# Jurnalul Oficial L 49/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.049.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 49 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5622 februarie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.049.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 49

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5622 februarie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2013/100/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 10 mai 2012 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 1 |
| Acord între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene | 2 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 157/2013 al Consiliului din 18 februarie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii | 10 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2013 al Consiliului din 18 februarie 2013 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză | 29 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 159/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 privind autorizarea unui preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu ca aditiv furajer în hrana porcilor, a pasărilor de curte, a bovinelor, a oilor, a caprelor, a iepurilor și a cailor, precum și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1876/2006 și (CE) nr. 757/2007 (
  1
  ) | 47 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 160/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 162/2003, (CE) nr. 971/2008, (UE) nr. 1118/2010, (UE) nr. 169/2011 și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011 în ceea ce privește numele titularului autorizației pentru diclazurilul din hrana pentru animale (
  1
  ) | 50 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 161/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 privind autorizarea unui preparat de hidroxid de sodiu ca aditiv pentru hrana pisicilor, a câinilor și a peștilor ornamentali (
  1
  ) | 52 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 162/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 3199/93 privind recunoașterea reciprocă a procedurilor pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul scutirii de la plata accizelor | 55 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 163/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 62 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 164/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină | 64 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2013/7/UE a Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului în vederea includerii clorurii de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu ca substanță activă în anexa I la directivă (
  1
  ) | 66 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/101/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 18 februarie 2013 de numire a unui membru francez și a doi supleanți francezi în cadrul Comitetului Regiunilor | 70 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2013/100/UE

*

Decizia Consiliului din 10 mai 2012 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene

1

Acord între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene

2

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 157/2013 al Consiliului din 18 februarie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii

10

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 158/2013 al Consiliului din 18 februarie 2013 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză

29

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 159/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 privind autorizarea unui preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu ca aditiv furajer în hrana porcilor, a pasărilor de curte, a bovinelor, a oilor, a caprelor, a iepurilor și a cailor, precum și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1876/2006 și (CE) nr. 757/2007 (
  1
  )

1

47

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 160/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 162/2003, (CE) nr. 971/2008, (UE) nr. 1118/2010, (UE) nr. 169/2011 și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011 în ceea ce privește numele titularului autorizației pentru diclazurilul din hrana pentru animale (
  1
  )

1

50

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 161/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 privind autorizarea unui preparat de hidroxid de sodiu ca aditiv pentru hrana pisicilor, a câinilor și a peștilor ornamentali (
  1
  )

1

52

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 162/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 3199/93 privind recunoașterea reciprocă a procedurilor pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul scutirii de la plata accizelor

55

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 163/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

62

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 164/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină

64

DIRECTIVE

*

Directiva 2013/7/UE a Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului în vederea includerii clorurii de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu ca substanță activă în anexa I la directivă (
  1
  )

12-16

1

66

DECIZII

2013/101/UE

*

Decizia Consiliului din 18 februarie 2013 de numire a unui membru francez și a doi supleanți francezi în cadrul Comitetului Regiunilor

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 10 mai 2012

privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene

(2013/100/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2), coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin decizia din 5 iunie 2003, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu țările terțe în vederea înlocuirii anumitor dispoziții din acordurile bilaterale existente cu un acord la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia din 5 iunie 2003, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu țările terțe în vederea înlocuirii anumitor dispoziții din acordurile bilaterale existente cu un acord la nivelul Uniunii.

| (2) | Comisia a negociat, în numele Uniunii, un acord cu Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene („acordul”) în conformitate cu mecanismele și directivele din anexa la decizia Consiliului din 5 iunie 2003. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a negociat, în numele Uniunii, un acord cu Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene („acordul”) în conformitate cu mecanismele și directivele din anexa la decizia Consiliului din 5 iunie 2003.

| (3) | Acordul ar trebui semnat și aplicat cu titlu provizoriu până la încheierea procedurilor necesare încheierii sale, |
| --- | --- |

(3)

Acordul ar trebui semnat și aplicat cu titlu provizoriu până la încheierea procedurilor necesare încheierii sale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se autorizează, în numele Uniunii, semnarea Acordului între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene, sub rezerva încheierii acordului menționat.

Textul acordului este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze acordul în numele Uniunii.

Articolul 3

Până la intrarea sa în vigoare, acordul se aplică cu titlu provizoriu, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din acord, de la data semnării sale (1).

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 10 mai 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

U. ELBÆK

---

(1)  Data semnării acordului se va publica în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatului General al Consiliului.

1

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

ACORD

între Uniunea Europeană și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene

UNIUNEA EUROPEANĂ,

(denumită în continuare „Uniunea”),

pe de o parte, și

GUVERNUL REPUBLICII DEMOCRATICE SOCIALISTE SRI LANKA,

(denumită în continuare „Sri Lanka”),

pe de altă parte,

(denumite în continuare „părțile”),

CONSTATÂND că au fost încheiate acorduri bilaterale privind serviciile aeriene între mai multe state membre ale Uniunii și Sri Lanka,

RECUNOSCÂND faptul că anumite dispoziții din acordurile bilaterale privind serviciile aeriene dintre statele membre ale Uniunii și Sri Lanka care contravin legislației Uniunii trebuie să devină conforme cu aceasta în vederea stabilirii unui temei juridic solid pentru serviciile aeriene dintre Uniune și Sri Lanka, precum și pentru a păstra continuitatea respectivelor servicii aeriene,

CONSTATÂND că Uniunea are competență exclusivă în ceea ce privește mai multe aspecte care pot fi reglementate prin acorduri bilaterale privind serviciile aeriene între statele membre ale Uniunii și țări terțe,

CONSTATÂND că, în temeiul legislației Uniunii, transportatorii aerieni comunitari stabiliți într-un stat membru au drept de acces nediscriminatoriu la rutele aeriene dintre statele membre ale Uniunii și țări terțe,

AVÂND ÎN VEDERE acordurile dintre Uniune și anumite țări terțe care prevăd, pentru resortisanții țărilor terțe respective (țări enumerate în anexa 3), posibilitatea de a deveni proprietari ai unor transportatori aerieni care dețin licențe acordate în conformitate cu legislația Uniunii,

CONSTATÂND că, în temeiul legislației Uniunii, transportatorii aerieni nu pot, în principiu, să încheie acorduri care ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre ale Uniunii și care au drept obiect sau efect împiedicarea, restricționarea sau denaturarea concurenței,

RECUNOSCÂND că dispozițiile acordurilor bilaterale privind serviciile aeriene încheiate între statele membre ale Uniunii și Sri Lanka, care (i) impun sau favorizează adoptarea unor acorduri între întreprinderi, a unor decizii luate de asociații ale întreprinderilor sau a unor practici concertate care împiedică, denaturează sau restricționează concurența dintre transportatorii aerieni pe rutele relevante; sau (ii) întăresc efectele unor astfel de acorduri, decizii sau practici concertate; sau (iii) deleagă transportatorilor aerieni sau altor operatori economici privați responsabilitatea de a lua măsuri care împiedică, denaturează sau restricționează concurența dintre transportatorii aerieni pe rutele relevante, ar putea face ineficientă aplicarea regulilor de concurență aplicabile întreprinderilor,

RECUNOSCÂND că, atunci când un stat membru a desemnat un transportator aerian al cărui control reglementar legat de supravegherea în domeniul siguranței este efectuat și menținut de un alt stat membru, drepturile Sri Lanka în temeiul dispozițiilor privind siguranța ale acordului dintre statul membru care a desemnat transportatorul aerian și Sri Lanka ar trebui să se aplice în mod identic în ceea ce privește celălalt stat membru,

CONSTATÂND că acordurile bilaterale privind serviciile aeriene enumerate în anexa I se bazează pe principul general conform căruia companiile aeriene desemnate ale părților trebuie să beneficieze de șanse egale și echitabile de a exploata serviciile convenite pe rutele specificate,

CONSTATÂND că obiectivul acestui acord nu este de a mări volumul total al traficului aerian dintre Uniune și Sri Lanka, de a afecta echilibrul dintre transportatorii aerieni comunitari și cei din Sri Lanka sau de a negocia modificări ale dispozițiilor referitoare la drepturile de trafic din acordurile bilaterale existente privind serviciile aeriene,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Dispoziții generale

(1)   În sensul prezentului acord, prin „state membre” se înțelege statele membre ale Uniunii Europene, iar prin „tratate UE” se înțelege Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

(2)   În acordurile enumerate în anexa 1, trimiterile la resortisanții statului membru care este parte la acordul respectiv se interpretează ca trimiteri la resortisanții statelor membre.

(3)   În acordurile enumerate în anexa 1, trimiterile la transportatorii aerieni sau la companiile aeriene ale statului membru care este parte la acordul respectiv se interpretează ca trimiteri la transportatorii aerieni sau la companiile aeriene desemnate de statul membru respectiv.

(4)   Acordarea de drepturi de trafic va continua să se realizeze prin intermediul acordurilor bilaterale.

Articolul 2

Desemnarea de către un stat membru

(1)   Dispozițiile alineatelor (2) și (3) ale prezentului articol înlocuiesc dispozițiile corespondente ale articolelor enumerate în anexa 2 literele (a) și, respectiv, (b) în ceea ce privește desemnarea unui transportator aerian de către statul membru în cauză, autorizațiile și permisele acordate acestuia de către Sri Lanka și refuzul, revocarea, suspendarea sau limitarea autorizațiilor sau a permiselor transportatorului aerian.

