesa pirmais posms. Tās ir izgatavotas no kristāliskā silīcija un ir galvenā sastāvdaļa elementu ražošanā. |
| --- | --- |

(23)

Plāksnītes ir ražošanas procesa pirmais posms. Tās ir izgatavotas no kristāliskā silīcija un ir galvenā sastāvdaļa elementu ražošanā.

| (24) | Vispirms kristāliskais silīcijs ir jāizkausē, lai iegūtu kristāliskā silīcija lietņus, ko sazāģē plāksnītēs. Plāksnītēm veic secīgu apstrādi ar augstas tehnoloģijas pusvadītāju, lai izveidotu darboties spējīgus saules enerģijas elementus. Elementi ir ražošanas procesa otrais posms. Tiem ir p-n pāreja, lai savāktu un pārnestu elementa saražoto elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(24)

Vispirms kristāliskais silīcijs ir jāizkausē, lai iegūtu kristāliskā silīcija lietņus, ko sazāģē plāksnītēs. Plāksnītēm veic secīgu apstrādi ar augstas tehnoloģijas pusvadītāju, lai izveidotu darboties spējīgus saules enerģijas elementus. Elementi ir ražošanas procesa otrais posms. Tiem ir p-n pāreja, lai savāktu un pārnestu elementa saražoto elektroenerģiju.

| (25) | Moduļi ir ražošanas procesa trešais posms. Lai samontētu moduļus, elementus sakausē kopā ar plakanām stieplēm vai metāla lentēm, lai izveidotu elementu virkni. Tās ielaminē starp loksnēm. Augšpusē izmanto pārsvarā stiklu, bet apakšpusē – polimēra atbalsta loksni. Lai veiktu montāžu uz vietas (piemēram, uz jumtiem), parasti izveido rāmjus. Modulis var būt un var nebūt aprīkots ar invertoru. |
| --- | --- |

(25)

Moduļi ir ražošanas procesa trešais posms. Lai samontētu moduļus, elementus sakausē kopā ar plakanām stieplēm vai metāla lentēm, lai izveidotu elementu virkni. Tās ielaminē starp loksnēm. Augšpusē izmanto pārsvarā stiklu, bet apakšpusē – polimēra atbalsta loksni. Lai veiktu montāžu uz vietas (piemēram, uz jumtiem), parasti izveido rāmjus. Modulis var būt un var nebūt aprīkots ar invertoru.

2.   Līdzīgais ražojums

| (26) | Izmeklēšanā ir pierādīts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo Indijā – valstī, kas tika izmantota kā analogā valsts normālās vērtības noteikšanai, – un pārdod tās iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tiem ir viens un tas pats galvenais galīgais izmantojums. Tāpēc tos provizoriski uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšanā ir pierādīts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo Indijā – valstī, kas tika izmantota kā analogā valsts normālās vērtības noteikšanai, – un pārdod tās iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tiem ir viens un tas pats galvenais galīgais izmantojums. Tāpēc tos provizoriski uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

3.   Apgalvojumi par ražojumu klāstu

i)   Fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums

| (27) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmeklēšanu nevar attiecināt uz trim ražojumiem ar atšķirīgām fizikālajām, ķīmiskajām un tehniskajām īpašībām un ka tāpēc attiecībā uz moduļiem, elementiem un plāksnītēm jāveic trīs atsevišķas izmeklēšanas. Turklāt minētās personas apgalvoja, ka nav skaidrs, vai izmeklēšana attiecas uz vienu vienotu ražojumu vai trim atsevišķiem ražojumiem, un ka tāpēc tās nevar pilnīgi aizstāvēt savas intereses. Tika arī prasīts alternatīvi no izmeklēšanas izslēgt plāksnītes gadījumā, ja no tās netiek izslēgtas monoplāksnītes (sk. 42.–44. apsvērumu). |
| --- | --- |

(27)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmeklēšanu nevar attiecināt uz trim ražojumiem ar atšķirīgām fizikālajām, ķīmiskajām un tehniskajām īpašībām un ka tāpēc attiecībā uz moduļiem, elementiem un plāksnītēm jāveic trīs atsevišķas izmeklēšanas. Turklāt minētās personas apgalvoja, ka nav skaidrs, vai izmeklēšana attiecas uz vienu vienotu ražojumu vai trim atsevišķiem ražojumiem, un ka tāpēc tās nevar pilnīgi aizstāvēt savas intereses. Tika arī prasīts alternatīvi no izmeklēšanas izslēgt plāksnītes gadījumā, ja no tās netiek izslēgtas monoplāksnītes (sk. 42.–44. apsvērumu).

| (28) | Plāksnīšu, elementu un moduļu ražošana ir viens vienots ražošanas process ar atšķirīgiem ražošanas posmiem. No moduļiem, elementiem un plāksnītēm kopā ir atkarīgas gatavā ražojuma (t. i., moduļu) īpašības. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka plāksnīšu un elementu ražošana ir tieši paredzēta vienīgi moduļu izgatavošanai; moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības (kas ir atkarīgas no izmantotā izejmateriāla) un vienāds galvenais galīgais izmantojums, proti, tos pārdod iebūvēšanai saules FE sistēmās. Moduļu veiktspēja ir tieši saistīta ar plāksnīšu un elementu veiktspēju. |
| --- | --- |

(28)

Plāksnīšu, elementu un moduļu ražošana ir viens vienots ražošanas process ar atšķirīgiem ražošanas posmiem. No moduļiem, elementiem un plāksnītēm kopā ir atkarīgas gatavā ražojuma (t. i., moduļu) īpašības. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka plāksnīšu un elementu ražošana ir tieši paredzēta vienīgi moduļu izgatavošanai; moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības (kas ir atkarīgas no izmantotā izejmateriāla) un vienāds galvenais galīgais izmantojums, proti, tos pārdod iebūvēšanai saules FE sistēmās. Moduļu veiktspēja ir tieši saistīta ar plāksnīšu un elementu veiktspēju.

| (29) | Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu bija skaidri noteikts, ka moduļi, elementi un plāksnītes ir izmeklējamais ražojums. Tāpēc ieinteresētās personas varēja pilnīgi aizstāvēt savas intereses, pamatojoties uz attiecīgi definēto ražojumu. Tāpēc argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(29)

Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu bija skaidri noteikts, ka moduļi, elementi un plāksnītes ir izmeklējamais ražojums. Tāpēc ieinteresētās personas varēja pilnīgi aizstāvēt savas intereses, pamatojoties uz attiecīgi definēto ražojumu. Tāpēc argumenti tika noraidīti.

ii)   Atšķirīga nomenklatūra

| (30) | Tika arī apgalvots, ka moduļus, elementus un plāksnītes nevar uzskatīt par vienotu ražojumu, jo tiem ir vairāki atšķirīgi astoņu ciparu KN kodi, sešu ciparu apakšpozīcija, četru ciparu HS pozīcija un divu ciparu nodaļu līmeņi, un tie ir arī iekļauti atšķirīgās HS nomenklatūras sadaļās. Šis arguments kā tāds nav būtisks, lai noteiktu ražojumu klāstu antidempinga izmeklēšanā, kas ir pamatota ar attiecīgā ražojuma fizikālajām īpašībām. |
| --- | --- |

(30)

Tika arī apgalvots, ka moduļus, elementus un plāksnītes nevar uzskatīt par vienotu ražojumu, jo tiem ir vairāki atšķirīgi astoņu ciparu KN kodi, sešu ciparu apakšpozīcija, četru ciparu HS pozīcija un divu ciparu nodaļu līmeņi, un tie ir arī iekļauti atšķirīgās HS nomenklatūras sadaļās. Šis arguments kā tāds nav būtisks, lai noteiktu ražojumu klāstu antidempinga izmeklēšanā, kas ir pamatota ar attiecīgā ražojuma fizikālajām īpašībām.

iii)   Elementu pievienotā vērtība

| (31) | Vairākas personas apgalvoja, ka elementu pārveidošanas procesā radītā pievienotā vērtība veido lielāko daļu no moduļa vērtības un ka tāpēc elementi jāuzskata par atsevišķu ražojumu. |
| --- | --- |

(31)

Vairākas personas apgalvoja, ka elementu pārveidošanas procesā radītā pievienotā vērtība veido lielāko daļu no moduļa vērtības un ka tāpēc elementi jāuzskata par atsevišķu ražojumu.

| (32) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka elementu ražošana ir ražošanas procesa tehnoloģiski vissarežģītākā daļa. Tomēr tajā tika arī pierādīts, ka minētie trīs apstrādes posmi ir savstarpēji saistīti un ka pievienotā vērtība nav koncentrēta konkrētā ražošanas procesa posmā, bet ir sadalīta pa visu ražošanas procesu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(32)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka elementu ražošana ir ražošanas procesa tehnoloģiski vissarežģītākā daļa. Tomēr tajā tika arī pierādīts, ka minētie trīs apstrādes posmi ir savstarpēji saistīti un ka pievienotā vērtība nav koncentrēta konkrētā ražošanas procesa posmā, bet ir sadalīta pa visu ražošanas procesu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

iv)   Atsevišķi tirdzniecības tirgi

| (33) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir atsevišķi tirdzniecības tirgi un ka tāpēc minētie ražojumi jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem; to pierādot arī fakts, ka liels skaits ražotāju nav vertikāli integrēti. |
| --- | --- |

(33)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir atsevišķi tirdzniecības tirgi un ka tāpēc minētie ražojumi jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem; to pierādot arī fakts, ka liels skaits ražotāju nav vertikāli integrēti.

| (34) | Moduļus, elementus un plāksnītes nevar uzskatīt par atsevišķiem ražojumiem, kuru cenu svārstības ir atkarīgas tikai no tirgus faktoriem. Faktiski to cenas ir cieši savstarpēji saistītas, un tās ietekmē polisilīcija cena. Līdzīgi, kā paskaidrots 23.–25. apsvērumā, attiecīgais ražojums tiek izgatavots vienotā ražošanas procesā, kam ir dažādi posmi. Tas, ka daži ražotāji nav vertikāli integrēti, ir tikai darījumu lēmumu un apjomradītu ietaupījumu dēļ un nemaina šo secinājumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(34)

Moduļus, elementus un plāksnītes nevar uzskatīt par atsevišķiem ražojumiem, kuru cenu svārstības ir atkarīgas tikai no tirgus faktoriem. Faktiski to cenas ir cieši savstarpēji saistītas, un tās ietekmē polisilīcija cena. Līdzīgi, kā paskaidrots 23.–25. apsvērumā, attiecīgais ražojums tiek izgatavots vienotā ražošanas procesā, kam ir dažādi posmi. Tas, ka daži ražotāji nav vertikāli integrēti, ir tikai darījumu lēmumu un apjomradītu ietaupījumu dēļ un nemaina šo secinājumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

v)   Galīgais izmantojums un savstarpējā aizstājamība

| (35) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka moduļi, elementi un plāksnītes jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem, ņemot vērā to, ka tiem ir atšķirīgs galīgais izmantojums un ka tie nav savstarpēji aizstājami. |
| --- | --- |

(35)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka moduļi, elementi un plāksnītes jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem, ņemot vērā to, ka tiem ir atšķirīgs galīgais izmantojums un ka tie nav savstarpēji aizstājami.

| (36) | Kā norādīts iepriekš, izmeklēšanā tika pierādīts, ka plāksnīšu, elementu un moduļu ražošanas process ir vienots ražošanas process un ka tāpēc jautājums par vienota ražošanas procesa dažādu posmu savstarpējo aizstājamību nav aktuāls. Turklāt moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir viens un tas pats galīgais izmantojums, proti, saules gaismas pārveidošana elektroenerģijā, un tāpēc tos nevar izmantot citiem mērķiem. |
| --- | --- |

(36)

Kā norādīts iepriekš, izmeklēšanā tika pierādīts, ka plāksnīšu, elementu un moduļu ražošanas process ir vienots ražošanas process un ka tāpēc jautājums par vienota ražošanas procesa dažādu posmu savstarpējo aizstājamību nav aktuāls. Turklāt moduļiem, elementiem un plāksnītēm ir viens un tas pats galīgais izmantojums, proti, saules gaismas pārveidošana elektroenerģijā, un tāpēc tos nevar izmantot citiem mērķiem.

vi)   Izplatīšanas kanāli

| (37) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka moduļiem, elementiem un plāksnītēm nav vieni un tie paši izplatīšanas kanāli un ka tāpēc tos nevar uzskatīt par vienotu ražojumu. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka moduļus, elementus un plāksnītes var izplatīt atšķirīgos vai līdzīgos izplatīšanas kanālos. Tomēr galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.–29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirīgi izplatīšanas kanāli nav uzskatāmi par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(37)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka moduļiem, elementiem un plāksnītēm nav vieni un tie paši izplatīšanas kanāli un ka tāpēc tos nevar uzskatīt par vienotu ražojumu. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka moduļus, elementus un plāksnītes var izplatīt atšķirīgos vai līdzīgos izplatīšanas kanālos. Tomēr galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.–29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirīgi izplatīšanas kanāli nav uzskatāmi par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.

vii)   Patērētāju uztvere

| (38) | Tika apgalvots, ka moduļi, elementi un plāksnītes būtiski atšķiras no patērētāju uztveres viedokļa un ka tāpēc tos nevajadzētu uzskatīt par vienotu ražojumu. |
| --- | --- |

(38)

Tika apgalvots, ka moduļi, elementi un plāksnītes būtiski atšķiras no patērētāju uztveres viedokļa un ka tāpēc tos nevajadzētu uzskatīt par vienotu ražojumu.

| (39) | Līdzīgi kā norādīts iepriekš, galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.–29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirīga patērētāju uztvere nav uzskatāma par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(39)

Līdzīgi kā norādīts iepriekš, galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.–29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirīga patērētāju uztvere nav uzskatāma par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.

viii)   Plānkārtiņu ražojumi

| (40) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj plānkārtiņu FE ražojumi, norādot, ka tiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats galvenais galīgais izmantojums. |
| --- | --- |

(40)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj plānkārtiņu FE ražojumi, norādot, ka tiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un viens un tas pats galvenais galīgais izmantojums.

| (41) | Plānkārtiņu FE ražojumi ir skaidri izslēgti no ražojuma definīcijas; sk. 21. apsvērumu. Plānkārtiņu FE ražojumiem patiešām ir atšķirīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu. Tos izgatavo atšķirīgā ražošanas procesā un ne no kristāliskā silīcija, kas ir galvenā izejviela moduļu, elementu un plāksnīšu ražošanā. Tiem ir mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos, un tāpēc tie nav piemēroti tādiem pašiem lietojumiem kā attiecīgais ražojums. Tāpēc argumenti bija jānoraida. |
| --- | --- |

(41)

Plānkārtiņu FE ražojumi ir skaidri izslēgti no ražojuma definīcijas; sk. 21. apsvērumu. Plānkārtiņu FE ražojumiem patiešām ir atšķirīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu. Tos izgatavo atšķirīgā ražošanas procesā un ne no kristāliskā silīcija, kas ir galvenā izejviela moduļu, elementu un plāksnīšu ražošanā. Tiem ir mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos, un tāpēc tie nav piemēroti tādiem pašiem lietojumiem kā attiecīgais ražojums. Tāpēc argumenti bija jānoraida.

ix)   Monoplāksnīšu izslēgšana

| (42) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka monoplāksnītes būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, jo to fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības atšķiras no multiplāksnīšu īpašībām. Tika apgalvots, ka tām atšķiras kristālu struktūra, forma un ārējais izskats. Tika arī apgalvots, ka Savienībā monoplāksnītes netiek ražotas. |
| --- | --- |

(42)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka monoplāksnītes būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, jo to fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības atšķiras no multiplāksnīšu īpašībām. Tika apgalvots, ka tām atšķiras kristālu struktūra, forma un ārējais izskats. Tika arī apgalvots, ka Savienībā monoplāksnītes netiek ražotas.

| (43) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka monoplāksnītēm ir augstāka kvalitāte nekā multiplāksnītēm, kaut arī tās iegūst līdzīgos ražošanas procesos, izmantojot to pašu galveno izejvielu (polisilīciju). Tāpēc tiek secināts, ka monoplāksnītēm un multiplāksnītēm ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības. |
| --- | --- |

(43)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka monoplāksnītēm ir augstāka kvalitāte nekā multiplāksnītēm, kaut arī tās iegūst līdzīgos ražošanas procesos, izmantojot to pašu galveno izejvielu (polisilīciju). Tāpēc tiek secināts, ka monoplāksnītēm un multiplāksnītēm ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības.

| (44) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka galvenais galīgais izmantojums ir viens un tas pats, jo gan monoplāksnītes, gan multiplāksnītes ir paredzētas vienīgi saules enerģijas elementu (attiecīgi monoelementu un multielementu) ražošanai, lai galu galā izgatavotu saules enerģijas moduļus (attiecīgi monomoduļus un multimoduļus). Nav būtisku atšķirību starp abiem plāksnīšu veidiem, tie ir savstarpēji aizstājami, un tos var izmantot elementu ražošanai. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienībā monoplāksnītes netiek ražotas, izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienībā ražo gan monoplāksnītes, gan multiplāksnītes. Tāpēc šis arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(44)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka galvenais galīgais izmantojums ir viens un tas pats, jo gan monoplāksnītes, gan multiplāksnītes ir paredzētas vienīgi saules enerģijas elementu (attiecīgi monoelementu un multielementu) ražošanai, lai galu galā izgatavotu saules enerģijas moduļus (attiecīgi monomoduļus un multimoduļus). Nav būtisku atšķirību starp abiem plāksnīšu veidiem, tie ir savstarpēji aizstājami, un tos var izmantot elementu ražošanai. Turklāt attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienībā monoplāksnītes netiek ražotas, izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienībā ražo gan monoplāksnītes, gan multiplāksnītes. Tāpēc šis arguments ir jānoraida.

x)   Pusfabrikāti

| (45) | Tika arī apgalvots, ka plāksnītes un elementus var uzskatīt par diviem atsevišķiem pusfabrikātiem, savukārt moduļi ir gatavie ražojumi un tāpēc tie nebūtu uzskatāmi par vienu vienotu ražojumu. |
| --- | --- |

(45)

Tika arī apgalvots, ka plāksnītes un elementus var uzskatīt par diviem atsevišķiem pusfabrikātiem, savukārt moduļi ir gatavie ražojumi un tāpēc tie nebūtu uzskatāmi par vienu vienotu ražojumu.

| (46) | Kā norādīts iepriekš, galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.–29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirība starp pusfabrikātiem vai gataviem ražojumiem nav uzskatāma par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida. |
| --- | --- |

(46)

Kā norādīts iepriekš, galvenie kritēriji vienota ražojuma definēšanā ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un galīgais izmantojums. Tāpēc, ņemot vērā 27.–29. apsvērumu, tiek secināts, ka atšķirība starp pusfabrikātiem vai gataviem ražojumiem nav uzskatāma par noteicošu faktoru. Tāpēc arguments būtu jānoraida.

xi)   Ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces

| (47) | Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai no ražojuma definīcijas tiktu izslēgti saules enerģijas paneļi, kas paredzēti tikai 12 V akumulatoru lādēšanai, pamatojoties uz to, ka to galīgais izmantojums atšķiras no pieslēgšanai tīklam paredzēto moduļu galīgā izmantojuma, jo šādiem saules enerģijas paneļiem ir daudz zemāka jauda vatos un tāpēc tie nav piemēroti pieslēgšanai tīklam. |
| --- | --- |

(47)

Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai no ražojuma definīcijas tiktu izslēgti saules enerģijas paneļi, kas paredzēti tikai 12 V akumulatoru lādēšanai, pamatojoties uz to, ka to galīgais izmantojums atšķiras no pieslēgšanai tīklam paredzēto moduļu galīgā izmantojuma, jo šādiem saules enerģijas paneļiem ir daudz zemāka jauda vatos un tāpēc tie nav piemēroti pieslēgšanai tīklam.

| (48) | Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklējamais ražojums neietver ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus. Moduļiem, kas sastāv vairāk nekā no sešiem elementiem un kas paredzēti tikai akumulatoru uzlādēšanai, ir tādas pašas pamatīpašības un veiktspēja kā pieslēgšanai tīklam paredzētiem moduļiem. Tiem izmanto tukšgaitas spriegumu, kas ir mazāks nekā tas, kuru izmanto pieslēgšanai tīklam paredzētiem moduļiem. Neraugoties uz šo atšķirību, izmeklēšanā tika atklāts, ka šā veida moduļus var pieslēgt tīklam. Zemāku spriegumu var vienkārši kompensēt, palielinot elementu izmērus un/vai skaitu. Tāpēc moduļi, kas paredzēti akumulatoru uzlādēšanai un kas sastāv vairāk nekā no sešiem elementiem, ir iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā. |
| --- | --- |

(48)

Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, izmeklējamais ražojums neietver ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus. Moduļiem, kas sastāv vairāk nekā no sešiem elementiem un kas paredzēti tikai akumulatoru uzlādēšanai, ir tādas pašas pamatīpašības un veiktspēja kā pieslēgšanai tīklam paredzētiem moduļiem. Tiem izmanto tukšgaitas spriegumu, kas ir mazāks nekā tas, kuru izmanto pieslēgšanai tīklam paredzētiem moduļiem. Neraugoties uz šo atšķirību, izmeklēšanā tika atklāts, ka šā veida moduļus var pieslēgt tīklam. Zemāku spriegumu var vienkārši kompensēt, palielinot elementu izmērus un/vai skaitu. Tāpēc moduļi, kas paredzēti akumulatoru uzlādēšanai un kas sastāv vairāk nekā no sešiem elementiem, ir iekļauti attiecīgā ražojuma definīcijā.

xii)   Secinājums

| (49) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi, kā arī tādi elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos, kā aprakstīts iepriekš, ir vienots ražojums. Tomēr Komisija turpinās izvērtēt, vai moduļi, elementi un plāksnītes ir viens vienots ražojums vai divi vai trīs atsevišķi ražojumi. Tāpēc tā aicina visas ieinteresētās personas izteikt savu viedokli par šo jautājumu, ņemot vērā Komisijas secinājumu, kas izdarīts šajā procesa posmā. Katrā ziņā, pat ja galu galā tiktu secināts, ka tie ir divi vai trīs atšķirīgi ražojumi, pašreizējā izmeklēšana tāpat tiktu attiecināta uz visiem šiem atšķirīgajiem ražojumiem un galīgos pasākumus moduļiem, elementiem un plāksnītēm varētu noteikt neatkarīgi no tā, vai tie ir viens ražojums vai vairāki ražojumi. |
| --- | --- |

(49)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kristāliskā silīcija FE moduļi jeb paneļi, kā arī tādi elementi un plāksnītes, ko izmanto kristāliskā silīcija FE moduļos jeb paneļos, kā aprakstīts iepriekš, ir vienots ražojums. Tomēr Komisija turpinās izvērtēt, vai moduļi, elementi un plāksnītes ir viens vienots ražojums vai divi vai trīs atsevišķi ražojumi. Tāpēc tā aicina visas ieinteresētās personas izteikt savu viedokli par šo jautājumu, ņemot vērā Komisijas secinājumu, kas izdarīts šajā procesa posmā. Katrā ziņā, pat ja galu galā tiktu secināts, ka tie ir divi vai trīs atšķirīgi ražojumi, pašreizējā izmeklēšana tāpat tiktu attiecināta uz visiem šiem atšķirīgajiem ražojumiem un galīgos pasākumus moduļiem, elementiem un plāksnītēm varētu noteikt neatkarīgi no tā, vai tie ir viens ražojums vai vairāki ražojumi.

C.   DEMPINGS

1.   Ķīnas Tautas Republika

1.1.   Tirgus ekonomikas režīms

| (50) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam, veicot antidempinga izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību tiem ražotājiem, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar 2. panta 1.–6. punktu. |
| --- | --- |

(50)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam, veicot antidempinga izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību tiem ražotājiem, attiecībā uz kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar 2. panta 1.–6. punktu.

| (51) | Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk ir sniegts šo kritēriju izklāsts:






  1) | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību; |
| --- | --- | --- |

(51)

Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk ir sniegts šo kritēriju izklāsts:

1)

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;

| 2) | uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem;

| 3) | nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas; |
| --- | --- |

3)

nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;

| 4) | tiesību akti par bankrotu un īpašuma tiesībām paredz juridisku noteiktību un stabilitāti; un |
| --- | --- |

4)

tiesību akti par bankrotu un īpašuma tiesībām paredz juridisku noteiktību un stabilitāti; un

| 5) | valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū. |
| --- | --- |

5)

valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.

| (52) | Pašreizējā izmeklēšanā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapā iekļautajiem jautājumiem norādītajos termiņos. |
| --- | --- |

(52)

Pašreizējā izmeklēšanā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapā iekļautajiem jautājumiem norādītajos termiņos.

| (53) | Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieprasījumos ietverto informāciju, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus. |
| --- | --- |

(53)

Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieprasījumos ietverto informāciju, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus.

| (54) | Pārbaudē tika konstatēts, ka neviens no septiņiem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumu grupām), kas pieprasīja TER, neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju prasībām. |
| --- | --- |

(54)

Pārbaudē tika konstatēts, ka neviens no septiņiem ražotājiem eksportētājiem (uzņēmumu grupām), kas pieprasīja TER, neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju prasībām.

| (55) | Visas septiņas uzņēmumu grupas izmantoja preferenciālo nodokļu režīmu(-us) un dotācijas, un attiecīgi tās nav pierādījušas, ka uz tām neattiecas būtiski izkropļojumi, kas pārnesti no ārpustirgus ekonomikas sistēmas, un tāpēc tās neatbilda TER novērtējuma 3. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(55)

Visas septiņas uzņēmumu grupas izmantoja preferenciālo nodokļu režīmu(-us) un dotācijas, un attiecīgi tās nav pierādījušas, ka uz tām neattiecas būtiski izkropļojumi, kas pārnesti no ārpustirgus ekonomikas sistēmas, un tāpēc tās neatbilda TER novērtējuma 3. kritērija prasībām.

| (56) | Sešas uzņēmumu grupas nevarēja pierādīt, ka to kontus revidē neatkarīgs revidents atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tāpēc tās neatbilda TER novērtējuma 2. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(56)

Sešas uzņēmumu grupas nevarēja pierādīt, ka to kontus revidē neatkarīgs revidents atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tāpēc tās neatbilda TER novērtējuma 2. kritērija prasībām.

| (57) | Viena uzņēmumu grupa nevarēja pierādīt, ka visiem tās uzņēmumiem ir piemērojami tiesību akti par bankrotu, un tāpēc neatbilda TER novērtējuma 4. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(57)

Viena uzņēmumu grupa nevarēja pierādīt, ka visiem tās uzņēmumiem ir piemērojami tiesību akti par bankrotu, un tāpēc neatbilda TER novērtējuma 4. kritērija prasībām.

| (58) | Turklāt trīs uzņēmumu grupas nav varējušas pierādīt, ka to darbībā nenotiek nozīmīga valsts iejaukšanās, un tāpēc neatbilda TER novērtējuma 1. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt trīs uzņēmumu grupas nav varējušas pierādīt, ka to darbībā nenotiek nozīmīga valsts iejaukšanās, un tāpēc neatbilda TER novērtējuma 1. kritērija prasībām.

| (59) | Pēc tam, kad bija darīti zināmi secinājumi par TER, tika saņemtas piezīmes no visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(59)

Pēc tam, kad bija darīti zināmi secinājumi par TER, tika saņemtas piezīmes no visiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

| (60) | Divas uzņēmumu grupas iesniedza procesuālu piezīmi un apgalvoja, ka lēmumi par TER pieņemti novēloti, t. i., pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu termiņa, un ka tāpēc izmeklēšana būtu nekavējoties jāizbeidz. Lai pamatotu savu apgalvojumu, tās atsaucās uz Tiesas spriedumiem Brosmann
   (4) un Aokang
   (5)“kurpju” lietās. |
| --- | --- |

(60)

Divas uzņēmumu grupas iesniedza procesuālu piezīmi un apgalvoja, ka lēmumi par TER pieņemti novēloti, t. i., pēc pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktā trīs mēnešu termiņa, un ka tāpēc izmeklēšana būtu nekavējoties jāizbeidz. Lai pamatotu savu apgalvojumu, tās atsaucās uz Tiesas spriedumiem Brosmann
   (4) un Aokang
   (5)“kurpju” lietās.

| (61) | Vispirms jāatgādina, ka Brosmann un Aokang lietas nav būtiskas TER analīzes likumības novērtēšanai šajā izmeklēšanā, jo atšķirībā no šīs izmeklēšanas minētās lietas attiecas uz situācijām, kad TER novērtējumi netika veikti vispār. |
| --- | --- |

(61)

Vispirms jāatgādina, ka Brosmann un Aokang lietas nav būtiskas TER analīzes likumības novērtēšanai šajā izmeklēšanā, jo atšķirībā no šīs izmeklēšanas minētās lietas attiecas uz situācijām, kad TER novērtējumi netika veikti vispār.

| (62) | Turklāt Brosmann un Aokang lietas nav būtiskas šīs izmeklēšanas likumības novērtēšanai arī tāpēc, ka pamatregula kopš tā laika ir grozīta. Grozītās pamatregulas 2. panta 7. punkts paredz, ka Komisija pieņem lēmumus par TER tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas iekļauti izlasē atbilstoši pamatregulas 17. pantam, un ka šādu lēmumu pieņem septiņu mēnešu laikā, tomēr jebkurā gadījumā ne ilgāk kā astoņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas. Minētais grozītais pants ir piemērojams jebkādai jaunajai un notiekošajai izmeklēšanai, sākot no 2012. gada 15. decembra, tātad arī pašreizējai. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt Brosmann un Aokang lietas nav būtiskas šīs izmeklēšanas likumības novērtēšanai arī tāpēc, ka pamatregula kopš tā laika ir grozīta. Grozītās pamatregulas 2. panta 7. punkts paredz, ka Komisija pieņem lēmumus par TER tikai attiecībā uz uzņēmumiem, kas iekļauti izlasē atbilstoši pamatregulas 17. pantam, un ka šādu lēmumu pieņem septiņu mēnešu laikā, tomēr jebkurā gadījumā ne ilgāk kā astoņu mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas. Minētais grozītais pants ir piemērojams jebkādai jaunajai un notiekošajai izmeklēšanai, sākot no 2012. gada 15. decembra, tātad arī pašreizējai.

| (63) | Jebkurā gadījumā pastāvošās judikatūras interpretācija, saskaņā ar kuru tiesības uz lēmumu pieņemšanu par TER nav pārkāptas per se neatkarīgi no tā, ka nebija ievērots trīs mēnešu termiņš, ir jāpatur spēkā. |
| --- | --- |

(63)

Jebkurā gadījumā pastāvošās judikatūras interpretācija, saskaņā ar kuru tiesības uz lēmumu pieņemšanu par TER nav pārkāptas per se neatkarīgi no tā, ka nebija ievērots trīs mēnešu termiņš, ir jāpatur spēkā.

| (64) | Saņemtās galvenās būtiskās piezīmes attiecās uz preferenciālo nodokļu režīmu un dotācijām. Eksportētāji nepastrīdēja konstatētos faktus, bet apšaubīja to būtiskumu attiecībā uz TER 3. kritērija izpildi. Proti, tie apgalvoja, ka valsts pabalsti neveido to attiecīgā apgrozījuma būtisku īpatsvaru. |
| --- | --- |

(64)

Saņemtās galvenās būtiskās piezīmes attiecās uz preferenciālo nodokļu režīmu un dotācijām. Eksportētāji nepastrīdēja konstatētos faktus, bet apšaubīja to būtiskumu attiecībā uz TER 3. kritērija izpildi. Proti, tie apgalvoja, ka valsts pabalsti neveido to attiecīgā apgrozījuma būtisku īpatsvaru.

| (65) | Šajā saistībā jānorāda, ka tāda ienākuma nodokļa sistēma, kas ir labvēlīga atsevišķiem uzņēmumiem, kurus valdība uzskata par stratēģiskiem, acīmredzami nav tirgus ekonomikai raksturīga. Šādu sistēmu joprojām būtiski ietekmē valsts īstenota plānošana. Jānorāda arī, ka dažu ienākuma nodokļa samazinājumu radītie izkropļojumi ir būtiski, jo tie pilnīgi maina to peļņas summu pirms nodokļu samaksas, kas uzņēmumam jāsasniedz, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem. Izkropļojumi ir arī pastāvīgi, un, ņemot vērā priekšrocības būtību, absolūtajam izmeklēšanas laikā saņemtajam ieguvumam nav nozīmes, novērtējot, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tā vietā būtiskuma novērtējums jāveic, pamatojoties uz pasākuma vispārējo ietekmi uz uzņēmuma finansiālo un saimniecisko stāvokli. |
| --- | --- |

(65)