(2)   De îndată ce primește o desemnare de la un stat membru, Sri Lanka acordă autorizațiile și permisele corespunzătoare într-un termen procedural minim, cu condiția ca:

| (a) | transportatorul aerian să fie stabilit, în temeiul tratatelor UE, pe teritoriul statului membru care a efectuat desemnarea și să dețină o licență de operare valabilă în conformitate cu legislația Uniunii; și |
| --- | --- |

(a)

transportatorul aerian să fie stabilit, în temeiul tratatelor UE, pe teritoriul statului membru care a efectuat desemnarea și să dețină o licență de operare valabilă în conformitate cu legislația Uniunii; și

| (b) | statul membru care a eliberat certificatul de operator aerian să efectueze și să mențină un control reglementar efectiv al transportatorului aerian, iar autoritatea aeronautică competentă să fie identificată în mod clar în desemnare; precum și |
| --- | --- |

(b)

statul membru care a eliberat certificatul de operator aerian să efectueze și să mențină un control reglementar efectiv al transportatorului aerian, iar autoritatea aeronautică competentă să fie identificată în mod clar în desemnare; precum și

| (c) | transportatorul aerian să fie deținut, în mod direct sau prin intermediul unui acționariat majoritar, și să fie controlat efectiv de state membre și/sau de resortisanți ai statelor membre și/sau de alte state enumerate în anexa 3 și/sau de resortisanți ai acestor alte state și să se afle în permanență sub controlul respectivului stat și/sau al respectivilor resortisanți. |
| --- | --- |

(c)

transportatorul aerian să fie deținut, în mod direct sau prin intermediul unui acționariat majoritar, și să fie controlat efectiv de state membre și/sau de resortisanți ai statelor membre și/sau de alte state enumerate în anexa 3 și/sau de resortisanți ai acestor alte state și să se afle în permanență sub controlul respectivului stat și/sau al respectivilor resortisanți.

(3)   Sri Lanka poate refuza, revoca, suspenda sau limita autorizațiile sau permisele unui transportator aerian desemnat de un stat membru dacă:

| (a) | transportatorul aerian nu este stabilit, în temeiul tratatelor UE, pe teritoriul statului membru care a efectuat desemnarea sau nu deține o licență de operare valabilă în conformitate cu legislația Uniunii; sau |
| --- | --- |

(a)

transportatorul aerian nu este stabilit, în temeiul tratatelor UE, pe teritoriul statului membru care a efectuat desemnarea sau nu deține o licență de operare valabilă în conformitate cu legislația Uniunii; sau

| (b) | statul membru care a eliberat certificatul de transportator aerian nu efectuează sau nu menține un control reglementar efectiv al transportatorului aerian sau autoritatea aeronautică competentă nu este identificată în mod clar în desemnare; sau |
| --- | --- |

(b)

statul membru care a eliberat certificatul de transportator aerian nu efectuează sau nu menține un control reglementar efectiv al transportatorului aerian sau autoritatea aeronautică competentă nu este identificată în mod clar în desemnare; sau

| (c) | transportatorul aerian nu este deținut, în mod direct sau prin intermediul unui acționariat majoritar, sau nu este controlat efectiv de state membre și/sau de resortisanți ai statelor membre și/sau de alte state enumerate la anexa 3 și/sau de resortisanți ai acestor alte state; sau |
| --- | --- |

(c)

transportatorul aerian nu este deținut, în mod direct sau prin intermediul unui acționariat majoritar, sau nu este controlat efectiv de state membre și/sau de resortisanți ai statelor membre și/sau de alte state enumerate la anexa 3 și/sau de resortisanți ai acestor alte state; sau

| (d) | transportatorul aerian este deja autorizat să opereze în temeiul unui acord bilateral între Sri Lanka și un alt stat membru și prin exercitarea drepturilor de trafic în temeiul prezentului acord pe o rută care cuprinde un punct din acel alt stat membru ar eluda restricțiile privind drepturile de trafic impuse de celălalt acord; sau |
| --- | --- |

(d)

transportatorul aerian este deja autorizat să opereze în temeiul unui acord bilateral între Sri Lanka și un alt stat membru și prin exercitarea drepturilor de trafic în temeiul prezentului acord pe o rută care cuprinde un punct din acel alt stat membru ar eluda restricțiile privind drepturile de trafic impuse de celălalt acord; sau

| (e) | transportatorul aerian desemnat deține un certificat de transportator aerian eliberat de un stat membru cu care Sri Lanka nu a semnat un acord bilateral privind serviciile aeriene, iar statul membru respectiv a refuzat să acorde drepturi de trafic pentru Sri Lanka. |
| --- | --- |

(e)

transportatorul aerian desemnat deține un certificat de transportator aerian eliberat de un stat membru cu care Sri Lanka nu a semnat un acord bilateral privind serviciile aeriene, iar statul membru respectiv a refuzat să acorde drepturi de trafic pentru Sri Lanka.

În exercitarea drepturilor sale în temeiul prezentului alineat, Sri Lanka nu discriminează transportatorii aerieni comunitari pe motive de naționalitate.

Articolul 3

Siguranță

(1)   Dispozițiile alineatului (2) al prezentului articol completează dispozițiile corespondente din articolele enumerate în anexa 2 litera (c).

(2)   Atunci când un stat membru a desemnat un transportator aerian al cărui control reglementar este efectuat și menținut de un alt stat membru, drepturile Sri Lanka în temeiul dispozițiilor privind siguranța ale acordului dintre statul membru care a desemnat transportatorul aerian și Sri Lanka se aplică în mod identic în ceea ce privește adoptarea, exercitarea sau menținerea standardelor de siguranță de către celălalt stat membru și în ceea ce privește autorizația de operare a transportatorului aerian respectiv.

Articolul 4

Compatibilitatea cu regulile de concurență

(1)   Prin derogare de la orice alte dispoziții contrare, nicio dispoziție din oricare dintre acordurile enumerate în anexa 1 nu trebuie: (i) să impună sau să favorizeze adoptarea de acorduri între întreprinderi, decizii ale asociațiilor de întreprinderi sau practici concertate care împiedică sau denaturează concurența; sau (ii) să întărească efectele unor astfel de acorduri, decizii sau practici concertate; sau (iii) să delege unor operatori economici privați responsabilitatea de a lua măsuri care împiedică, denaturează sau restricționează concurența.

(2)   Dispozițiile acordurilor enumerate în anexa 1 care sunt incompatibile cu alineatul (1) al prezentului articol nu se aplică.

Articolul 5

Anexe la acord

Anexele la prezentul acord fac parte integrantă din acesta.

Articolul 6

Examinare, revizuire sau modificare

Părțile pot, în orice moment, să examineze, să revizuiască sau să modifice de comun acord prezentul acord.

Articolul 7

Intrarea în vigoare și aplicarea cu titlu provizoriu

(1)   Prezentul acord intră în vigoare la data la care părțile și-au notificat reciproc, în scris, îndeplinirea procedurilor lor interne necesare în acest scop.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), părțile convin să aplice prezentul acord cu titlu provizoriu de la data semnării sale până la intrarea sa în vigoare.

(3)   Prezentul acord se aplică tuturor acordurilor și înțelegerilor enumerate în anexa 1, inclusiv celor care, la data semnării prezentului acord, nu au intrat încă în vigoare și nu sunt aplicate cu titlu provizoriu.

Articolul 8

Denunțarea

(1)   Denunțarea unuia dintre acordurile enumerate în anexa 1 conduce la denunțarea simultană a tuturor dispozițiilor prezentului acord care se referă la respectivul acord menționat în anexa 1.

(2)   Denunțarea tuturor acordurilor enumerate în anexa 1 conduce la denunțarea simultană a prezentului acord.

DREPT PENTRU CARE subsemnații, autorizați în mod corespunzător, semnează prezentul acord.

Adoptat în dublu exemplar, în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și singaleză, toate textele fiind în mod egal autentice.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.

V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

За Европейския сьюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка

Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka

Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky

For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering

Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka

Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα

For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka

Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka

Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka

Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –

Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu

A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka

Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka

W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki

Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca

Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka

Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky

Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke

Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta

För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

Image

Image

ANEXA 1

LISTA ACORDURILOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1 DIN PREZENTUL ACORD

Acorduri privind serviciile aeriene și alte înțelegeri încheiate între Sri Lanka și statele membre, cu modificările sau amendamentele ulterioare, care, la data semnării prezentului acord, erau încheiate, semnate sau parafate:

| — | Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Federal al Austriei și Republica Sri Lanka semnat la Colombo la 15 februarie 1978, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Austria” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Federal al Austriei și Republica Sri Lanka semnat la Colombo la 15 februarie 1978, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Austria” în anexa 2;

| — | Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Regatului Belgiei și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka semnat la Bruxelles la 15 decembrie 1998, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Belgia” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Regatului Belgiei și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka semnat la Bruxelles la 15 decembrie 1998, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Belgia” în anexa 2;

| — | Acordul dintre Guvernul Republicii Populare Bulgaria și Guvernul Ceylon privind serviciile aeriene între și dincolo de teritoriile acestora semnat la Colombo la 27 noiembrie 1970, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Bulgaria” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Republicii Populare Bulgaria și Guvernul Ceylon privind serviciile aeriene între și dincolo de teritoriile acestora semnat la Colombo la 27 noiembrie 1970, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Bulgaria” în anexa 2;

| — | Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Republicii Cipru și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka parafat la Colombo la 15 noiembrie 2002, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Cipru” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Republicii Cipru și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka parafat la Colombo la 15 noiembrie 2002, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Cipru” în anexa 2;

| — | Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Cehe și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka semnat la Praga la 20 aprilie 2004, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Republica Cehă” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Cehe și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka semnat la Praga la 20 aprilie 2004, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Republica Cehă” în anexa 2;

| — | Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Danemarcei și Guvernul Ceylon semnat la Colombo la 29 mai 1959, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Danemarca” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Danemarcei și Guvernul Ceylon semnat la Colombo la 29 mai 1959, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Danemarca” în anexa 2;

| — | Acordul privind transportul aerian dintre Republica Franceză și Ceylon semnat la Colombo la 18 aprilie 1966, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Franța” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind transportul aerian dintre Republica Franceză și Ceylon semnat la Colombo la 18 aprilie 1966, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Franța” în anexa 2;

| — | Acordul privind transportul aerian dintre Republica Federală Germania și Republica Sri Lanka semnat la Colombo la 24 iulie 1973, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Germania” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind transportul aerian dintre Republica Federală Germania și Republica Sri Lanka semnat la Colombo la 24 iulie 1973, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Germania” în anexa 2;

| — | Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Republicii Elene și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka parafat la Atena la 5 noiembrie 2002, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Grecia” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind transportul aerian dintre Guvernul Republicii Elene și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka parafat la Atena la 5 noiembrie 2002, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Grecia” în anexa 2;

| — | Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Italiene și Guvernul Ceylon semnat la Colombo la 1 iunie 1959, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Italia” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Republicii Italiene și Guvernul Ceylon semnat la Colombo la 1 iunie 1959, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Italia” în anexa 2;

| — | Acordul dintre Guvernul Regatului Țărilor de Jos și Guvernul Ceylon privind serviciile aeriene între și dincolo de teritoriile acestora semnat la Colombo la 14 septembrie 1953, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Țările de Jos” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Regatului Țărilor de Jos și Guvernul Ceylon privind serviciile aeriene între și dincolo de teritoriile acestora semnat la Colombo la 14 septembrie 1953, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Țările de Jos” în anexa 2;

| — | Acordul dintre Guvernul Republicii Populare Polone și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka privind serviciile aeriene între și dincolo de teritoriile acestora semnat la Colombo la 26 ianuarie 1982, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Polonia” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul dintre Guvernul Republicii Populare Polone și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka privind serviciile aeriene între și dincolo de teritoriile acestora semnat la Colombo la 26 ianuarie 1982, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Polonia” în anexa 2;

| — | Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Suediei și Guvernul Ceylon semnat la Colombo la 29 mai 1959, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Suedia” în anexa 2; |
| --- | --- |

—

Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Suediei și Guvernul Ceylon semnat la Colombo la 29 mai 1959, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Suedia” în anexa 2;

| — | Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka semnat la Colombo la 22 aprilie 1998, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Regatul Unit” în anexa 2. |
| --- | --- |

—

Acordul privind serviciile aeriene dintre Guvernul Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord și Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka semnat la Colombo la 22 aprilie 1998, denumit în continuare „Acordul Sri Lanka-Regatul Unit” în anexa 2.

ANEXA 2

LISTA ARTICOLELOR DIN ACORDURILE ENUMERATE ÎN ANEXA 1 ȘI MENȚIONATE LA ARTICOLELE 2-4 DIN PREZENTUL ACORD

| (a) | Desemnarea de către un stat membru:






  — | articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Austria; |
| --- | --- | --- |

(a)

Desemnarea de către un stat membru:

—

articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Austria;

| — | articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Belgia; |
| --- | --- |

—

articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Belgia;

| — | articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Cipru; |
| --- | --- |

—

articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Cipru;

| — | articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Republica Cehă; |
| --- | --- |

—

articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Republica Cehă;

| — | articolul 2 din Acordul Sri Lanka-Danemarca; |
| --- | --- |

—

articolul 2 din Acordul Sri Lanka-Danemarca;

| — | articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Franța; |
| --- | --- |

—

articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Franța;

| — | articolul 3 alineatul (4) din Acordul Sri Lanka-Germania; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) din Acordul Sri Lanka-Germania;

| — | articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Grecia; |
| --- | --- |

—

articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Grecia;

| — | articolul 4 alineatele (1)-(3) din Acordul Sri Lanka-Italia; |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatele (1)-(3) din Acordul Sri Lanka-Italia;

| — | articolul 2 din Acordul Sri Lanka-Țările de Jos; |
| --- | --- |

—

articolul 2 din Acordul Sri Lanka-Țările de Jos;

| — | articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Polonia; |
| --- | --- |

—

articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Polonia;

| — | articolul 2 din Acordul Sri Lanka-Suedia; |
| --- | --- |

—

articolul 2 din Acordul Sri Lanka-Suedia;

| — | articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Regatul Unit.

| (b) | Refuzul, revocarea, suspendarea sau limitarea autorizațiilor sau a permiselor:






  — | articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Austria; |
| --- | --- | --- |

(b)

Refuzul, revocarea, suspendarea sau limitarea autorizațiilor sau a permiselor:

—

articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Austria;

| — | articolul 5 din Acordul Sri Lanka-Belgia; |
| --- | --- |

—

articolul 5 din Acordul Sri Lanka-Belgia;

| — | articolul 3 alineatul (4) din Acordul Sri Lanka-Bulgaria; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) din Acordul Sri Lanka-Bulgaria;

| — | articolul 5 din Acordul Sri Lanka-Cipru; |
| --- | --- |

—

articolul 5 din Acordul Sri Lanka-Cipru;

| — | articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Republica Cehă; |
| --- | --- |

—

articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Republica Cehă;

| — | articolul 6 din Acordul Sri Lanka-Danemarca; |
| --- | --- |

—

articolul 6 din Acordul Sri Lanka-Danemarca;

| — | articolul 3 alineatul (4) și articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Franța; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) și articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Franța;

| — | articolul 4 alineatul (1) din Acordul Sri Lanka-Germania; |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatul (1) din Acordul Sri Lanka-Germania;

| — | articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Grecia; |
| --- | --- |

—

articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Grecia;

| — | articolul 4 alineatele (4)-(6) din Acordul Sri Lanka-Italia; |
| --- | --- |

—

articolul 4 alineatele (4)-(6) din Acordul Sri Lanka-Italia;

| — | articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Țările de Jos; |
| --- | --- |

—

articolul 3 din Acordul Sri Lanka-Țările de Jos;

| — | articolul 6 din Acordul Sri Lanka-Suedia; |
| --- | --- |

—

articolul 6 din Acordul Sri Lanka-Suedia;

| — | articolul 5 din Acordul Sri Lanka-Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

articolul 5 din Acordul Sri Lanka-Regatul Unit.

| (c) | Siguranța:






  — | articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Austria; |
| --- | --- | --- |

(c)

Siguranța:

—

articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Austria;

| — | articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Belgia; |
| --- | --- |

—

articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Belgia;

| — | articolul 10 din Acordul Sri Lanka-Cipru; |
| --- | --- |

—

articolul 10 din Acordul Sri Lanka-Cipru;

| — | articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Republica Cehă; |
| --- | --- |

—

articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Republica Cehă;

| — | articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Danemarca; |
| --- | --- |

—

articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Danemarca;

| — | articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Grecia; |
| --- | --- |

—

articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Grecia;

| — | articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Polonia; |
| --- | --- |

—

articolul 7 din Acordul Sri Lanka-Polonia;

| — | articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Suedia. |
| --- | --- |

—

articolul 4 din Acordul Sri Lanka-Suedia.

ANEXA 3

LISTA CELORLALTE STATE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 2 DIN PREZENTUL ACORD

| (a) | Republica Islanda (în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European); |
| --- | --- |

(a)

Republica Islanda (în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European);

| (b) | Principatul Liechtenstein (în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European); |
| --- | --- |

(b)

Principatul Liechtenstein (în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European);

| (c) | Regatul Norvegiei (în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European); |
| --- | --- |

(c)

Regatul Norvegiei (în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European);

| (d) | Confederația Elvețiană (în temeiul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian). |
| --- | --- |

(d)

Confederația Elvețiană (în temeiul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian).

---

REGULAMENTE

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 157/2013 AL CONSILIULUI

din 18 februarie 2013

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care au făcut obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 25 noiembrie 2011, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping (denumită în continuare „procedura AD” sau „procedura”) cu privire la importurile în Uniune de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii („SUA” sau „țară în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 25 noiembrie 2011, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping (denumită în continuare „procedura AD” sau „procedura”) cu privire la importurile în Uniune de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii („SUA” sau „țară în cauză”).

| (2) | În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), deschiderea unei proceduri antisubvenție cu privire la importurile în Uniune de bioetanol originar din SUA și a inițiat o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AS”). Procedura respectivă s-a încheiat la 21 decembrie 2012, fără instituirea unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(2)

În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), deschiderea unei proceduri antisubvenție cu privire la importurile în Uniune de bioetanol originar din SUA și a inițiat o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AS”). Procedura respectivă s-a încheiat la 21 decembrie 2012, fără instituirea unor măsuri compensatorii.

| (3) | Procedura AD a fost deschisă în urma unei plângeri prezentate la 12 octombrie 2011 de către Asociația producătorilor europeni de etanol regenerabil (ePURE) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de bioetanol a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. |
| --- | --- |

(3)

Procedura AD a fost deschisă în urma unei plângeri prezentate la 12 octombrie 2011 de către Asociația producătorilor europeni de etanol regenerabil (ePURE) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de bioetanol a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (4) | Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, exportatorii/producătorii din SUA, importatorii și alte părți cunoscute ca fiind interesate, precum și autoritățile din SUA cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, exportatorii/producătorii din SUA, importatorii și alte părți cunoscute ca fiind interesate, precum și autoritățile din SUA cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii.

| (5) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea. |
| --- | --- |

(5)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.