Šajā saistībā jānorāda, ka tāda ienākuma nodokļa sistēma, kas ir labvēlīga atsevišķiem uzņēmumiem, kurus valdība uzskata par stratēģiskiem, acīmredzami nav tirgus ekonomikai raksturīga. Šādu sistēmu joprojām būtiski ietekmē valsts īstenota plānošana. Jānorāda arī, ka dažu ienākuma nodokļa samazinājumu radītie izkropļojumi ir būtiski, jo tie pilnīgi maina to peļņas summu pirms nodokļu samaksas, kas uzņēmumam jāsasniedz, lai tas būtu pievilcīgs ieguldītājiem. Izkropļojumi ir arī pastāvīgi, un, ņemot vērā priekšrocības būtību, absolūtajam izmeklēšanas laikā saņemtajam ieguvumam nav nozīmes, novērtējot, vai izkropļojums ir “būtisks”. Tā vietā būtiskuma novērtējums jāveic, pamatojoties uz pasākuma vispārējo ietekmi uz uzņēmuma finansiālo un saimniecisko stāvokli.

| (66) | Attiecībā uz 2. kritēriju trīs uzņēmumu grupas apgalvoja, ka tās ir ievērojušas attiecīgos starptautisko grāmatvedības standartu noteikumus, jo to ASV konsolidētie konti pilnīgi atbilst minētajiem standartiem. Daži uzņēmumi arī apgalvoja, ka to konti kopumā atbilst Ķīnas grāmatvedības standartiem, kurus tie uzskata par tādiem, kas ir līdzvērtīgi starptautiskajiem standartiem. Tomēr jautājums nav par to, vai Ķīnas grāmatvedības standarti atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Jautājums ir par to, vai konti atbilst piemērojamiem grāmatvedības standartiem. Minētajos apgalvojumos jo īpaši nav ņemts vērā tas, ka attiecībā uz individuāliem attiecīgo Ķīnas uzņēmumu finanšu pārskatiem tika konstatēts, ka vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti (un tiem atbilstīgie Ķīnas grāmatvedības standarti), tostarp standarti attiecībā uz inventāra nolietojumu un saistīto personu darījumu izpaušanu, ir pārkāpti. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz 2. kritēriju trīs uzņēmumu grupas apgalvoja, ka tās ir ievērojušas attiecīgos starptautisko grāmatvedības standartu noteikumus, jo to ASV konsolidētie konti pilnīgi atbilst minētajiem standartiem. Daži uzņēmumi arī apgalvoja, ka to konti kopumā atbilst Ķīnas grāmatvedības standartiem, kurus tie uzskata par tādiem, kas ir līdzvērtīgi starptautiskajiem standartiem. Tomēr jautājums nav par to, vai Ķīnas grāmatvedības standarti atbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Jautājums ir par to, vai konti atbilst piemērojamiem grāmatvedības standartiem. Minētajos apgalvojumos jo īpaši nav ņemts vērā tas, ka attiecībā uz individuāliem attiecīgo Ķīnas uzņēmumu finanšu pārskatiem tika konstatēts, ka vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti (un tiem atbilstīgie Ķīnas grāmatvedības standarti), tostarp standarti attiecībā uz inventāra nolietojumu un saistīto personu darījumu izpaušanu, ir pārkāpti.

| (67) | Attiecībā uz 1. kritēriju, ņemot vērā no personām saņemtās piezīmes un spriedumu lietā C-337/09 P (6), tiek secināts, ka to ir izpildījuši visi uzņēmumi. Tomēr vispārējais lēmums par TER attiecībā uz visiem izlasē iekļautajiem eksportētājiem nemainās, jo tie joprojām neatbilst 2. un 3. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz 1. kritēriju, ņemot vērā no personām saņemtās piezīmes un spriedumu lietā C-337/09 P (6), tiek secināts, ka to ir izpildījuši visi uzņēmumi. Tomēr vispārējais lēmums par TER attiecībā uz visiem izlasē iekļautajiem eksportētājiem nemainās, jo tie joprojām neatbilst 2. un 3. kritērija prasībām.

| (68) | Attiecībā uz 4. kritēriju 57. apsvērumā minētā uzņēmumu grupa varēja pierādīt, ka pa to laiku ir ierosināta bankrota procedūra pret galveno Ķīnas grupas uzņēmumu. Tāpēc tiek secināts, ka attiecīgā uzņēmumu grupa atbilst šim kritērijam. Tomēr vispārējais lēmums par TER attiecībā uz šo uzņēmumu grupu nemainās, jo tie neatbilst 2. un 3. kritērija prasībām. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz 4. kritēriju 57. apsvērumā minētā uzņēmumu grupa varēja pierādīt, ka pa to laiku ir ierosināta bankrota procedūra pret galveno Ķīnas grupas uzņēmumu. Tāpēc tiek secināts, ka attiecīgā uzņēmumu grupa atbilst šim kritērijam. Tomēr vispārējais lēmums par TER attiecībā uz šo uzņēmumu grupu nemainās, jo tie neatbilst 2. un 3. kritērija prasībām.

| (69) | Tātad jāsecina, ka nav pierādīts, ka jebkurš no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atbilst TER 2. un/vai 3. kritērijam. Tāpēc nevienam no minētajiem uzņēmumiem nevar piešķirt TER. |
| --- | --- |

(69)

Tātad jāsecina, ka nav pierādīts, ka jebkurš no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atbilst TER 2. un/vai 3. kritērijam. Tāpēc nevienam no minētajiem uzņēmumiem nevar piešķirt TER.

1.2.   Atsevišķa pārbaude

| (70) | Astoņpadsmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās un nav iekļautas izlasē, iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi atbilstoši pamatregulas 17. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(70)

Astoņpadsmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās un nav iekļautas izlasē, iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi atbilstoši pamatregulas 17. panta 3. punktam.

| (71) | Ņemot vērā saņemto pieprasījumu lielo skaitu, Komisija ir provizoriski secinājusi, ka atsevišķas pārbaudes būtu nepamatoti apgrūtinošas un liegtu pabeigt izmeklēšanu savlaicīgi. Attiecīgi tika provizoriski nolemts nepieņemt atsevišķas pārbaudes pieprasījumus. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā saņemto pieprasījumu lielo skaitu, Komisija ir provizoriski secinājusi, ka atsevišķas pārbaudes būtu nepamatoti apgrūtinošas un liegtu pabeigt izmeklēšanu savlaicīgi. Attiecīgi tika provizoriski nolemts nepieņemt atsevišķas pārbaudes pieprasījumus.

1.3.   Analogā valsts

| (72) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtība tiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, izmantojot cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtība tiem ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, izmantojot cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).

| (73) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot ASV un aicināja visas ieinteresētās personas izteikt piezīmes par to. |
| --- | --- |

(73)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot ASV un aicināja visas ieinteresētās personas izteikt piezīmes par to.

| (74) | Vairāki eksportētāji un importētāji ir iesnieguši piezīmes par analogās valsts izvēli, norādot, ka ASV nebūtu piemērota kā analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka daļā IP laika ASV tirgus tika aizsargāts no Ķīnas importa ar antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(74)

Vairāki eksportētāji un importētāji ir iesnieguši piezīmes par analogās valsts izvēli, norādot, ka ASV nebūtu piemērota kā analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka daļā IP laika ASV tirgus tika aizsargāts no Ķīnas importa ar antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem.

| (75) | Ieinteresētās personas ierosināja, ka piemērotākas analogās valstis būtu Taivāna, Indija un Dienvidkoreja. Pēc minēto piezīmju saņemšanas tika nolemts paplašināt analīzi attiecībā uz piemērotas analogās valsts noteikšanu. Tāpēc tika uzrunāti visi lielākie saules enerģijas paneļu ražotāji. Kopumā notika sazināšanās ar 34 uzņēmumiem Indijā, 9 uzņēmumiem Japānā, 15 uzņēmumiem Malaizijā, 2 uzņēmumiem Meksikā, 34 uzņēmumiem Korejā, 9 uzņēmumiem Singapūrā, 43 uzņēmumiem Taivānā un 21 uzņēmumu ASV. |
| --- | --- |

(75)

Ieinteresētās personas ierosināja, ka piemērotākas analogās valstis būtu Taivāna, Indija un Dienvidkoreja. Pēc minēto piezīmju saņemšanas tika nolemts paplašināt analīzi attiecībā uz piemērotas analogās valsts noteikšanu. Tāpēc tika uzrunāti visi lielākie saules enerģijas paneļu ražotāji. Kopumā notika sazināšanās ar 34 uzņēmumiem Indijā, 9 uzņēmumiem Japānā, 15 uzņēmumiem Malaizijā, 2 uzņēmumiem Meksikā, 34 uzņēmumiem Korejā, 9 uzņēmumiem Singapūrā, 43 uzņēmumiem Taivānā un 21 uzņēmumu ASV.

| (76) | Atbildes tika saņemtas no diviem uzņēmumiem Indijā, diviem uzņēmumiem Taivānā un diviem uzņēmumiem ASV. Tā kā Taivānas uzņēmumi ražoja gandrīz tikai FE elementus, bet no Ķīnas tiek eksportēti galvenokārt moduļi un tā kā tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstošas, lai tās izmantotu par analogo valsti, ņemot vērā saņemtās piezīmes, tika provizoriski nolemts par analogo valsti izmantot Indiju. Jānorāda, ka Komisija var izskatīt šo jautājumu vēlreiz tad, ja turpmākajā izmeklēšanā tiek atklāts, ka moduļi, elementi un plāksnītes ir divi vai trīs atšķirīgi ražojumi. Turklāt Indija neražo plāksnītes, tāpēc ir iespējams, ka attiecībā uz plāksnītēm būs jāizvēlas cita analogā valsts. |
| --- | --- |

(76)

Atbildes tika saņemtas no diviem uzņēmumiem Indijā, diviem uzņēmumiem Taivānā un diviem uzņēmumiem ASV. Tā kā Taivānas uzņēmumi ražoja gandrīz tikai FE elementus, bet no Ķīnas tiek eksportēti galvenokārt moduļi un tā kā tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstošas, lai tās izmantotu par analogo valsti, ņemot vērā saņemtās piezīmes, tika provizoriski nolemts par analogo valsti izmantot Indiju. Jānorāda, ka Komisija var izskatīt šo jautājumu vēlreiz tad, ja turpmākajā izmeklēšanā tiek atklāts, ka moduļi, elementi un plāksnītes ir divi vai trīs atšķirīgi ražojumi. Turklāt Indija neražo plāksnītes, tāpēc ir iespējams, ka attiecībā uz plāksnītēm būs jāizvēlas cita analogā valsts.

| (77) | Viens Indijas ražotājs sniedza nepilnīgu atbildi. Tāpēc minētā uzņēmuma sniegto informāciju normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot. Tomēr tā sniegto un pārbaudīto informāciju varēja izmantot, lai apstiprinātu, ka informācija, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kurš pilnīgi sadarbojās, patiešām ir reprezentatīva attiecībā uz Indijas tirgu. |
| --- | --- |

(77)

Viens Indijas ražotājs sniedza nepilnīgu atbildi. Tāpēc minētā uzņēmuma sniegto informāciju normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot. Tomēr tā sniegto un pārbaudīto informāciju varēja izmantot, lai apstiprinātu, ka informācija, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kurš pilnīgi sadarbojās, patiešām ir reprezentatīva attiecībā uz Indijas tirgu.

1.4.   Normālā vērtība

| (78) | Tā kā nevienam no izlasē iekļautajiem Ķīnas eksportētājiem netika piešķirts TER, normālo vērtību noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, par analogo trešo valsti ar tirgus ekonomiku izmantojot Indiju. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā nevienam no izlasē iekļautajiem Ķīnas eksportētājiem netika piešķirts TER, normālo vērtību noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, par analogo trešo valsti ar tirgus ekonomiku izmantojot Indiju.

| (79) | Vispirms tika apzināti ražojumu veidi, ko iekšzemes tirgū pārdod analogās valsts ražotājs un kas bija identiski vai tieši pielīdzināmi ražojumu veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(79)

Vispirms tika apzināti ražojumu veidi, ko iekšzemes tirgū pārdod analogās valsts ražotājs un kas bija identiski vai tieši pielīdzināmi ražojumu veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

| (80) | Tad Komisija pārbaudīja, vai attiecībā uz analogās valsts ražotāju katru līdzīgā ražojuma veidu, ko pārdod iekšzemes tirgū, var uzskatīt par tādu, ko pārdod parastajā tirdzniecības apritē. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū IP laikā. |
| --- | --- |

(80)

Tad Komisija pārbaudīja, vai attiecībā uz analogās valsts ražotāju katru līdzīgā ražojuma veidu, ko pārdod iekšzemes tirgū, var uzskatīt par tādu, ko pārdod parastajā tirdzniecības apritē. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū IP laikā.

| (81) | Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no attiecīgā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū IP laikā. |
| --- | --- |

(81)

Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no attiecīgā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū IP laikā.

| (82) | Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no attiecīgā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(82)

Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no attiecīgā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas vidējo svērto cenu.

| (83) | Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(83)

Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastajā tirdzniecības apritē.

| (84) | Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(84)

Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību.

| (85) | Lai noteiktu salikto normālo vērtību, vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, guva vienīgais analogās valsts ražotājs, kurš pilnīgi sadarbojās, pieskaitīja pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms to izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas. |
| --- | --- |

(85)

Lai noteiktu salikto normālo vērtību, vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā, guva vienīgais analogās valsts ražotājs, kurš pilnīgi sadarbojās, pieskaitīja pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms to izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.

| (86) | Saules enerģijas plāksnītēm normālo vērtību nevarēja noteikt, izmantojot 79.–85. apsvērumā aprakstīto metodi, jo neviens no Indijas ražotājiem, kas sadarbojās, neražoja saules enerģijas plāksnītes. Tika pārbaudīts, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz ļoti līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā piemērojot korekcijas attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām. Saules enerģijas plāksnītēm vislīdzīgākais ražojums būtu saules enerģijas elements. Tomēr plāksnītēm ir nepieciešama būtiska apstrāde, lai tās pārveidotu par elementiem. Turklāt, lai izmantotu šo metodi, vajadzētu veikt būtiskas korekcijas, kuru apjomu nevar ticami noteikt. Tāpēc elementa normālo vērtību nevar izmantot par pamatu plāksnītes normālās vērtības noteikšanai. Tika apsvērta alternatīva iespēja izmantot to plāksnīšu cenas, ko Indijas tirgū pārdod ražotāji no tirgus ekonomikas valstīm, jo šādas cenas ir reprezentatīvas attiecībā uz tirgus apstākļiem, kas dominē plāksnīšu tirgū Indijā. Tā kā Dienvidkoreja ir vislielākā tirgus ekonomikas valsts, kas piegādā plāksnītes analogās valsts ražotājiem, normālā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz Dienvidkorejas plāksnīšu cenu Indijas tirgū. |
| --- | --- |

(86)

Saules enerģijas plāksnītēm normālo vērtību nevarēja noteikt, izmantojot 79.–85. apsvērumā aprakstīto metodi, jo neviens no Indijas ražotājiem, kas sadarbojās, neražoja saules enerģijas plāksnītes. Tika pārbaudīts, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz ļoti līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā piemērojot korekcijas attiecībā uz fizikālo īpašību atšķirībām. Saules enerģijas plāksnītēm vislīdzīgākais ražojums būtu saules enerģijas elements. Tomēr plāksnītēm ir nepieciešama būtiska apstrāde, lai tās pārveidotu par elementiem. Turklāt, lai izmantotu šo metodi, vajadzētu veikt būtiskas korekcijas, kuru apjomu nevar ticami noteikt. Tāpēc elementa normālo vērtību nevar izmantot par pamatu plāksnītes normālās vērtības noteikšanai. Tika apsvērta alternatīva iespēja izmantot to plāksnīšu cenas, ko Indijas tirgū pārdod ražotāji no tirgus ekonomikas valstīm, jo šādas cenas ir reprezentatīvas attiecībā uz tirgus apstākļiem, kas dominē plāksnīšu tirgū Indijā. Tā kā Dienvidkoreja ir vislielākā tirgus ekonomikas valsts, kas piegādā plāksnītes analogās valsts ražotājiem, normālā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz Dienvidkorejas plāksnīšu cenu Indijas tirgū.

1.5.   Eksporta cena

| (87) | Ražotāji eksportētāji veica eksporta preču pārdevumus uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā. |
| --- | --- |

(87)

Ražotāji eksportētāji veica eksporta preču pārdevumus uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem, vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā.

| (88) | Attiecībā uz gadījumiem, kad eksporta preču pārdevumus uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz gadījumiem, kad eksporta preču pārdevumus uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.

| (89) | Attiecībā uz gadījumiem, kad eksporta preču pārdevumus uz Savienību veica, izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz attiecīgo saistīto uzņēmumu tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā. Tika veiktas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas, vispārējiem un administratīviem izdevumiem un peļņu. Attiecībā uz peļņas procentu tika izmantota peļņa, ko guva attiecīgā ražojuma nesaistītais importētājs, kurš sadarbojās, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu, ņemot vērā saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz gadījumiem, kad eksporta preču pārdevumus uz Savienību veica, izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz attiecīgo saistīto uzņēmumu tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā. Tika veiktas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp pārdošanas, vispārējiem un administratīviem izdevumiem un peļņu. Attiecībā uz peļņas procentu tika izmantota peļņa, ko guva attiecīgā ražojuma nesaistītais importētājs, kurš sadarbojās, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu, ņemot vērā saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju.

1.6.   Salīdzinājums

| (90) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. |
| --- | --- |

(90)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.

| (91) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(91)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (92) | Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, pareizu un pamatotu ar pārbaudītiem pierādījumiem, izdarīja atbilstošas korekcijas attiecībā uz fizikālajām īpašībām, netiešajiem nodokļiem, transportēšanas, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām un maksām par banku pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(92)

Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, pareizu un pamatotu ar pārbaudītiem pierādījumiem, izdarīja atbilstošas korekcijas attiecībā uz fizikālajām īpašībām, netiešajiem nodokļiem, transportēšanas, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām un maksām par banku pakalpojumiem.

1.7.   Dempinga starpības

| (93) | Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra veida līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(93)

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra veida līdzīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (94) | Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība no starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(94)

Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība no starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (95) | Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tāpēc vispirms noteica sadarbības līmeni, to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, salīdzinot ar kopējo Ķīnas importa apjomu Savienībā. |
| --- | --- |

(95)

Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tāpēc vispirms noteica sadarbības līmeni, to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, salīdzinot ar kopējo Ķīnas importa apjomu Savienībā.

| (96) | Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nodrošināja vairāk nekā 80 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās, īstenojuši dempingu zemākā līmenī un šādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(96)

Tā kā ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, nodrošināja vairāk nekā 80 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās, īstenojuši dempingu zemākā līmenī un šādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti.

| (97) | Tādējādi pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd | 93,3 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd | 112,6 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd | 88,4 % |
| JingAo Solar Co. Ltd;

  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;

  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd | 99,0 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd | 48,1 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

  Suntech Power Co., Ltd;

  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd | 71,5 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;

  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd | 96,2 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums) | 88,5 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 112,6 % |

(97)

Tādējādi pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd

93,3 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd

112,6 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd

88,4 %

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

99,0 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd

48,1 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd

71,5 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

96,2 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums)

88,5 %

Visi pārējie uzņēmumi

112,6 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīcija

| (98) | Līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 220 ražotāji. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un turpmāk tekstā ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(98)

Līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 220 ražotāji. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un turpmāk tekstā ir saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

| (99) | Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu IP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā ietvertā informācija, makroekonomiskie dati, ko sniedzis neatkarīgs konsultāciju uzņēmums Europressedienst (“konsultants”), un pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketu jautājumiem, jo pilnīgas publiski pieejamas informācijas par produkciju nebija. Tā kā Savienībā importētajiem moduļiem, elementiem un plāksnītēm piemēro muitas pozīcijas, kas attiecas uz ražojumiem, kurus neskar pašreizējā izmeklēšana, importa apjomu un vērtības noteikšanai nevarēja izmantot Eurostat datus. Importa apjomi un vērtība tika noteikti, pamatojoties uz konsultanta sniegtajiem datiem. Ja bija iespējams, no konsultanta saņemtos datus salīdzināja ar publiski pieejamo avotu datiem un ar pārbaudītajām atbildēm uz anketu jautājumiem. |
| --- | --- |

(99)

Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu IP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā ietvertā informācija, makroekonomiskie dati, ko sniedzis neatkarīgs konsultāciju uzņēmums Europressedienst (“konsultants”), un pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketu jautājumiem, jo pilnīgas publiski pieejamas informācijas par produkciju nebija. Tā kā Savienībā importētajiem moduļiem, elementiem un plāksnītēm piemēro muitas pozīcijas, kas attiecas uz ražojumiem, kurus neskar pašreizējā izmeklēšana, importa apjomu un vērtības noteikšanai nevarēja izmantot Eurostat datus. Importa apjomi un vērtība tika noteikti, pamatojoties uz konsultanta sniegtajiem datiem. Ja bija iespējams, no konsultanta saņemtos datus salīdzināja ar publiski pieejamo avotu datiem un ar pārbaudītajām atbildēm uz anketu jautājumiem.

| (100) | Tādējādi tika aprēķināts, ka kopējais produkcijas apjoms Savienībā IP laikā bija aptuveni 4 GW moduļiem, 2 GW elementiem un 2 GW plāksnītēm. |
| --- | --- |

(100)

Tādējādi tika aprēķināts, ka kopējais produkcijas apjoms Savienībā IP laikā bija aptuveni 4 GW moduļiem, 2 GW elementiem un 2 GW plāksnītēm.

| (101) | Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauti 10 Savienības ražotāji, kuru saražotās produkcijas īpatsvars bija 18–21 % no kopējās moduļu produkcijas Savienībā, 17–24 % no kopējās elementu produkcijas Savienībā un 28–35 % no kopējās plāksnīšu produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(101)

Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē tika iekļauti 10 Savienības ražotāji, kuru saražotās produkcijas īpatsvars bija 18–21 % no kopējās moduļu produkcijas Savienībā, 17–24 % no kopējās elementu produkcijas Savienībā un 28–35 % no kopējās plāksnīšu produkcijas Savienībā.

2.   Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana

| (102) | Daļa Savienības ražošanas nozares ir vertikāli integrēta, un ievērojama daļa Savienības ražošanas nozares produkcijas, jo īpaši elementu un plāksnīšu, bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām. |
| --- | --- |

(102)

Daļa Savienības ražošanas nozares ir vertikāli integrēta, un ievērojama daļa Savienības ražošanas nozares produkcijas, jo īpaši elementu un plāksnīšu, bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām.

| (103) | Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un citus ekonomiskos rādītājus, tika izvērtēts, vai un ciktāl ir jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma (izmantošanai pašu vajadzībām) turpmākais lietojums. |
| --- | --- |

(103)

Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un citus ekonomiskos rādītājus, tika izvērtēts, vai un ciktāl ir jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma (izmantošanai pašu vajadzībām) turpmākais lietojums.

| (104) | Lai radītu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, tika analizēti dati par visām ar līdzīgo ražojumu saistītām darbībām, pēc tam nosakot, vai saražotā produkcija bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām vai brīvajam tirgum. |
| --- | --- |

(104)

Lai radītu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu par Savienības ražošanas nozares stāvokli, tika analizēti dati par visām ar līdzīgo ražojumu saistītām darbībām, pēc tam nosakot, vai saražotā produkcija bija paredzēta izmantošanai savām vajadzībām vai brīvajam tirgum.

| (105) | Tika konstatēts, ka būtu jāpārbauda šādi ar Savienības ražošanas nozari saistītie ekonomiskie rādītāji attiecībā uz visām darbībām (tostarp ražošanas nozares produkcijas izmantošanu pašu vajadzībām): patēriņš, pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, izaugsme, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un dempinga starpības lielums. Tas ir tādēļ, ka izmeklēšanā tika pierādīts, minētos rādītājus var pamatoti pārbaudīt attiecībā uz visu darbību, jo izmantošanai pašu vajadzībām paredzēto produkciju vienlīdz ietekmēja arī konkurence, ko radīja imports no attiecīgās valsts. Turpmāk tekstā izmantošana pašu vajadzībām un brīvais tirgus kopā saukti par “kopējo tirgu”. |
| --- | --- |

(105)

Tika konstatēts, ka būtu jāpārbauda šādi ar Savienības ražošanas nozari saistītie ekonomiskie rādītāji attiecībā uz visām darbībām (tostarp ražošanas nozares produkcijas izmantošanu pašu vajadzībām): patēriņš, pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, izaugsme, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un dempinga starpības lielums. Tas ir tādēļ, ka izmeklēšanā tika pierādīts, minētos rādītājus var pamatoti pārbaudīt attiecībā uz visu darbību, jo izmantošanai pašu vajadzībām paredzēto produkciju vienlīdz ietekmēja arī konkurence, ko radīja imports no attiecīgās valsts. Turpmāk tekstā izmantošana pašu vajadzībām un brīvais tirgus kopā saukti par “kopējo tirgu”.

| (106) | Attiecībā uz rentabilitāti analīze bija vērsta uz brīvo tirgu, jo tika konstatēts, ka cenas pašu patēriņam paredzētās produkcijas tirgū ne vienmēr atspoguļoja tirgus cenas un ka tās ir ietekmējušas šo rādītāju. |
| --- | --- |

(106)

Attiecībā uz rentabilitāti analīze bija vērsta uz brīvo tirgu, jo tika konstatēts, ka cenas pašu patēriņam paredzētās produkcijas tirgū ne vienmēr atspoguļoja tirgus cenas un ka tās ir ietekmējušas šo rādītāju.

3.   Patēriņš Savienībā

| (107) | Patēriņš Savienībā veidoja attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu un līdzīgā ražojuma kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, ieskaitot izmantošanai pašu vajadzībām paredzētos ražojumus. Nebija pieejami pilnīgi dati par Savienības ražošanas nozares produkcijas kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Turklāt imports uz Savienību bija reģistrēts ar muitas pozīcijām, kas attiecas uz citiem ražojumiem, kurus neskar pašreizējā izmeklēšana. Attiecīgi importa apjomu un vērtības noteikšanai nevarēja izmantot Eurostat datus. Tāpēc patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz 99. apsvērumā minētā konsultanta sniegtajiem datiem, ko salīdzināja ar publiski pieejamiem avotiem, piemēram, tirgus pētījumiem, publiski pieejamiem pētījumiem un ar pārbaudītajām atbildēm uz anketu jautājumiem. |
| --- | --- |

(107)

Patēriņš Savienībā veidoja attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu un līdzīgā ražojuma kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, ieskaitot izmantošanai pašu vajadzībām paredzētos ražojumus. Nebija pieejami pilnīgi dati par Savienības ražošanas nozares produkcijas kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Turklāt imports uz Savienību bija reģistrēts ar muitas pozīcijām, kas attiecas uz citiem ražojumiem, kurus neskar pašreizējā izmeklēšana. Attiecīgi importa apjomu un vērtības noteikšanai nevarēja izmantot Eurostat datus. Tāpēc patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz 99. apsvērumā minētā konsultanta sniegtajiem datiem, ko salīdzināja ar publiski pieejamiem avotiem, piemēram, tirgus pētījumiem, publiski pieejamiem pētījumiem un ar pārbaudītajām atbildēm uz anketu jautājumiem.

| (108) | Patēriņa Savienībā dinamika bija šāda:

  1.a   tabula


  Moduļu patēriņš Savienībā (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais tirgus | 5 465 | 12 198 | 19 878 | 17 538 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 223 | 364 | 321 |
| Avots: | Europressedienst. |

(108)

Patēriņa Savienībā dinamika bija šāda:

1.a   tabula

Moduļu patēriņš Savienībā (MW)

2009

2010

2011

IP

Kopējais tirgus

5 465

12 198

19 878

17 538

Indekss (2009. gads = 100)

100

223

364

321

Avots:

Europressedienst.

1.b   tabula

Elementu patēriņš Savienībā (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais tirgus | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Kopējais tirgus

2 155

3 327

4 315

4 021

Indekss (2009. gads = 100)

100

154

200

187

Avots:

Europressedienst.

1.c   tabula

Plāksnīšu patēriņš Savienībā (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais tirgus | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 163 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 141 | 162 | 129 |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Kopējais tirgus

1 683

2 376

2 723

2 163

Indekss (2009. gads = 100)

100

141

162

129

Avots:

Europressedienst.

| (109) | Attiecīgajā periodā kopējais moduļu patēriņš Savienībā palielinājās par 221 %, elementu patēriņš – par 87 %, un plāksnīšu patēriņš – par 29 % laikposmā no 2009. gada līdz IP, bet IP laikā tas samazinājās salīdzinājumā ar 2011. gadu. Kopumā izmeklējamā ražojuma patēriņš Savienībā būtiski palielinājās, salīdzinot ar 2009. gadu. |
| --- | --- |

(109)

Attiecīgajā periodā kopējais moduļu patēriņš Savienībā palielinājās par 221 %, elementu patēriņš – par 87 %, un plāksnīšu patēriņš – par 29 % laikposmā no 2009. gada līdz IP, bet IP laikā tas samazinājās salīdzinājumā ar 2011. gadu. Kopumā izmeklējamā ražojuma patēriņš Savienībā būtiski palielinājās, salīdzinot ar 2009. gadu.

4.   Imports no attiecīgās valsts

4.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (110) | Importa dinamika no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda:

  2.a   tabula


  Moduļu imports no ĶTR (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR | 3 425 | 8 606 | 15 810 | 13 986 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 251 | 462 | 408 |
| Tirgus daļa kopējā tirgū | 63 % | 71 % | 80 % | 80 % |
| Avots: | Europressedienst. |

(110)

Importa dinamika no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda:

2.a   tabula

Moduļu imports no ĶTR (MW)

2009

2010

2011

IP

Importa apjoms no ĶTR

3 425

8 606

15 810

13 986

Indekss (2009. gads = 100)

100

251

462

408

Tirgus daļa kopējā tirgū

63 %

71 %

80 %

80 %

Avots:

Europressedienst.

2.b   tabula

Elementu imports no ĶTR (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR | 175 | 530 | 970 | 1 019 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 303 | 554 | 582 |
| Tirgus daļa kopējā tirgū | 8 % | 16 % | 22 % | 25 % |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Importa apjoms no ĶTR

175

530

970

1 019

Indekss (2009. gads = 100)

100

303

554

582

Tirgus daļa kopējā tirgū

8 %

16 %

22 %

25 %

Avots:

Europressedienst.

2.c   tabula

Plāksnīšu imports no ĶTR (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR | 95 | 523 | 880 | 711 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 551 | 926 | 748 |
| Tirgus daļa kopējā tirgū | 6 % | 22 % | 32 % | 33 % |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Importa apjoms no ĶTR

95

523

880

711

Indekss (2009. gads = 100)

100

551

926

748

Tirgus daļa kopējā tirgū

6 %

22 %

32 %

33 %

Avots:

Europressedienst.

| (111) | Attiecīgajā periodā importa apjoms uz Savienību no attiecīgās valsts būtiski palielinājās, proti, moduļiem par 308 %, elementiem par 482 % un plāksnītēm par 648 %. Tāpēc būtiski palielinājās arī tirgus daļa importam no attiecīgās valsts uz Savienību. Konkrētāk, tirgus daļa moduļu importam no attiecīgās valsts palielinājās no 63 % līdz 80 %, elementu importa tirgus daļa palielinājās no 8 % līdz 25 %, un plāksnīšu importa tirgus daļa palielinājās no 6 % līdz 33 %. Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma imports no ĶTR būtiski palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē. |
| --- | --- |

(111)

Attiecīgajā periodā importa apjoms uz Savienību no attiecīgās valsts būtiski palielinājās, proti, moduļiem par 308 %, elementiem par 482 % un plāksnītēm par 648 %. Tāpēc būtiski palielinājās arī tirgus daļa importam no attiecīgās valsts uz Savienību. Konkrētāk, tirgus daļa moduļu importam no attiecīgās valsts palielinājās no 63 % līdz 80 %, elementu importa tirgus daļa palielinājās no 8 % līdz 25 %, un plāksnīšu importa tirgus daļa palielinājās no 6 % līdz 33 %. Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma imports no ĶTR būtiski palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē.

| (112) | Jānorāda, ka importa no attiecīgās valsts palielinājums bija daudz lielāks nekā attiecīgā ražojuma patēriņa palielinājums Savienībā. Attiecīgi ražotāji eksportētāji varēja gūt labumu no patēriņa palielinājuma Savienībā, un, palielinoties tirgus daļām, to stāvoklis tirgū kļuva stabilāks. |
| --- | --- |

(112)

Jānorāda, ka importa no attiecīgās valsts palielinājums bija daudz lielāks nekā attiecīgā ražojuma patēriņa palielinājums Savienībā. Attiecīgi ražotāji eksportētāji varēja gūt labumu no patēriņa palielinājuma Savienībā, un, palielinoties tirgus daļām, to stāvoklis tirgū kļuva stabilāks.