1.2.1.   Eșantionarea exportatorilor/producătorilor din SUA

| (6) | Ținând cont de numărul potențial mare de exportatori/producători din SUA, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Ținând cont de numărul potențial mare de exportatori/producători din SUA, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (7) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, exportatorii/producătorii din SUA au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să completeze un formular de eșantionare, astfel cum prevede avizul de deschidere, furnizând informații de bază privind activitățile lor legate de producția și vânzările de bioetanol în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). |
| --- | --- |

(7)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, exportatorii/producătorii din SUA au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să completeze un formular de eșantionare, astfel cum prevede avizul de deschidere, furnizând informații de bază privind activitățile lor legate de producția și vânzările de bioetanol în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”).

| (8) | Autoritățile americane competente au fost, de asemenea, consultate în ceea ce privește selectarea unui eșantion reprezentativ. |
| --- | --- |

(8)

Autoritățile americane competente au fost, de asemenea, consultate în ceea ce privește selectarea unui eșantion reprezentativ.

| (9) | Peste 60 de exportatori/producători s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile solicitate în termenul de 15 zile. |
| --- | --- |

(9)

Peste 60 de exportatori/producători s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile solicitate în termenul de 15 zile.

| (10) | În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi de bioetanol în Uniune care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selecționat a fost alcătuit din șase producători de bioetanol din SUA („eșantionul american”). |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi de bioetanol în Uniune care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selecționat a fost alcătuit din șase producători de bioetanol din SUA („eșantionul american”).

| (11) | În cadrul anchetei s-a constatat că producția unuia dintre producătorii incluși în eșantionul american nu a fost exportată în Uniune în cursul PA. Prin urmare, această societate a fost exclusă din eșantion. |
| --- | --- |

(11)

În cadrul anchetei s-a constatat că producția unuia dintre producătorii incluși în eșantionul american nu a fost exportată în Uniune în cursul PA. Prin urmare, această societate a fost exclusă din eșantion.

| (12) | Cu toate că ceilalți producători incluși în eșantion au menționat exporturi de bioetanol în Uniune în formularul de eșantionare, ancheta a arătat că niciunul dintre aceștia nu a exportat bioetanol pe piața Uniunii. În fapt, aceștia îl vindeau pe piața americană comercianților/producătorilor de amestecuri neafiliați, care îl amestecau ulterior cu benzină și îl revindeau pe piața americană și la export, în special în Uniune. În cursul anchetei la fața locului, a devenit clar că, de fapt, spre deosebire de impresia desprinsă din informațiile furnizate în formularele lor de eșantionare de către producătorii americani incluși în eșantion, aceștia nu aveau în mod sistematic cunoștință dacă producția lor era sau nu destinată pieței Uniunii sau oricărei alte piețe inclusiv piața americană și nu erau informați în legătură cu prețurile de vânzare ale comercianților/producătorilor de amestecuri. Concret, aceasta înseamnă că producătorii americani de bioetanol nu sunt exportatorii produsului în cauză în Uniune. Exportatorii sunt, de fapt, comercianții/producătorii de amestecuri. Prin urmare, datele colectate și verificate la nivelul eșantionului american în etapa provizorie nu au permis să se stabilească dacă bioetanolul originar din SUA a fost exportat sau nu la prețuri de dumping în Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(12)

Cu toate că ceilalți producători incluși în eșantion au menționat exporturi de bioetanol în Uniune în formularul de eșantionare, ancheta a arătat că niciunul dintre aceștia nu a exportat bioetanol pe piața Uniunii. În fapt, aceștia îl vindeau pe piața americană comercianților/producătorilor de amestecuri neafiliați, care îl amestecau ulterior cu benzină și îl revindeau pe piața americană și la export, în special în Uniune. În cursul anchetei la fața locului, a devenit clar că, de fapt, spre deosebire de impresia desprinsă din informațiile furnizate în formularele lor de eșantionare de către producătorii americani incluși în eșantion, aceștia nu aveau în mod sistematic cunoștință dacă producția lor era sau nu destinată pieței Uniunii sau oricărei alte piețe inclusiv piața americană și nu erau informați în legătură cu prețurile de vânzare ale comercianților/producătorilor de amestecuri. Concret, aceasta înseamnă că producătorii americani de bioetanol nu sunt exportatorii produsului în cauză în Uniune. Exportatorii sunt, de fapt, comercianții/producătorii de amestecuri. Prin urmare, datele colectate și verificate la nivelul eșantionului american în etapa provizorie nu au permis să se stabilească dacă bioetanolul originar din SUA a fost exportat sau nu la prețuri de dumping în Uniune în cursul PA.

| (13) | Astfel, nu s-au putut impune măsuri antidumping la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(13)

Astfel, nu s-au putut impune măsuri antidumping la momentul respectiv.

| (14) | În vederea identificării exporturilor de bioetanol în Uniune, eșantionul american s-a bazat în principal pe datele furnizate de producătorii de amestecuri/comercianții neafiliați care nu au făcut obiectul anchetei în etapa provizorie. Deși, în etapa provizorie, unul dintre acești comercianți a cooperat în cadrul anchetei și a furnizat date suplimentare, informațiile respective nu au fost suficiente pentru a stabili cu precizie și în mod fiabil datele necesare pentru calcularea marjelor de dumping. |
| --- | --- |

(14)

În vederea identificării exporturilor de bioetanol în Uniune, eșantionul american s-a bazat în principal pe datele furnizate de producătorii de amestecuri/comercianții neafiliați care nu au făcut obiectul anchetei în etapa provizorie. Deși, în etapa provizorie, unul dintre acești comercianți a cooperat în cadrul anchetei și a furnizat date suplimentare, informațiile respective nu au fost suficiente pentru a stabili cu precizie și în mod fiabil datele necesare pentru calcularea marjelor de dumping.

| (15) | Prin urmare, în vederea finalizării anchetei antidumping, s-a considerat necesar ca ancheta să se bazeze mai degrabă pe datele de la comercianții și producătorii de amestecuri care au exportat efectiv produsul în cauză în Uniune. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, în vederea finalizării anchetei antidumping, s-a considerat necesar ca ancheta să se bazeze mai degrabă pe datele de la comercianții și producătorii de amestecuri care au exportat efectiv produsul în cauză în Uniune.

| (16) | Astfel, chestionarele antidumping au fost trimise principalilor opt comercianți/producători de amestecuri americani care au fost identificați în cursul anchetei vizând eșantionul american. Respectivii comercianți/producători de amestecuri reprezintă peste 90 % din exporturile totale de bioetanol în Uniune. Doi dintre aceștia au fost de acord să coopereze la anchetă; exporturile acestora reprezintă aproximativ 51 % din totalul exporturilor de bioetanol în Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(16)

Astfel, chestionarele antidumping au fost trimise principalilor opt comercianți/producători de amestecuri americani care au fost identificați în cursul anchetei vizând eșantionul american. Respectivii comercianți/producători de amestecuri reprezintă peste 90 % din exporturile totale de bioetanol în Uniune. Doi dintre aceștia au fost de acord să coopereze la anchetă; exporturile acestora reprezintă aproximativ 51 % din totalul exporturilor de bioetanol în Uniune în cursul PA.

1.2.2.   Alcătuirea eșantionului de producători din Uniune

| (17) | Ținând cont de numărul potențial mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

Ținând cont de numărul potențial mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (18) | În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune („eșantionul UE”). Eșantionul respectiv a inclus cinci societăți și grupuri dintre cei 19 producători din Uniune care erau cunoscuți anterior inițierii anchetei. Eșantionul a fost selectat pe baza volumului producției de bioetanol în cursul perioadei de anchetă și a localizării producătorilor cunoscuți. Acest eșantion a reprezentat 48 % din producția totală estimată a Uniunii în cursul PA. |
| --- | --- |

(18)

În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune („eșantionul UE”). Eșantionul respectiv a inclus cinci societăți și grupuri dintre cei 19 producători din Uniune care erau cunoscuți anterior inițierii anchetei. Eșantionul a fost selectat pe baza volumului producției de bioetanol în cursul perioadei de anchetă și a localizării producătorilor cunoscuți. Acest eșantion a reprezentat 48 % din producția totală estimată a Uniunii în cursul PA.

| (19) | Cu toate acestea, ancheta a revelat că grupurile incluse în eșantion UE cuprindeau un număr mare de societăți sau entități unice care produceau și vindeau produsul similar. Acest lucru ar fi însemnat ca ancheta să vizeze 13 societăți, dar desfășurarea unei astfel de anchete nu era posibilă, având în vedere timpul disponibil pentru aceasta. Astfel, s-a decis să se reexamineze datele disponibile pentru selectarea unui eșantion reprezentativ. S-a considerat că eșantionul ar trebui să se bazeze pe entitățile individuale de producție cele mai mari din Uniune și din cadrul grupurilor, luând în considerare, de asemenea, o anumită repartizare geografică a producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(19)

Cu toate acestea, ancheta a revelat că grupurile incluse în eșantion UE cuprindeau un număr mare de societăți sau entități unice care produceau și vindeau produsul similar. Acest lucru ar fi însemnat ca ancheta să vizeze 13 societăți, dar desfășurarea unei astfel de anchete nu era posibilă, având în vedere timpul disponibil pentru aceasta. Astfel, s-a decis să se reexamineze datele disponibile pentru selectarea unui eșantion reprezentativ. S-a considerat că eșantionul ar trebui să se bazeze pe entitățile individuale de producție cele mai mari din Uniune și din cadrul grupurilor, luând în considerare, de asemenea, o anumită repartizare geografică a producătorilor din Uniune.

| (20) | Prin urmare, un eșantion UE final de șase producători individuali a fost în cele din urmă selectat pe baza reprezentativității în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor de bioetanol în cursul PA și localizarea geografice a producătorului. Producătorii respectivi cu sediul în Belgia, Țările de Jos, Franța, Regatul Unit, Suedia și Germania reprezintă 36 % din producția totală estimată a Uniunii și 44 % din producția totală raportată de societățile care au transmis date în vederea selectării unui eșantion. Acest eșantion a fost considerat reprezentativ pentru analizarea unui eventual prejudiciu adus industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(20)

Prin urmare, un eșantion UE final de șase producători individuali a fost în cele din urmă selectat pe baza reprezentativității în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor de bioetanol în cursul PA și localizarea geografice a producătorului. Producătorii respectivi cu sediul în Belgia, Țările de Jos, Franța, Regatul Unit, Suedia și Germania reprezintă 36 % din producția totală estimată a Uniunii și 44 % din producția totală raportată de societățile care au transmis date în vederea selectării unui eșantion. Acest eșantion a fost considerat reprezentativ pentru analizarea unui eventual prejudiciu adus industriei din Uniune.

| (21) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la caracterul adecvat al alegerii eșantionului. |
| --- | --- |

(21)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la caracterul adecvat al alegerii eșantionului.

| (22) | Unele părți au susținut că eșantionul UE este mai puțin reprezentativ decât cel selectat inițial, care includea grupuri întregi de societăți. În opinia acestora, o analiză obiectivă a situației industriei din Uniune putea fi realizată numai prin includerea în eșantion a tuturor societăților care fac parte din grupuri. Părțile au susținut, în special, că toate costurile și veniturile ar putea fi alocate anumitor societăți dintr-un grup, care nu sunt vizitate și, prin urmare, nu pot fi incluse în analiza prejudiciului. |
| --- | --- |

(22)

Unele părți au susținut că eșantionul UE este mai puțin reprezentativ decât cel selectat inițial, care includea grupuri întregi de societăți. În opinia acestora, o analiză obiectivă a situației industriei din Uniune putea fi realizată numai prin includerea în eșantion a tuturor societăților care fac parte din grupuri. Părțile au susținut, în special, că toate costurile și veniturile ar putea fi alocate anumitor societăți dintr-un grup, care nu sunt vizitate și, prin urmare, nu pot fi incluse în analiza prejudiciului.

| (23) | În acest sens, trebuie remarcat faptul că Comisia a analizat și a verificat în mod corespunzător datele furnizate de toate societățile incluse sau neincluse în eșantion și, în special, cele furnizate de societățile care fac parte din grupuri, pentru a se asigura că toate costurile și veniturile legate de activitățile de producție și vânzare ale societăților selectate au fost reflectate pe deplin și în mod corect în analiza prejudiciului. |
| --- | --- |

(23)

În acest sens, trebuie remarcat faptul că Comisia a analizat și a verificat în mod corespunzător datele furnizate de toate societățile incluse sau neincluse în eșantion și, în special, cele furnizate de societățile care fac parte din grupuri, pentru a se asigura că toate costurile și veniturile legate de activitățile de producție și vânzare ale societăților selectate au fost reflectate pe deplin și în mod corect în analiza prejudiciului.

| (24) | Unele părți au contestat includerea în eșantionul UE a producătorilor din Uniune aflați în faza de demarare a activității. Ele au afirmat, de asemenea, că o societate cu o importantă capacitate neutilizată în 2011, situată într-un stat membru care nu a pus în aplicare Directiva privind energia din surse regenerabile („RED”) (4), nu ar fi trebuit să fie inclusă în eșantion. Părțile au adăugat că, în cazul în care aceste societăți vor fi în cele din urmă incluse în eșantion, Comisia ar trebui să le adapteze datele pentru a ilustra aceste circumstanțe extraordinare. |
| --- | --- |

(24)

Unele părți au contestat includerea în eșantionul UE a producătorilor din Uniune aflați în faza de demarare a activității. Ele au afirmat, de asemenea, că o societate cu o importantă capacitate neutilizată în 2011, situată într-un stat membru care nu a pus în aplicare Directiva privind energia din surse regenerabile („RED”) (4), nu ar fi trebuit să fie inclusă în eșantion. Părțile au adăugat că, în cazul în care aceste societăți vor fi în cele din urmă incluse în eșantion, Comisia ar trebui să le adapteze datele pentru a ilustra aceste circumstanțe extraordinare.

| (25) | Se consideră că demararea sau reluarea de curând a activității de către aceste societăți nu împiedică includerea lor în eșantion. Includerea acestor societăți nu este în contradicție cu criteriile de selecție a unui eșantion, astfel cum se prevede la articolul 17 din regulamentul de bază. În ceea ce privește adaptarea datelor acestora, părțile nu au furnizat niciun element deosebit ori dovezi întemeiate în sprijinul solicitării lor și nici nu au indicat modul de realizare a ajustării solicitate. |
| --- | --- |

(25)

Se consideră că demararea sau reluarea de curând a activității de către aceste societăți nu împiedică includerea lor în eșantion. Includerea acestor societăți nu este în contradicție cu criteriile de selecție a unui eșantion, astfel cum se prevede la articolul 17 din regulamentul de bază. În ceea ce privește adaptarea datelor acestora, părțile nu au furnizat niciun element deosebit ori dovezi întemeiate în sprijinul solicitării lor și nici nu au indicat modul de realizare a ajustării solicitate.

| (26) | În plus, ancheta nu a revelat niciun cost, cum ar fi, de exemplu, deprecierile accelerate, care ar trebui ajustat pentru a corecta vreo denaturare datorată demarării activității. Prin urmare, solicitarea respectivă se respinge. |
| --- | --- |

(26)

În plus, ancheta nu a revelat niciun cost, cum ar fi, de exemplu, deprecierile accelerate, care ar trebui ajustat pentru a corecta vreo denaturare datorată demarării activității. Prin urmare, solicitarea respectivă se respinge.

| (27) | Anumite părți au contestat, de asemenea, faptul că o societate care a fost selectată, în mod provizoriu, în eșantionul UE și care este situată într-un stat membru cu un consum ridicat și o producție mare de bioetanol nu mai făcea parte din eșantionul UE. Acestea au susținut că situația economică a acestei societăți era bună și au sugerat că acesta a fost motivul pentru excluderea sa din eșantion. De asemenea, acestea au afirmat că selectarea eșantionului a fost orientată spre constatarea unui prejudiciu. În opinia acestor părți, Comisia ar fi trebuit să transmită tuturor producătorilor mini-chestionare pentru colectarea datelor relevante în scopul selectării unui eșantion. |
| --- | --- |

(27)

Anumite părți au contestat, de asemenea, faptul că o societate care a fost selectată, în mod provizoriu, în eșantionul UE și care este situată într-un stat membru cu un consum ridicat și o producție mare de bioetanol nu mai făcea parte din eșantionul UE. Acestea au susținut că situația economică a acestei societăți era bună și au sugerat că acesta a fost motivul pentru excluderea sa din eșantion. De asemenea, acestea au afirmat că selectarea eșantionului a fost orientată spre constatarea unui prejudiciu. În opinia acestor părți, Comisia ar fi trebuit să transmită tuturor producătorilor mini-chestionare pentru colectarea datelor relevante în scopul selectării unui eșantion.

| (28) | În ceea ce privește transmiterea mini-chestionarelor, ar trebui să fie remarcat că, înainte de selectarea eșantionului, Comisia a solicitat informații de la toți producătorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, pentru a colecta date relevante în scopul selectării unui eșantion. După cum s-a menționat la punctul 5.2.1 din avizul de deschidere a anchetei, aceste informații au fost disponibile, începând cu data de deschidere a anchetei, în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și nu au fost de natură să permită cunoașterea situației economice actuale a respondenților. Prin urmare, Comisia a avut la dispoziția sa suficiente informații relevante pentru a selecta un eșantion reprezentativ, cu respectarea criteriilor din articolul 17 din regulamentul de bază, dar nu a putut face selecția societăților în funcție de rezultatele acestora. Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește transmiterea mini-chestionarelor, ar trebui să fie remarcat că, înainte de selectarea eșantionului, Comisia a solicitat informații de la toți producătorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, pentru a colecta date relevante în scopul selectării unui eșantion. După cum s-a menționat la punctul 5.2.1 din avizul de deschidere a anchetei, aceste informații au fost disponibile, începând cu data de deschidere a anchetei, în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și nu au fost de natură să permită cunoașterea situației economice actuale a respondenților. Prin urmare, Comisia a avut la dispoziția sa suficiente informații relevante pentru a selecta un eșantion reprezentativ, cu respectarea criteriilor din articolul 17 din regulamentul de bază, dar nu a putut face selecția societăților în funcție de rezultatele acestora. Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse.

| (29) | În fine, s-a susținut că eșantionul ar fi trebuit să includă societăți producătoare de bioetanol din sfeclă de zahăr, deoarece producția din această materie primă poate fi mult mai profitabilă decât producția din grâu, de exemplu. Chiar dacă această afirmație nu a fost dovedită, informațiile disponibile au arătat că bioetanolul produs din sfeclă de zahăr reprezintă doar o mică parte din producția totală a Uniunii, aproximativ 12 % în 2011 și că două dintre societățile incluse în eșantion utilizează parțial sfecla de zahăr ca materie primă pentru producerea bioetanolului. Prin urmare, afirmația se respinge. |
| --- | --- |

(29)

În fine, s-a susținut că eșantionul ar fi trebuit să includă societăți producătoare de bioetanol din sfeclă de zahăr, deoarece producția din această materie primă poate fi mult mai profitabilă decât producția din grâu, de exemplu. Chiar dacă această afirmație nu a fost dovedită, informațiile disponibile au arătat că bioetanolul produs din sfeclă de zahăr reprezintă doar o mică parte din producția totală a Uniunii, aproximativ 12 % în 2011 și că două dintre societățile incluse în eșantion utilizează parțial sfecla de zahăr ca materie primă pentru producerea bioetanolului. Prin urmare, afirmația se respinge.

| (30) | În temeiul celor menționate, se consideră că eșantionul selectat după cum s-a explicat mai sus, în vederea analizării prejudiciului, este reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(30)

În temeiul celor menționate, se consideră că eșantionul selectat după cum s-a explicat mai sus, în vederea analizării prejudiciului, este reprezentativ pentru industria din Uniune.

1.2.3.   Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați

| (31) | Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare posibilitatea de a se recurge la eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(31)

Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare posibilitatea de a se recurge la eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (32) | Doar trei importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu este necesară. |
| --- | --- |

(32)

Doar trei importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu este necesară.