4.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

| (113) | Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:

  3.a   tabula


  Moduļu importa no ĶTR cena (EUR/kW) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cenas | 2 100 | 1 660 | 1 350 | 764 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 79 | 64 | 36 |
| Avots: | Europressedienst un pārbaudītās izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketu jautājumiem. |

(113)

Vidējās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda:

3.a   tabula

Moduļu importa no ĶTR cena (EUR/kW)

2009

2010

2011

IP

Importa cenas

2 100

1 660

1 350

764

Indekss (2009. gads = 100)

100

79

64

36

Avots:

Europressedienst un pārbaudītās izlasē iekļauto uzņēmumu atbildes uz anketu jautājumiem.

3.b   tabula

Elementu importa no ĶTR cena (EUR/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cenas | 890 | 650 | 620 | 516 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 73 | 70 | 58 |
| Avots: | Europressedienst un pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Importa cenas

890

650

620

516

Indekss (2009. gads = 100)

100

73

70

58

Avots:

Europressedienst un pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

3.c   tabula

Plāksnīšu importa no ĶTR cena (EUR/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cenas | 550 | 400 | 400 | 333 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 73 | 73 | 60 |
| Avots: | Europressedienst un pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Importa cenas

550

400

400

333

Indekss (2009. gads = 100)

100

73

73

60

Avots:

Europressedienst un pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

| (114) | Importa no ĶTR vidējā cena gan moduļiem, gan elementiem, gan plāksnītēm attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Moduļiem vidējā importa cena samazinājās par 64 %, no 2 100 EUR/kW 2009. gadā līdz 764 EUR/kW IP laikā. Līdzīgi arī vidējā importa cena elementiem no ĶTR samazinājās par 42 %, no 890 EUR/kW līdz 516 EUR/kW. Attiecīgajā periodā vidējā plāksnīšu importa cena samazinājās par 40 %, no 550 EUR/kW līdz 333 EUR/kW. |
| --- | --- |

(114)

Importa no ĶTR vidējā cena gan moduļiem, gan elementiem, gan plāksnītēm attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Moduļiem vidējā importa cena samazinājās par 64 %, no 2 100 EUR/kW 2009. gadā līdz 764 EUR/kW IP laikā. Līdzīgi arī vidējā importa cena elementiem no ĶTR samazinājās par 42 %, no 890 EUR/kW līdz 516 EUR/kW. Attiecīgajā periodā vidējā plāksnīšu importa cena samazinājās par 40 %, no 550 EUR/kW līdz 333 EUR/kW.

| (115) | Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma cena būtiski samazinājās. |
| --- | --- |

(115)

Kopumā laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecīgā ražojuma cena būtiski samazinājās.

| (116) | Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbilstošajām importa vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, koriģētām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām, t. i., muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām. Tika izmantotas divu izlasē iekļautu moduļu importētāju vidējās pēcimportēšanas izmaksas. Tas, ka to galvenā darbība bija nevis imports, bet moduļu uzstādīšana, nebija iemesls, lai datus uzskatītu par nereprezentatīviem. |
| --- | --- |

(116)

Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas pa ražojuma veidiem nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī, tika salīdzinātas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbilstošajām importa vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, koriģētām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām, t. i., muitošanas, pārkraušanas un iekraušanas izmaksām. Tika izmantotas divu izlasē iekļautu moduļu importētāju vidējās pēcimportēšanas izmaksas. Tas, ka to galvenā darbība bija nevis imports, bet moduļu uzstādīšana, nebija iemesls, lai datus uzskatītu par nereprezentatīviem.

| (117) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, iegūtā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija diapazonā no 17,5 % līdz 30,7 % attiecībā uz moduļiem, no 4 % līdz 24,2 % attiecībā uz elementiem, no 16,6 % līdz 21,6 % attiecībā uz plāksnītēm un no 11,2 % līdz 27,5 % attiecīgajam ražojumam kopumā. |
| --- | --- |

(117)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, iegūtā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija diapazonā no 17,5 % līdz 30,7 % attiecībā uz moduļiem, no 4 % līdz 24,2 % attiecībā uz elementiem, no 16,6 % līdz 21,6 % attiecībā uz plāksnītēm un no 11,2 % līdz 27,5 % attiecīgajam ražojumam kopumā.

5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.1.   Vispārīgi

| (118) | Atbilstoši pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(118)

Atbilstoši pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (119) | Kā minēts 7.–10. apsvērumā, lai pārbaudītu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi. |
| --- | --- |

(119)

Kā minēts 7.–10. apsvērumā, lai pārbaudītu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi.

| (120) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus par attiecīgo periodu Komisija analizēja, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no 99. apsvērumā minētā neatkarīgā konsultanta un attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija analizēja, pamatojoties uz pārbaudītajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketu jautājumiem. |
| --- | --- |

(120)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Makroekonomiskos rādītājus par attiecīgo periodu Komisija analizēja, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no 99. apsvērumā minētā neatkarīgā konsultanta un attiecās uz visiem Savienības ražotājiem. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija analizēja, pamatojoties uz pārbaudītajām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketu jautājumiem.

| (121) | Šīs izmeklēšanas nolūkā, pamatojoties uz informāciju par visiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā, tika novērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(121)

Šīs izmeklēšanas nolūkā, pamatojoties uz informāciju par visiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā, tika novērtēti šādi makroekonomiskie rādītāji: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (122) | Pamatojoties uz informāciju par izlasē iekļautajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā, tika novērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(122)

Pamatojoties uz informāciju par izlasē iekļautajiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Savienībā, tika novērtēti šādi mikroekonomiskie rādītāji: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

| (123) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma tirgus apstākļi dalībvalstīs atšķiras un ka tāpēc kaitējuma analīze būtu jāveic katras atsevišķas dalībvalsts līmenī. Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā netika atklāti konkrēti apstākļi, kuru dēļ būtu pamatoti veikt kaitējuma analīzi atsevišķu dalībvalstu līmenī. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(123)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma tirgus apstākļi dalībvalstīs atšķiras un ka tāpēc kaitējuma analīze būtu jāveic katras atsevišķas dalībvalsts līmenī. Šis apgalvojums netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā netika atklāti konkrēti apstākļi, kuru dēļ būtu pamatoti veikt kaitējuma analīzi atsevišķu dalībvalstu līmenī. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (124) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

  4.a   tabula


  Moduļi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Ražošanas jauda | 4 739 | 6 983 | 9 500 | 9 740 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 147 | 200 | 206 |
| Jaudas izmantojums | 45 % | 48 % | 45 % | 41 % |
| Avots: | Europressedienst. |

(124)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

4.a   tabula

Moduļi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)

2009

2010

2011

IP

Ražošanas apjoms

2 155

3 327

4 315

4 021

Indekss (2009. gads = 100)

100

154

200

187

Ražošanas jauda

4 739

6 983

9 500

9 740

Indekss (2009. gads = 100)

100

147

200

206

Jaudas izmantojums

45 %

48 %

45 %

41 %

Avots:

Europressedienst.

4.b   tabula

Elementi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 024 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 141 | 162 | 120 |
| Ražošanas jauda | 2 324 | 3 264 | 3 498 | 3 231 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 140 | 151 | 139 |
| Jaudas izmantojums | 72 % | 73 % | 78 % | 63 % |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Ražošanas apjoms

1 683

2 376

2 723

2 024

Indekss (2009. gads = 100)

100

141

162

120

Ražošanas jauda

2 324

3 264

3 498

3 231

Indekss (2009. gads = 100)

100

140

151

139

Jaudas izmantojums

72 %

73 %

78 %

63 %

Avots:

Europressedienst.

4.c   tabula

Plāksnītes: ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms | 1 600 | 2 677 | 2 553 | 2 017 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 167 | 160 | 126 |
| Ražošanas jauda | 2 600 | 3 410 | 3 945 | 3 636 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 131 | 152 | 140 |
| Jaudas izmantojums | 62 % | 79 % | 65 % | 55 % |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Ražošanas apjoms

1 600

2 677

2 553

2 017

Indekss (2009. gads = 100)

100

167

160

126

Ražošanas jauda

2 600

3 410

3 945

3 636

Indekss (2009. gads = 100)

100

131

152

140

Jaudas izmantojums

62 %

79 %

65 %

55 %

Avots:

Europressedienst.

| (125) | Kopējais moduļu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 87 %. Ražošanas apjoms sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad IP laikā samazinājās. Moduļu ražošanas apjoms Savienībā palielinājās daudz lēnāk nekā to patēriņš, kas tajā pašā periodā palielinājās vairāk nekā trīs reizes. Kad patēriņš būtiski palielinājās, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā divkāršoja savu moduļu ražošanas jaudu. Tomēr, lai gan ražošanas apjomi bija augstāki, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums samazinājās par četriem procentu punktiem, IP laikā sasniedzot tikai 41 %. |
| --- | --- |

(125)

Kopējais moduļu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 87 %. Ražošanas apjoms sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad IP laikā samazinājās. Moduļu ražošanas apjoms Savienībā palielinājās daudz lēnāk nekā to patēriņš, kas tajā pašā periodā palielinājās vairāk nekā trīs reizes. Kad patēriņš būtiski palielinājās, Savienības ražotāji attiecīgajā periodā divkāršoja savu moduļu ražošanas jaudu. Tomēr, lai gan ražošanas apjomi bija augstāki, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums samazinājās par četriem procentu punktiem, IP laikā sasniedzot tikai 41 %.

| (126) | Elementu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 20 %. Tas sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un pēc tam IP laikā samazinājās. Elementu ražošanas apjoma dinamika Savienībā bija līdzīga patēriņa dinamikai Savienībā – tas palielinājās lēnāk līdz 2011. gadam un pēc tam straujāk samazinājās IP laikā. Atbilstīgi patēriņa dinamikai Savienībā Savienības ražošanas nozare līdz 2011. gadam vispirms palielināja jaudu par 51 %, bet tad IP laikā ražošanas jauda samazinājās. Jauda attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 39 %. Jaudas izmantojums palielinājās līdz 2011. gadam, sasniedzot maksimālo līmeni 78 %, un tad IP laikā atkal samazinājās par 15 procentu punktiem. Savienības elementu ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā kopumā samazinājās, IP laikā sasniedzot 63 %. |
| --- | --- |

(126)

Elementu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 20 %. Tas sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un pēc tam IP laikā samazinājās. Elementu ražošanas apjoma dinamika Savienībā bija līdzīga patēriņa dinamikai Savienībā – tas palielinājās lēnāk līdz 2011. gadam un pēc tam straujāk samazinājās IP laikā. Atbilstīgi patēriņa dinamikai Savienībā Savienības ražošanas nozare līdz 2011. gadam vispirms palielināja jaudu par 51 %, bet tad IP laikā ražošanas jauda samazinājās. Jauda attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 39 %. Jaudas izmantojums palielinājās līdz 2011. gadam, sasniedzot maksimālo līmeni 78 %, un tad IP laikā atkal samazinājās par 15 procentu punktiem. Savienības elementu ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā kopumā samazinājās, IP laikā sasniedzot 63 %.

| (127) | Plāksnīšu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 26 %. Ražošanas apjoms Savienībā sasniedza maksimālo līmeni 2010. gadā, tad 2011. gadā tas nepārtraukti samazinājās, un IP laikā tas samazinājās līdz vēl zemākam līmenim. Reaģējot uz patēriņa palielināšanos Savienībā, līdz 2011. gadam plāksnīšu ražotāji Savienībā palielināja ražošanas jaudu par 52 %, bet tad IP laikā tā samazinājās. Tomēr Savienības ražošanas nozares plāksnīšu ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 40 %. Kaut arī ražošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares plāksnīšu ražošanas jaudas izmantojums palielinājās līdz 2010. gadam un pēc tam nepārtraukti samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā samazinoties par septiņiem procentu punktiem un IP laikā sasniedzot 55 %. |
| --- | --- |

(127)

Plāksnīšu ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 26 %. Ražošanas apjoms Savienībā sasniedza maksimālo līmeni 2010. gadā, tad 2011. gadā tas nepārtraukti samazinājās, un IP laikā tas samazinājās līdz vēl zemākam līmenim. Reaģējot uz patēriņa palielināšanos Savienībā, līdz 2011. gadam plāksnīšu ražotāji Savienībā palielināja ražošanas jaudu par 52 %, bet tad IP laikā tā samazinājās. Tomēr Savienības ražošanas nozares plāksnīšu ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā palielinājās par 40 %. Kaut arī ražošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares plāksnīšu ražošanas jaudas izmantojums palielinājās līdz 2010. gadam un pēc tam nepārtraukti samazinājās, kopumā attiecīgajā periodā samazinoties par septiņiem procentu punktiem un IP laikā sasniedzot 55 %.

| (128) | Tāpēc Savienības ražošanas nozare, reaģējot uz patēriņa palielinājumu, palielināja savu ražošanas jaudu. Tomēr Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās daudz lēnāk nekā patēriņš, kā rezultātā attiecīgā ražojuma ražošanas jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās. |
| --- | --- |

(128)

Tāpēc Savienības ražošanas nozare, reaģējot uz patēriņa palielinājumu, palielināja savu ražošanas jaudu. Tomēr Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās daudz lēnāk nekā patēriņš, kā rezultātā attiecīgā ražojuma ražošanas jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās.

5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (129) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  5.a   tabula


  Moduļi: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū | 1 037 | 1 890 | 2 683 | 2 357 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 182 | 259 | 227 |
| Tirgus daļa | 19 % | 15 % | 13 % | 13 % |
| Avots: | Europressedienst. |

(129)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

5.a   tabula

Moduļi: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)

2009

2010

2011

IP

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū

1 037

1 890

2 683

2 357

Indekss (2009. gads = 100)

100

182

259

227

Tirgus daļa

19 %

15 %

13 %

13 %

Avots:

Europressedienst.

5.b   tabula

Elementi: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms kopējā tirgū | 1 470 | 1 913 | 2 245 | 1 545 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 130 | 153 | 105 |
| Tirgus daļa | 68 % | 57 % | 52 % | 38 % |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Pārdošanas apjoms kopējā tirgū

1 470

1 913

2 245

1 545

Indekss (2009. gads = 100)

100

130

153

105

Tirgus daļa

68 %

57 %

52 %

38 %

Avots:

Europressedienst.

5.c   tabula

Plāksnītes: pārdošanas apjoms un tirgus daļa (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms kopējā tirgū | 1 363 | 1 520 | 1 608 | 1 269 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 112 | 118 | 93 |
| Tirgus daļa | 81 % | 64 % | 59 % | 59 % |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Pārdošanas apjoms kopējā tirgū

1 363

1 520

1 608

1 269

Indekss (2009. gads = 100)

100

112

118

93

Tirgus daļa

81 %

64 %

59 %

59 %

Avots:

Europressedienst.

| (130) | Moduļu pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 127 %. Tomēr, kaut arī patēriņš palielinājās par 221 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 19 % 2009. gadā līdz 13 % IP laikā. Attiecībā uz elementiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz par 5 %, savukārt patēriņš palielinājās par 87 %, rezultātā tirgus daļa samazinājās no 68 % 2009. gadā līdz 38 % IP laikā. Kopējais plāksnīšu pārdošanas apjoms samazinājās par 7 %, kaut arī to patēriņš palielinājās, rezultātā plāksnīšu tirgus daļa samazinājās no 81 % 2009. gadā līdz 59 % IP laikā. |
| --- | --- |

(130)

Moduļu pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 127 %. Tomēr, kaut arī patēriņš palielinājās par 221 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 19 % 2009. gadā līdz 13 % IP laikā. Attiecībā uz elementiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz par 5 %, savukārt patēriņš palielinājās par 87 %, rezultātā tirgus daļa samazinājās no 68 % 2009. gadā līdz 38 % IP laikā. Kopējais plāksnīšu pārdošanas apjoms samazinājās par 7 %, kaut arī to patēriņš palielinājās, rezultātā plāksnīšu tirgus daļa samazinājās no 81 % 2009. gadā līdz 59 % IP laikā.

| (131) | Reaģējot uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares saražoto moduļu un elementu pārdošanas apjoms palielinājās daudz mazāk nekā importa apjoms no attiecīgās valsts, savukārt plāksnīšu pārdošanas apjoms samazinājās. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. Sekas bija tādas, ka visu trīs segmentu tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās. |
| --- | --- |

(131)

Reaģējot uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares saražoto moduļu un elementu pārdošanas apjoms palielinājās daudz mazāk nekā importa apjoms no attiecīgās valsts, savukārt plāksnīšu pārdošanas apjoms samazinājās. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. Sekas bija tādas, ka visu trīs segmentu tirgus daļas attiecīgajā periodā samazinājās.

5.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (132) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  6.a   tabula


  Moduļi: nodarbinātība un ražīgums | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 11 779 | 15 792 | 17 505 | 16 419 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 134 | 149 | 139 |
| Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto) | 183 | 211 | 247 | 245 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 115 | 135 | 134 |
| Avots: | Europressedienst. |

(132)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

6.a   tabula

Moduļi: nodarbinātība un ražīgums

2009

2010

2011

IP

Nodarbināto skaits

11 779

15 792

17 505

16 419

Indekss (2009. gads = 100)

100

134

149

139

Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)

183

211

247

245

Indekss (2009. gads = 100)

100

115

135

134

Avots:

Europressedienst.

6.b   tabula

Elementi: nodarbinātība un ražīgums

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 5 281 | 5 937 | 5 641 | 4 782 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 112 | 107 | 91 |
| Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto) | 319 | 400 | 483 | 423 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 126 | 151 | 133 |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Nodarbināto skaits

5 281

5 937

5 641

4 782

Indekss (2009. gads = 100)

100

112

107

91

Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)

319

400

483

423

Indekss (2009. gads = 100)

100

126

151

133

Avots:

Europressedienst.

6.c   tabula

Plāksnītes: nodarbinātība un ražīgums

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 1 944 | 3 853 | 4 291 | 3 920 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 198 | 221 | 202 |
| Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto) | 823 | 695 | 595 | 515 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 84 | 72 | 63 |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Nodarbināto skaits

1 944

3 853

4 291

3 920

Indekss (2009. gads = 100)

100

198

221

202

Ražīgums (kW uz vienu nodarbināto)

823

695

595

515

Indekss (2009. gads = 100)

100

84

72

63

Avots:

Europressedienst.

| (133) | Nodarbinātība laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm palielinājās attiecīgi par 39 % un 102 %, bet attiecībā uz elementiem tā samazinājās par 9 %. Tomēr jānorāda, ka nodarbinātība palielinājās līdz 2011. gadam un tad IP laikā samazinājās attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm. Elementu ražošanā līdz 2010. gadam nodarbinātība palielinājās, un tad 2011. gadā un IP laikā tā samazinājās. Kopējās ražīguma tendences moduļu un plāksnīšu jomā bija pozitīvas: tas palielinājās attiecīgi par 34 % un 33 %. Tas notika daļēji tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare centās reaģēt uz spiedienu, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Tomēr kopējais ražīgums plāksnīšu jomā attiecīgajā periodā samazinājās par 37 %. |
| --- | --- |

(133)

Nodarbinātība laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm palielinājās attiecīgi par 39 % un 102 %, bet attiecībā uz elementiem tā samazinājās par 9 %. Tomēr jānorāda, ka nodarbinātība palielinājās līdz 2011. gadam un tad IP laikā samazinājās attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm. Elementu ražošanā līdz 2010. gadam nodarbinātība palielinājās, un tad 2011. gadā un IP laikā tā samazinājās. Kopējās ražīguma tendences moduļu un plāksnīšu jomā bija pozitīvas: tas palielinājās attiecīgi par 34 % un 33 %. Tas notika daļēji tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare centās reaģēt uz spiedienu, ko radīja imports par dempinga cenām no ĶTR. Tomēr kopējais ražīgums plāksnīšu jomā attiecīgajā periodā samazinājās par 37 %.

| (134) | Tāpēc, samazinoties moduļu un plāksnīšu ražošanas apjomam laikposmā no 2011. gada līdz IP, tajā pašā laikā samazinājās arī nodarbinātība attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm. Attiecībā uz elementiem nodarbinātība palielinājās līdz 2010. gadam un tad samazinājās 2011. gadā un IP laikā, savukārt elementu ražošanas apjoms Savienībā nepārtraukti palielinājās 2011. gadā un tad sāka samazināties. |
| --- | --- |

(134)

Tāpēc, samazinoties moduļu un plāksnīšu ražošanas apjomam laikposmā no 2011. gada līdz IP, tajā pašā laikā samazinājās arī nodarbinātība attiecībā uz moduļiem un plāksnītēm. Attiecībā uz elementiem nodarbinātība palielinājās līdz 2010. gadam un tad samazinājās 2011. gadā un IP laikā, savukārt elementu ražošanas apjoms Savienībā nepārtraukti palielinājās 2011. gadā un tad sāka samazināties.

5.2.3.1.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (135) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgās valsts apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(135)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgās valsts apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par būtisku.

| (136) | Tā kā šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu, atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav attiecināma. |
| --- | --- |

(136)

Tā kā šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu, atgūšanās no iepriekšējā dempinga nav attiecināma.

5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

5.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (137) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  7.a   tabula


  Moduļi: vidējās pārdošanas cenas Savienībā | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW) | 2 198,75 | 1 777,15 | 1 359,35 | 1 030,83 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 81 | 62 | 47 |
| Ražošanas izmaksas (EUR/kW) | 2 155,02 | 1 599,44 | 1 400,13 | 1 123,60 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 74 | 65 | 52 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

(137)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

7.a   tabula

Moduļi: vidējās pārdošanas cenas Savienībā

2009

2010

2011

IP

Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)

2 198,75

1 777,15

1 359,35

1 030,83

Indekss (2009. gads = 100)

100

81

62

47

Ražošanas izmaksas (EUR/kW)

2 155,02

1 599,44

1 400,13

1 123,60

Indekss (2009. gads = 100)

100

74

65

52

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

7.b   tabula

Elementi: vidējās pārdošanas cenas Savienībā

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW) | 1 525,09 | 1 160,99 | 777,62 | 474,91 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 76 | 51 | 31 |
| Ražošanas izmaksas (EUR/kW) | 1 647,10 | 1 021,67 | 1 057,56 | 745,61 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 62 | 64 | 45 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)

1 525,09

1 160,99

777,62

474,91

Indekss (2009. gads = 100)

100

76

51

31

Ražošanas izmaksas (EUR/kW)

1 647,10

1 021,67

1 057,56

745,61

Indekss (2009. gads = 100)

100

62

64

45

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

7.c   tabula

Plāksnītes: vidējās pārdošanas cenas Savienībā

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW) | 709 | 564 | 515 | 426 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 80 | 73 | 60 |
| Ražošanas izmaksas (EUR/kW) | 631 | 496 | 520 | 648 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 82 | 103 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Vidējā pārdošanas cena Savienībā brīvajā tirgū (EUR/kW)

709

564

515

426

Indekss (2009. gads = 100)

100

80

73

60

Ražošanas izmaksas (EUR/kW)

631

496

520

648

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

82

103

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

| (138) | Pārdošanas cenas attiecīgajā periodā strauji samazinājās, proti, moduļiem par 53 %, elementiem par 69 % un plāksnītēm par 40 %. Pārdošanas cenas turpināja samazināties visā attiecīgajā periodā, bet īpaši straujš cenu samazinājums notika IP laikā, kad tās samazinājās līdz neilgtspējīgam līmenim. Ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā moduļiem samazinājās par 48 % un elementiem – par 55 %. Salīdzinājumā ar 2009. gadu plāksnīšu ražošanas izmaksas samazinājās 2010. gadā, bet palielinājās 2011. gadā, tomēr tās joprojām ir zemākas par 2009. gada līmeni. IP laikā izmaksas palielinājās vēl vairāk un sasniedza nedaudz augstāku līmeni nekā 2009. gadā – to var izskaidrot galvenokārt ar ražošanas pārtraukšanu IP laikā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu nedz no saviem nepārtrauktajiem centieniem palielināt izmaksu efektivitāti, nedz no ietekmes, ko radīja galvenās izejvielas, proti, polisilīcija, cenu samazinājums. Tā iemesls bija galvenokārt tāds, ka palielinājās importa par dempinga cenām pieaugošais spiediens uz cenām, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas samazinājās vēl vairāk, nekā spēja atsvērt efektivitātes radītie ieguvumi. Par to liecina negatīvā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendence, kas aprakstīta 144. apsvērumā. Kopumā būtiski samazinājās līdzīgā ražojuma (izņemot plāksnītes) vidējā pārdošanas cena un ražošanas izmaksas, kas graujoši ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(138)

Pārdošanas cenas attiecīgajā periodā strauji samazinājās, proti, moduļiem par 53 %, elementiem par 69 % un plāksnītēm par 40 %. Pārdošanas cenas turpināja samazināties visā attiecīgajā periodā, bet īpaši straujš cenu samazinājums notika IP laikā, kad tās samazinājās līdz neilgtspējīgam līmenim. Ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā moduļiem samazinājās par 48 % un elementiem – par 55 %. Salīdzinājumā ar 2009. gadu plāksnīšu ražošanas izmaksas samazinājās 2010. gadā, bet palielinājās 2011. gadā, tomēr tās joprojām ir zemākas par 2009. gada līmeni. IP laikā izmaksas palielinājās vēl vairāk un sasniedza nedaudz augstāku līmeni nekā 2009. gadā – to var izskaidrot galvenokārt ar ražošanas pārtraukšanu IP laikā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu nedz no saviem nepārtrauktajiem centieniem palielināt izmaksu efektivitāti, nedz no ietekmes, ko radīja galvenās izejvielas, proti, polisilīcija, cenu samazinājums. Tā iemesls bija galvenokārt tāds, ka palielinājās importa par dempinga cenām pieaugošais spiediens uz cenām, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas samazinājās vēl vairāk, nekā spēja atsvērt efektivitātes radītie ieguvumi. Par to liecina negatīvā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendence, kas aprakstīta 144. apsvērumā. Kopumā būtiski samazinājās līdzīgā ražojuma (izņemot plāksnītes) vidējā pārdošanas cena un ražošanas izmaksas, kas graujoši ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (139) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  8.a   tabula


  Moduļi: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 38 194 | 40 793 | 41 781 | 42 977 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 107 | 110 | 113 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

(139)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

8.a   tabula

Moduļi: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2009

2010

2011

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

38 194

40 793

41 781

42 977

Indekss (2009. gads = 100)

100

107

110

113

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

8.b   tabula

Elementi: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 49 677 | 49 357 | 49 140 | 49 350 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

49 677

49 357

49 140

49 350

Indekss (2009. gads = 100)

100

99

99

99

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

8.c   tabula

Plāksnītes: vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 39 409 | 40 933 | 39 323 | 46 060 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 104 | 100 | 117 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

39 409

40 933

39 323

46 060

Indekss (2009. gads = 100)

100

104

100

117

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

| (140) | No 2009. gada līdz IP darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecībā uz moduļiem nepārtraukti palielinājās kopumā par 13 %. Attiecībā uz elementiem vidējās darbaspēka izmaksas saglabājās nemainīgas visā attiecīgajā periodā un nedaudz, par 1 %, samazinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, bet pēc tam līdz IP tās saglabājās nemainīgas. Attiecībā uz plāksnītēm vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto svārstījās – tās palielinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, samazinājās 2011. gadā, bet attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 17 %. Darbaspēka izmaksu vispārējo palielinājumu var daļēji izskaidrot ar to, ka vienlaicīgi palielinājās ražīgums (moduļi), pieauga inflācija un palielinājās dažu Savienības ražotāju (plāksnītes) sociālās izmaksas, kas saistītas ar ražošanas nozares samazināšanu no 2011. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(140)

No 2009. gada līdz IP darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto attiecībā uz moduļiem nepārtraukti palielinājās kopumā par 13 %. Attiecībā uz elementiem vidējās darbaspēka izmaksas saglabājās nemainīgas visā attiecīgajā periodā un nedaudz, par 1 %, samazinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, bet pēc tam līdz IP tās saglabājās nemainīgas. Attiecībā uz plāksnītēm vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto svārstījās – tās palielinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, samazinājās 2011. gadā, bet attiecīgajā periodā palielinājās kopumā par 17 %. Darbaspēka izmaksu vispārējo palielinājumu var daļēji izskaidrot ar to, ka vienlaicīgi palielinājās ražīgums (moduļi), pieauga inflācija un palielinājās dažu Savienības ražotāju (plāksnītes) sociālās izmaksas, kas saistītas ar ražošanas nozares samazināšanu no 2011. gada līdz IP.

5.3.3.   Krājumi

| (141) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  9.a   tabula


  Moduļi: krājumi | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (kW) | 28 612 | 40 479 | 74 502 | 65 415 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 141 | 260 | 229 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

(141)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

9.a   tabula

Moduļi: krājumi

2009

2010

2011

IP

Krājumi perioda beigās (kW)

28 612

40 479

74 502

65 415

Indekss (2009. gads = 100)

100

141

260

229

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

9.b   tabula

Elementi: krājumi

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (kW) | 16 995 | 23 829 | 76 889 | 68 236 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 140 | 452 | 402 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Krājumi perioda beigās (kW)

16 995

23 829

76 889

68 236

Indekss (2009. gads = 100)

100

140

452

402

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

9.c   tabula

Plāksnītes: krājumi

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (kW) | 34 891 | 5 601 | 36 697 | 59 340 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 16 | 105 | 170 |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Krājumi perioda beigās (kW)

34 891

5 601

36 697

59 340

Indekss (2009. gads = 100)

100

16

105

170

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

| (142) | Krājumi attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, proti, moduļiem par 129 %, elementiem par 302 % un plāksnītēm par 70 %. Moduļu krājumi palielinājās nepārtraukti, 2011. gadā sasniedzot ļoti augstu līmeni (palielinājums par 160 %), bet samazinājās IP, tomēr tie joprojām saglabājās ļoti augstā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu. Attiecībā uz elementiem krājumu dinamika bija vēl izteiktāka – no 2009. gada līdz 2011. gadam tie palielinājās vairāk nekā par 350 %. Krājumi samazinājās arī IP laikā, tomēr tie saglabājās ļoti augstā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu. Attiecībā uz plāksnītēm, lai gan no 2009. gada līdz 2010. gadam to krājumi Savienības ražošanas nozarē samazinājās vairāk nekā par 80 %, jo palielinājās to pārdošanas apjomi, krājumi perioda beigās strauji palielinājās, pārsniedzot 2009. gada līmeni, un tad IP laikā atkal palielinājās par 65 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(142)

Krājumi attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, proti, moduļiem par 129 %, elementiem par 302 % un plāksnītēm par 70 %. Moduļu krājumi palielinājās nepārtraukti, 2011. gadā sasniedzot ļoti augstu līmeni (palielinājums par 160 %), bet samazinājās IP, tomēr tie joprojām saglabājās ļoti augstā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu. Attiecībā uz elementiem krājumu dinamika bija vēl izteiktāka – no 2009. gada līdz 2011. gadam tie palielinājās vairāk nekā par 350 %. Krājumi samazinājās arī IP laikā, tomēr tie saglabājās ļoti augstā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu. Attiecībā uz plāksnītēm, lai gan no 2009. gada līdz 2010. gadam to krājumi Savienības ražošanas nozarē samazinājās vairāk nekā par 80 %, jo palielinājās to pārdošanas apjomi, krājumi perioda beigās strauji palielinājās, pārsniedzot 2009. gada līmeni, un tad IP laikā atkal palielinājās par 65 procentu punktiem.

| (143) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, ņemot vērā nelabvēlīgo attiecīgā brīža situāciju, Savienības ražotājiem bija tendence turēt ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus, ražošanu veicot atkarībā no pasūtījumiem. Tāpēc līdzīgā ražojuma krājumu palielināšanās attiecīgajā periodā ir būtisks faktors, nosakot, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(143)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, ņemot vērā nelabvēlīgo attiecīgā brīža situāciju, Savienības ražotājiem bija tendence turēt ierobežotus līdzīgā ražojuma krājumus, ražošanu veicot atkarībā no pasūtījumiem. Tāpēc līdzīgā ražojuma krājumu palielināšanās attiecīgajā periodā ir būtisks faktors, nosakot, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.

5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu

| (144) | Rentabilitātes un naudas plūsmas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10.a   tabula


  Moduļi: rentabilitāte un naudas plūsma | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 2 % | 10 % | –3 % | –9 % |
| Naudas plūsma | 13 % | 10 % | 12 % | 3 % |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

(144)

Rentabilitātes un naudas plūsmas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10.a   tabula

Moduļi: rentabilitāte un naudas plūsma

2009

2010

2011

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

2 %

10 %

–3 %

–9 %

Naudas plūsma

13 %

10 %

12 %

3 %

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

10.b   tabula

Elementi: rentabilitāte un naudas plūsma

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | –8 % | 12 % | –36 % | –57 % |
| Naudas plūsma | 75 % | 52 % | –0,3 % | –46 % |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

–8 %

12 %

–36 %

–57 %

Naudas plūsma

75 %

52 %

–0,3 %

–46 %

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

10.c   tabula

Plāksnītes: rentabilitāte un naudas plūsma

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 11 % | 12 % | –1 % | –52 % |
| Naudas plūsma | 39 % | 47 % | 32 % | –19 % |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

11 %

12 %

–1 %

–52 %

Naudas plūsma

39 %

47 %

32 %

–19 %

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

| (145) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(145)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāte tika noteikta, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma.

| (146) | Līdzīgā ražojuma rentabilitāte attiecīgajā periodā strauji samazinājās un izraisīja zaudējumus. Moduļu rentabilitāte samazinājās par 11 procentu punktiem, elementu rentabilitāte – par 49 procentu punktiem, un plāksnīšu rentabilitāte – par 63 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(146)

Līdzīgā ražojuma rentabilitāte attiecīgajā periodā strauji samazinājās un izraisīja zaudējumus. Moduļu rentabilitāte samazinājās par 11 procentu punktiem, elementu rentabilitāte – par 49 procentu punktiem, un plāksnīšu rentabilitāte – par 63 procentu punktiem.

| (147) | Līdzīgā ražojuma rentabilitāte palielinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, bet tad būtiski samazinājās 2011. gadā, kad Savienības ražošanas nozarei radās zaudējumi, un turpināja būtiski samazināties arī IP laikā. Zaudējumi bija īpaši lieli attiecībā uz elementiem un plāksnītēm. |
| --- | --- |

(147)

Līdzīgā ražojuma rentabilitāte palielinājās no 2009. gada līdz 2010. gadam, bet tad būtiski samazinājās 2011. gadā, kad Savienības ražošanas nozarei radās zaudējumi, un turpināja būtiski samazināties arī IP laikā. Zaudējumi bija īpaši lieli attiecībā uz elementiem un plāksnītēm.

| (148) | Līdzīgi arī naudas plūsma, kas ir izlasē iekļauto Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, laikposmā no 2009. gada līdz IP pakāpeniski ieguva negatīvu tendenci. Tādējādi naudas plūsma, kas samazinājās par 10 procentu punktiem attiecībā uz moduļiem, tikai nedaudz palielinoties 2011. gadā, visvairāk samazinājās laikposmā no 2011. gada līdz IP. Naudas plūsmas samazināšanās attiecībā uz elementiem un plāksnītēm bija izteiktāka nekā attiecībā uz moduļiem un sasniedza īpaši negatīvu līmeni IP laikā. Tāpēc naudas plūsma attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā samazinājās. |
| --- | --- |

(148)

Līdzīgi arī naudas plūsma, kas ir izlasē iekļauto Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību, laikposmā no 2009. gada līdz IP pakāpeniski ieguva negatīvu tendenci. Tādējādi naudas plūsma, kas samazinājās par 10 procentu punktiem attiecībā uz moduļiem, tikai nedaudz palielinoties 2011. gadā, visvairāk samazinājās laikposmā no 2011. gada līdz IP. Naudas plūsmas samazināšanās attiecībā uz elementiem un plāksnītēm bija izteiktāka nekā attiecībā uz moduļiem un sasniedza īpaši negatīvu līmeni IP laikā. Tāpēc naudas plūsma attiecībā uz līdzīgo ražojumu attiecīgajā periodā samazinājās.

| (149) | Turpmāk tabulā norādītie skaitļi parāda izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamiku attiecībā pret kopējo tirgu attiecīgajā periodā.

  11.a   tabula


  Moduļi: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 12 081 999 | 50 105 017 | 64 643 322 | 32 730 559 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 415 | 535 | 271 |
| Ienākums no ieguldījumiem | –15 % | 19 % | –15 % | –17 % |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

(149)

Turpmāk tabulā norādītie skaitļi parāda izlasē iekļauto Savienības ražotāju ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamiku attiecībā pret kopējo tirgu attiecīgajā periodā.

11.a   tabula

Moduļi: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2009

2010

2011

IP

Ieguldījumi (EUR)

12 081 999

50 105 017

64 643 322

32 730 559

Indekss (2009. gads = 100)

100

415

535

271

Ienākums no ieguldījumiem

–15 %

19 %

–15 %

–17 %

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

11.b   tabula

Elementi: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 31 448 407 | 34 451 675 | 10 234 050 | 6 986 347 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 110 | 33 | 22 |
| Ienākums no ieguldījumiem | –4 % | 10 % | –20 % | –19 % |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Ieguldījumi (EUR)

31 448 407

34 451 675

10 234 050

6 986 347

Indekss (2009. gads = 100)

100

110

33

22

Ienākums no ieguldījumiem

–4 %

10 %

–20 %

–19 %

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

11.c   tabula

Plāksnītes: ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 201 911 346 | 83 802 212 | 74 166 331 | 39 938 349 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 42 | 37 | 20 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 10 % | 8 % | 0 % | –7 % |
| Avots: | pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem. |

2009

2010

2011

IP

Ieguldījumi (EUR)

201 911 346

83 802 212

74 166 331

39 938 349

Indekss (2009. gads = 100)

100

42

37

20

Ienākums no ieguldījumiem

10 %

8 %

0 %

–7 %

Avots:

pārbaudītās atbildes uz anketu jautājumiem.

| (150) | Tabulā ir redzams, ka Savienības ražošanas nozare laikposmā no 2009. gada līdz IP palielināja savus ieguldījumus moduļu ražošanā par 171 %. Tas bija saistīts galvenokārt ar ievērojamiem jaudas palielinājumiem. Tomēr tajā pašā laikposmā Savienības ražošanas nozare savus ieguldījumus elementu ražošanā samazināja par 78 % un plāksnīšu ražošanā par 80 %; veiktie ieguldījumi bija saistīti pārsvarā ar pētniecību un izstrādi, kā arī ar ražošanas tehnoloģijas un procesa uzlabošanu un saglabāšanu, lai uzlabotu efektivitāti. Tā kā Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevarēja atļauties veikt papildu ieguldījumus elementu un plāksnīšu ražošanā, ieguldījumu līmenis IP laikā bija salīdzinoši zems. Ieguldījumi tika finansēti galvenokārt no naudas plūsmas un starpuzņēmumu aizdevumiem, tāpēc naudas plūsmas samazinājumam bija tūlītēja ietekme uz veikto ieguldījumu līmeni. |
| --- | --- |

(150)

Tabulā ir redzams, ka Savienības ražošanas nozare laikposmā no 2009. gada līdz IP palielināja savus ieguldījumus moduļu ražošanā par 171 %. Tas bija saistīts galvenokārt ar ievērojamiem jaudas palielinājumiem. Tomēr tajā pašā laikposmā Savienības ražošanas nozare savus ieguldījumus elementu ražošanā samazināja par 78 % un plāksnīšu ražošanā par 80 %; veiktie ieguldījumi bija saistīti pārsvarā ar pētniecību un izstrādi, kā arī ar ražošanas tehnoloģijas un procesa uzlabošanu un saglabāšanu, lai uzlabotu efektivitāti. Tā kā Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nevarēja atļauties veikt papildu ieguldījumus elementu un plāksnīšu ražošanā, ieguldījumu līmenis IP laikā bija salīdzinoši zems. Ieguldījumi tika finansēti galvenokārt no naudas plūsmas un starpuzņēmumu aizdevumiem, tāpēc naudas plūsmas samazinājumam bija tūlītēja ietekme uz veikto ieguldījumu līmeni.

| (151) | Ienākums no ieguldījumiem tika izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Līdzīgi arī ienākumam no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā bija raksturīga negatīva tendence – tāpat kā pārējiem finanšu stāvokļa rādītāji laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecībā uz visiem trīs ražojuma veidiem. Ienākums no ieguldījumiem elementu un plāksnīšu ražošanā 2011. gadā būtiski samazinājās, sasniedzot negatīvu līmeni, kaut gan 2009. un 2010. gadā tas palielinājās. Attiecībā uz moduļiem ienākums no ieguldījumiem bija negatīvs visā attiecīgajā periodā, izņemot 2010. gadu, kad tas sasniedza 19 %. Kopumā tas attiecīgajā periodā samazinājās, IP laikā attiecībā uz elementiem sasniedzot –17 %, t. i., par 1 %, tomēr joprojām saglabājoties ievērojami negatīvā līmenī, t. i., –19 %. Ienākumam no ieguldījumiem plāksnīšu ražošanā pastāvīgi bija negatīva tendence, un IP laikā tas sasniedza –7 %. Kopējam ienākumam no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā bija raksturīgas negatīvas tendences. |
| --- | --- |

(151)

Ienākums no ieguldījumiem tika izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Līdzīgi arī ienākumam no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā bija raksturīga negatīva tendence – tāpat kā pārējiem finanšu stāvokļa rādītāji laikposmā no 2009. gada līdz IP attiecībā uz visiem trīs ražojuma veidiem. Ienākums no ieguldījumiem elementu un plāksnīšu ražošanā 2011. gadā būtiski samazinājās, sasniedzot negatīvu līmeni, kaut gan 2009. un 2010. gadā tas palielinājās. Attiecībā uz moduļiem ienākums no ieguldījumiem bija negatīvs visā attiecīgajā periodā, izņemot 2010. gadu, kad tas sasniedza 19 %. Kopumā tas attiecīgajā periodā samazinājās, IP laikā attiecībā uz elementiem sasniedzot –17 %, t. i., par 1 %, tomēr joprojām saglabājoties ievērojami negatīvā līmenī, t. i., –19 %. Ienākumam no ieguldījumiem plāksnīšu ražošanā pastāvīgi bija negatīva tendence, un IP laikā tas sasniedza –7 %. Kopējam ienākumam no ieguldījumiem līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā bija raksturīgas negatīvas tendences.

| (152) | Spēja piesaistīt kapitālu tika analizēta attiecībā pret kopējo tirgu, un ir konstatēts, ka pastāvīgi pasliktinājās Savienības ražošanas nozares spēja nodrošināt naudas ieņēmumus attiecībā uz līdzīgo ražojumu, attiecīgi pavājinoties arī Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklim. |
| --- | --- |

(152)

Spēja piesaistīt kapitālu tika analizēta attiecībā pret kopējo tirgu, un ir konstatēts, ka pastāvīgi pasliktinājās Savienības ražošanas nozares spēja nodrošināt naudas ieņēmumus attiecībā uz līdzīgo ražojumu, attiecīgi pavājinoties arī Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklim.

5.3.5.   Secinājums par kaitējumu

| (153) | Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzē tika pierādīta acīmredzama visu galveno kaitējuma rādītāju lejupejoša tendence. Laikā, kad patēriņš pārsvarā palielinājās, kopējie moduļu un elementu ražošanas apjomi attiecīgajā periodā palielinājās. Lai gan pārdošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās, jo bija vērojams lielāks patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā. Vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā strauji samazinājās, nelabvēlīgi ietekmējot visus finanšu stāvokļa rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(153)

Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzē tika pierādīta acīmredzama visu galveno kaitējuma rādītāju lejupejoša tendence. Laikā, kad patēriņš pārsvarā palielinājās, kopējie moduļu un elementu ražošanas apjomi attiecīgajā periodā palielinājās. Lai gan pārdošanas apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa IP laikā samazinājās, jo bija vērojams lielāks patēriņa pieaugums attiecīgajā periodā. Vidējā pārdošanas cena attiecīgajā periodā strauji samazinājās, nelabvēlīgi ietekmējot visus finanšu stāvokļa rādītājus, piemēram, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu.

| (154) | Kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Tomēr līdz ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielināšanos ļoti ievērojami samazinājās arī vidējā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(154)

Kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Tomēr līdz ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielināšanos ļoti ievērojami samazinājās arī vidējā pārdošanas cena.

| (155) | Attiecīgajā periodā ieinteresēto personu imports no ĶTR palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē. Tajā pašā laikā, importa cenām nepārtraukti samazinoties, tās kļuva būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(155)

Attiecīgajā periodā ieinteresēto personu imports no ĶTR palielinājās gan apjoma, gan tirgus daļas izteiksmē. Tajā pašā laikā, importa cenām nepārtraukti samazinoties, tās kļuva būtiski zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena Savienības tirgū.

| (156) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, darbības rādītāji bija labi. Tika apgalvots, ka konkrēti kaitējuma rādītāji, proti, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms un nodarbinātība, un – dažiem izlasē iekļautajiem ražotājiem – arī rentabilitāte, uzlabojās un neliecināja par būtisku kaitējumu. Izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja minētos apgalvojumus; tie acīmredzami liecina, ka daudzi kaitējuma rādītāji, kas ir būtiski secinājuma izdarīšanā, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, samazinājās. |
| --- | --- |

(156)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, darbības rādītāji bija labi. Tika apgalvots, ka konkrēti kaitējuma rādītāji, proti, ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms un nodarbinātība, un – dažiem izlasē iekļautajiem ražotājiem – arī rentabilitāte, uzlabojās un neliecināja par būtisku kaitējumu. Izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja minētos apgalvojumus; tie acīmredzami liecina, ka daudzi kaitējuma rādītāji, kas ir būtiski secinājuma izdarīšanā, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, samazinājās.

| (157) | Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika konkrēti apstiprināts, ka pārdošanas cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām un tādējādi nelabvēlīgi ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas IP laikā kļuva negatīva. Tiek secināts, ka tad, ja turpinātos imports par dempinga cenām uz Savienību, Savienības ražošanas nozares zaudējumu rezultātā līdzīgā ražojuma ražošana lielākā apjomā Savienībā tiktu izbeigta pavisam. To apliecina arī norises IP laikā un pēc tam, proti, tas, ka daži uzņēmumi ir pasludinājuši savu maksātnespēju un/vai uz laiku vai pastāvīgi izbeiguši ražošanu. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā tika konkrēti apstiprināts, ka pārdošanas cenas ir zemākas par ražošanas izmaksām un tādējādi nelabvēlīgi ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kas IP laikā kļuva negatīva. Tiek secināts, ka tad, ja turpinātos imports par dempinga cenām uz Savienību, Savienības ražošanas nozares zaudējumu rezultātā līdzīgā ražojuma ražošana lielākā apjomā Savienībā tiktu izbeigta pavisam. To apliecina arī norises IP laikā un pēc tam, proti, tas, ka daži uzņēmumi ir pasludinājuši savu maksātnespēju un/vai uz laiku vai pastāvīgi izbeiguši ražošanu.

| (158) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (159) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt, lai nodrošinātu, ka šo faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē importam par dempinga cenām, tika pārbaudīti citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(159)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt, lai nodrošinātu, ka šo faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē importam par dempinga cenām, tika pārbaudīti citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (160) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma tirgus apstākļi dalībvalstīs atšķiras un ka tāpēc cēloņsakarības analīze būtu jāveic katras atsevišķas dalībvalsts līmenī. Dalībvalstu tirgu lielums zināmā mērā ir atkarīgs no valstu atbalsta shēmām. Tomēr izmeklēšanā ir arī atklāts, ka pieprasījums nav atkarīgs vienīgi no atbalsta shēmām. Atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas (saules iedarbība) un elektroenerģijas cenas konkrētā vietā, saules enerģijas paneļi bija sasnieguši vai vismaz sasnieguši tīkla paritāti, kas nozīmē, ka konkrēti ieguldījumi tiek veikti neatkarīgi no atbalsta shēmām. Attiecīgi nevarēja secināt, ka tirgus apstākļi ir atkarīgi vienīgi no atbalsta shēmām, un tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(160)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma tirgus apstākļi dalībvalstīs atšķiras un ka tāpēc cēloņsakarības analīze būtu jāveic katras atsevišķas dalībvalsts līmenī. Dalībvalstu tirgu lielums zināmā mērā ir atkarīgs no valstu atbalsta shēmām. Tomēr izmeklēšanā ir arī atklāts, ka pieprasījums nav atkarīgs vienīgi no atbalsta shēmām. Atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas (saules iedarbība) un elektroenerģijas cenas konkrētā vietā, saules enerģijas paneļi bija sasnieguši vai vismaz sasnieguši tīkla paritāti, kas nozīmē, ka konkrēti ieguldījumi tiek veikti neatkarīgi no atbalsta shēmām. Attiecīgi nevarēja secināt, ka tirgus apstākļi ir atkarīgi vienīgi no atbalsta shēmām, un tāpēc šis arguments tika noraidīts.

2.   Importa par dempinga cenām ietekmēm

| (161) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā krasi palielinājās, moduļu importam būtiski palielinoties vairāk nekā par 300 %, elementu importam palielinoties par 482 % un plāksnīšu importam palielinoties par 648 %, savukārt moduļu tirgus daļai palielinoties par 17 procentu punktiem, elementu tirgus daļai – par 17 procentu punktiem, un plāksnīšu tirgus daļai – par 27 procentu punktiem. Tāpēc tiek apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā krasi palielinājās. Ir pilnīgi skaidrs, ka importa par dempinga cenām palielinājums un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana notika vienlaicīgi. Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka IP laikā, kā minēts 117. apsvērumā, par dempinga cenām veiktā importa cenas bija zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(161)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā krasi palielinājās, moduļu importam būtiski palielinoties vairāk nekā par 300 %, elementu importam palielinoties par 482 % un plāksnīšu importam palielinoties par 648 %, savukārt moduļu tirgus daļai palielinoties par 17 procentu punktiem, elementu tirgus daļai – par 17 procentu punktiem, un plāksnīšu tirgus daļai – par 27 procentu punktiem. Tāpēc tiek apstiprināts, ka attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā krasi palielinājās. Ir pilnīgi skaidrs, ka importa par dempinga cenām palielinājums un Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudēšana notika vienlaicīgi. Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka IP laikā, kā minēts 117. apsvērumā, par dempinga cenām veiktā importa cenas bija zemāks nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (162) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka attiecībā uz importu par dempinga cenām attiecīgajā periodā moduļu cenas samazinājās par 64 %, elementu cenas samazinājās par 42 %, un plāksnīšu cenas samazinājās par 40 %, rezultātā cenu samazinājumu kļuva vēl izteiktāks. Izjūtot šo cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare īstenoja ievērojamus centienus samazināt savas ražošanas izmaksas. Tomēr par spīti šiem centieniem ārkārtīgi zemā Ķīnas importa cenu līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta vēl vairāk samazināt savu pārdošanas cenu līdz nerentablam līmenim. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā krasi samazinājās, un IP laikā jau radās zaudējumi. |
| --- | --- |

(162)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka attiecībā uz importu par dempinga cenām attiecīgajā periodā moduļu cenas samazinājās par 64 %, elementu cenas samazinājās par 42 %, un plāksnīšu cenas samazinājās par 40 %, rezultātā cenu samazinājumu kļuva vēl izteiktāks. Izjūtot šo cenu spiedienu, Savienības ražošanas nozare īstenoja ievērojamus centienus samazināt savas ražošanas izmaksas. Tomēr par spīti šiem centieniem ārkārtīgi zemā Ķīnas importa cenu līmeņa dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta vēl vairāk samazināt savu pārdošanas cenu līdz nerentablam līmenim. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā krasi samazinājās, un IP laikā jau radās zaudējumi.

| (163) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas importa esamībai un tās tirgus daļas palielinājumam, ko veidoja imports no Ķīnas par dempinga cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir bijusi svarīga nozīme būtiskā kaitējuma nodarīšanā Savienības ražošanas nozarei, par ko īpaši liecina tās neapmierinošais finanšu stāvoklis un lielākās kaitējuma rādītāju daļas pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(163)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas importa esamībai un tās tirgus daļas palielinājumam, ko veidoja imports no Ķīnas par dempinga cenām, kuras pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, ir bijusi svarīga nozīme būtiskā kaitējuma nodarīšanā Savienības ražošanas nozarei, par ko īpaši liecina tās neapmierinošais finanšu stāvoklis un lielākās kaitējuma rādītāju daļas pasliktināšanās.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Imports no citām trešām valstīm

| (164) | Moduļu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, savukārt tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 18,4 % līdz 6,8 %. Taivāna ir otrā lielākā eksportētājvalsts pēc ĶTR. |
| --- | --- |

(164)

Moduļu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, savukārt tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 18,4 % līdz 6,8 %. Taivāna ir otrā lielākā eksportētājvalsts pēc ĶTR.

| (165) | Elementu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 186 %, rezultātā tirgus daļa palielinājās no aptuveni 24 % 2009. gadā līdz aptuveni 36 % IP laikā. Taivāna ir otrā lielākā elementu eksportētājvalsts pēc ĶTR un daudzkārt pārsniedz no pārējām trešām valstīm importētos daudzumus un tirgus daļas, tomēr atpaliek no ĶTR importa rādītājiem. |
| --- | --- |

(165)

Elementu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 186 %, rezultātā tirgus daļa palielinājās no aptuveni 24 % 2009. gadā līdz aptuveni 36 % IP laikā. Taivāna ir otrā lielākā elementu eksportētājvalsts pēc ĶTR un daudzkārt pārsniedz no pārējām trešām valstīm importētos daudzumus un tirgus daļas, tomēr atpaliek no ĶTR importa rādītājiem.

| (166) | Plāksnīšu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %, un tirgus daļa samazinājās no 13,4 % 2009. gadā līdz 8,5 % IP laikā. Taivāna ir arī otrā lielākā plāksnīšu eksportētājvalsts pēc ĶTR. Tomēr Taivānas importa līmenis un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski nepalielinājās un saglabājās zemi. |
| --- | --- |

(166)

Plāksnīšu importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 19 %, un tirgus daļa samazinājās no 13,4 % 2009. gadā līdz 8,5 % IP laikā. Taivāna ir arī otrā lielākā plāksnīšu eksportētājvalsts pēc ĶTR. Tomēr Taivānas importa līmenis un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski nepalielinājās un saglabājās zemi.

| (167) | Cenas moduļu, elementu un plāksnīšu importam no trešām valstīm kopumā bija augstākas nekā vidējā Ķīnas importa vienības cena. Pieejamā informācija par importu no Taivānas liecina, ka moduļu un plāksnīšu importa vidējā cena bija augstāka nekā Ķīnas moduļu un plāksnīšu importa vidējā cena, bet vidējā elementu importa cena bija tādā pašā diapazonā kā Ķīnas elementu importa vidējā cena. Tomēr sīkāka cenu informācija par katru ražojuma veidu nebija pieejama, tāpēc vidējo cenu salīdzinājumu var izmantot tikai kā norādi, bet ne lai izdarītu pārliecinošus secinājumus. Visā attiecīgajā periodā elementu importa apjoms no Taivānas nepārtraukti palielinājās, palielinot tirgus daļu aptuveni par 14 procentu punktiem. Tomēr kopumā attiecībā uz izmeklējamo ražojumu, lai gan tā tirgus daļa palielinājās, tā apjoms bija zemāks nekā ĶTR importa apjoms, un tā cenas pārsvarā bija augstākas, izņemot elementu cenas IP laikā. Pamatojoties uz minēto, jo īpaši ņemot vērā no pārējām trešām valstīm ievesto ražojumu apjomu un tirgus daļas, kā arī to cenu līmeni, kas kopumā ir līdzīgs Savienības ražošanas nozares importa cenu līmenim vai augstāks par to, var provizoriski secināt, ka imports no trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

  12.   tabula


  Imports no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa










  Moduļi | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW) | 1 003 | 1 702 | 1 385 | 1 195 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 169 | 138 | 119 |
| Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa | 18,4 % | 14,0 % | 7,0 % | 6,8 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 2 385,34 | 1 852,23 | 1 430,90 | 1 218,41 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Importa apjoms no Taivānas (MW) | 49 | 144 | 140 | 135 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 294 | 286 | 276 |
| Importa no Taivānas tirgus daļa | 0,9 % | 1,2 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 2 102,04 | 1 659,72 | 1 350,00 | 1 125,93 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 79 | 64 | 54 |
| Importa apjoms no ASV (MW) | 140 | 180 | 51 | 60 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 129 | 36 | 43 |
| Importa no ASV tirgus daļa | 2,6 % | 1,5 % | 0,3 % | 0,3 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 2 400,00 | 1 872,22 | 1 431,37 | 1 233,33 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Importa apjoms no pārējām Āzijas valstīm (MW) | 720 | 1 140 | 1 029 | 879 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 158 | 143 | 122 |
| Importa no pārējām Āzijas valstīm tirgus daļa | 13,2 % | 9,3 % | 5,2 % | 5,0 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 2 400,00 | 1 870,18 | 1 440,23 | 1 229,81 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW) | 94 | 238 | 165 | 121 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 253 | 176 | 129 |
| Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa | 1,7 % | 2,0 % | 0,8 % | 0,7 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 2 404,26 | 1 869,75 | 1 442,42 | 1 231,40 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Avots: | Europressedienst. |

(167)

Cenas moduļu, elementu un plāksnīšu importam no trešām valstīm kopumā bija augstākas nekā vidējā Ķīnas importa vienības cena. Pieejamā informācija par importu no Taivānas liecina, ka moduļu un plāksnīšu importa vidējā cena bija augstāka nekā Ķīnas moduļu un plāksnīšu importa vidējā cena, bet vidējā elementu importa cena bija tādā pašā diapazonā kā Ķīnas elementu importa vidējā cena. Tomēr sīkāka cenu informācija par katru ražojuma veidu nebija pieejama, tāpēc vidējo cenu salīdzinājumu var izmantot tikai kā norādi, bet ne lai izdarītu pārliecinošus secinājumus. Visā attiecīgajā periodā elementu importa apjoms no Taivānas nepārtraukti palielinājās, palielinot tirgus daļu aptuveni par 14 procentu punktiem. Tomēr kopumā attiecībā uz izmeklējamo ražojumu, lai gan tā tirgus daļa palielinājās, tā apjoms bija zemāks nekā ĶTR importa apjoms, un tā cenas pārsvarā bija augstākas, izņemot elementu cenas IP laikā. Pamatojoties uz minēto, jo īpaši ņemot vērā no pārējām trešām valstīm ievesto ražojumu apjomu un tirgus daļas, kā arī to cenu līmeni, kas kopumā ir līdzīgs Savienības ražošanas nozares importa cenu līmenim vai augstāks par to, var provizoriski secināt, ka imports no trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

12.   tabula

Imports no citām trešām valstīm un tā tirgus daļa

Moduļi

2009

2010

2011

IP

Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)

1 003

1 702

1 385

1 195

Indekss (2009. gads = 100)

100

169

138

119

Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa

18,4 %

14,0 %

7,0 %

6,8 %

Importa vidējā cena EUR/kW

2 385,34

1 852,23

1 430,90

1 218,41

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

60

51

Importa apjoms no Taivānas (MW)

49

144

140

135

Indekss (2009. gads = 100)

100

294

286

276

Importa no Taivānas tirgus daļa

0,9 %

1,2 %

0,7 %

0,8 %

Importa vidējā cena EUR/kW

2 102,04

1 659,72

1 350,00

1 125,93

Indekss (2009. gads = 100)

100

79

64

54

Importa apjoms no ASV (MW)

140

180

51

60

Indekss (2009. gads = 100)

100

129

36

43

Importa no ASV tirgus daļa

2,6 %

1,5 %

0,3 %

0,3 %

Importa vidējā cena EUR/kW

2 400,00

1 872,22

1 431,37

1 233,33

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

60

51

Importa apjoms no pārējām Āzijas valstīm (MW)

720

1 140

1 029

879

Indekss (2009. gads = 100)

100

158

143

122

Importa no pārējām Āzijas valstīm tirgus daļa

13,2 %

9,3 %

5,2 %

5,0 %

Importa vidējā cena EUR/kW

2 400,00

1 870,18

1 440,23

1 229,81

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

60

51

Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)

94

238

165

121

Indekss (2009. gads = 100)

100

253

176

129

Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa

1,7 %

2,0 %

0,8 %

0,7 %

Importa vidējā cena EUR/kW

2 404,26

1 869,75

1 442,42

1 231,40

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

60

51

Avots:

Europressedienst.

| Elementi | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW) | 510 | 884 | 1 100 | 1 457 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 173 | 216 | 286 |
| Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa | 23,7 % | 26,6 % | 25,5 % | 36,2 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 1 166,67 | 1 072,40 | 751,82 | 553,88 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 92 | 64 | 47 |
| Importa apjoms no Taivānas (MW) | 235 | 400 | 540 | 997 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 170 | 230 | 424 |
| Importa no Taivānas tirgus daļa | 10,9 % | 12,0 % | 12,5 % | 24,8 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 948,94 | 1 100,00 | 670,37 | 514,54 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 116 | 71 | 54 |
| Importa apjoms no ASV (MW) | 40 | 40 | 40 | 33 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 83 |
| Importa no ASV tirgus daļa | 1,9 % | 1,2 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 1 350,00 | 1 050,00 | 825,00 | 636,36 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Importa apjoms no Japānas (MW) | 60 | 154 | 170 | 145 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 257 | 283 | 242 |
| Importa no Japānas tirgus daļa | 2,8 % | 4,6 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 1 350,00 | 1 051,95 | 829,41 | 641,38 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 61 | 48 |
| Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW) | 175 | 290 | 350 | 282 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 166 | 200 | 161 |
| Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa | 8,1 % | 8,7 % | 8,1 % | 7,0 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 1 348,57 | 1 051,72 | 831,43 | 638,30 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 62 | 47 |
| Avots: | Europressedienst. |

Elementi

2009

2010

2011

IP

Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)

510

884

1 100

1 457

Indekss (2009. gads = 100)

100

173

216

286

Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa

23,7 %

26,6 %

25,5 %

36,2 %

Importa vidējā cena EUR/kW

1 166,67

1 072,40

751,82

553,88

Indekss (2009. gads = 100)

100

92

64

47

Importa apjoms no Taivānas (MW)

235

400

540

997

Indekss (2009. gads = 100)

100

170

230

424

Importa no Taivānas tirgus daļa

10,9 %

12,0 %

12,5 %

24,8 %

Importa vidējā cena EUR/kW

948,94

1 100,00

670,37

514,54

Indekss (2009. gads = 100)

100

116

71

54

Importa apjoms no ASV (MW)

40

40

40

33

Indekss (2009. gads = 100)

100

100

100

83

Importa no ASV tirgus daļa

1,9 %

1,2 %

0,9 %

0,8 %

Importa vidējā cena EUR/kW

1 350,00

1 050,00

825,00

636,36

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

61

47

Importa apjoms no Japānas (MW)

60

154

170

145

Indekss (2009. gads = 100)

100

257

283

242

Importa no Japānas tirgus daļa

2,8 %

4,6 %

3,9 %

3,6 %

Importa vidējā cena EUR/kW

1 350,00

1 051,95

829,41

641,38

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

61

48

Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)

175

290

350

282

Indekss (2009. gads = 100)

100

166

200

161

Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa

8,1 %

8,7 %

8,1 %

7,0 %

Importa vidējā cena EUR/kW

1 348,57

1 051,72

831,43

638,30

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

62

47

Avots:

Europressedienst.

| Plāksnītes | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW) | 225 | 333 | 235 | 183 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 148 | 104 | 81 |
| Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa | 13,4 % | 14,0 % | 8,6 % | 8,5 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 800,00 | 588,59 | 43,30 | 420,77 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 74 | 55 | 52 |
| Importa apjoms no Taivānas (MW) | 20 | 50 | 50 | 36 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 250 | 250 | 180 |
| Importa no Taivānas tirgus daļa | 1,2 % | 2,1 % | 1,8 % | 1,7 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 800,00 | 580,00 | 440,00 | 416,67 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 73 | 55 | 52 |
| Importa apjoms no ASV (MW) | 50 | 55 | 40 | 28 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 110 | 80 | 56 |
| Importa no ASV tirgus daļa | 3,0 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 800,00 | 581,82 | 450,00 | 428,57 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 73 | 56 | 54 |
| Importa apjoms no Japānas (MW) | 55 | 50 | 30 | 26 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 91 | 55 | 47 |
| Importa no Japānas tirgus daļa | 3,3 % | 2,1 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 800,00 | 580,00 | 433,33 | 423,08 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 73 | 54 | 53 |
| Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa | 5,9 % | 7,5 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Importa vidējā cena EUR/kW | 800,00 | 589,89 | 434,78 | 419,35 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 74 | 54 | 52 |
| Avots: | Europressedienst. |

Plāksnītes

2009

2010

2011

IP

Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (MW)

225

333

235

183

Indekss (2009. gads = 100)

100

148

104

81

Importa no visām pārējām trešām valstīm tirgus daļa

13,4 %

14,0 %

8,6 %

8,5 %

Importa vidējā cena EUR/kW

800,00

588,59

43,30

420,77

Indekss (2009. gads = 100)

100

74

55

52

Importa apjoms no Taivānas (MW)

20

50

50

36

Indekss (2009. gads = 100)

100

250

250

180

Importa no Taivānas tirgus daļa

1,2 %

2,1 %

1,8 %

1,7 %

Importa vidējā cena EUR/kW

800,00

580,00

440,00

416,67

Indekss (2009. gads = 100)

100

73

55

52

Importa apjoms no ASV (MW)

50

55

40

28

Indekss (2009. gads = 100)

100

110

80

56

Importa no ASV tirgus daļa

3,0 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

Importa vidējā cena EUR/kW

800,00

581,82

450,00

428,57

Indekss (2009. gads = 100)

100

73

56

54

Importa apjoms no Japānas (MW)

55

50

30

26

Indekss (2009. gads = 100)

100

91

55

47

Importa no Japānas tirgus daļa

3,3 %

2,1 %

1,1 %

1,2 %

Importa vidējā cena EUR/kW

800,00

580,00

433,33

423,08

Indekss (2009. gads = 100)