1.2.4.   Răspunsuri la chestionare și verificări

| (33) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate. Astfel, s-au trimis chestionare exportatorilor/producătorilor din SUA incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați care au cooperat din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi vizați de anchetă. |
| --- | --- |

(33)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate. Astfel, s-au trimis chestionare exportatorilor/producătorilor din SUA incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați care au cooperat din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi vizați de anchetă.

| (34) | Au fost primite răspunsuri de la exportatorii/producătorii din SUA incluși în eșantion, de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori neafiliați și de la patru utilizatori. |
| --- | --- |

(34)

Au fost primite răspunsuri de la exportatorii/producătorii din SUA incluși în eșantion, de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori neafiliați și de la patru utilizatori.

| (35) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare în scopul stabilirii existenței unui dumping, a prejudiciului rezultat din aceasta și a interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare în scopul stabilirii existenței unui dumping, a prejudiciului rezultat din aceasta și a interesului Uniunii.

| (36) | S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți: | Exportatori/producători din SUA







  — | Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

Exportatori/producători din SUA

—

Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois

| — | Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois |
| --- | --- |

—

Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois

| — | Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa |
| --- | --- |

—

Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa

| — | Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa |
| --- | --- |

—

Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa

| — | POET LLC, Wichita, Kansas și Sioux Falls, Dakota de Sud |
| --- | --- |

—

POET LLC, Wichita, Kansas și Sioux Falls, Dakota de Sud

| | Comerciant neafiliat din SUA







  — | Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas |
| --- | --- | --- |

Comerciant neafiliat din SUA

—

Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas

| | Comerciant afiliat din Elveția







  — | Cargill International SA, Geneva |
| --- | --- | --- |

Comerciant afiliat din Elveția

—

Cargill International SA, Geneva

| | Producători din Uniune







  — | Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Țările de Jos |
| --- | --- | --- |

Producători din Uniune

—

Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Țările de Jos

| — | BioWanze S.A., Wanze, Belgia |
| --- | --- |

—

BioWanze S.A., Wanze, Belgia

| — | Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Germania |
| --- | --- |

—

Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Germania

| — | Ensus, Yarm, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Ensus, Yarm, Regatul Unit

| — | Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Suedia |
| --- | --- |

—

Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Suedia

| — | Tereos BENP, Lillebonne, Franța |
| --- | --- |

—

Tereos BENP, Lillebonne, Franța

| | Importatori neafiliați din Uniune







  — | Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Țările de Jos |
| --- | --- | --- |

Importatori neafiliați din Uniune

—

Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Țările de Jos

| — | Greenergy Fuels Limited, Londra, Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Greenergy Fuels Limited, Londra, Regatul Unit

| | Utilizatori din Uniune







  — | Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Țările de Jos |
| --- | --- | --- |

Utilizatori din Uniune

—

Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Țările de Jos

1.3.   Perioada de anchetă și perioada examinată

| (37) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(37)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA („perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (38) | Produsul în cauză este bioetanolul, denumit uneori „etanol combustibil”, mai precis alcoolul etilic obținut din produsele agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene), denaturat sau nedenaturat, cu excepția produselor cu un conținut de apă mai mare de 0,3 % (m/m) măsurat conform standardului EN 15376, precum și alcoolul etilic obținut din produsele agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) existent în amestecuri cu benzină cu un conținut de alcool etilic de peste 10 % (v/v), originar din SUA și încadrat în prezent la codurile NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 și ex 3824 90 97. |
| --- | --- |

(38)

Produsul în cauză este bioetanolul, denumit uneori „etanol combustibil”, mai precis alcoolul etilic obținut din produsele agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene), denaturat sau nedenaturat, cu excepția produselor cu un conținut de apă mai mare de 0,3 % (m/m) măsurat conform standardului EN 15376, precum și alcoolul etilic obținut din produsele agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) existent în amestecuri cu benzină cu un conținut de alcool etilic de peste 10 % (v/v), originar din SUA și încadrat în prezent la codurile NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 și ex 3824 90 97.

| (39) | Bioetanolul poate fi produs din diferite materii prime agricole, cum ar fi trestia de zahăr, sfecla de zahăr, cartofii, maniocul și porumbul. În SUA se face o distincție, în funcție de diferitele materii prime, după cum urmează:






  (a) | Biocombustibilul convențional (produs, în principal, pe bază de porumb și denumit în mod frecvent etanol din porumb), definit ca fiind un combustibil regenerabil derivat din amidon de porumb produs în instalații a căror construcție a început ulterior datei de intrare în vigoare a Legii privind independența și securitatea energetică în decembrie 2007 (5) și care în viitor trebuie să conducă la o reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră („GES”), comparativ cu valorile de referință ale emisiilor de GES generate de benzină și motorină de-a lungul ciclului de viață. |
| --- | --- | --- |

(39)

Bioetanolul poate fi produs din diferite materii prime agricole, cum ar fi trestia de zahăr, sfecla de zahăr, cartofii, maniocul și porumbul. În SUA se face o distincție, în funcție de diferitele materii prime, după cum urmează:

(a)

Biocombustibilul convențional (produs, în principal, pe bază de porumb și denumit în mod frecvent etanol din porumb), definit ca fiind un combustibil regenerabil derivat din amidon de porumb produs în instalații a căror construcție a început ulterior datei de intrare în vigoare a Legii privind independența și securitatea energetică în decembrie 2007 (5) și care în viitor trebuie să conducă la o reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră („GES”), comparativ cu valorile de referință ale emisiilor de GES generate de benzină și motorină de-a lungul ciclului de viață.

| (b) | Biocombustibilul avansat, definit ca fiind un combustibil regenerabil (altul decât etanolul derivat din amidon de porumb) derivat din biomasă regenerabilă, care generează emisii de GES de-a lungul ciclului de viață, stabilite conform Legii privind politica energetică (Energy Policy Act, „EPA”), care sunt cu cel puțin 50 % mai reduse decât valorile de referință ale emisiilor de GES. Acest termen include „biocombustibilii celulozici” precum bioetanolul și „motorina pe bază de biomasă”. Programul pentru biocombustibili avansați include programul pentru biocombustibilii celulozici, motorina pe bază de biomasă, precum și pentru biocombustibilii avansați nediferențiați. |
| --- | --- |

(b)

Biocombustibilul avansat, definit ca fiind un combustibil regenerabil (altul decât etanolul derivat din amidon de porumb) derivat din biomasă regenerabilă, care generează emisii de GES de-a lungul ciclului de viață, stabilite conform Legii privind politica energetică (Energy Policy Act, „EPA”), care sunt cu cel puțin 50 % mai reduse decât valorile de referință ale emisiilor de GES. Acest termen include „biocombustibilii celulozici” precum bioetanolul și „motorina pe bază de biomasă”. Programul pentru biocombustibili avansați include programul pentru biocombustibilii celulozici, motorina pe bază de biomasă, precum și pentru biocombustibilii avansați nediferențiați.

| (40) | Mai precis, biocombustibilul celulozic (6) este definit ca fiind un combustibil regenerabil derivat din orice tip de celuloză, hemiceluloză sau lignină, derivată la rândul său, din biomasă regenerabilă, care generează emisii de GES de-a lungul ciclului de viață, stabilite conform EPA, care sunt cu cel puțin 60 % mai reduse decât valorile de referință ale emisiilor de GES de-a lungul ciclului de viață. Biocombustibilii celulozici includ bioetanolul celulozic. Există cercetări și proiecte-pilot susținute în mare parte de guvernul federal al SUA pentru producerea de biocombustibili avansați și, în special, bioetanol celulozic, obținut în principal din deșeuri agricole și forestiere. Potrivit oficialilor americani și datelor publice disponibile (7), producția acestui tip de bioetanol va ajunge la aproximativ 4 miliarde de litri în 2014 și la peste 50 de miliarde de litri până în 2021. Producția de bioetanol celulozic a fost neglijabilă în cursul PA. |
| --- | --- |

(40)

Mai precis, biocombustibilul celulozic (6) este definit ca fiind un combustibil regenerabil derivat din orice tip de celuloză, hemiceluloză sau lignină, derivată la rândul său, din biomasă regenerabilă, care generează emisii de GES de-a lungul ciclului de viață, stabilite conform EPA, care sunt cu cel puțin 60 % mai reduse decât valorile de referință ale emisiilor de GES de-a lungul ciclului de viață. Biocombustibilii celulozici includ bioetanolul celulozic. Există cercetări și proiecte-pilot susținute în mare parte de guvernul federal al SUA pentru producerea de biocombustibili avansați și, în special, bioetanol celulozic, obținut în principal din deșeuri agricole și forestiere. Potrivit oficialilor americani și datelor publice disponibile (7), producția acestui tip de bioetanol va ajunge la aproximativ 4 miliarde de litri în 2014 și la peste 50 de miliarde de litri până în 2021. Producția de bioetanol celulozic a fost neglijabilă în cursul PA.

| (41) | De la începutul perioadei de anchetă până în prezent, porumbul a fost principala materie primă utilizată în Statele Unite ale Americii, în timp ce, în Uniune, principala materie primă utilizată este grâul. |
| --- | --- |

(41)

De la începutul perioadei de anchetă până în prezent, porumbul a fost principala materie primă utilizată în Statele Unite ale Americii, în timp ce, în Uniune, principala materie primă utilizată este grâul.

| (42) | Ancheta a arătat că, în general, bioetanolul este vândut sub formă pură producătorilor de amestecuri/comercianților, care îl amestecă (8) cu benzină, în special pentru a obține amestecuri cu un conținut ridicat de etanol, care sunt exportate sau vândute pe piața americană pentru a fi amestecate în continuare și folosite pentru consum. Obținerea amestecului nu reprezintă o operațiune foarte complexă, acesta poate fi obținut prin amestecarea produselor în rezervoare speciale, adăugând procentele dorite de bioetanol și benzină. |
| --- | --- |

(42)

Ancheta a arătat că, în general, bioetanolul este vândut sub formă pură producătorilor de amestecuri/comercianților, care îl amestecă (8) cu benzină, în special pentru a obține amestecuri cu un conținut ridicat de etanol, care sunt exportate sau vândute pe piața americană pentru a fi amestecate în continuare și folosite pentru consum. Obținerea amestecului nu reprezintă o operațiune foarte complexă, acesta poate fi obținut prin amestecarea produselor în rezervoare speciale, adăugând procentele dorite de bioetanol și benzină.