100

73

54

53

Importa apjoms no pārējām pasaules valstīm (MW)

100

178

115

93

Indekss (2009. gads = 100)

100

178

115

93

Importa no pārējām pasaules valstīm tirgus daļa

5,9 %

7,5 %

4,2 %

4,3 %

Importa vidējā cena EUR/kW

800,00

589,89

434,78

419,35

Indekss (2009. gads = 100)

100

74

54

52

Avots:

Europressedienst.

| (168) | Kā norādīts 108. apsvērumā, attiecīgajā periodā moduļu patēriņš Savienībā palielinājās par 221 %, elementu patēriņš palielinājās par 87 %, un plāksnīšu patēriņš palielinājās par 29 %. Patēriņš sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad samazinājās IP laikā, joprojām saglabājoties daudz augstākā līmenī nekā attiecīgā perioda sākumā 2009. gadā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šā patēriņa palielinājuma, jo tās moduļu tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās no 19 % līdz 13 %, elementu tirgus daļa samazinājās no 68 % līdz 38 %, un plāksnīšu tirgus daļa samazinājās no 81 % līdz 59 %. Tajā pašā laikā ĶTR tirgus daļa strauji palielinājās līdz 2011. gadam un tad saglabājās nemainīga ievērojami augstā līmenī IP laikā, kad patēriņš samazinājās. Tāpēc, ņemot vērā to, ka, lai gan IP laikā Savienībā samazinājās patēriņš, imports par dempinga cenām no ĶTR saglabāja savu tirgus daļu (moduļi) vai palielināja to (elementi un plāksnītes), tādējādi kaitējot Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā, nevar secināt, ka minētais patēriņa samazinājums varēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(168)

Kā norādīts 108. apsvērumā, attiecīgajā periodā moduļu patēriņš Savienībā palielinājās par 221 %, elementu patēriņš palielinājās par 87 %, un plāksnīšu patēriņš palielinājās par 29 %. Patēriņš sasniedza maksimālo līmeni 2011. gadā un tad samazinājās IP laikā, joprojām saglabājoties daudz augstākā līmenī nekā attiecīgā perioda sākumā 2009. gadā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šā patēriņa palielinājuma, jo tās moduļu tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās no 19 % līdz 13 %, elementu tirgus daļa samazinājās no 68 % līdz 38 %, un plāksnīšu tirgus daļa samazinājās no 81 % līdz 59 %. Tajā pašā laikā ĶTR tirgus daļa strauji palielinājās līdz 2011. gadam un tad saglabājās nemainīga ievērojami augstā līmenī IP laikā, kad patēriņš samazinājās. Tāpēc, ņemot vērā to, ka, lai gan IP laikā Savienībā samazinājās patēriņš, imports par dempinga cenām no ĶTR saglabāja savu tirgus daļu (moduļi) vai palielināja to (elementi un plāksnītes), tādējādi kaitējot Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā, nevar secināt, ka minētais patēriņa samazinājums varēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (169) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir grūti noteikt, ciktāl pieprasījums ir atkarīgs no dalībvalstu atbalsta shēmām. Patiešām, kā norādīts 171. apsvērumā, pastāv dažādas atbalsta shēmas, un mijiedarbība starp tām un pieprasījumu ir ļoti sarežģīta, un tāpēc to precīzu ietekmi skaitliskā izteiksmē ir grūti noteikt. Tomēr arī pieejamie pierādījumi liecina, ka pat tad, ja nebūtu atbalsta shēmu, pieprasījums pēc saules enerģijas joprojām pastāvētu un laika gaitā pat palielinātos, lai gan zemākā līmenī nekā tad, ja būtu atbalsta shēmas. Šajā sakarā vairākas personas apgalvoja, ka “tīkla paritāte” (t. i., stāvoklis, kad saules enerģijas ražošanas izmaksas ir vienādas ar tradicionālās enerģijas ražošanas izmaksām) jau bija sasniegta vai gandrīz sasniegta dažos Savienības reģionos. Līdz šim izmeklēšanā šos apgalvojumus nevarēja apstiprināt, un tie tiks izvērtēti turpmāk. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir grūti noteikt, ciktāl pieprasījums ir atkarīgs no dalībvalstu atbalsta shēmām. Patiešām, kā norādīts 171. apsvērumā, pastāv dažādas atbalsta shēmas, un mijiedarbība starp tām un pieprasījumu ir ļoti sarežģīta, un tāpēc to precīzu ietekmi skaitliskā izteiksmē ir grūti noteikt. Tomēr arī pieejamie pierādījumi liecina, ka pat tad, ja nebūtu atbalsta shēmu, pieprasījums pēc saules enerģijas joprojām pastāvētu un laika gaitā pat palielinātos, lai gan zemākā līmenī nekā tad, ja būtu atbalsta shēmas. Šajā sakarā vairākas personas apgalvoja, ka “tīkla paritāte” (t. i., stāvoklis, kad saules enerģijas ražošanas izmaksas ir vienādas ar tradicionālās enerģijas ražošanas izmaksām) jau bija sasniegta vai gandrīz sasniegta dažos Savienības reģionos. Līdz šim izmeklēšanā šos apgalvojumus nevarēja apstiprināt, un tie tiks izvērtēti turpmāk.

3.2.   Iepirkuma tarifi (“IT”) – galvenais atbalsta shēmu piemērs

| (170) | Vairākas ieinteresētās personas ir apgalvojušas, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir saistīts ar dalībvalstu īstenotajiem iepirkuma tarifu samazinājumiem. Tika apgalvots, ka minēto samazinājumu dēļ ir samazinājusies saules energoiekārtu uzstādīšana un pieprasījums pēc izmeklējamā ražojuma Savienības tirgū, tādējādi izraisot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(170)

Vairākas ieinteresētās personas ir apgalvojušas, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir saistīts ar dalībvalstu īstenotajiem iepirkuma tarifu samazinājumiem. Tika apgalvots, ka minēto samazinājumu dēļ ir samazinājusies saules energoiekārtu uzstādīšana un pieprasījums pēc izmeklējamā ražojuma Savienības tirgū, tādējādi izraisot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (171) | Lai atbalstītu enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis ieviesa IT, kvotu saistības un nodokļu iniciatīvas. Atsevišķās dalībvalstīs atbalsts tiek piešķirts arī no ES struktūrfondiem. Visbiežāk īstenotais atbalsta instruments attiecībā uz saules enerģiju bija IT. Šajā procesa posmā Komisijas analīze tika vērsta uz šā veida atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(171)

Lai atbalstītu enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis ieviesa IT, kvotu saistības un nodokļu iniciatīvas. Atsevišķās dalībvalstīs atbalsts tiek piešķirts arī no ES struktūrfondiem. Visbiežāk īstenotais atbalsta instruments attiecībā uz saules enerģiju bija IT. Šajā procesa posmā Komisijas analīze tika vērsta uz šā veida atbalsta shēmu.

| (172) | IT ir finanšu atbalsta instruments, kura mērķis ir sasniegt obligātos valsts mērķus attiecībā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (7) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu. Atbalsta līmenis un IT darbības veids dalībvalstīs atšķiras. Izmantojot IT, tīkla operatoriem ir saistošs pienākums iepirkt saules enerģiju par cenām, kas nodrošina, ka saules enerģijas ražotāji (parasti saules energoiekārtu īpašnieki) atgūst savas izmaksas un gūst pamatotu peļņu. IT tāpat kā citām atbalsta shēmām vairākumā gadījumu piemēro arī valsts atbalsta kontroli atbilstoši LESD 107. un 108. pantam, tādējādi nodrošinot, ka nenotiek kompensāciju pārmaksa elektroenerģijas ražotājiem. |
| --- | --- |

(172)

IT ir finanšu atbalsta instruments, kura mērķis ir sasniegt obligātos valsts mērķus attiecībā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (7) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu. Atbalsta līmenis un IT darbības veids dalībvalstīs atšķiras. Izmantojot IT, tīkla operatoriem ir saistošs pienākums iepirkt saules enerģiju par cenām, kas nodrošina, ka saules enerģijas ražotāji (parasti saules energoiekārtu īpašnieki) atgūst savas izmaksas un gūst pamatotu peļņu. IT tāpat kā citām atbalsta shēmām vairākumā gadījumu piemēro arī valsts atbalsta kontroli atbilstoši LESD 107. un 108. pantam, tādējādi nodrošinot, ka nenotiek kompensāciju pārmaksa elektroenerģijas ražotājiem.

| (173) | Neraugoties uz atšķirībām starp valstīm, attiecībā uz IT Savienībā varēja novērot trīs parādības: i) IT likmju samazināšanos, ii) visas IT shēmas apturēšanu (Spānija) un iii) jaudas robežvērtību (“maksimālo ierobežojumu”) ieviešanu iekārtām, par kurām var saņemt finansējumu, kā arī kopējo maksimālo ierobežojumu ieviešanu ikgadējai no jauna uzstādīto un atbalstīto iekārtu jaudai dalībvalsts līmenī. Attiecībā uz maksimālajiem ierobežojumiem jānorāda, ka tie tika ieviesti galvenokārt 2012. gadā un tāpēc, visticamāk, nav ietekmējuši patēriņu IP laikā. Attiecīgi analīze tika vērsta uz neseno IT apturēšanu Spānijā un IT likmju samazināšanu lielākajā daļā dalībvalstu. Tika analizēts, vai tas ir ietekmējis pieprasījumu Savienības tirgū un varētu būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šajā saistībā tika uzskatīts, ka IT attīstības ietekme uz moduļu pieprasījumu ir reprezentatīva arī attiecībā uz stāvokli elementu un plāksnīšu jomā. Tā kā elementi un plāksnītes ir vajadzīgas moduļu ražošanā un tos neizmanto citos ražošanas procesos, moduļu pieprasījuma samazinājums patiešām automātiski izraisa arī elementu un plāksnīšu pieprasījuma samazinājumu. |
| --- | --- |

(173)

Neraugoties uz atšķirībām starp valstīm, attiecībā uz IT Savienībā varēja novērot trīs parādības: i) IT likmju samazināšanos, ii) visas IT shēmas apturēšanu (Spānija) un iii) jaudas robežvērtību (“maksimālo ierobežojumu”) ieviešanu iekārtām, par kurām var saņemt finansējumu, kā arī kopējo maksimālo ierobežojumu ieviešanu ikgadējai no jauna uzstādīto un atbalstīto iekārtu jaudai dalībvalsts līmenī. Attiecībā uz maksimālajiem ierobežojumiem jānorāda, ka tie tika ieviesti galvenokārt 2012. gadā un tāpēc, visticamāk, nav ietekmējuši patēriņu IP laikā. Attiecīgi analīze tika vērsta uz neseno IT apturēšanu Spānijā un IT likmju samazināšanu lielākajā daļā dalībvalstu. Tika analizēts, vai tas ir ietekmējis pieprasījumu Savienības tirgū un varētu būt izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šajā saistībā tika uzskatīts, ka IT attīstības ietekme uz moduļu pieprasījumu ir reprezentatīva arī attiecībā uz stāvokli elementu un plāksnīšu jomā. Tā kā elementi un plāksnītes ir vajadzīgas moduļu ražošanā un tos neizmanto citos ražošanas procesos, moduļu pieprasījuma samazinājums patiešām automātiski izraisa arī elementu un plāksnīšu pieprasījuma samazinājumu.

| (174) | Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta saistība starp IT attīstību un patēriņu, tajā tika arī konstatēts, ka patēriņa samazinājums no 2011. gada līdz IP nav bijis veicinošs faktors, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, kā aprakstīts sīkāk 163. apsvērumā. Izmeklēšanā patiešām tika pierādīts, ka ražotāji eksportētāji spēja saglabāt savas moduļu tirgus daļas (80 %) un pat nedaudz palielināt elementu tirgus daļas (no 22 % 2011. gadā līdz 25 % IP laikā) un plāksnīšu tirgus daļas (no 32 % 2011. gadā līdz 33 % IP laikā), kaut arī stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās. Turklāt jāņem vērā, ka vidējā moduļu cena, ko noteica Savienības ražošanas nozare, attiecīgajā periodā samazinājās par 53 %, galvenokārt tāpēc, ka būtiski palielinājās imports par dempinga cenām, kas izraisīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Tāpēc Savienības ražošanas nozares rentabilitātes zaudēšanu nevar piedēvēt galvenokārt IT samazinājumiem. |
| --- | --- |

(174)

Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta saistība starp IT attīstību un patēriņu, tajā tika arī konstatēts, ka patēriņa samazinājums no 2011. gada līdz IP nav bijis veicinošs faktors, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, kā aprakstīts sīkāk 163. apsvērumā. Izmeklēšanā patiešām tika pierādīts, ka ražotāji eksportētāji spēja saglabāt savas moduļu tirgus daļas (80 %) un pat nedaudz palielināt elementu tirgus daļas (no 22 % 2011. gadā līdz 25 % IP laikā) un plāksnīšu tirgus daļas (no 32 % 2011. gadā līdz 33 % IP laikā), kaut arī stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās. Turklāt jāņem vērā, ka vidējā moduļu cena, ko noteica Savienības ražošanas nozare, attiecīgajā periodā samazinājās par 53 %, galvenokārt tāpēc, ka būtiski palielinājās imports par dempinga cenām, kas izraisīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Tāpēc Savienības ražošanas nozares rentabilitātes zaudēšanu nevar piedēvēt galvenokārt IT samazinājumiem.

| (175) | Līdz ar to tiek atzīts, ka IT radīja pieprasījumu pēc saules enerģijas un ka nesenā IT apturēšana (piemēram, Spānijā), un samazināšana citās dalībvalstīs ir samazinājusi izmeklējamā ražojuma patēriņu IP laikā, tādējādi, iespējams, veicinot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr patēriņa samazinājums IP laikā nebija tāds, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(175)

Līdz ar to tiek atzīts, ka IT radīja pieprasījumu pēc saules enerģijas un ka nesenā IT apturēšana (piemēram, Spānijā), un samazināšana citās dalībvalstīs ir samazinājusi izmeklējamā ražojuma patēriņu IP laikā, tādējādi, iespējams, veicinot Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr patēriņa samazinājums IP laikā nebija tāds, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (176) | Vairākas personas apgalvoja, ka IT samazinājumu dēļ iespējas ieguldīt saules enerģijā kļuva nepievilcīgas ieguldītājiem un tādējādi samazināja pieprasījumu pēc attiecīgā ražojuma Savienībā. |
| --- | --- |

(176)

Vairākas personas apgalvoja, ka IT samazinājumu dēļ iespējas ieguldīt saules enerģijā kļuva nepievilcīgas ieguldītājiem un tādējādi samazināja pieprasījumu pēc attiecīgā ražojuma Savienībā.

| (177) | Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta saistība starp IT likmēm un ieguldījumu līmeni saules enerģijas ražošanas nozarē, tajā tika arī pierādīts, ka ieguldījumi saules enerģijas ražošanā ir mazāk atkarīgi reģionos, kuros ir daudz saules gaismas un kuros saules enerģijas ražošana ir efektīvāka, un reģionos, kuros ir augstas elektroenerģijas cenas. Izmeklēšanā patiešām tika pierādīts, ka ieguldījumi joprojām tiek veikti (piemēram, Spānijā), kaut arī IT shēma ir apturēta. Turklāt izmeklēšanā tika arī pierādīts, ka iespējas ieguldīt saules enerģijas ražošanā joprojām bija pievilcīgas pat ar zemākām IT likmēm. |
| --- | --- |

(177)

Lai gan izmeklēšanā tika apstiprināta saistība starp IT likmēm un ieguldījumu līmeni saules enerģijas ražošanas nozarē, tajā tika arī pierādīts, ka ieguldījumi saules enerģijas ražošanā ir mazāk atkarīgi reģionos, kuros ir daudz saules gaismas un kuros saules enerģijas ražošana ir efektīvāka, un reģionos, kuros ir augstas elektroenerģijas cenas. Izmeklēšanā patiešām tika pierādīts, ka ieguldījumi joprojām tiek veikti (piemēram, Spānijā), kaut arī IT shēma ir apturēta. Turklāt izmeklēšanā tika arī pierādīts, ka iespējas ieguldīt saules enerģijas ražošanā joprojām bija pievilcīgas pat ar zemākām IT likmēm.

| (178) | Pamatojoties uz minēto, nevarēja nepārprotami secināt, ka IT samazinājumu dēļ iespējas ieguldīt saules enerģijas ražošanā kļuva nepievilcīgas ieguldītājiem, tādējādi veicinot kaitējuma nodarīšanu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(178)

Pamatojoties uz minēto, nevarēja nepārprotami secināt, ka IT samazinājumu dēļ iespējas ieguldīt saules enerģijas ražošanā kļuva nepievilcīgas ieguldītājiem, tādējādi veicinot kaitējuma nodarīšanu Savienības ražošanas nozarei.

| (179) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IT samazinājuma dēļ Savienības ražotāji bija spiesti samazināt cenas, lai saglabātu ieguldītāju interesi par FE enerģiju un lai saglabātu pieprasījumu un izaugsmi. |
| --- | --- |

(179)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IT samazinājuma dēļ Savienības ražotāji bija spiesti samazināt cenas, lai saglabātu ieguldītāju interesi par FE enerģiju un lai saglabātu pieprasījumu un izaugsmi.

| (180) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas cenas galvenokārt importa par dempinga cenām radītā spiediena dēļ, nevis IT dēļ. Par to liecina fakts, ka visievērojamākais Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums notika 2010. un 2011. gadā, pirms notika lielākie IT samazinājumi. Faktiski, palielinoties ĶTR importam par dempinga cenām, kuras bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības ražošanas nozarei vajadzēja arvien vairāk samazināt savas cenas. |
| --- | --- |

(180)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas cenas galvenokārt importa par dempinga cenām radītā spiediena dēļ, nevis IT dēļ. Par to liecina fakts, ka visievērojamākais Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums notika 2010. un 2011. gadā, pirms notika lielākie IT samazinājumi. Faktiski, palielinoties ĶTR importam par dempinga cenām, kuras bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības ražošanas nozarei vajadzēja arvien vairāk samazināt savas cenas.

| (181) | Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(181)

Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (182) | Tāpēc, pamatojoties uz minēto, šis apgalvojums tika noraidīts. Kopumā IT ir bijuši būtisks faktors FE tirgus attīstībā Savienībā, un IT esamība ietekmēja izmeklējamā ražojuma patēriņa pieaugumu. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka patēriņš būtiski nepalielinājās, kaut arī notika nozīmīgi IT samazinājumi. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka ar IT saistītās norises nebija tādas, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(182)

Tāpēc, pamatojoties uz minēto, šis apgalvojums tika noraidīts. Kopumā IT ir bijuši būtisks faktors FE tirgus attīstībā Savienībā, un IT esamība ietekmēja izmeklējamā ražojuma patēriņa pieaugumu. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka patēriņš būtiski nepalielinājās, kaut arī notika nozīmīgi IT samazinājumi. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka ar IT saistītās norises nebija tādas, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

3.3.   Cits finansiāls atbalsts, kas piešķirts Savienības ražošanas nozarei

| (183) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies tāpēc, ka tika samazināts Savienības ražošanas nozarei piešķirtais finansiālais atbalsts. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tika iesniegta informācija par subsīdijām, kas piešķirtas vienam no Savienības ražotājiem pirms attiecīgā perioda (laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam). |
| --- | --- |

(183)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies tāpēc, ka tika samazināts Savienības ražošanas nozarei piešķirtais finansiālais atbalsts. Lai pamatotu šo apgalvojumu, tika iesniegta informācija par subsīdijām, kas piešķirtas vienam no Savienības ražotājiem pirms attiecīgā perioda (laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam).

| (184) | Iesniegtie pierādījumi neliecināja par jebkādu saistību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsīdijām, ko, kā tika apgalvots, saņēma viens no Savienības ražotājiem pirms attiecīgā perioda. Turklāt minētā informācija attiecas uz laikposmu pirms attiecīgā perioda, tāpēc tai šajā gadījumā nav nozīmes. Tāpēc nebija iespējams konstatēt jebkādu saistību starp iespējamo subsīdiju, ko saņēma Savienības ražošanas nozare, un nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc attiecīgais arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(184)

Iesniegtie pierādījumi neliecināja par jebkādu saistību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un subsīdijām, ko, kā tika apgalvots, saņēma viens no Savienības ražotājiem pirms attiecīgā perioda. Turklāt minētā informācija attiecas uz laikposmu pirms attiecīgā perioda, tāpēc tai šajā gadījumā nav nozīmes. Tāpēc nebija iespējams konstatēt jebkādu saistību starp iespējamo subsīdiju, ko saņēma Savienības ražošanas nozare, un nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc attiecīgais arguments tika noraidīts.

3.4.   Jaudas pārpalikums

| (185) | Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis jaudas pārpalikums Savienības tirgū un globālajā tirgū kopumā. Tika arī iebilsts, ka jaudas pārpalikums globālajā tirgū ir novedis pie pašlaik notiekošās Savienības ražošanas nozares konsolidācijas un ka viss nodarītais kaitējums ir radies tāpēc, ka nozarē ir pārāk daudz ražotņu. Turklāt vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir saistīts ar ES ražošanas nozares pašas izraisīto pārmērīgo jaudas palielinājumu. Savukārt citas ieinteresētās personas, gluži pretēji, apgalvoja, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare nav varējusi veikt vajadzīgos ieguldījumus jaudas palielināšanā. |
| --- | --- |

(185)

Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis jaudas pārpalikums Savienības tirgū un globālajā tirgū kopumā. Tika arī iebilsts, ka jaudas pārpalikums globālajā tirgū ir novedis pie pašlaik notiekošās Savienības ražošanas nozares konsolidācijas un ka viss nodarītais kaitējums ir radies tāpēc, ka nozarē ir pārāk daudz ražotņu. Turklāt vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir saistīts ar ES ražošanas nozares pašas izraisīto pārmērīgo jaudas palielinājumu. Savukārt citas ieinteresētās personas, gluži pretēji, apgalvoja, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies tāpēc, ka Savienības ražošanas nozare nav varējusi veikt vajadzīgos ieguldījumus jaudas palielināšanā.

| (186) | Lai gan Savienības ražošanas nozare patiešām palielināja savu ražošanas jaudu, ar tās kopējo ražošanas apjomu nevarēja segt pieaugošo patēriņa līmeni Savienības tirgū attiecīgajā periodā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas palielinājums bija pamatots un notika atbilstīgi norisēm tirgū, t. i., patēriņa palielinājumam. Tāpēc to nevar uzskatīt par nodarītā kaitējuma cēloni. |
| --- | --- |

(186)

Lai gan Savienības ražošanas nozare patiešām palielināja savu ražošanas jaudu, ar tās kopējo ražošanas apjomu nevarēja segt pieaugošo patēriņa līmeni Savienības tirgū attiecīgajā periodā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas palielinājums bija pamatots un notika atbilstīgi norisēm tirgū, t. i., patēriņa palielinājumam. Tāpēc to nevar uzskatīt par nodarītā kaitējuma cēloni.

| (187) | Līdzīgi arī arguments, ka Savienības ražošanas nozare neieguldīja jaudas palielināšanā, izmeklēšanas laikā neapstiprinājās. Gluži pretēji – kā norādīts iepriekš, visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare pakāpeniski palielināja jaudu un tai bija pieejams jaudas pārpalikums visā attiecīgajā periodā, un tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare spēja apmierināt papildu pieprasījumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(187)

Līdzīgi arī arguments, ka Savienības ražošanas nozare neieguldīja jaudas palielināšanā, izmeklēšanas laikā neapstiprinājās. Gluži pretēji – kā norādīts iepriekš, visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare pakāpeniski palielināja jaudu un tai bija pieejams jaudas pārpalikums visā attiecīgajā periodā, un tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare spēja apmierināt papildu pieprasījumu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

| (188) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka visi ekonomikas dalībnieki tirgū, tostarp tie, kas darbojās lejupējās un augšupējās nozarēs, bija sarežģītā situācijā globālajā tirgū vērojamā jaudas pārpalikuma un izrietošo tirgus pārmaiņu dēļ. Šajā saistībā tika apgalvots, ka izmeklējamais ražojums ir kļuvis par preci, kuras cenas vairs nevar noteikt individuāli ražotāji, jo tās ir kļuvušas atkarīgas no pieprasījuma un piedāvājuma pasaulē. Minētās personas norādīja, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījusi tieši šī situācija, nevis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(188)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka visi ekonomikas dalībnieki tirgū, tostarp tie, kas darbojās lejupējās un augšupējās nozarēs, bija sarežģītā situācijā globālajā tirgū vērojamā jaudas pārpalikuma un izrietošo tirgus pārmaiņu dēļ. Šajā saistībā tika apgalvots, ka izmeklējamais ražojums ir kļuvis par preci, kuras cenas vairs nevar noteikt individuāli ražotāji, jo tās ir kļuvušas atkarīgas no pieprasījuma un piedāvājuma pasaulē. Minētās personas norādīja, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījusi tieši šī situācija, nevis imports par dempinga cenām.

| (189) | Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka globālajā tirgū pastāvēja – galvenokārt ĶTR izcelsmes – jaudas pārpalikums. Attiecībā uz tirgus pārmaiņām, kuru dēļ, kā apgalvots, izmeklējamais ražojums kļuvis par preci, jānorāda, ka ar tām nevarētu pamatot netaisnīgu cenu režīmu un netaisnīgas tirdzniecības praksi. Šajā saistībā jānorāda arī, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod izmeklējamo ražojumu jau vairāk nekā 20 gadus, savukārt attiecīgā ražojuma nozare ĶTR izveidojusies tikai nesen (aptuveni desmitgades vidū), un tās interesi piesaistījuši galvenokārt iepirkuma tarifi un citas Savienībā notiekošas politikas iniciatīvas un vēlākais pieprasījuma palielinājums. |
| --- | --- |

(189)

Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka globālajā tirgū pastāvēja – galvenokārt ĶTR izcelsmes – jaudas pārpalikums. Attiecībā uz tirgus pārmaiņām, kuru dēļ, kā apgalvots, izmeklējamais ražojums kļuvis par preci, jānorāda, ka ar tām nevarētu pamatot netaisnīgu cenu režīmu un netaisnīgas tirdzniecības praksi. Šajā saistībā jānorāda arī, ka Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod izmeklējamo ražojumu jau vairāk nekā 20 gadus, savukārt attiecīgā ražojuma nozare ĶTR izveidojusies tikai nesen (aptuveni desmitgades vidū), un tās interesi piesaistījuši galvenokārt iepirkuma tarifi un citas Savienībā notiekošas politikas iniciatīvas un vēlākais pieprasījuma palielinājums.

| (190) | Tāpēc argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(190)

Tāpēc argumenti tika noraidīti.

3.5.   Izejvielas cenu ietekme

| (191) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums ir saistīts ar plāksnīšu ražošanā izmantotās galvenās izejvielas, proti, polisilīcija, cenas pārmaiņām. Tās norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir noslēgusi ilgtermiņa līgumus, kas paredz piegādes par nemainīgām cenām, un tāpēc tā nevarēja gūt labumu no polisilīcija cenu samazinājuma attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(191)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums ir saistīts ar plāksnīšu ražošanā izmantotās galvenās izejvielas, proti, polisilīcija, cenas pārmaiņām. Tās norādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir noslēgusi ilgtermiņa līgumus, kas paredz piegādes par nemainīgām cenām, un tāpēc tā nevarēja gūt labumu no polisilīcija cenu samazinājuma attiecīgajā periodā.

| (192) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka polisilīcija cenas palielinājās 2008. gadā, bet tad atkal samazinājās 2009. gadā, pēc tam tikai nedaudz palielinoties 2010. gadā un 2011. gada sākumā. Cenas būtiski samazinājās IP laikā. |
| --- | --- |

(192)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka polisilīcija cenas palielinājās 2008. gadā, bet tad atkal samazinājās 2009. gadā, pēc tam tikai nedaudz palielinoties 2010. gadā un 2011. gada sākumā. Cenas būtiski samazinājās IP laikā.

| (193) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, lai gan Savienības ražošanas nozare bija noslēgusi ilgtermiņa līgumus par polisilīcija piegādi, minēto līgumu nosacījumi lielākoties tika apspriesti atkārtoti, pamatojoties uz polisilīcija cenu izmaiņām, un līgumcenas sasniedza līmeni, kas bija līdzīgs cenu līmenim aktuāltirgū vai dažkārt pat zemāks par to. |
| --- | --- |

(193)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, lai gan Savienības ražošanas nozare bija noslēgusi ilgtermiņa līgumus par polisilīcija piegādi, minēto līgumu nosacījumi lielākoties tika apspriesti atkārtoti, pamatojoties uz polisilīcija cenu izmaiņām, un līgumcenas sasniedza līmeni, kas bija līdzīgs cenu līmenim aktuāltirgū vai dažkārt pat zemāks par to.

| (194) | Pamatojoties uz minēto, tiek secināts, ka pat tad, ja dažus konkrētus Savienības ražotājus var būt ietekmējuši ilgtermiņa līgumi par polisilīcija piegādi, Savienības ražošanas nozare kopumā necieta no minētajiem ilgtermiņa līgumiem un spēja gūt maksimālu labumu no polisilīcija cenu samazinājuma. Tāpēc tika secināts, ka minētie ilgtermiņa līgumi nav veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(194)

Pamatojoties uz minēto, tiek secināts, ka pat tad, ja dažus konkrētus Savienības ražotājus var būt ietekmējuši ilgtermiņa līgumi par polisilīcija piegādi, Savienības ražošanas nozare kopumā necieta no minētajiem ilgtermiņa līgumiem un spēja gūt maksimālu labumu no polisilīcija cenu samazinājuma. Tāpēc tika secināts, ka minētie ilgtermiņa līgumi nav veicinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

3.6.   Pašizraisīts kaitējums: automatizācijas, lieluma, apjomradītu ietaupījumu, konsolidācijas, inovācijas un izmaksu efektivitātes ietekme

| (195) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies ražošanas procesa augstā automatizācijas līmeņa dēļ. Tika norādīts, ka mazie ražotāji bija neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar lielākiem, vertikāli integrētiem ražotājiem un ka tāpēc kaitējumu, kas radīts šādiem ražotājiem, nevar piedēvēt importam par dempinga cenām. Šajā saistībā tika arī apgalvots, ka jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozare kopumā bija neliela un tāpēc nespēja gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem. |
| --- | --- |

(195)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtiskais kaitējums Savienības ražošanas nozarei radies ražošanas procesa augstā automatizācijas līmeņa dēļ. Tika norādīts, ka mazie ražotāji bija neizdevīgā situācijā salīdzinājumā ar lielākiem, vertikāli integrētiem ražotājiem un ka tāpēc kaitējumu, kas radīts šādiem ražotājiem, nevar piedēvēt importam par dempinga cenām. Šajā saistībā tika arī apgalvots, ka jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozare kopumā bija neliela un tāpēc nespēja gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem.

| (196) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka arī mazajiem ražotājiem, kas darbojās Savienības tirgū, bija augsts to ražošanas procesa automatizācijas līmenis, un tas labvēlīgi ietekmēja to ražošanas izmaksas. Lielākā daļa Savienības ražotāju ir specializējušies vienā ražošanas procesa daļā (plāksnīšu, elementu vai moduļu ražošanā), tāpēc to specializācija nodrošināja tiem lielāku konkurētspēju attiecībā uz konkrēto ražojuma veidu, ko tie ražoja. Tāpēc arguments, ka augstā automatizācijas līmeņa ietekme ir izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bija jānoraida. |
| --- | --- |

(196)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka arī mazajiem ražotājiem, kas darbojās Savienības tirgū, bija augsts to ražošanas procesa automatizācijas līmenis, un tas labvēlīgi ietekmēja to ražošanas izmaksas. Lielākā daļa Savienības ražotāju ir specializējušies vienā ražošanas procesa daļā (plāksnīšu, elementu vai moduļu ražošanā), tāpēc to specializācija nodrošināja tiem lielāku konkurētspēju attiecībā uz konkrēto ražojuma veidu, ko tie ražoja. Tāpēc arguments, ka augstā automatizācijas līmeņa ietekme ir izraisījusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, bija jānoraida.

| (197) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenu spiediens ir izraisījis Savienības ražošanas nozares konsolidāciju, kas savukārt ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka konsolidācija drīzāk ir importa par dempinga cenām sekas. Turklāt attiecīgā persona neiesniedza nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ciktāl konsolidācijas process varētu būt bijis nodarītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(197)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka cenu spiediens ir izraisījis Savienības ražošanas nozares konsolidāciju, kas savukārt ir Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka konsolidācija drīzāk ir importa par dempinga cenām sekas. Turklāt attiecīgā persona neiesniedza nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ciktāl konsolidācijas process varētu būt bijis nodarītā kaitējuma cēlonis.