| (43) | Pentru a se identifica diferitele tipuri de bioetanol sau amestecuri de bioetanol aflate în uz în întreaga lume, amestecurile de combustibili și etanol primesc numere „E”, care descriu procentul de etanol din amestec, exprimat ca volum. De exemplu, E85 conține 85 % etanol anhidru și 15 % benzină. Amestecurile cu conținut redus de etanol, de la E5 la E25, sunt, de asemenea, cunoscute sub denumirea de gazohol, deși, la nivel internațional, cea mai frecventă utilizare a termenului gazohol se referă la amestecul E10. Amestecurile E10 sau inferioare au fost utilizate în peste douăzeci de țări din întreaga lume până în anul 2011, în frunte cu SUA, unde aproape întreaga cantitate de benzină vândută cu amănuntul în 2010 a fost amestecată cu 10 % bioetanol. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a se identifica diferitele tipuri de bioetanol sau amestecuri de bioetanol aflate în uz în întreaga lume, amestecurile de combustibili și etanol primesc numere „E”, care descriu procentul de etanol din amestec, exprimat ca volum. De exemplu, E85 conține 85 % etanol anhidru și 15 % benzină. Amestecurile cu conținut redus de etanol, de la E5 la E25, sunt, de asemenea, cunoscute sub denumirea de gazohol, deși, la nivel internațional, cea mai frecventă utilizare a termenului gazohol se referă la amestecul E10. Amestecurile E10 sau inferioare au fost utilizate în peste douăzeci de țări din întreaga lume până în anul 2011, în frunte cu SUA, unde aproape întreaga cantitate de benzină vândută cu amănuntul în 2010 a fost amestecată cu 10 % bioetanol.

| (44) | Ancheta a revelat că toate tipurile de bioetanol sunt considerate a fi biocombustibili, în conformitate cu Programul privind standardul național pentru combustibili din surse regenerabile (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) stabilit în cadrul Legii privind politica energetică din 2005, care a modificat Legea privind protecția aerului (Clean Air Act) prin instituirea primului standard național privind combustibilii din surse regenerabile. Congresul SUA a atribuit Agenției pentru Protecția Mediului din SUA (EPA) responsabilitatea de a colabora cu Departamentul pentru Energie al SUA, Departamentul pentru Agricultură al SUA, precum și cu părțile interesate în vederea elaborării și implementării acestui program. |
| --- | --- |

(44)

Ancheta a revelat că toate tipurile de bioetanol sunt considerate a fi biocombustibili, în conformitate cu Programul privind standardul național pentru combustibili din surse regenerabile (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) stabilit în cadrul Legii privind politica energetică din 2005, care a modificat Legea privind protecția aerului (Clean Air Act) prin instituirea primului standard național privind combustibilii din surse regenerabile. Congresul SUA a atribuit Agenției pentru Protecția Mediului din SUA (EPA) responsabilitatea de a colabora cu Departamentul pentru Energie al SUA, Departamentul pentru Agricultură al SUA, precum și cu părțile interesate în vederea elaborării și implementării acestui program.

| (45) | Datorită politicii lor energetice, SUA au devenit cel mai mare producător la nivel mondial de bioetanol începând cu 2005, reprezentând 57,5 % din producția mondială. În 2009, cerințele stabilite de EPA au permis producerea a cel puțin 11 miliarde de galoane americane de combustibili din surse regenerabile, în special pentru a ține pasul cu obiectivele stabilite prin Legea privind independența și securitatea energetică din 2007. De asemenea, producția la scară largă a permis producătorilor americani să devină exportatori de bioetanol pe alte piețe, inclusiv în Uniune. |
| --- | --- |

(45)

Datorită politicii lor energetice, SUA au devenit cel mai mare producător la nivel mondial de bioetanol începând cu 2005, reprezentând 57,5 % din producția mondială. În 2009, cerințele stabilite de EPA au permis producerea a cel puțin 11 miliarde de galoane americane de combustibili din surse regenerabile, în special pentru a ține pasul cu obiectivele stabilite prin Legea privind independența și securitatea energetică din 2007. De asemenea, producția la scară largă a permis producătorilor americani să devină exportatori de bioetanol pe alte piețe, inclusiv în Uniune.

| (46) | Pe baza unor surse oficiale, a informațiilor de pe piață și a informațiilor publice disponibile (9), toate tipurile de bioetanol și bioetanolul din amestecuri, respectiv amestecurile de bioetanol cu benzină minerală, astfel cum se explică la considerentul (43), care sunt produse în SUA și vândute fie în SUA fie exportate, sunt considerate a fi combustibili pe bază de bioetanol și sunt parte a unui pachet legislativ privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile și combustibilii alternativi din SUA. |
| --- | --- |

(46)

Pe baza unor surse oficiale, a informațiilor de pe piață și a informațiilor publice disponibile (9), toate tipurile de bioetanol și bioetanolul din amestecuri, respectiv amestecurile de bioetanol cu benzină minerală, astfel cum se explică la considerentul (43), care sunt produse în SUA și vândute fie în SUA fie exportate, sunt considerate a fi combustibili pe bază de bioetanol și sunt parte a unui pachet legislativ privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile și combustibilii alternativi din SUA.

| (47) | S-a constatat că toate tipurile de bioetanol și bioetanol din amestecuri care fac obiectul prezentei anchete, în ciuda diferențelor posibile în ceea ce privește materia primă utilizată pentru producție sau a variațiilor în procesul de producție, au proprietăți fizice, chimice și tehnice de bază identice sau foarte asemănătoare și sunt utilizate în aceleași scopuri. Posibilele variații minore ale produsului în cauză nu îi modifică definiția de bază, caracteristicile sau percepția pe care diverse părți o au despre acesta. |
| --- | --- |

(47)

S-a constatat că toate tipurile de bioetanol și bioetanol din amestecuri care fac obiectul prezentei anchete, în ciuda diferențelor posibile în ceea ce privește materia primă utilizată pentru producție sau a variațiilor în procesul de producție, au proprietăți fizice, chimice și tehnice de bază identice sau foarte asemănătoare și sunt utilizate în aceleași scopuri. Posibilele variații minore ale produsului în cauză nu îi modifică definiția de bază, caracteristicile sau percepția pe care diverse părți o au despre acesta.

| (48) | Anumite părți au afirmat că definiția produsului în cauză nu este clară, în special pentru că nu permite diferențierea între bioetanolul utilizat drept combustibil și cel destinat altor întrebuințări. Prin urmare, acestea au susținut că ancheta ar trebui să vizeze etanolul pentru toate utilizările și etanolul din toate sursele, inclusiv etanolul sintetic care concurează cu bioetanolul pentru uz industrial. |
| --- | --- |

(48)

Anumite părți au afirmat că definiția produsului în cauză nu este clară, în special pentru că nu permite diferențierea între bioetanolul utilizat drept combustibil și cel destinat altor întrebuințări. Prin urmare, acestea au susținut că ancheta ar trebui să vizeze etanolul pentru toate utilizările și etanolul din toate sursele, inclusiv etanolul sintetic care concurează cu bioetanolul pentru uz industrial.

| (49) | O altă parte a susținut contrariul, și anume că ancheta ar trebui să vizeze doar bioetanolul utilizat drept combustibil și că bioetanolul pentru uz industrial ar trebui, în consecință, exclus. |
| --- | --- |

(49)

O altă parte a susținut contrariul, și anume că ancheta ar trebui să vizeze doar bioetanolul utilizat drept combustibil și că bioetanolul pentru uz industrial ar trebui, în consecință, exclus.

| (50) | În acest context, se menționează că produsul în cauză ar trebui, în principal, definit în funcție de proprietățile sale fizice, tehnice și chimice de bază, și nu în funcție de utilizările sau întrebuințările sale. Un produs cu diferite întrebuințări poate avea, într-adevăr, proprietăți de bază identice sau similare, oricare ar fi utilizările sale suplimentare și, în anumite condiții, poate fi necesară aprofundarea analizei definiției produsului și a domeniului de aplicare a acestuia în lumina specificității industriei și pieței. |
| --- | --- |

(50)

În acest context, se menționează că produsul în cauză ar trebui, în principal, definit în funcție de proprietățile sale fizice, tehnice și chimice de bază, și nu în funcție de utilizările sau întrebuințările sale. Un produs cu diferite întrebuințări poate avea, într-adevăr, proprietăți de bază identice sau similare, oricare ar fi utilizările sale suplimentare și, în anumite condiții, poate fi necesară aprofundarea analizei definiției produsului și a domeniului de aplicare a acestuia în lumina specificității industriei și pieței.

| (51) | În speță, era clar că avizul de deschidere nu a urmărit includerea etanolului sintetic în definiția produsului. Etanolul sintetic are caracteristici diferite față de bioetanol și nu corespunde criteriilor de mai sus legate de definiția produsului în cauză. Niciun producător specializat în fabricarea produsului respectiv nu a făcut obiectul prezentei anchete. Prin urmare, etanolul sintetic nu poate fi inclus în definiția produsului în cauză și nu este inclus în domeniul de aplicare al anchetei. Contrar sugestiei unora dintre părți, această clarificare nu conduce la o schimbare a domeniului de aplicare al anchetei sau a definiției produsului în cauză și nu a avut niciun impact asupra calității datelor utilizate. |
| --- | --- |

(51)

În speță, era clar că avizul de deschidere nu a urmărit includerea etanolului sintetic în definiția produsului. Etanolul sintetic are caracteristici diferite față de bioetanol și nu corespunde criteriilor de mai sus legate de definiția produsului în cauză. Niciun producător specializat în fabricarea produsului respectiv nu a făcut obiectul prezentei anchete. Prin urmare, etanolul sintetic nu poate fi inclus în definiția produsului în cauză și nu este inclus în domeniul de aplicare al anchetei. Contrar sugestiei unora dintre părți, această clarificare nu conduce la o schimbare a domeniului de aplicare al anchetei sau a definiției produsului în cauză și nu a avut niciun impact asupra calității datelor utilizate.