| (198) | Tāpat tika arī apgalvots, ka nodarītā kaitējuma cēlonis ir Savienības ražošanas nozares vertikālās integrācijas trūkums. Vertikāli integrētiem ražotājiem normālos tirgus apstākļos parasti vajadzētu būt lielākai drošībai par to piegādes ķēdi. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka priekšrocības, ko radīja vertikālā integrācija Savienības ražošanas nozares daļā, kura bija vertikāli integrēta, nebija iespējams pilnīgi izmantot, jo cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, bija ļoti augsts. Turklāt Savienības ražošanas nozare, pat vertikāli integrētie Savienības ražotāji, importa par dempinga cenām dēļ nevarēja gūt maksimālu labumu no augstā jaudas izmantojuma līmeņa, lai sasniegtu apjomradītus ietaupījumus. Papildus tam izmeklēšanā netika atklāta nekāda savstarpēja saikne starp vertikālo integrāciju un augstākiem rentabilitātes rādītājiem, jo šādu saikni ir mainījis augstais cenu spiediens. |
| --- | --- |

(198)

Tāpat tika arī apgalvots, ka nodarītā kaitējuma cēlonis ir Savienības ražošanas nozares vertikālās integrācijas trūkums. Vertikāli integrētiem ražotājiem normālos tirgus apstākļos parasti vajadzētu būt lielākai drošībai par to piegādes ķēdi. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka priekšrocības, ko radīja vertikālā integrācija Savienības ražošanas nozares daļā, kura bija vertikāli integrēta, nebija iespējams pilnīgi izmantot, jo cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, bija ļoti augsts. Turklāt Savienības ražošanas nozare, pat vertikāli integrētie Savienības ražotāji, importa par dempinga cenām dēļ nevarēja gūt maksimālu labumu no augstā jaudas izmantojuma līmeņa, lai sasniegtu apjomradītus ietaupījumus. Papildus tam izmeklēšanā netika atklāta nekāda savstarpēja saikne starp vertikālo integrāciju un augstākiem rentabilitātes rādītājiem, jo šādu saikni ir mainījis augstais cenu spiediens.

| (199) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē trūkst tehniskas inovācijas, kā arī ieguldījumu jaunā tehnoloģijā. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēti nekādi faktiski pierādījumi, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji – izmeklēšanā tika pierādīts, ka lielākā daļa Savienības ražošanas nozares veikto ieguldījumu bija paredzēta jaunām iekārtām un pētniecībai un izstrādei un ka pasaules mērogā starp ražojumiem nepastāv būtiskas tehnoloģijas atšķirības. |
| --- | --- |

(199)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē trūkst tehniskas inovācijas, kā arī ieguldījumu jaunā tehnoloģijā. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēti nekādi faktiski pierādījumi, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji – izmeklēšanā tika pierādīts, ka lielākā daļa Savienības ražošanas nozares veikto ieguldījumu bija paredzēta jaunām iekārtām un pētniecībai un izstrādei un ka pasaules mērogā starp ražojumiem nepastāv būtiskas tehnoloģijas atšķirības.

| (200) | Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis ir neapmierinoša projektu izpilde (neīstenoti projekti). Šajā saistībā jānorāda, ka šis arguments netika pamatots. Turklāt jebkuru neīstenotu projektu drīzāk varētu uzskatīt par sekām, ko radījis imports par dempinga cenām. Tāpēc konkrētais arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(200)

Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis ir neapmierinoša projektu izpilde (neīstenoti projekti). Šajā saistībā jānorāda, ka šis arguments netika pamatots. Turklāt jebkuru neīstenotu projektu drīzāk varētu uzskatīt par sekām, ko radījis imports par dempinga cenām. Tāpēc konkrētais arguments bija jānoraida.

| (201) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēja savlaicīgi racionalizēt savas izmaksas, lai reaģētu uz norisēm pasaules tirgū. Citas personas apgalvoja, ka darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas Savienībā ir augstākas nekā ĶTR. |
| --- | --- |

(201)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēja savlaicīgi racionalizēt savas izmaksas, lai reaģētu uz norisēm pasaules tirgū. Citas personas apgalvoja, ka darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas Savienībā ir augstākas nekā ĶTR.

| (202) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, izņemot attiecībā uz plāksnītēm – to ražošanas izmaksas samazinājās 2010. gadā, bet palielinājās 2011. gadā un vēl vairāk IP laikā līdz nedaudz augstākam līmenim nekā attiecīgā perioda sākumā (sk. 138. apsvērumu). Ražīgums moduļu un elementu jomā palielinājās, bet plāksnīšu jomā tas samazinājās. Kā minēts iepriekš, ĶTR importa par dempinga cenām pieplūduma dēļ un izrietošā būtiskā cenu spiediena dēļ Savienības tirgū Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no izmaksu samazinājuma. |
| --- | --- |

(202)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās, izņemot attiecībā uz plāksnītēm – to ražošanas izmaksas samazinājās 2010. gadā, bet palielinājās 2011. gadā un vēl vairāk IP laikā līdz nedaudz augstākam līmenim nekā attiecīgā perioda sākumā (sk. 138. apsvērumu). Ražīgums moduļu un elementu jomā palielinājās, bet plāksnīšu jomā tas samazinājās. Kā minēts iepriekš, ĶTR importa par dempinga cenām pieplūduma dēļ un izrietošā būtiskā cenu spiediena dēļ Savienības tirgū Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no izmaksu samazinājuma.

| (203) | Jāņem vērā, ka ražotājiem eksportētājiem ĶTR nav salīdzinošu priekšrocību attiecībā uz izejvielām (polisilīciju) un izmantotajām iekārtām, jo gan vienu, gan otru pārsvarā ieved no Savienības. Savukārt darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas IP laikā bija vidēji mazāk nekā 10 % no kopējām viena moduļa ražošanas izmaksām, un uzskata, ka tām nav bijusi būtiska loma. |
| --- | --- |

(203)

Jāņem vērā, ka ražotājiem eksportētājiem ĶTR nav salīdzinošu priekšrocību attiecībā uz izejvielām (polisilīciju) un izmantotajām iekārtām, jo gan vienu, gan otru pārsvarā ieved no Savienības. Savukārt darbaspēka un pieskaitāmās izmaksas IP laikā bija vidēji mazāk nekā 10 % no kopējām viena moduļa ražošanas izmaksām, un uzskata, ka tām nav bijusi būtiska loma.

| (204) | Papildus tika apgalvots, ka daži Savienības ražotāji iepirka plāksnītes, elementus un/vai moduļus no attiecīgās valsts un pārdeva tos tālāk Savienības tirgū kā paši savus. Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgā ražojuma imports no Savienības ražošanas nozares pēc būtības bija papildinošs, kā arī apjoma ziņā ierobežots, salīdzinot ar Savienības ražošanas apjomu, un tāpēc tas nebūtu uzskatāms par tādu, kas pārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(204)

Papildus tika apgalvots, ka daži Savienības ražotāji iepirka plāksnītes, elementus un/vai moduļus no attiecīgās valsts un pārdeva tos tālāk Savienības tirgū kā paši savus. Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgā ražojuma imports no Savienības ražošanas nozares pēc būtības bija papildinošs, kā arī apjoma ziņā ierobežots, salīdzinot ar Savienības ražošanas apjomu, un tāpēc tas nebūtu uzskatāms par tādu, kas pārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (205) | Tāpēc, lai pielāgotos ĶTR importa cenu samazinājuma tendencei, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojami jāpapūlas, lai racionalizētu savas ražošanas izmaksas. Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares pūliņiem, minēto izmaksu racionalizāciju nevarēja atspoguļot pārdošanas cenās importa par dempinga cenām radītā ievērojamā cenu samazinājuma dēļ. |
| --- | --- |

(205)

Tāpēc, lai pielāgotos ĶTR importa cenu samazinājuma tendencei, Savienības ražošanas nozarei bija ievērojami jāpapūlas, lai racionalizētu savas ražošanas izmaksas. Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares pūliņiem, minēto izmaksu racionalizāciju nevarēja atspoguļot pārdošanas cenās importa par dempinga cenām radītā ievērojamā cenu samazinājuma dēļ.

| (206) | Pamatojoties uz minēto, visi minētie argumenti bija jānoraida. |
| --- | --- |

(206)

Pamatojoties uz minēto, visi minētie argumenti bija jānoraida.

3.7.   Plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence

| (207) | Vairākas ieinteresētās persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence, jo minētās tehnoloģijas bija savstarpēji aizstājamas un tām bija viens un tas pats galīgais izmantojums. |
| --- | --- |

(207)

Vairākas ieinteresētās persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radītā konkurence, jo minētās tehnoloģijas bija savstarpēji aizstājamas un tām bija viens un tas pats galīgais izmantojums.

| (208) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka plānkārtiņu FE ražojumus izgatavo no citām izejvielām un ka to izgatavošanā neizmanto kristāliskā silīcija plāksnītes. Kopumā tiem ir daudz mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos nekā kristāliskā silīcija moduļiem. Tādējādi tos nevar izmantot ierobežotās vietās, piemēram, uz jumtiem, t. i., tie nav pilnīgi savstarpēji aizstājami ar attiecīgo ražojumu. Tāpēc, kaut arī varētu būt zināma konkurence starp plānkārtiņu ražojumiem un attiecīgo ražojumu, to tomēr izskata par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(208)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka plānkārtiņu FE ražojumus izgatavo no citām izejvielām un ka to izgatavošanā neizmanto kristāliskā silīcija plāksnītes. Kopumā tiem ir daudz mazāka pārveidošanas lietderība un mazāka jauda vatos nekā kristāliskā silīcija moduļiem. Tādējādi tos nevar izmantot ierobežotās vietās, piemēram, uz jumtiem, t. i., tie nav pilnīgi savstarpēji aizstājami ar attiecīgo ražojumu. Tāpēc, kaut arī varētu būt zināma konkurence starp plānkārtiņu ražojumiem un attiecīgo ražojumu, to tomēr izskata par nenozīmīgu.

| (209) | Tāpēc izmeklēšanā netika konstatēta saistība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radīto konkurenci. |
| --- | --- |

(209)

Tāpēc izmeklēšanā netika konstatēta saistība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un plānkārtiņu FE ražojumu un citu FE tehnoloģiju radīto konkurenci.

| (210) | Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(210)

Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

3.8.   Finanšu krīze un tās ietekme

| (211) | Tika apgalvots, ka finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde nelabvēlīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares piekļuvi finansējumam un tādējādi izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(211)

Tika apgalvots, ka finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde nelabvēlīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares piekļuvi finansējumam un tādējādi izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (212) | Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās. Tā kā saules enerģijas ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, spējai piesaistīt kapitālu ir izšķiroša nozīme. Ekonomikas lejupslīdei bija noteikta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tomēr izmeklēšanā tika parādīts, ka, lai gan laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam Savienības tirgū bija izaugsme, tomēr Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās ĶTR importa par dempinga cenām dēļ, jo tā cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tāpēc tika secināts, ka finanšu krīzes iespējamo ietekmi vēl vairāk palielināja Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājums un ka ierobežotā piekļuve finansējumam lielā mērā bija sekas, ko radīja nelabvēlīgie tirgus apstākļi un Savienības ražošanas nozares stāvoklis un izredzes importa par dempinga cenām dēļ. Tāpēc, kaut arī finanšu krīzei bija noteikta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tā nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(212)

Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās. Tā kā saules enerģijas ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, spējai piesaistīt kapitālu ir izšķiroša nozīme. Ekonomikas lejupslīdei bija noteikta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tomēr izmeklēšanā tika parādīts, ka, lai gan laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam Savienības tirgū bija izaugsme, tomēr Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinājās ĶTR importa par dempinga cenām dēļ, jo tā cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tāpēc tika secināts, ka finanšu krīzes iespējamo ietekmi vēl vairāk palielināja Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājums un ka ierobežotā piekļuve finansējumam lielā mērā bija sekas, ko radīja nelabvēlīgie tirgus apstākļi un Savienības ražošanas nozares stāvoklis un izredzes importa par dempinga cenām dēļ. Tāpēc, kaut arī finanšu krīzei bija noteikta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tā nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

3.9.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (213) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms būtiski samazinājās attiecīgajā periodā, jo īpaši laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam, attiecībā uz moduļiem un no 2009. gada līdz 2012. gada pirmajam ceturksnim attiecībā uz elementiem un ka tas ir izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(213)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms būtiski samazinājās attiecīgajā periodā, jo īpaši laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam, attiecībā uz moduļiem un no 2009. gada līdz 2012. gada pirmajam ceturksnim attiecībā uz elementiem un ka tas ir izraisījis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (214) | Tomēr, kā redzams turpmāk tabulā, moduļu eksporta apjomi joprojām ir ievērojami, lai gan tie nedaudz samazinājās IP laikā un vidējās cenas IP laikā bija augstākas nekā moduļu vidējās cenas visā attiecīgajā periodā. Tāpēc tas nebūtu varējis izraisīt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Savukārt elementu eksporta apjoma īpatsvars bija tikai aptuveni 12 % no kopējā elementu ražošanas apjoma. Tāpēc neatkarīgi no tā, ka IP laikā cenas bija zemas, tam varētu būt bijusi tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Visbeidzot, plāksnīšu eksporta īpatsvars bija aptuveni 24 % no kopējā ražošanas apjoma, un arī šajā ziņā neatkarīgi no tā, ka IP laikā eksporta cenas bija zemas, tam varētu būt bijusi tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tāpēc argumenti šajā sakarā bija jānoraida.

  13.a   tabula


  Moduļi | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moduļu eksporta apjoms (MW) | 989 | 1 279 | 1 157 | 1 148 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 129 | 117 | 116 |
| Eksporta vidējā cena (EUR/kW) | 2 500 | 1 900 | 1 470 | 1 230 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 76 | 59 | 49 |
| Avots: | Europressedienst. |

(214)

Tomēr, kā redzams turpmāk tabulā, moduļu eksporta apjomi joprojām ir ievērojami, lai gan tie nedaudz samazinājās IP laikā un vidējās cenas IP laikā bija augstākas nekā moduļu vidējās cenas visā attiecīgajā periodā. Tāpēc tas nebūtu varējis izraisīt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Savukārt elementu eksporta apjoma īpatsvars bija tikai aptuveni 12 % no kopējā elementu ražošanas apjoma. Tāpēc neatkarīgi no tā, ka IP laikā cenas bija zemas, tam varētu būt bijusi tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Visbeidzot, plāksnīšu eksporta īpatsvars bija aptuveni 24 % no kopējā ražošanas apjoma, un arī šajā ziņā neatkarīgi no tā, ka IP laikā eksporta cenas bija zemas, tam varētu būt bijusi tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tāpēc argumenti šajā sakarā bija jānoraida.

13.a   tabula

Moduļi

2009

2010

2011

IP

Moduļu eksporta apjoms (MW)

989

1 279

1 157

1 148

Indekss (2009. gads = 100)

100

129

117

116

Eksporta vidējā cena (EUR/kW)

2 500

1 900

1 470

1 230

Indekss (2009. gads = 100)

100

76

59

49

Avots:

Europressedienst.

13.b   tabula

Elementi

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementu eksporta apjoms (MW) | 62 | 320 | 315 | 238 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 516 | 508 | 384 |
| Eksporta vidējā cena (EUR/kW) | 1 350 | 1 050 | 830 | 640 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Elementu eksporta apjoms (MW)

62

320

315

238

Indekss (2009. gads = 100)

100

516

508

384

Eksporta vidējā cena (EUR/kW)

1 350

1 050

830

640

Indekss (2009. gads = 100)

100

78

61

47

Avots:

Europressedienst.

13.c   tabula

Plāksnītes

| | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plāksnīšu eksporta apjoms (MW) | 93 | 916 | 750 | 486 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 985 | 806 | 523 |
| Eksporta vidējā cena (EUR/kW) | 850 | 590 | 530 | 480 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 70 | 63 | 57 |
| Avots: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

IP

Plāksnīšu eksporta apjoms (MW)

93

916

750

486

Indekss (2009. gads = 100)

100

985

806

523

Eksporta vidējā cena (EUR/kW)

850

590

530

480

Indekss (2009. gads = 100)

100

70

63

57

Avots:

Europressedienst.

| (215) | Pamatojoties uz minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekme nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc personu argumenti šajā sakarā bija jānoraida. |
| --- | --- |

(215)

Pamatojoties uz minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekme nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tāpēc personu argumenti šajā sakarā bija jānoraida.

3.10.   Slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā

| (216) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja slānekļa gāzes atradņu atklāšana Savienībā un ka izredzes palielināt lētas slānekļa gāzes ražošanu ir mazinājušas publiskos un privātos ieguldījumus atjaunojamas enerģijas projektos. |
| --- | --- |

(216)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja slānekļa gāzes atradņu atklāšana Savienībā un ka izredzes palielināt lētas slānekļa gāzes ražošanu ir mazinājušas publiskos un privātos ieguldījumus atjaunojamas enerģijas projektos.

| (217) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklējamā ražojuma patēriņš būtiski palielinājās visā attiecīgajā periodā, kā jau norādīts 108. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā netika atklāti faktiski pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(217)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklējamā ražojuma patēriņš būtiski palielinājās visā attiecīgajā periodā, kā jau norādīts 108. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā netika atklāti faktiski pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

3.11.   Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS)

| (218) | Tā pati persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja nepietiekamie ieguldījumi saules enerģijas ražošanā Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas CO2 emisijas kredītu zemo tirgus cenu dēļ. |
| --- | --- |

(218)

Tā pati persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisīja nepietiekamie ieguldījumi saules enerģijas ražošanā Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas CO2 emisijas kredītu zemo tirgus cenu dēļ.

| (219) | Tomēr netika iesniegti nekādi pierādījumi, un izmeklēšanā netika konstatēti nekādi faktiski apstākļi, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji – izmeklēšanā tika pierādīts, ka izmeklējamā ražojuma patēriņš attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(219)

Tomēr netika iesniegti nekādi pierādījumi, un izmeklēšanā netika konstatēti nekādi faktiski apstākļi, kas apstiprinātu šos apgalvojumus. Gluži pretēji – izmeklēšanā tika pierādīts, ka izmeklējamā ražojuma patēriņš attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.12.   Vadības lēmumi

| (220) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtisko kaitējumu, kas nodarīts vismaz vienam no Savienības ražotājiem, izraisīja kļūdaini vadības lēmumi. Šie apgalvojumi tika pamatoti ar gada pārskatiem un konkrētu informāciju, kas ietverta vēstulē, kuru kāds uzņēmuma akcionārs nosūtījis pārējiem akcionāriem. |
| --- | --- |

(220)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtisko kaitējumu, kas nodarīts vismaz vienam no Savienības ražotājiem, izraisīja kļūdaini vadības lēmumi. Šie apgalvojumi tika pamatoti ar gada pārskatiem un konkrētu informāciju, kas ietverta vēstulē, kuru kāds uzņēmuma akcionārs nosūtījis pārējiem akcionāriem.

| (221) | Tomēr lietā iekļautā informācija neliecināja, ka kāds no attiecīgā uzņēmuma vadības lēmumiem būtu bijis neparasts vai pārsteidzīgs vai ir ietekmējis visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc argumenti šajā ziņā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(221)

Tomēr lietā iekļautā informācija neliecināja, ka kāds no attiecīgā uzņēmuma vadības lēmumiem būtu bijis neparasts vai pārsteidzīgs vai ir ietekmējis visu Savienības ražošanas nozari. Tāpēc argumenti šajā ziņā tika noraidīti.

3.13.   Cita valdību politika

| (222) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja cita valdību politika, piemēram, politika attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, politika, kuras mērķis bija veicināt inovāciju, birokrātijas apkarošanas politika, tirdzniecības veicināšanas politika un tīkla piekļuves noteikumi, jo šie politikas veidi ir izdevīgi ražotājiem eksportētājiem. Pat ja ir taisnība, ka daži no minētajiem politikas veidiem varēja veicināt importu no trešām valstīm un saules enerģijas ražošanas nozares vispārējo izaugsmi, tie tomēr arī nodrošināja ieguvumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt minētie politikas veidi nebūtu jāsaprot tā, ka šāds imports Savienībā jāveic par kaitējošām dempinga cenām. Tāpēc argumenti šajā ziņā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(222)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisīja cita valdību politika, piemēram, politika attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, politika, kuras mērķis bija veicināt inovāciju, birokrātijas apkarošanas politika, tirdzniecības veicināšanas politika un tīkla piekļuves noteikumi, jo šie politikas veidi ir izdevīgi ražotājiem eksportētājiem. Pat ja ir taisnība, ka daži no minētajiem politikas veidiem varēja veicināt importu no trešām valstīm un saules enerģijas ražošanas nozares vispārējo izaugsmi, tie tomēr arī nodrošināja ieguvumu Savienības ražošanas nozarei. Turklāt minētie politikas veidi nebūtu jāsaprot tā, ka šāds imports Savienībā jāveic par kaitējošām dempinga cenām. Tāpēc argumenti šajā ziņā tika noraidīti.

3.14.   Secinājums par cēloņsakarību

| (223) | Izmeklēšanā ir konstatēta cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Tik analizēti citi iespējami kaitējuma cēloņi, tādi kā imports no citām trešām valstīm, patēriņš, iepirkuma tarifi, cits Savienības ražošanas nozarei piešķirts finansiāls atbalsts, jaudas pārpalikums, izejvielas cenu ietekme, pašizraisīts kaitējums, plānkārtiņu ražojumu radītā konkurence, finanšu krīze un tās ietekme, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā, vadības lēmumi, Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, cita valdību politika, un tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(223)

Izmeklēšanā ir konstatēta cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Tik analizēti citi iespējami kaitējuma cēloņi, tādi kā imports no citām trešām valstīm, patēriņš, iepirkuma tarifi, cits Savienības ražošanas nozarei piešķirts finansiāls atbalsts, jaudas pārpalikums, izejvielas cenu ietekme, pašizraisīts kaitējums, plānkārtiņu ražojumu radītā konkurence, finanšu krīze un tās ietekme, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, slānekļa gāzes atradņu atklāšana Eiropas Savienībā, vadības lēmumi, Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, cita valdību politika, un tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (224) | Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tika provizoriski secināts, pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP laikā. |
| --- | --- |

(224)

Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tika provizoriski secināts, pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP laikā.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievadpiezīmes

| (225) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu pasākumu piemērošana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, FE enerģijas nozares augšupējos un lejupējos tirgos darbojošos uzņēmumu, attiecīgā ražojuma importētāju, lietotāju un patērētāju intereses. |
| --- | --- |

(225)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu pasākumu piemērošana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, FE enerģijas nozares augšupējos un lejupējos tirgos darbojošos uzņēmumu, attiecīgā ražojuma importētāju, lietotāju un patērētāju intereses.

| (226) | Pēc izmeklēšanas sākšanas pieteicās aptuveni 150 ekonomikas dalībnieki. Tika nosūtītas īpašas anketas nesaistītiem importētājiem, augšupējiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp izejvielas ražotājam un izmeklējamā ražojuma ražošanas aprīkojuma piegādātājiem), lejupējiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp projektu izstrādātājiem un iekārtu uzstādītājiem) un patērētāju organizācijai BEUC. Informāciju iesniedza trīs apvienības, kas pārstāvēja dažādus ekonomikas dalībniekus (Savienības ražošanas nozari, augšupējos un lejupējos ekonomikas dalībniekus) FE enerģijas nozarē. |
| --- | --- |

(226)

Pēc izmeklēšanas sākšanas pieteicās aptuveni 150 ekonomikas dalībnieki. Tika nosūtītas īpašas anketas nesaistītiem importētājiem, augšupējiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp izejvielas ražotājam un izmeklējamā ražojuma ražošanas aprīkojuma piegādātājiem), lejupējiem ekonomikas dalībniekiem (tostarp projektu izstrādātājiem un iekārtu uzstādītājiem) un patērētāju organizācijai BEUC. Informāciju iesniedza trīs apvienības, kas pārstāvēja dažādus ekonomikas dalībniekus (Savienības ražošanas nozari, augšupējos un lejupējos ekonomikas dalībniekus) FE enerģijas nozarē.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (227) | Savienības ražošanas nozare IP laikā līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja aptuveni 25 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(227)

Savienības ražošanas nozare IP laikā līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja aptuveni 25 000 cilvēku.

| (228) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Jāatgādina, ka vairākiem kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā bija raksturīga negatīva tendence. Īpaši pasliktinājās tādi ar Savienības ražotāju, kas sadarbojās, finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Savienības moduļu, elementu un plāksnīšu ražotāji faktiski darbojās ar zaudējumiem 2011. gadā un IP laikā. Attiecīgi daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt savas ražotnes, bet daži citi kļuva maksātnespējīgi. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(228)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Jāatgādina, ka vairākiem kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā bija raksturīga negatīva tendence. Īpaši pasliktinājās tādi ar Savienības ražotāju, kas sadarbojās, finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Savienības moduļu, elementu un plāksnīšu ražotāji faktiski darbojās ar zaudējumiem 2011. gadā un IP laikā. Attiecīgi daži Savienības ražotāji jau bija spiesti slēgt savas ražotnes, bet daži citi kļuva maksātnespējīgi. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.

| (229) | Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām, lai tā tādējādi uzlabotu savu rentabilitāti. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt būtu jānodrošina Savienības ražošanas nozarei labāka piekļuve kapitālam un iespējas ieguldīt vairāk līdzekļu pētniecībā un izstrādē un inovāciju veicināšanā FE tirgū. Visbeidzot, izmeklēšanā tika arī konstatētas norādes, kas liecina par iespēju atsākt to Savienības ražotāju uzņēmējdarbību, kuri bija spiesti apturēt ražošanu Ķīnas importa radītā spiediena dēļ. Kopumā, īstenojot šo scenāriju, ne tikai tiktu saglabāti esošie 25 000 darba vietu Savienības ražošanas nozarē (IP laikā), bet arī būtu pamatotas izredzes vēl vairāk paplašināt ražošanu un palielināt nodarbinātību. |
| --- | --- |

(229)

Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot līdzīgā ražojuma cenas ražošanas izmaksām, lai tā tādējādi uzlabotu savu rentabilitāti. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt būtu jānodrošina Savienības ražošanas nozarei labāka piekļuve kapitālam un iespējas ieguldīt vairāk līdzekļu pētniecībā un izstrādē un inovāciju veicināšanā FE tirgū. Visbeidzot, izmeklēšanā tika arī konstatētas norādes, kas liecina par iespēju atsākt to Savienības ražotāju uzņēmējdarbību, kuri bija spiesti apturēt ražošanu Ķīnas importa radītā spiediena dēļ. Kopumā, īstenojot šo scenāriju, ne tikai tiktu saglabāti esošie 25 000 darba vietu Savienības ražošanas nozarē (IP laikā), bet arī būtu pamatotas izredzes vēl vairāk paplašināt ražošanu un palielināt nodarbinātību.

| (230) | Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties īstermiņā un vidēji īsā termiņā. Līdz ar to papildus tiem daudzajiem Savienības ražotājiem, kas jau bija izspiesti no tirgus, kā aprakstīts 157. apsvērumā, arī citi ražotāji varētu kļūt maksātnespējīgi, un tas īstermiņā un vidējā termiņā varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares iespējamu izzušanu, tādējādi būtiski ietekmējot esošās darba vietas. |
| --- | --- |

(230)

Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties īstermiņā un vidēji īsā termiņā. Līdz ar to papildus tiem daudzajiem Savienības ražotājiem, kas jau bija izspiesti no tirgus, kā aprakstīts 157. apsvērumā, arī citi ražotāji varētu kļūt maksātnespējīgi, un tas īstermiņā un vidējā termiņā varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares iespējamu izzušanu, tādējādi būtiski ietekmējot esošās darba vietas.

| (231) | Tāpēc provizoriski tika secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(231)

Tāpēc provizoriski tika secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Nesaistīto importētāju intereses

| (232) | Kā minēts 12. apsvērumā, tikai vienam no trim izlasē iekļautajiem importētājiem galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība. |
| --- | --- |

(232)

Kā minēts 12. apsvērumā, tikai vienam no trim izlasē iekļautajiem importētājiem galvenais uzņēmējdarbības veids bija attiecīgā ražojuma tirdzniecība.

| (233) | Tika izteikts arguments, ka pasākumu noteikšana attiecībā uz attiecīgo ražojumu nelabvēlīgi ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību. Pirmkārt, maksājumu noteikšanai nevajadzētu izraisīt visa ĶTR importa likvidēšanu. Otrkārt, lai gan ir gaidāms, ka pasākumu noteikšanai var būt nelabvēlīga ietekme uz to importētāju finansiālo stāvokli, kuri importē tikai no ĶTR, ņemot vērā to, ka, visticamāk, palielināsies imports no pārējām trešām valstīm, importētājiem, kas iepērk no dažādām valstīm, vajadzētu būt spējīgiem novirzīt savus piegādes avotus. |
| --- | --- |

(233)

Tika izteikts arguments, ka pasākumu noteikšana attiecībā uz attiecīgo ražojumu nelabvēlīgi ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību. Pirmkārt, maksājumu noteikšanai nevajadzētu izraisīt visa ĶTR importa likvidēšanu. Otrkārt, lai gan ir gaidāms, ka pasākumu noteikšanai var būt nelabvēlīga ietekme uz to importētāju finansiālo stāvokli, kuri importē tikai no ĶTR, ņemot vērā to, ka, visticamāk, palielināsies imports no pārējām trešām valstīm, importētājiem, kas iepērk no dažādām valstīm, vajadzētu būt spējīgiem novirzīt savus piegādes avotus.

| (234) | Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana ierosinātajā līmenī var būt zināma nelabvēlīga ietekme uz nesaistīto attiecīgā ražojuma importētāju stāvokli. |
| --- | --- |

(234)

Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana ierosinātajā līmenī var būt zināma nelabvēlīga ietekme uz nesaistīto attiecīgā ražojuma importētāju stāvokli.

4.   Augšupējo ekonomikas dalībnieku intereses

| (235) | Augšupējie ekonomikas dalībnieki aktīvi darbojas galvenokārt izmeklējamā ražojuma izejvielu ražošanas un tā izgatavošanas aprīkojuma ražošanas un inženiertehniskās izstrādes jomā. No augšupējiem ekonomikas dalībniekiem tika saņemtas astoņas atbildes uz anketu jautājumiem. Tika veikti divi pārbaudes apmeklējumi izejvielu ražotāja un ražošanas aprīkojuma izgatavotāja uzņēmumā. |
| --- | --- |

(235)

Augšupējie ekonomikas dalībnieki aktīvi darbojas galvenokārt izmeklējamā ražojuma izejvielu ražošanas un tā izgatavošanas aprīkojuma ražošanas un inženiertehniskās izstrādes jomā. No augšupējiem ekonomikas dalībniekiem tika saņemtas astoņas atbildes uz anketu jautājumiem. Tika veikti divi pārbaudes apmeklējumi izejvielu ražotāja un ražošanas aprīkojuma izgatavotāja uzņēmumā.

| (236) | Kopumā IP laikā astoņiem augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, kas sadarbojās, ar izmeklējamo ražojumu saistītās darbības īpatsvars pret to kopējo darbību bija dažāds, un tikai vienam uzņēmumam, kas sadarbojās, darbība bija simtprocentīgi saistīta ar attiecīgo ražojumu, savukārt citiem šis īpatsvars bija no 6 % līdz 80 %. Vidēji IP laikā augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, kas sadarbojās, ar attiecīgo ražojumu saistītās darbības īpatsvars bija aptuveni 41 % no to kopējās darbības. Darba vietu izteiksmē astoņi augšupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, IP laikā nodarbināja aptuveni 4 200 cilvēku. Rentabilitāte bija dažāda atkarībā no segmenta un konkrētā uzņēmuma – no augstas līdz nedaudz negatīvai. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka ekonomikas dalībniekus, kuru rentabilitāte bija negatīva, arī nelabvēlīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās, jo daži no to zaudētajiem klientiem bija izmeklējamā ražojuma ražotāji Savienībā, kā arī patēriņa samazinājums. |
| --- | --- |

(236)

Kopumā IP laikā astoņiem augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, kas sadarbojās, ar izmeklējamo ražojumu saistītās darbības īpatsvars pret to kopējo darbību bija dažāds, un tikai vienam uzņēmumam, kas sadarbojās, darbība bija simtprocentīgi saistīta ar attiecīgo ražojumu, savukārt citiem šis īpatsvars bija no 6 % līdz 80 %. Vidēji IP laikā augšupējiem ekonomikas dalībniekiem, kas sadarbojās, ar attiecīgo ražojumu saistītās darbības īpatsvars bija aptuveni 41 % no to kopējās darbības. Darba vietu izteiksmē astoņi augšupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, IP laikā nodarbināja aptuveni 4 200 cilvēku. Rentabilitāte bija dažāda atkarībā no segmenta un konkrētā uzņēmuma – no augstas līdz nedaudz negatīvai. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka ekonomikas dalībniekus, kuru rentabilitāte bija negatīva, arī nelabvēlīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās, jo daži no to zaudētajiem klientiem bija izmeklējamā ražojuma ražotāji Savienībā, kā arī patēriņa samazinājums.

| (237) | Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki pārdošanu veica Savienībā, ĶTR un citās trešās valstīs. IP laikā pārdevumu īpatsvars bija vidēji aptuveni 20 % no pārdevumu apjoma Savienībā, gandrīz 50 % no pārdevumu apjoma ĶTR un aptuveni 30 % no pārdevumu apjoma citās trešās valstīs. |
| --- | --- |

(237)

Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki pārdošanu veica Savienībā, ĶTR un citās trešās valstīs. IP laikā pārdevumu īpatsvars bija vidēji aptuveni 20 % no pārdevumu apjoma Savienībā, gandrīz 50 % no pārdevumu apjoma ĶTR un aptuveni 30 % no pārdevumu apjoma citās trešās valstīs.

| (238) | Dažas augšupējo nozari pārstāvošas personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nelabvēlīgi ietekmēs to uzņēmējdarbību, jo ĶTR ir to galvenais eksporta tirgus. Tika apgalvots, ka maksājumi būtiski ierobežos attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienību, kā rezultātā ĶTR ierobežos polisilīcija un ražošanas aprīkojuma importu un Savienību. Galu galā Savienības augšupējiem ekonomikas dalībniekiem Savienībā nāksies samazināt savas uzņēmējdarbības apjomus un darba vietu skaitu. |
| --- | --- |

(238)

Dažas augšupējo nozari pārstāvošas personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nelabvēlīgi ietekmēs to uzņēmējdarbību, jo ĶTR ir to galvenais eksporta tirgus. Tika apgalvots, ka maksājumi būtiski ierobežos attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienību, kā rezultātā ĶTR ierobežos polisilīcija un ražošanas aprīkojuma importu un Savienību. Galu galā Savienības augšupējiem ekonomikas dalībniekiem Savienībā nāksies samazināt savas uzņēmējdarbības apjomus un darba vietu skaitu.

| (239) | Vispirms jānorāda, ka maksājuma mērķis ir nevis likvidēt attiecīgā ražojuma importu no Ķīnas, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tādējādi Ķīnas importam būtu joprojām jānodrošina piedāvājums Savienības tirgū līdz noteiktam apjomam, bet par taisnīgām cenām. Turklāt izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki darbojas globālā mērogā dažādos valstu tirgos un tāpēc nav atkarīgi tikai no to eksporta uz ĶTR. Tāpēc ir pamatoti pieņemt, ka globālajā FE tirgū Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki, visticamāk, varētu kompensēt eksporta uz ĶTR samazinājumu ar eksportu uz pārējiem tirgiem, kas, kā liecina publiski pieejamie tirgus pētījumi, vēl paplašināsies. Jebkurā gadījumā Ķīnas FE tirgū jau tagad ir vērojams būtisks ražošanas jaudas pārpalikums, un tāpēc diezin vai Savienības iekārtu ražotāji varētu pārdot daudz vairāk ražošanas aprīkojuma īstermiņā un vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(239)

Vispirms jānorāda, ka maksājuma mērķis ir nevis likvidēt attiecīgā ražojuma importu no Ķīnas, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tādējādi Ķīnas importam būtu joprojām jānodrošina piedāvājums Savienības tirgū līdz noteiktam apjomam, bet par taisnīgām cenām. Turklāt izmeklēšanā tika pierādīts, ka Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki darbojas globālā mērogā dažādos valstu tirgos un tāpēc nav atkarīgi tikai no to eksporta uz ĶTR. Tāpēc ir pamatoti pieņemt, ka globālajā FE tirgū Savienības augšupējie ekonomikas dalībnieki, visticamāk, varētu kompensēt eksporta uz ĶTR samazinājumu ar eksportu uz pārējiem tirgiem, kas, kā liecina publiski pieejamie tirgus pētījumi, vēl paplašināsies. Jebkurā gadījumā Ķīnas FE tirgū jau tagad ir vērojams būtisks ražošanas jaudas pārpalikums, un tāpēc diezin vai Savienības iekārtu ražotāji varētu pārdot daudz vairāk ražošanas aprīkojuma īstermiņā un vidējā termiņā.

| (240) | Ņemot vērā minēto, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz iekārtu ražotājiem nebūtu būtiska, savukārt ietekme uz izejvielas piegādātāju varētu būt nelabvēlīga īstermiņā, ņemot vērā, ka varētu samazināties tā pārdošanas apjomi uz Ķīnu. |
| --- | --- |

(240)

Ņemot vērā minēto, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz iekārtu ražotājiem nebūtu būtiska, savukārt ietekme uz izejvielas piegādātāju varētu būt nelabvēlīga īstermiņā, ņemot vērā, ka varētu samazināties tā pārdošanas apjomi uz Ķīnu.

5.   Lejupējo ekonomikas dalībnieku intereses

| (241) | Lejupējie ekonomikas dalībnieki aktīvi darbojas galvenokārt projektu izstrādes, tirgvedības un saziņas, kā arī FE iekārtu jomā. No lejupējiem ekonomikas dalībniekiem tika saņemtas 13 atbildes uz lejupējo aptaujas anketu jautājumiem, bet tikai septiņas no tām bija pietiekami pilnīgas, lai varētu veikt jēgpilnu novērtējumu. Tika veikti divi pārbaudes apmeklējumi, kas attiecās uz FE iekārtu projektu izstrādi un uzstādīšanu. Analizējot atbildes uz anketu jautājumiem, kas saņemtas no 36 nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās, tika konstatēts, ka vairāki no tiem faktiski varētu būt uzskatāmi par lejupējiem ekonomikas dalībniekiem, jo to darbības galvenais virziens ir iekārtu uzstādīšana. Šis jautājums tiks sīkāk izvērtēts turpmākajā izmeklēšanas gaitā. |
| --- | --- |

(241)

Lejupējie ekonomikas dalībnieki aktīvi darbojas galvenokārt projektu izstrādes, tirgvedības un saziņas, kā arī FE iekārtu jomā. No lejupējiem ekonomikas dalībniekiem tika saņemtas 13 atbildes uz lejupējo aptaujas anketu jautājumiem, bet tikai septiņas no tām bija pietiekami pilnīgas, lai varētu veikt jēgpilnu novērtējumu. Tika veikti divi pārbaudes apmeklējumi, kas attiecās uz FE iekārtu projektu izstrādi un uzstādīšanu. Analizējot atbildes uz anketu jautājumiem, kas saņemtas no 36 nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās, tika konstatēts, ka vairāki no tiem faktiski varētu būt uzskatāmi par lejupējiem ekonomikas dalībniekiem, jo to darbības galvenais virziens ir iekārtu uzstādīšana. Šis jautājums tiks sīkāk izvērtēts turpmākajā izmeklēšanas gaitā.

| (242) | Kopumā ar izmeklējamo ražojumu saistītās lejupējo ekonomikas dalībnieku darbības īpatsvars attiecībā pret to kopējo darbību ir atšķirīgs. IP laikā tas bija vidēji 41 %. Ekonomikas dalībnieku, kas sadarbojās, rentabilitāte saistībā ar izmeklējamo ražojumu IP laikā bija vidēji aptuveni 11 %. Darba vietu izteiksmē septiņi lejupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, IP laikā nodarbināja aptuveni 550 cilvēku. |
| --- | --- |

(242)

Kopumā ar izmeklējamo ražojumu saistītās lejupējo ekonomikas dalībnieku darbības īpatsvars attiecībā pret to kopējo darbību ir atšķirīgs. IP laikā tas bija vidēji 41 %. Ekonomikas dalībnieku, kas sadarbojās, rentabilitāte saistībā ar izmeklējamo ražojumu IP laikā bija vidēji aptuveni 11 %. Darba vietu izteiksmē septiņi lejupējie ekonomikas dalībnieki, kas sadarbojās, IP laikā nodarbināja aptuveni 550 cilvēku.

| (243) | Tika izteikts arguments, ka antidempinga pasākumi nav Savienības interesēs, jo tie paaugstinās moduļu cenu, tādējādi atturot galalietotājus/patērētājus no iekārtu uzstādīšanas. Attiecīgi lejupējiem ekonomikas dalībniekiem būs daudz mazāk pasūtījumu un nāksies samazināt savu uzņēmējdarbību. Šis novērtējums tika veikts, pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā iesniegtu Prognos veiktu pētījumu par darba vietu iespējamu zaudēšanu. Pētījumā ir prognozēts, ka tad, ja maksājumi tiktu noteikti, vairākums darba vietu Savienības FE tirgū būtu apdraudētas. Pētījumā ir izmantota Eiropas Fotoelektriskās enerģijas nozares asociācijas (EPIA) aplēse, saskaņā ar kuru kopējais tiešo darba vietu skaits 2011. gadā visos Savienības FE tirgus posmos, ieskaitot Savienības ražotājus, importētājus un augšupējos un lejupējos ekonomikas dalībniekus, bija 265 000. Kā atskaites punktu izmantojot 2011. gada aplēsi par kopējām tiešajām darba vietām FE ražojumu tirgū, Prognos pētījumā bija secināts, ka trīs gados no 265 000 darba vietu tiks zaudēts līdz 242 000 darba vietu atkarībā no maksājumu līmeņa. Lielākā daļa minēto darba vietu tiktu zaudētas lejupējā tirgū, kurā, kā norādīja Prognos, 2011. gadā bija nodarbināti aptuveni 220 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(243)

Tika izteikts arguments, ka antidempinga pasākumi nav Savienības interesēs, jo tie paaugstinās moduļu cenu, tādējādi atturot galalietotājus/patērētājus no iekārtu uzstādīšanas. Attiecīgi lejupējiem ekonomikas dalībniekiem būs daudz mazāk pasūtījumu un nāksies samazināt savu uzņēmējdarbību. Šis novērtējums tika veikts, pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā iesniegtu Prognos veiktu pētījumu par darba vietu iespējamu zaudēšanu. Pētījumā ir prognozēts, ka tad, ja maksājumi tiktu noteikti, vairākums darba vietu Savienības FE tirgū būtu apdraudētas. Pētījumā ir izmantota Eiropas Fotoelektriskās enerģijas nozares asociācijas (EPIA) aplēse, saskaņā ar kuru kopējais tiešo darba vietu skaits 2011. gadā visos Savienības FE tirgus posmos, ieskaitot Savienības ražotājus, importētājus un augšupējos un lejupējos ekonomikas dalībniekus, bija 265 000. Kā atskaites punktu izmantojot 2011. gada aplēsi par kopējām tiešajām darba vietām FE ražojumu tirgū, Prognos pētījumā bija secināts, ka trīs gados no 265 000 darba vietu tiks zaudēts līdz 242 000 darba vietu atkarībā no maksājumu līmeņa. Lielākā daļa minēto darba vietu tiktu zaudētas lejupējā tirgū, kurā, kā norādīja Prognos, 2011. gadā bija nodarbināti aptuveni 220 000 cilvēku.

| (244) | Izmeklēšanā minētais scenārijs netika apstiprināts, un tā liecināja par daudz mazāku tiešo darba vietu skaitu Savienības FE tirgū 2011. gadā, IP laikā un 2012. gadā. |
| --- | --- |

(244)

Izmeklēšanā minētais scenārijs netika apstiprināts, un tā liecināja par daudz mazāku tiešo darba vietu skaitu Savienības FE tirgū 2011. gadā, IP laikā un 2012. gadā.

| (245) | Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanā radās šaubas, vai minētās Eiropas asociācijas aplēse par tiešo darba vietu kopējo skaitu FE ražojumu tirgū ir precīza. Proti, pārbaudes apmeklējumā EPIA uz vietas izrādījās, ka dati, pamatojoties uz kuriem izdarīts secinājums par 265 000 darba vietu, ir neprecīzi un ka tāpēc nav iemesla šādam secinājumam. Faktiski pārbaudes apmeklējuma laikā iegūtā informācija liecina, ka par 2011. gadu aprēķinātā FE ražojumu tirgus tiešo darba vietu skaita kļūdas robeža varētu būt līdz 20 %. Turklāt minētajā aplēsē ir ņemta vērā nodarbinātība citās Eiropas valstīs ārpus Eiropas Savienības, kā arī nodarbinātība saistībā ar plānkārtiņu ražojumiem, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana. |
| --- | --- |

(245)

Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanā radās šaubas, vai minētās Eiropas asociācijas aplēse par tiešo darba vietu kopējo skaitu FE ražojumu tirgū ir precīza. Proti, pārbaudes apmeklējumā EPIA uz vietas izrādījās, ka dati, pamatojoties uz kuriem izdarīts secinājums par 265 000 darba vietu, ir neprecīzi un ka tāpēc nav iemesla šādam secinājumam. Faktiski pārbaudes apmeklējuma laikā iegūtā informācija liecina, ka par 2011. gadu aprēķinātā FE ražojumu tirgus tiešo darba vietu skaita kļūdas robeža varētu būt līdz 20 %. Turklāt minētajā aplēsē ir ņemta vērā nodarbinātība citās Eiropas valstīs ārpus Eiropas Savienības, kā arī nodarbinātība saistībā ar plānkārtiņu ražojumiem, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana.

| (246) | Par spīti šīm šaubām, pat ja ietekmes uz pasākumiem analīzei izmanto sākotnējo aplēsi par darba vietām, ir jānorāda šādas piezīmes. Aplēse attiecas uz darba vietu skaitu FE ražojumu nozarē 2011. gadā, proti, gadā, kad FE iekārtu skaits ES bija ļoti liels (aptuveni 20 GW). Ir pamatoti pieņemt, ka, ņemot vērā iekārtu samazinājumu līdz aptuveni 17,5 GW IP laikā un 15 GW 2012. gadā, attiecīgi samazinājās arī lejupējo darba vietu skaits, kas ir tieši saistīts ar iekārtu skaitu. Šajā saistībā publiski pieejamā specializētā prese liecināja, ka Vācijā, kas ir vislielākais valsts tirgus, no 2011. gada līdz 2012. gadam darba vietu skaits FE enerģijas nozarē samazinājās no 128 000 līdz 100 000, ieskaitot ražotāju nodrošinātās darba vietas. Turklāt izmeklēšanā radās nopietnas šaubas par to, vai attiecīgajā skaitā ir ietvertas tikai pilnlaika darba vietas, kas izveidotas tikai FE enerģijas nozares vajadzībām. Šajā sakarā izmeklēšanā tika atklāts, ka jo īpaši lejupējā tirgū (iekārtas) ar FE ražošanu saistītā darbība pārsvarā ir tikai daļa no plašākas uzņēmējdarbības un ka galvenais uzņēmējdarbības virziens ir apkures iekārtas un elektroiekārtas, santehnikas iekārtas u. c. |
| --- | --- |

(246)

Par spīti šīm šaubām, pat ja ietekmes uz pasākumiem analīzei izmanto sākotnējo aplēsi par darba vietām, ir jānorāda šādas piezīmes. Aplēse attiecas uz darba vietu skaitu FE ražojumu nozarē 2011. gadā, proti, gadā, kad FE iekārtu skaits ES bija ļoti liels (aptuveni 20 GW). Ir pamatoti pieņemt, ka, ņemot vērā iekārtu samazinājumu līdz aptuveni 17,5 GW IP laikā un 15 GW 2012. gadā, attiecīgi samazinājās arī lejupējo darba vietu skaits, kas ir tieši saistīts ar iekārtu skaitu. Šajā saistībā publiski pieejamā specializētā prese liecināja, ka Vācijā, kas ir vislielākais valsts tirgus, no 2011. gada līdz 2012. gadam darba vietu skaits FE enerģijas nozarē samazinājās no 128 000 līdz 100 000, ieskaitot ražotāju nodrošinātās darba vietas. Turklāt izmeklēšanā radās nopietnas šaubas par to, vai attiecīgajā skaitā ir ietvertas tikai pilnlaika darba vietas, kas izveidotas tikai FE enerģijas nozares vajadzībām. Šajā sakarā izmeklēšanā tika atklāts, ka jo īpaši lejupējā tirgū (iekārtas) ar FE ražošanu saistītā darbība pārsvarā ir tikai daļa no plašākas uzņēmējdarbības un ka galvenais uzņēmējdarbības virziens ir apkures iekārtas un elektroiekārtas, santehnikas iekārtas u. c.

| (247) | Ņemot vērā iepriekšminēto, lai ir iespējams, ka pasākumu noteikšana varētu izraisīt izmeklējamā ražojuma cenu paaugstināšanos Savienībā, tādējādi, iespējams, īstermiņā samazinot FE iekārtu skaitu. Tomēr, ņemot vērā turpmāk izklāstīto, darba vietas šajā tirgus daļā var tikt nelabvēlīgi ietekmētas tikai ierobežotā apjomā. Pirmkārt, vismaz dažiem no iekārtu uzstādītājiem ar FE ražojumiem saistītā darbība ir tikai daļa no to uzņēmējdarbības un ir arī sezonāla. Tāpēc uzstādītājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt citas darbības gadījumā, ja samazinās pieprasījums pēc FE iekārtām. Tā kā mērķi attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, kas saskaņoti ES līmenī, ir juridiski saistoši dalībvalstīm, paredzams, ka samazināts pieprasījums pēc saules energoiekārtām palielinās pieprasījumu pēc citu veidu atjaunojamiem elektroenerģijas avotiem un energoefektivitātes. Daudziem no darba devējiem, kas darbojas lejupējā tirgū, visticamāk, būtu prasmes, kas nepieciešamas, lai tie varētu savā labā izmantot pieprasījuma palielināšanos šajās blakusnozarēs. Otrkārt, ņemot vērā esošo peļņu lejupējā tirgū (sk. 242. apsvērumu), iekārtu uzstādītājiem vajadzētu spēt segt daļu no cenu palielinājuma, tādējādi ierobežojot ietekmi uz galīgajām cenām un uz pieprasījumu pēc FE iekārtām. |
| --- | --- |

(247)

Ņemot vērā iepriekšminēto, lai ir iespējams, ka pasākumu noteikšana varētu izraisīt izmeklējamā ražojuma cenu paaugstināšanos Savienībā, tādējādi, iespējams, īstermiņā samazinot FE iekārtu skaitu. Tomēr, ņemot vērā turpmāk izklāstīto, darba vietas šajā tirgus daļā var tikt nelabvēlīgi ietekmētas tikai ierobežotā apjomā. Pirmkārt, vismaz dažiem no iekārtu uzstādītājiem ar FE ražojumiem saistītā darbība ir tikai daļa no to uzņēmējdarbības un ir arī sezonāla. Tāpēc uzstādītājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt citas darbības gadījumā, ja samazinās pieprasījums pēc FE iekārtām. Tā kā mērķi attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, kas saskaņoti ES līmenī, ir juridiski saistoši dalībvalstīm, paredzams, ka samazināts pieprasījums pēc saules energoiekārtām palielinās pieprasījumu pēc citu veidu atjaunojamiem elektroenerģijas avotiem un energoefektivitātes. Daudziem no darba devējiem, kas darbojas lejupējā tirgū, visticamāk, būtu prasmes, kas nepieciešamas, lai tie varētu savā labā izmantot pieprasījuma palielināšanos šajās blakusnozarēs. Otrkārt, ņemot vērā esošo peļņu lejupējā tirgū (sk. 242. apsvērumu), iekārtu uzstādītājiem vajadzētu spēt segt daļu no cenu palielinājuma, tādējādi ierobežojot ietekmi uz galīgajām cenām un uz pieprasījumu pēc FE iekārtām.

| (248) | Neatkarīgi no maksājumu noteikšanas publiski pieejamās prognozes par pieprasījumu pēc FE iekārtām liecina par iespējamu pieprasījuma samazināšanos 2013. gadā, kad iekārtu jauda varētu būt no 9,8 GW līdz 16,5 GW, kas katrā ziņā, visticamāk, nelabvēlīgi ietekmētu darba vietu skaitu lejupējā tirgū. |
| --- | --- |

(248)

Neatkarīgi no maksājumu noteikšanas publiski pieejamās prognozes par pieprasījumu pēc FE iekārtām liecina par iespējamu pieprasījuma samazināšanos 2013. gadā, kad iekārtu jauda varētu būt no 9,8 GW līdz 16,5 GW, kas katrā ziņā, visticamāk, nelabvēlīgi ietekmētu darba vietu skaitu lejupējā tirgū.

| (249) | Visbeidzot jānorāda, ka šāds FE ražojumu cenu palielinājums, visticamāk, rastos jebkurā gadījumā, jo ĶTR ražojumi, ar ko apgādā Savienības tirgu, lielā mērā nes zaudējumus, un šāda situācija nav ilgtspējīga. |
| --- | --- |

(249)

Visbeidzot jānorāda, ka šāds FE ražojumu cenu palielinājums, visticamāk, rastos jebkurā gadījumā, jo ĶTR ražojumi, ar ko apgādā Savienības tirgu, lielā mērā nes zaudējumus, un šāda situācija nav ilgtspējīga.

| (250) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz lejupējiem ekonomikas dalībniekiem būtu ierobežoti nelabvēlīga īstermiņā, ņemot vērā, ka iekārtu skaits samazinātos vairāk nekā hipotētiskajā scenārijā bez maksājumiem, ko prognozē lielākie pētījumu centri, un ciktāl šo maksājumu nevar uzņemties lejupējie ekonomikas dalībnieki. Neraugoties uz pieprasījuma pēc FE iekārtām iespējamo samazināšanos, iekārtu uzstādītājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt citas darbības neatkarīgi no tā, vai tās ir saistītas ar citiem videi nekaitīgiem enerģijas avotiem vai ar uzstādītāju darbības pamatveidu, kas minēts iepriekš. |
| --- | --- |

(250)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumu ietekme uz lejupējiem ekonomikas dalībniekiem būtu ierobežoti nelabvēlīga īstermiņā, ņemot vērā, ka iekārtu skaits samazinātos vairāk nekā hipotētiskajā scenārijā bez maksājumiem, ko prognozē lielākie pētījumu centri, un ciktāl šo maksājumu nevar uzņemties lejupējie ekonomikas dalībnieki. Neraugoties uz pieprasījuma pēc FE iekārtām iespējamo samazināšanos, iekārtu uzstādītājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt citas darbības neatkarīgi no tā, vai tās ir saistītas ar citiem videi nekaitīgiem enerģijas avotiem vai ar uzstādītāju darbības pamatveidu, kas minēts iepriekš.

6.   Galalietotāju (patērētāju) intereses

| (251) | Neviena no personām, kas tieši pārstāv galalietotāju intereses, piemēram, patērētāju apvienības, neiesniedza savus apsvērumus. Šajā gadījumā runa ir par divu veidu galalietotājiem, proti, patērētājiem (mājsaimniecībām) un citiem tiešajiem lietotājiem (piemēram, iestādēm, uzņēmumiem). Izmeklēšanā tika atklāts, ka tikai aptuveni ceturto daļu esošo FE iekārtu Savienībā (tā dēvētās jumta jeb mazākās iekārtas) ir pasūtījuši patērētāji. Pārējās iekārtas (uz zemes montējamās, rūpnieciskās un komerciālās iekārtas, kas ir daudz lielākas) pasūtījuši citi galalietotāji. |
| --- | --- |

(251)

Neviena no personām, kas tieši pārstāv galalietotāju intereses, piemēram, patērētāju apvienības, neiesniedza savus apsvērumus. Šajā gadījumā runa ir par divu veidu galalietotājiem, proti, patērētājiem (mājsaimniecībām) un citiem tiešajiem lietotājiem (piemēram, iestādēm, uzņēmumiem). Izmeklēšanā tika atklāts, ka tikai aptuveni ceturto daļu esošo FE iekārtu Savienībā (tā dēvētās jumta jeb mazākās iekārtas) ir pasūtījuši patērētāji. Pārējās iekārtas (uz zemes montējamās, rūpnieciskās un komerciālās iekārtas, kas ir daudz lielākas) pasūtījuši citi galalietotāji.

| (252) | Vairākas personas apgalvoja, ka tad, ja tiktu noteikti antidempinga maksājumi, patērētājus ietekmētu FE moduļu cenu paaugstinājums. Kaut arī varētu gaidīt, ka maksājumu dēļ FE moduļu cenas ES tirgū nedaudz palielināsies, patērētāji un citi galalietotāji, visticamāk, tiktu ietekmēti tikai nedaudz, jo izmeklēšanā tika atklāts, ka viena moduļa cena veido līdz 50 % no vienas FE iekārtas kopējām izmaksām. Ņemot vērā projektu izstrādātāju un iekārtu uzstādītāju gūto peļņas procentu, ir pamatoti pieņemt, ka no patērētāja iekasētās moduļu galīgās cenas pieaugums var vismaz daļēji tikt kompensēts un tādējādi samazināts. Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, tiek provizoriski secināts, ka pasākumus ierosinātajā maksājuma līmenī vismaz daļēji pārņems piegādes ķēde un ka tāpēc tie ne vienmēr izraisīs augstākas cenas patērētājiem mazumtirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(252)

Vairākas personas apgalvoja, ka tad, ja tiktu noteikti antidempinga maksājumi, patērētājus ietekmētu FE moduļu cenu paaugstinājums. Kaut arī varētu gaidīt, ka maksājumu dēļ FE moduļu cenas ES tirgū nedaudz palielināsies, patērētāji un citi galalietotāji, visticamāk, tiktu ietekmēti tikai nedaudz, jo izmeklēšanā tika atklāts, ka viena moduļa cena veido līdz 50 % no vienas FE iekārtas kopējām izmaksām. Ņemot vērā projektu izstrādātāju un iekārtu uzstādītāju gūto peļņas procentu, ir pamatoti pieņemt, ka no patērētāja iekasētās moduļu galīgās cenas pieaugums var vismaz daļēji tikt kompensēts un tādējādi samazināts. Pamatojoties uz pieejamiem pierādījumiem, tiek provizoriski secināts, ka pasākumus ierosinātajā maksājuma līmenī vismaz daļēji pārņems piegādes ķēde un ka tāpēc tie ne vienmēr izraisīs augstākas cenas patērētājiem mazumtirdzniecības līmenī.

| (253) | Turklāt jānorāda, ka tad, ja maksājumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares iespējamās izzušanas dēļ patērētājiem nākotnē varētu būt pieejams vairs tikai viens moduļu piegādes avots. Šāda scenārija gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu vēl vairāk nostiprināt savu jau tā ļoti spēcīgo stāvokli tirgū, un tas varētu arī izraisīt cenu palielinājumu īstermiņā un vidējā termiņā, tādējādi kaitējot patērētājiem/galalietotājiem. Kā norādīts iepriekš, cenu palielinājums, visticamāk, notiks jebkurā gadījumā, ņemot vērā, ka ražošana ĶTR notiek ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(253)

Turklāt jānorāda, ka tad, ja maksājumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares iespējamās izzušanas dēļ patērētājiem nākotnē varētu būt pieejams vairs tikai viens moduļu piegādes avots. Šāda scenārija gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu vēl vairāk nostiprināt savu jau tā ļoti spēcīgo stāvokli tirgū, un tas varētu arī izraisīt cenu palielinājumu īstermiņā un vidējā termiņā, tādējādi kaitējot patērētājiem/galalietotājiem. Kā norādīts iepriekš, cenu palielinājums, visticamāk, notiks jebkurā gadījumā, ņemot vērā, ka ražošana ĶTR notiek ar zaudējumiem.

| (254) | Pamatojoties uz minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai kopumā būs ierobežota ietekme uz patērētājiem un citiem galalietotājiem. Šajā ziņā nav svarīgi, kāda ir valsts atbalsta shēmu nozīme pieprasījuma pēc FE iekārtām veicināšanā, kā minēts 182. apsvērumā. Ja valstu atbalsta shēmas pielāgotu augstākām saules enerģijas paneļu cenām (paaugstinot IT), tad ietekmes uz patērētājiem varētu nebūt. |
| --- | --- |

(254)

Pamatojoties uz minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai kopumā būs ierobežota ietekme uz patērētājiem un citiem galalietotājiem. Šajā ziņā nav svarīgi, kāda ir valsts atbalsta shēmu nozīme pieprasījuma pēc FE iekārtām veicināšanā, kā minēts 182. apsvērumā. Ja valstu atbalsta shēmas pielāgotu augstākām saules enerģijas paneļu cenām (paaugstinot IT), tad ietekmes uz patērētājiem varētu nebūt.

7.   Citi argumenti

| (255) | Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēj piegādāt ES tirgum vajadzīgos daudzumus un tāpēc, ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, pastāv būtisks deficīta risks ES, kas varētu vēl vairāk paaugstināt attiecīgā ražojuma cenas. |
| --- | --- |

(255)

Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nespēj piegādāt ES tirgum vajadzīgos daudzumus un tāpēc, ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, pastāv būtisks deficīta risks ES, kas varētu vēl vairāk paaugstināt attiecīgā ražojuma cenas.

| (256) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šis arguments ir nepamatots. Savienības ražošanas nozare jau kopš 2009. gada savu ražošanas jaudu neizmanto pilnībā. IP laikā Savienības moduļu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 41 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 5,7 GW; Savienības elementu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 63 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 1,2 GW, un Savienības plāksnīšu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 55 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 1,6 GW. Tāpēc, ņemot vērā neizmantoto jaudu, Savienības ražošanas nozare varēs konkurēt, lai īstermiņā iegūtu papildu daļu no tirgus. Tāpat ir pamatoti pieņemt, ka arī vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare palielinās savu ražošanas jaudu, lai gūtu lielākus apjomradītus ietaupījumus un varētu vēl vairāk samazināt cenas. Turklāt pasaulē ir arī citi piegādes avoti, kas atrodas Savienības tirgū un kas varēs konkurēt Savienības tirgū gadījumā, ja samazināsies Ķīnas ražojumu imports. Izmeklēšanā tika atklāts, ka ražošanā, kas nenotiek Ķīnā, neizmantotā jauda ārpus ES IP laikā moduļiem bija 5,6 GW, elementiem 6 GW un arī plāksnītēm 6 GW. Tāpēc tiek secināts, ka ES un trešo valstu ražotāju kopējā neizmantotā jauda ir pietiekama, lai īstermiņā kompensētu iespējamo Ķīnas importa samazinājumu, ņemot vērā pieprasījumu pēc FE iekārtām ES, ko lielākie pētījumu centri, piemēram, EPIA, prognozē 2013. gadam (no 9,8 GW līdz 16,5 GW) un 2014. gadam (no 9 GW līdz 17,1 GW). |
| --- | --- |

(256)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka šis arguments ir nepamatots. Savienības ražošanas nozare jau kopš 2009. gada savu ražošanas jaudu neizmanto pilnībā. IP laikā Savienības moduļu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 41 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 5,7 GW; Savienības elementu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 63 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 1,2 GW, un Savienības plāksnīšu ražošanas jaudas izmantojuma līmenis bija 55 %, bet neizmantotā papildu jauda bija aptuveni 1,6 GW. Tāpēc, ņemot vērā neizmantoto jaudu, Savienības ražošanas nozare varēs konkurēt, lai īstermiņā iegūtu papildu daļu no tirgus. Tāpat ir pamatoti pieņemt, ka arī vidējā termiņā Savienības ražošanas nozare palielinās savu ražošanas jaudu, lai gūtu lielākus apjomradītus ietaupījumus un varētu vēl vairāk samazināt cenas. Turklāt pasaulē ir arī citi piegādes avoti, kas atrodas Savienības tirgū un kas varēs konkurēt Savienības tirgū gadījumā, ja samazināsies Ķīnas ražojumu imports. Izmeklēšanā tika atklāts, ka ražošanā, kas nenotiek Ķīnā, neizmantotā jauda ārpus ES IP laikā moduļiem bija 5,6 GW, elementiem 6 GW un arī plāksnītēm 6 GW. Tāpēc tiek secināts, ka ES un trešo valstu ražotāju kopējā neizmantotā jauda ir pietiekama, lai īstermiņā kompensētu iespējamo Ķīnas importa samazinājumu, ņemot vērā pieprasījumu pēc FE iekārtām ES, ko lielākie pētījumu centri, piemēram, EPIA, prognozē 2013. gadam (no 9,8 GW līdz 16,5 GW) un 2014. gadam (no 9 GW līdz 17,1 GW).

| (257) | Dažas personas arī apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecība uz attiecīgo ražojumu kaitēs FE tirgus attīstībai Eiropā, un tādējādi netiks sasniegti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi attiecībā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES. |
| --- | --- |

(257)

Dažas personas arī apgalvoja, ka antidempinga maksājumu noteikšana attiecība uz attiecīgo ražojumu kaitēs FE tirgus attīstībai Eiropā, un tādējādi netiks sasniegti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi attiecībā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu ES.

| (258) | Vispirms jānorāda, ka stratēģijā 2020. gadam izvirzītie mērķi nav atkarīgi tikai no saules enerģijas. Vienlīdz svarīga nozīme ir arī citiem videi draudzīgiem enerģijas veidiem, piemēram, vēja, biomasas enerģijai, hiodroenerģijai u. c. Tā kā saules enerģijai attiecībā uz 2020. gada mērķiem nav noteikts konkrēts īpatsvars, paredzams, ka nedaudz mazāks FE iekārtu skaits nepaaugstinās 2020. gada stratēģijas kopējās izmaksas. Turklāt saules enerģijas paneļu cena ir tikai viens no daudziem faktoriem, kas ir svarīgi FE enerģijas nozares attīstībai Eiropā. Tikpat svarīga nozīme ir arī labvēlīgam tiesiskajam un finanšu regulējumam Eiropas un valstu līmenī, labākai finansējuma pieejamībai atjaunojamu energoresursu avotu projektu vajadzībām un ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē. Attiecībā uz saules enerģijas ražošanā veikto ieguldījumu finansēšanu jānorāda, ka maksājumu noteikšana uzlabos stāvokli Savienības ražošanas nozarē un FE enerģijas nozarē kopumā. Līdz ar to tā arī, visticamāk, uzlabos kapitāla pieejamību gan Savienības ražošanas nozarei, gan ieguldītājiem FE enerģijas nozarē. Visbeidzot, jāatgādina, ka maksājuma mērķis ir nevis likvidēt Ķīnas importu, bet gan atjaunot taisnīgu konkurenci. Pierādījumi par peļņu, kas tiek gūta lejupējā tirgū, ļauj pieņemt, ka gadījumā, ja palielināsies attiecīgā ražojuma cena, šādu cenu palielinājumu daļēji kompensēs ekonomikas dalībnieki lejupējā tirgū. Tāpēc nevajadzētu notikt būtiskam moduļu cenu paaugstinājumam, ko izjutīs galalietotāji/patērētāji, un pieprasījums pēc saules energoiekārtām varētu tikt saglabāts prognozētajā diapazonā. |
| --- | --- |

(258)

Vispirms jānorāda, ka stratēģijā 2020. gadam izvirzītie mērķi nav atkarīgi tikai no saules enerģijas. Vienlīdz svarīga nozīme ir arī citiem videi draudzīgiem enerģijas veidiem, piemēram, vēja, biomasas enerģijai, hiodroenerģijai u. c. Tā kā saules enerģijai attiecībā uz 2020. gada mērķiem nav noteikts konkrēts īpatsvars, paredzams, ka nedaudz mazāks FE iekārtu skaits nepaaugstinās 2020. gada stratēģijas kopējās izmaksas. Turklāt saules enerģijas paneļu cena ir tikai viens no daudziem faktoriem, kas ir svarīgi FE enerģijas nozares attīstībai Eiropā. Tikpat svarīga nozīme ir arī labvēlīgam tiesiskajam un finanšu regulējumam Eiropas un valstu līmenī, labākai finansējuma pieejamībai atjaunojamu energoresursu avotu projektu vajadzībām un ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē. Attiecībā uz saules enerģijas ražošanā veikto ieguldījumu finansēšanu jānorāda, ka maksājumu noteikšana uzlabos stāvokli Savienības ražošanas nozarē un FE enerģijas nozarē kopumā. Līdz ar to tā arī, visticamāk, uzlabos kapitāla pieejamību gan Savienības ražošanas nozarei, gan ieguldītājiem FE enerģijas nozarē. Visbeidzot, jāatgādina, ka maksājuma mērķis ir nevis likvidēt Ķīnas importu, bet gan atjaunot taisnīgu konkurenci. Pierādījumi par peļņu, kas tiek gūta lejupējā tirgū, ļauj pieņemt, ka gadījumā, ja palielināsies attiecīgā ražojuma cena, šādu cenu palielinājumu daļēji kompensēs ekonomikas dalībnieki lejupējā tirgū. Tāpēc nevajadzētu notikt būtiskam moduļu cenu paaugstinājumam, ko izjutīs galalietotāji/patērētāji, un pieprasījums pēc saules energoiekārtām varētu tikt saglabāts prognozētajā diapazonā.

| (259) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai kopumā nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz citiem ES politikas veidiem. |
| --- | --- |

(259)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai kopumā nebūs būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz citiem ES politikas veidiem.

8.   Secinājums par Savienības interesēm

| (260) | Kopējā labvēlīgā ietekme uz Savienības ražošanas nozari atsver iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz citiem ekonomikas dalībniekiem FE ražojumu tirgū, arī uz patērētājiem/citiem galalietotājiem. |
| --- | --- |

(260)

Kopējā labvēlīgā ietekme uz Savienības ražošanas nozari atsver iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz citiem ekonomikas dalībniekiem FE ražojumu tirgū, arī uz patērētājiem/citiem galalietotājiem.

| (261) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam nenoteiktu pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(261)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.

G.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (262) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(262)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (263) | Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma summa, kas vajadzīga, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības. |
| --- | --- |

(263)

Lai noteiktu šādu pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma summa, kas vajadzīga, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.

| (264) | Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka, pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju, peļņas procentu 10 % apmērā no apgrozījuma varētu uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga. |
| --- | --- |

(264)

Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Tāpēc tiek uzskatīts, ka, pamatojoties uz sūdzībā ietverto informāciju, peļņas procentu 10 % apmērā no apgrozījuma varētu uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga.

| (265) | Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, ražošanas izmaksām, kas radās IP laikā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieskaitot iepriekšminēto peļņas procentu 10 % apmērā. |
| --- | --- |

(265)

Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, ražošanas izmaksām, kas radās IP laikā izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieskaitot iepriekšminēto peļņas procentu 10 % apmērā.

| (266) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem un pienācīgi koriģēta attiecībā uz importa izmaksām un muitas nodokļiem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju IP laikā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās svērtās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(266)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem un pienācīgi koriģēta attiecībā uz importa izmaksām un muitas nodokļiem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju IP laikā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās svērtās CIF importa vērtības.

2.   Pagaidu pasākumi

| (267) | Ievērojot iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu kristāliskā silīcija moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu vai nu konstatētās dempinga starpības, vai arī kaitējuma apmēra līmenī atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(267)

Ievērojot iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu kristāliskā silīcija moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu vai nu konstatētās dempinga starpības, vai arī kaitējuma apmēra līmenī atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (268) | Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms attiecīgi izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(268)

Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms attiecīgi izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā.

| (269) | Izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, pagaidu maksājuma likme tiek noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī. |
| --- | --- |

(269)

Izlasē neiekļautajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, pagaidu maksājuma likme tiek noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī.

| (270) | Ierosinātās pagaidu antidempinga maksājumu likmes ir šādas:








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma apmērs | Maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd | 93,3 % | 51,5 % | 51,5 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd | 88,4 % | 55,9 % | 55,9 % |
| JingAo Solar Co. Ltd;

  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;

  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd | 99,0 % | 58,7 % | 58,7 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd | 48,1 % | 38,3 % | 38,3 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

  Suntech Power Co., Ltd;

  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd | 71,5 % | 48,6 % | 48,6 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;

  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd | 96,2 % | 37,3 % | 37,3 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums) | 88,5 % | 47,6 % | 47,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |

(270)

Ierosinātās pagaidu antidempinga maksājumu likmes ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma apmērs

Maksājuma likme

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd

93,3 %

51,5 %

51,5 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd

112,6 %

67,9 %

67,9 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd

88,4 %

55,9 %

55,9 %

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

99,0 %

58,7 %

58,7 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd

48,1 %

38,3 %

38,3 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd

71,5 %

48,6 %

48,6 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

96,2 %

37,3 %

37,3 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās (pielikums)

88,5 %

47,6 %

47,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

112,6 %

67,9 %

67,9 %

| (271) | Iepriekšminētie antidempinga pasākumi tiek provizoriski noteikti kā ad valorem maksājumi. |
| --- | --- |

(271)

Iepriekšminētie antidempinga pasākumi tiek provizoriski noteikti kā ad valorem maksājumi.

| (272) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Minētās maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uz ražošanas vienībām, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(272)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Minētās maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uz ražošanas vienībām, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (273) | Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (8), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(273)

Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (8), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.

| (274) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamā maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(274)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamā maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā neveica eksportu uz Savienību.

| (275) | Kā norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 5. iedaļā, Komisija gatavojas noteikt, vai attiecīgā ražojuma importu no ĶTR var uzskatīt par Ķīnas izcelsmes importu. Tas ir jo īpaši svarīgi attiecībā uz moduļiem, kuros var būt iebūvēti komponenti un sastāvdaļas, kas ievestas no dažādām valstīm. Atbilstīgi antidempinga pamatregulas 1. panta 3. punktam par dempinga cenām pārdotā ražojuma eksportētājvalsts var būt starpniekvalsts. Jānorāda arī, ka sūdzība attiecas uz tādu importu no ĶTR, kura izcelsme nav norādīta. Visbeidzot, antidempinga un kompensācijas izmeklēšanā, ko veica ASV attiecībā uz to pašu no ĶTR importēto ražojumu, tika uzsvērts, ka ražošanas un montāžas darbības ir sarežģītas un to piešķirtā izcelsme nav viennozīmīga (9). Ņemot vērā šos apsvērumus un neskarot secinājumu, kas tiks izdarīts par šiem jautājumiem noslēguma posmā, tiek uzskatīts par lietderīgu provizoriskos pasākumus attiecināt uz izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir ĶTR vai kurš nosūtīts no ĶTR, ja vien attiecīgais ražojums nav ražojums tranzītā GATT V panta izpratnē. |
| --- | --- |

(275)

Kā norādīts paziņojuma par procedūras sākšanu 5. iedaļā, Komisija gatavojas noteikt, vai attiecīgā ražojuma importu no ĶTR var uzskatīt par Ķīnas izcelsmes importu. Tas ir jo īpaši svarīgi attiecībā uz moduļiem, kuros var būt iebūvēti komponenti un sastāvdaļas, kas ievestas no dažādām valstīm. Atbilstīgi antidempinga pamatregulas 1. panta 3. punktam par dempinga cenām pārdotā ražojuma eksportētājvalsts var būt starpniekvalsts. Jānorāda arī, ka sūdzība attiecas uz tādu importu no ĶTR, kura izcelsme nav norādīta. Visbeidzot, antidempinga un kompensācijas izmeklēšanā, ko veica ASV attiecībā uz to pašu no ĶTR importēto ražojumu, tika uzsvērts, ka ražošanas un montāžas darbības ir sarežģītas un to piešķirtā izcelsme nav viennozīmīga (9). Ņemot vērā šos apsvērumus un neskarot secinājumu, kas tiks izdarīts par šiem jautājumiem noslēguma posmā, tiek uzskatīts par lietderīgu provizoriskos pasākumus attiecināt uz izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir ĶTR vai kurš nosūtīts no ĶTR, ja vien attiecīgais ražojums nav ražojums tranzītā GATT V panta izpratnē.

| (276) | Kā minēts 3. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 182/2013 noteica, ka ir jāreģistrē ĶTR izcelsmes un no ĶTR nosūtīta attiecīgā ražojuma imports. Tas tika darīts, ņemot vērā antidempinga un kompensācijas pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstīgi pamatregulas 10. panta 4. punktam un 16. panta 4. punktam Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (10) (“antisubsidēšanas pamatregula”). |
| --- | --- |

(276)

Kā minēts 3. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 182/2013 noteica, ka ir jāreģistrē ĶTR izcelsmes un no ĶTR nosūtīta attiecīgā ražojuma imports. Tas tika darīts, ņemot vērā antidempinga un kompensācijas pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstīgi pamatregulas 10. panta 4. punktam un 16. panta 4. punktam Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (10) (“antisubsidēšanas pamatregula”).

| (277) | Attiecībā uz pašreizējo antidempinga izmeklēšanu un ņemot vērā izklāstītos konstatējumus, importa reģistrācija antidempinga izmeklēšanas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu būtu jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(277)

Attiecībā uz pašreizējo antidempinga izmeklēšanu un ņemot vērā izklāstītos konstatējumus, importa reģistrācija antidempinga izmeklēšanas nolūkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu būtu jāpārtrauc.

| (278) | Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu, ko Komisija sākusi atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 10. pantam, 2012. gada 8. novembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (11), importa reģistrācija atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jāturpina. |
| --- | --- |

(278)

Attiecībā uz vienlaikus notiekošo antisubsidēšanas izmeklēšanu, ko Komisija sākusi atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 10. pantam, 2012. gada 8. novembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (11), importa reģistrācija atbilstoši antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jāturpina.

| (279) | Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(279)

Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

| (280) | Ņemot vērā šīs procedūras ārkārtas apstākļus, proti, to, ka tā attiecas uz ražojumu, kas piederīgs tirgum, kam nepieciešama piegādes stabilitāte īsā laikā, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi ieviest antidempinga pagaidu pasākumus. Ņemot vērā, ka netaisnīgas tirdzniecības rezultātā, ko IP laikā veikusi attiecīgā valsts, Savienības ražošanas nozarei nodarīts kaitējums, Savienības ražotāji nevar tūlītēji piegādāt nepieciešamos daudzumus, gadījumā ja pasākumu dēļ importa apjomi krītas. Antidempinga maksājuma ieviešana ļaus Savienības ražošanas nozarei īsā laikā palielināt piegādes apjomus. Turklāt, atvēlot Savienības ražošanas nozarei pietiekami daudz laika, kurā palielināt ražošanas apjomus, attiecīgā ražojuma pieejamība saglabāsies apmēros, lai apmierinātu pieprasījumu. Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu maksājumu ieviest divos posmos. |
| --- | --- |

(280)

Ņemot vērā šīs procedūras ārkārtas apstākļus, proti, to, ka tā attiecas uz ražojumu, kas piederīgs tirgum, kam nepieciešama piegādes stabilitāte īsā laikā, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi ieviest antidempinga pagaidu pasākumus. Ņemot vērā, ka netaisnīgas tirdzniecības rezultātā, ko IP laikā veikusi attiecīgā valsts, Savienības ražošanas nozarei nodarīts kaitējums, Savienības ražotāji nevar tūlītēji piegādāt nepieciešamos daudzumus, gadījumā ja pasākumu dēļ importa apjomi krītas. Antidempinga maksājuma ieviešana ļaus Savienības ražošanas nozarei īsā laikā palielināt piegādes apjomus. Turklāt, atvēlot Savienības ražošanas nozarei pietiekami daudz laika, kurā palielināt ražošanas apjomus, attiecīgā ražojuma pieejamība saglabāsies apmēros, lai apmierinātu pieprasījumu. Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu maksājumu ieviest divos posmos.

I.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (281) | Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts regulā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi par maksājuma piemērošanu ir provizoriski un ka galīgā maksājuma noteikšanai tie, iespējams, būs jāpārskata, |
| --- | --- |

(281)

Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts regulā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi par maksājuma piemērošanu ir provizoriski un ka galīgā maksājuma noteikšanai tie, iespējams, būs jāpārskata,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu un plāksnīšu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos (elementu un plāksnīšu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus) un uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (Taric kodi 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039), ja vien tie nav tranzītā GATT V panta izpratnē.

Attiecīgā ražojuma definīcijā nav iekļauti šādi ražojumu veidi:

| — | ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus, |
| --- | --- |

—

ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv mazāk nekā no sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,

| — | plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi, |
| --- | --- |

—

plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi,

| — | kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i). |
| --- | --- |

—

kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i).

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā un turpmāk norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

| i) | No šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2013. gada 5. augustam:






  Uzņēmums | Maksājuma likme |
| --- | --- | --- |
| Visi uzņēmumi | 11,8 % |

i)

No šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2013. gada 5. augustam:

Uzņēmums

Maksājuma likme

Visi uzņēmumi

11,8 %

| ii) | no 2013. gada 6. augusta:







  Uzņēmums | Maksājuma likme | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd | 51,5 % | B791 |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd | 67,9 % | B792 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd | 55,9 % | B793 |
| JingAo Solar Co. Ltd;

  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;

  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd | 58,7 % | B794 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd | 38,3 % | B795 |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

  Suntech Power Co., Ltd;

  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd | 48,6 % | B796 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;

  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd | 37,3 % | B797 |
| Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 47,6 % | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 67,9 % | B999 |

ii)

no 2013. gada 6. augusta:

Uzņēmums

Maksājuma likme

TARIC papildu kods

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd

51,5 %

B791

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd

67,9 %

B792

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd

55,9 %

B793

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

58,7 %

B794

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd

38,3 %

B795

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd

48,6 %

B796

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

37,3 %

B797

Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

47,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

67,9 %

B999

3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu sīkāku informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Regulu (ES) Nr. 182/2013 groza šādi:

| 1) | iekļauj jaunu G sadaļu un jaunu 22. apsvērumu:
  “G.   REĢISTRĀCIJAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ AIZSARDZĪBU PRET IMPORTU PAR DEMPINGA CENĀM







  (22) | No 2013. gada 6. jūnija aizsardzību pret importu par dempinga cenām nodrošina pagaidu antidempinga maksājums. Tāpēc vairs nav jāreģistrē imports, lai nodrošinātu aizsardzību pret importu par dempinga cenām.”; |
| --- | --- | --- |

1)

iekļauj jaunu G sadaļu un jaunu 22. apsvērumu:

“G.   REĢISTRĀCIJAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ UZ AIZSARDZĪBU PRET IMPORTU PAR DEMPINGA CENĀM

(22)

No 2013. gada 6. jūnija aizsardzību pret importu par dempinga cenām nodrošina pagaidu antidempinga maksājums. Tāpēc vairs nav jāreģistrē imports, lai nodrošinātu aizsardzību pret importu par dempinga cenām.”;

| 2) | regulas 1. panta 1. punktā vārdus “ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 14. panta 5. punktu un” svītro. |
| --- | --- |

2)

regulas 1. panta 1. punktā vārdus “ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 14. panta 5. punktu un” svītro.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 269, 6.9.2012., 5. lpp.

2

(3)  OV L 61, 5.3.2013., 2. lpp.

3

(4)  Tiesas 2012. gada 2. februāra spriedums lietā C-249/10 P, Brosmann Footwear HK un citi/Padome.

4

Brosmann Footwear HK

(5)  Tiesas 2012. gada 15. novembra spriedums lietā C-247/10 P, Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd/Padome.

5

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

(6)  Spriedums lietā C-337/09 P, Padome/Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd.

6

Chemical Industrial Group Co. Ltd

(7)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

8

(9)  Sk. Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Antidumping Duty Investigation of Crystalline Silicon Photovoltaic Cells, Whether or Not Assembled into Modules, from the People’s Republic of China, 2012. gada 9. oktobris, http://ia.ita.doc.gov/frn/summary/prc/2012-25580-1.pdf.

9

Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Antidumping Duty Investigation of Crystalline Silicon Photovoltaic Cells, Whether or Not Assembled into Modules, from the People’s Republic of China

(10)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

10

(11)  OV C 340, 8.11.2012., 13. lpp.

11

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Indijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co., Ltd | B800 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd | B801 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B802 |
| Arhui Titan PV Co., Ltd | B803 |
| BP SunOasis (Prime) Co., Ltd | B804 |
| Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.


  CSI Cells Co., Ltd


  Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc. | B805 |
| Changzhou NESL Solartech Co., Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd | B807 |
| Chinaland Solar Energy Co., Ltd | B808 |
| China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd


  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd


  CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd | B809 |
| Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd | B810 |
| ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd | B811 |
| Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd | B812 |
| CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd | B813 |
| CSG PVtech Co., Ltd | B814 |
| DCWATT POWER Co., Ltd | B815 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd | B817 |
| ERA Solar Co., Ltd | B818 |
| ET Solar Industry Limited


  Dotec Electric Co., Ltd | B819 |
| GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd | B821 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd | B822 |
| GS PV Holdings Group | B823 |
| Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd | B824 |
| Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd | B825 |
| Hanwha SolarOne Co., Ltd


  Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd | B827 |
| Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co., Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co., Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co., Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co., Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd | B841 |
| Jiangyin Hareon Power Co., Ltd


  Schott Solar Hareon Co., Ltd


  Hareon Solar Technology Co., Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd | B843 |
| Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd | B844 |
| Jinko Solar Co., Ltd


  Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd | B845 |
| Juli New Energy Co., Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co., Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan) | B849 |
| Konca Solar Cell Co., Ltd


  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd


  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd | B850 |
| Lightway Green New Energy Co., Ltd


  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd | B851 |
| Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd | B852 |
| Nanjing Dago New Energy Co., Ltd | B853 |
| Nice Sun PV Co., Ltd


  Levo Solar Technology Co., Ltd | B854 |
| Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd | B855 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co., Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co., Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co., Ltd | B866 |
| Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd | B867 |
| Risen Energy Co., Ltd | B868 |
| Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd | B869 |
| Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd


  Shanghai Alex New Energy Co., Ltd | B870 |
| Shanghai BYD Co., Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd


  Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd | B872 |
| Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd


  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd | B873 |
| Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd | B874 |
| Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd


  Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd


  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd | B875 |
| Shanghai ST-Solar Co., Ltd


  Jiangsu ST-Solar Co., Ltd | B876 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd | B877 |
| Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd | B878 |
| Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd | B879 |
| Shenzhen Topray Solar Co., Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co., Ltd | B881 |
| Sun Earth Solar Power Co., Ltd


  Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd | B882 |
| Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd | B883 |
| TDG Holding Co., Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd


  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Winsun New Energy Co., Ltd | B887 |
| Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd | B888 |
| Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co., Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd | B892 |
| Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd | B893 |
| Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd | B894 |
| Xiamen Sona Energy Co., Ltd | B895 |
| Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd | B896 |
| Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation


  Wuxi LONGi | B897 |
| Years Solar Co., Ltd | B898 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd


  Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd | B900 |
| Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd | B901 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd


  Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co., Ltd | B908 |
| Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd | B909 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd | B912 |
| Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd | B913 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company


  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd | B918 |
| Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd | B919 |
| Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd | B920 |
| Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd


  RENESOLA JIANGSU LTD | B921 |
| Zhongli Talesun Solar Co., Ltd | B922 |
| Znshine PV-Tech Co., Ltd | B923 |
| Zytech Engineering Technology Co., Ltd | B924 |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co., Ltd

B800

Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd

B801

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B802

Arhui Titan PV Co., Ltd

B803

BP SunOasis (Prime) Co., Ltd

B804

Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.

CSI Cells Co., Ltd

Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc.

B805

Changzhou NESL Solartech Co., Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd

B807

Chinaland Solar Energy Co., Ltd

B808

China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd

B809

Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd

B810

ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd

B811

Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd

B812

CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd

B813

CSG PVtech Co., Ltd

B814

DCWATT POWER Co., Ltd

B815

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd

B817

ERA Solar Co., Ltd

B818

ET Solar Industry Limited

Dotec Electric Co., Ltd

B819

GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd

B821

Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd

B822

GS PV Holdings Group

B823

Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd

B824

Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd

B825

Hanwha SolarOne Co., Ltd

Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd

B827

Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd

B828

Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co., Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co., Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co., Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co., Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd

B841

Jiangyin Hareon Power Co., Ltd

Schott Solar Hareon Co., Ltd

Hareon Solar Technology Co., Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd

B843

Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd

B844

Jinko Solar Co., Ltd

Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd

B845

Juli New Energy Co., Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd

B847

King-PV Technology Co., Ltd

B848

Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan)

B849

Konca Solar Cell Co., Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd

B850

Lightway Green New Energy Co., Ltd

Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd

B851

Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd

B852

Nanjing Dago New Energy Co., Ltd

B853

Nice Sun PV Co., Ltd

Levo Solar Technology Co., Ltd

B854

Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd

B855

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co., Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd

B864

Perlight Solar Co., Ltd

B865

Phono Solar Technology Co., Ltd

B866

Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd

B867

Risen Energy Co., Ltd

B868

Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd

B869

Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Alex New Energy Co., Ltd

B870

Shanghai BYD Co., Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd

B872

Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd

B873

Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd

B874

Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd

B875

Shanghai ST-Solar Co., Ltd

Jiangsu ST-Solar Co., Ltd

B876

Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd

B877

Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd

B878

Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd

B879

Shenzhen Topray Solar Co., Ltd

B880

Sopray Energy Co., Ltd

B881

Sun Earth Solar Power Co., Ltd

Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd

B882

Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd

B883

TDG Holding Co., Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Winsun New Energy Co., Ltd

B887

Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd

B888

Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co., Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd

B892

Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd

B893

Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd

B894

Xiamen Sona Energy Co., Ltd

B895

Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd

B896

Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation

Wuxi LONGi

B897

Years Solar Co., Ltd

B898

Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd

B900

Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd

B901

Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd

Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co., Ltd

B908

Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd

B909

Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd

B912

Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd

B913

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd

B918

Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd

B919

Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd

B920

Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd

RENESOLA JIANGSU LTD

B921

Zhongli Talesun Solar Co., Ltd

B922

Znshine PV-Tech Co., Ltd

B923

Zytech Engineering Technology Co., Ltd

B924

---

| 5.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 514/2013

(2013. gada 4. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 4. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 41,5 |
| MA | 51,3 |
| MK | 65,0 |
| TN | 25,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 49,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 142,5 |
| ZZ | 76,7 |
| 0709 93 10 | TR | 141,4 |
| ZZ | 141,4 |
| 0805 50 10 | AR | 115,5 |
| TR | 81,9 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 103,3 |
| 0808 10 80 | AR | 181,7 |
| BR | 96,0 |
| CL | 115,9 |
| CN | 77,1 |
| NZ | 135,5 |
| US | 155,7 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 127,5 |
| 0809 10 00 | TR | 195,8 |
| ZZ | 195,8 |
| 0809 29 00 | TR | 469,8 |
| US | 557,8 |
| ZZ | 513,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

41,5

MA

51,3

MK

65,0

TN

25,9

TR

63,9

ZZ

49,5

0707 00 05

AL

41,5

MK

46,1

TR

142,5

ZZ

76,7

0709 93 10

TR

141,4

ZZ

141,4

0805 50 10

AR

115,5

TR

81,9

ZA

112,5

ZZ

103,3

0808 10 80

AR

181,7

BR

96,0

CL

115,9

CN

77,1

NZ

135,5

US

155,7

ZA

130,9

ZZ

127,5

0809 10 00

TR

195,8

ZZ

195,8

0809 29 00

TR

469,8

US

557,8

ZZ

513,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 5.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 3. jūnijs),

ar ko laboratorijai Ukrainā atļauj veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3193)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/261/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. marta Lēmumu 2000/258/EK, ar ko tiek izraudzīta īpaša iestāde, kas atbildīga par tādu kritēriju noteikšanu, kas vajadzīgi, lai standartizētu seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai (1), un jo īpaši tā 3. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2000/258/EK iestāde Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) Nansī Francijā (kopš 2010. gada 1. jūlija iekļauta Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES) ir izraudzīta par īpašo iestādi, kas atbildīga par tādu kritēriju noteikšanu, kuri vajadzīgi seroloģisko testu standartizācijai, lai pārraudzītu trakumsērgas vakcīnu efektivitāti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2000/258/EK iestāde Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) Nansī Francijā (kopš 2010. gada 1. jūlija iekļauta Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES) ir izraudzīta par īpašo iestādi, kas atbildīga par tādu kritēriju noteikšanu, kuri vajadzīgi seroloģisko testu standartizācijai, lai pārraudzītu trakumsērgas vakcīnu efektivitāti.

| (2) | Minētajā lēmumā paredzēts, ka ANSES ir jādokumentē to trešo valstu laboratoriju novērtējums, kuras pieteikušās veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai. |
| --- | --- |

(2)

Minētajā lēmumā paredzēts, ka ANSES ir jādokumentē to trešo valstu laboratoriju novērtējums, kuras pieteikušās veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai.

| (3) | Pēc nelabvēlīgā ANSES2012. gada 3. septembra novērtējuma ziņojuma saņemšanas atļauja, kas Kijevas Centrālajai valsts veterinārmedicīnas laboratorijai tika piešķirta 2006. gada 30. janvārī atbilstīgi Lēmumam 2000/258/EK, tika atsaukta saskaņā ar Komisijas 2010. gada 9. augusta Lēmumu 2010/436/ES, ar ko īsteno Padomes Lēmumu 2000/258/EK attiecībā uz kvalifikācijas pārbaudēm, lai saglabātu atļaujas laboratorijām veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai (2). |
| --- | --- |

(3)

Pēc nelabvēlīgā ANSES2012. gada 3. septembra novērtējuma ziņojuma saņemšanas atļauja, kas Kijevas Centrālajai valsts veterinārmedicīnas laboratorijai tika piešķirta 2006. gada 30. janvārī atbilstīgi Lēmumam 2000/258/EK, tika atsaukta saskaņā ar Komisijas 2010. gada 9. augusta Lēmumu 2010/436/ES, ar ko īsteno Padomes Lēmumu 2000/258/EK attiecībā uz kvalifikācijas pārbaudēm, lai saglabātu atļaujas laboratorijām veikt seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai (2).

| (4) | Ukrainas kompetentā iestāde iesniedza pieteikumu Kijevas Centrālās valsts veterinārmedicīnas laboratorijas apstiprinājuma atjaunošanai, pamatojot pieprasījumu ar labvēlīgu ANSES2013. gada 6. marta novērtējuma ziņojumu par minēto laboratoriju. |
| --- | --- |

(4)

Ukrainas kompetentā iestāde iesniedza pieteikumu Kijevas Centrālās valsts veterinārmedicīnas laboratorijas apstiprinājuma atjaunošanai, pamatojot pieprasījumu ar labvēlīgu ANSES2013. gada 6. marta novērtējuma ziņojumu par minēto laboratoriju.

| (5) | Ukrainas kompetentā iestāde arī oficiāli informēja Komisiju par to, ka ir mainījies tās laboratorijas nosaukums. |
| --- | --- |

(5)

Ukrainas kompetentā iestāde arī oficiāli informēja Komisiju par to, ka ir mainījies tās laboratorijas nosaukums.

| (6) | Tādēļ šai laboratorijai būtu jāpiešķir atļauja veikt seroloģiskos testus, lai pārraudzītu trakumsērgas vakcīnu efektivitāti attiecībā uz suņiem, kaķiem un seskiem. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ šai laboratorijai būtu jāpiešķir atļauja veikt seroloģiskos testus, lai pārraudzītu trakumsērgas vakcīnu efektivitāti attiecībā uz suņiem, kaķiem un seskiem.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Lēmuma 2000/258/EK 3. panta 2. punktu seroloģiskos testus trakumsērgas vakcīnu efektivitātes pārraudzīšanai attiecībā uz suņiem, kaķiem un seskiem ir atļauts veikt šādā laboratorijā:

| State Research Institute of Laboratory Diagnostics and Veterinary Sanitary Expertise |
| --- |
| 30, Donetskaya st., |
| Kiev 03151 |
| Ukraina |

State Research Institute of Laboratory Diagnostics and Veterinary Sanitary Expertise

30, Donetskaya st.,

Kiev 03151

Ukraina

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2013. gada 15. jūnija.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 79, 30.3.2000., 40. lpp.

1

(2)  OV L 209, 10.8.2010., 19. lpp.

2

---

| 5.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 4. jūnijs),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2012/715/ES, ar ko izveido trešo valstu sarakstu ar tiesisko regulējumu, ko piemēro cilvēkiem paredzēto zāļu aktīvajām vielām un attiecīgajām kontroles un izpildes darbībām, kas nodrošina sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/262/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (1), un jo īpaši tās 111.b panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 111.b panta 1. punktu trešā valsts var pieprasīt, lai Komisija izvērtē, vai šīs valsts regulējums, ko piemēro aktīvajām vielām, kuras eksportē uz Savienību, un attiecīgās kontroles un izpildes darbības nodrošina sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim, lai iekļautu minēto valsti to trešo valstu sarakstā, kuras nodrošina līdzvērtīgu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 111.b panta 1. punktu trešā valsts var pieprasīt, lai Komisija izvērtē, vai šīs valsts regulējums, ko piemēro aktīvajām vielām, kuras eksportē uz Savienību, un attiecīgās kontroles un izpildes darbības nodrošina sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim, lai iekļautu minēto valsti to trešo valstu sarakstā, kuras nodrošina līdzvērtīgu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni.

| (2) | Ar 2012. gada 6. decembra vēstuli Japāna lūdza to iekļaut sarakstā saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 111.b panta 1. punktu. Komisijas veiktajā līdzvērtīguma novērtējumā apstiprināts, ka minētā panta prasības ir izpildītas. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2012. gada 6. decembra vēstuli Japāna lūdza to iekļaut sarakstā saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 111.b panta 1. punktu. Komisijas veiktajā līdzvērtīguma novērtējumā apstiprināts, ka minētā panta prasības ir izpildītas.

| (3) | Būtu attiecīgi jāgroza Komisijas 2012. gada 22. novembra Īstenošanas lēmums 2012/715/ES, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK izveido trešo valstu sarakstu ar tiesisko regulējumu, ko piemēro cilvēkiem paredzēto zāļu aktīvajām vielām un attiecīgajām kontroles un izpildes darbībām, kas nodrošina sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim (2), |
| --- | --- |

(3)

Būtu attiecīgi jāgroza Komisijas 2012. gada 22. novembra Īstenošanas lēmums 2012/715/ES, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK izveido trešo valstu sarakstu ar tiesisko regulējumu, ko piemēro cilvēkiem paredzēto zāļu aktīvajām vielām un attiecīgajām kontroles un izpildes darbībām, kas nodrošina sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs Savienības līmenim (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2012/715/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.

1

(2)  OV L 325, 23.11.2012., 15. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| Trešā valsts | Piezīmes |
| --- | --- |
| Austrālija | |
| Japāna | |
| Šveice” | |

Trešā valsts

Piezīmes

Austrālija

Japāna

Šveice”

---

5.6.2013

| 5.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---