| (52) | Bioetanolul utilizat drept combustibil și bioetanolul destinat altor întrebuințări pot avea caracteristici similare. Cu toate acestea, în cursul anchetei a fost examinat dumpingul la nivelul operatorilor americani care au produs sau au amestecat bioetanol utilizat drept combustibil, și anume bioetanolul inclus într-un amestec de combustibili. În mod similar, ancheta vizându-i pe producătorii din Uniune s-a axat pe bioetanolul destinat utilizării drept combustibil și nu altor întrebuințări. Prin urmare, bioetanolul destinat a fi întrebuințat în alt mod decât drept combustibil nu ar trebui inclus în obiectul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(52)

Bioetanolul utilizat drept combustibil și bioetanolul destinat altor întrebuințări pot avea caracteristici similare. Cu toate acestea, în cursul anchetei a fost examinat dumpingul la nivelul operatorilor americani care au produs sau au amestecat bioetanol utilizat drept combustibil, și anume bioetanolul inclus într-un amestec de combustibili. În mod similar, ancheta vizându-i pe producătorii din Uniune s-a axat pe bioetanolul destinat utilizării drept combustibil și nu altor întrebuințări. Prin urmare, bioetanolul destinat a fi întrebuințat în alt mod decât drept combustibil nu ar trebui inclus în obiectul prezentei anchete.

| (53) | Importatorii care nu vor utiliza bioetanolul importat din SUA drept combustibil au posibilitatea de a face o declarație în conformitate cu dispozițiile de utilizare finală, astfel cum s-a stabilit prin dispozițiile de punere in aplicare prevăzute la articolele 291-300 din Codul vamal al Uniunii (10). |
| --- | --- |

(53)

Importatorii care nu vor utiliza bioetanolul importat din SUA drept combustibil au posibilitatea de a face o declarație în conformitate cu dispozițiile de utilizare finală, astfel cum s-a stabilit prin dispozițiile de punere in aplicare prevăzute la articolele 291-300 din Codul vamal al Uniunii (10).

2.2.   Produsul similar

| (54) | S-a constatat că bioetanolul produs de industria din Uniune și vândut pe piața Uniunii prezintă proprietăți fizice, chimice și tehnice de bază similare cu cele ale bioetanolul exportat din SUA în Uniune. |
| --- | --- |

(54)

S-a constatat că bioetanolul produs de industria din Uniune și vândut pe piața Uniunii prezintă proprietăți fizice, chimice și tehnice de bază similare cu cele ale bioetanolul exportat din SUA în Uniune.

| (55) | După cum s-a arătat la considerentul (39), bioetanolul poate fi produs din diferite materii prime. Cu toate acestea, ancheta nu a scos în evidență faptul că materiile prime folosite ar determina vreo diferență la nivelul caracteristicilor produsului final. S-a constatat că produsul în cauză fabricat în SUA, obținut în special din porumb, și exportat în Uniune este interschimbabil cu cel produs în special din grâu și vândut în Uniune de producătorii din Uniune. În plus, nu există diferențe în ceea ce privește utilizările și percepția operatorilor și utilizatorilor de pe piață asupra bioetanolului sau acestea sunt nesemnificative. |
| --- | --- |

(55)

După cum s-a arătat la considerentul (39), bioetanolul poate fi produs din diferite materii prime. Cu toate acestea, ancheta nu a scos în evidență faptul că materiile prime folosite ar determina vreo diferență la nivelul caracteristicilor produsului final. S-a constatat că produsul în cauză fabricat în SUA, obținut în special din porumb, și exportat în Uniune este interschimbabil cu cel produs în special din grâu și vândut în Uniune de producătorii din Uniune. În plus, nu există diferențe în ceea ce privește utilizările și percepția operatorilor și utilizatorilor de pe piață asupra bioetanolului sau acestea sunt nesemnificative.

| (56) | Prin urmare, se confirmă că bioetanolul produs și vândut în Uniune și produsul în cauză exportat din SUA ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(56)

Prin urmare, se confirmă că bioetanolul produs și vândut în Uniune și produsul în cauză exportat din SUA ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (57) | Unii dintre producătorii americani incluși în eșantion au susținut că bioetanolul produs și vândut pe piața americană nu este similar cu produsul în cauză, întrucât nu corespunde strict descrierii produsului, astfel cum este prezentată în avizul de deschidere. Într-adevăr, tipurile de bioetanol vândute pe piața din SUA au un conținut de apă superior pragului de 0,3 % și corespund standardului american (ASTM) mai degrabă decât standardului EN 15376. |
| --- | --- |

(57)

Unii dintre producătorii americani incluși în eșantion au susținut că bioetanolul produs și vândut pe piața americană nu este similar cu produsul în cauză, întrucât nu corespunde strict descrierii produsului, astfel cum este prezentată în avizul de deschidere. Într-adevăr, tipurile de bioetanol vândute pe piața din SUA au un conținut de apă superior pragului de 0,3 % și corespund standardului american (ASTM) mai degrabă decât standardului EN 15376.

| (58) | Cu toate acestea, ancheta a arătat că bioetanolul produs pentru a fi vândut pe piața din SUA, are, în mare parte, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca produsul în cauză. Articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că un produs similar nu ar trebui să fie neapărat asemănător în toate privințele cu produsul în cauză, dar că acesta ar putea fi un produs care, deși nu este similar în toate privințele, prezintă caracteristici foarte apropiate celor ale produsului în cauză. Acesta este cazul bioetanolului vândut pe piața din SUA și al bioetanolului exportat în Uniune. Există precedente, situații în care niște produse au fost considerate similare cu produsul în cauză în ciuda anumitor diferențe (11). |
| --- | --- |

(58)

Cu toate acestea, ancheta a arătat că bioetanolul produs pentru a fi vândut pe piața din SUA, are, în mare parte, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca produsul în cauză. Articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că un produs similar nu ar trebui să fie neapărat asemănător în toate privințele cu produsul în cauză, dar că acesta ar putea fi un produs care, deși nu este similar în toate privințele, prezintă caracteristici foarte apropiate celor ale produsului în cauză. Acesta este cazul bioetanolului vândut pe piața din SUA și al bioetanolului exportat în Uniune. Există precedente, situații în care niște produse au fost considerate similare cu produsul în cauză în ciuda anumitor diferențe (11).

| (59) | Prin urmare, s-a decis să se modifice constatarea provizorie și să se considere că bioetanolul ASTM vândut pe piața din SUA este un produs similar cu produsul în cauză, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(59)

Prin urmare, s-a decis să se modifice constatarea provizorie și să se considere că bioetanolul ASTM vândut pe piața din SUA este un produs similar cu produsul în cauză, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Introducere

| (60) | Astfel cum s-a explicat la considerentele (6)-(16), în vederea investigării unei posibile existențe a dumpingului, ancheta a inclus producători de bioetanol, pe de o parte, și comercianți/producători de amestecuri care exportau produsul în cauză pe piața Uniunii, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(60)

Astfel cum s-a explicat la considerentele (6)-(16), în vederea investigării unei posibile existențe a dumpingului, ancheta a inclus producători de bioetanol, pe de o parte, și comercianți/producători de amestecuri care exportau produsul în cauză pe piața Uniunii, pe de altă parte.

| (61) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, regulamentul care impune taxa precizează valoarea taxei impuse fiecărui furnizor sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, taxa pentru țara furnizoare în cauză. |
| --- | --- |

(61)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, regulamentul care impune taxa precizează valoarea taxei impuse fiecărui furnizor sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, taxa pentru țara furnizoare în cauză.

| (62) | Anumiți producători au afirmat că este posibil să se identifice și să se asigure trasabilitatea produselor lor vândute operatorilor americani pentru export, în special în Uniune. Aceștia se refereau la procesul de certificare prevăzut de directiva RED, însă nu au putut face clar legătura între vânzările lor pe piața americană și exporturilor realizate de alți operatori în UE. Astfel cum se menționează la considerentele (12) și (63), respectivii producători nu cunoșteau nici nivelul prețurilor de export în Uniune. |
| --- | --- |

(62)

Anumiți producători au afirmat că este posibil să se identifice și să se asigure trasabilitatea produselor lor vândute operatorilor americani pentru export, în special în Uniune. Aceștia se refereau la procesul de certificare prevăzut de directiva RED, însă nu au putut face clar legătura între vânzările lor pe piața americană și exporturilor realizate de alți operatori în UE. Astfel cum se menționează la considerentele (12) și (63), respectivii producători nu cunoșteau nici nivelul prețurilor de export în Uniune.

| (63) | În cazul de față, s-a constatat că structura industriei bioetanolului și modul în care produsul în cauză a fost fabricat și vândut pe piața din SUA și exportat în Uniune au făcut imposibilă stabilirea unor marje individuale de dumping pentru producătorii americani. Mai precis, producătorii incluși în eșantionul american nu exportau produsul în cauză în Uniune, iar comercianții/producătorii de amestecuri vizați de anchetă obțineau bioetanol de la diverși producători, îl amestecau și îl vindeau în special pentru export în Uniune; prin urmare, contrar afirmațiilor susținute de părțile menționate mai sus, nu era posibil să se identifice toate achizițiile în mod individual și să se compare valorile normale cu prețurile de export relevante și nu este posibil să se identifice producătorul în momentul exportului în Uniune. Cu alte cuvinte, fiecare transport cu destinația UE conține bioetanol produs de diferiți producători americani din SUA și nu doar de cei incluși în eșantionul american. Mai mult, ancheta a arătat, de asemenea, că nivelul prețurilor practicate de producătorii incluși în eșantionul american în relația cu clienții lor americani din SUA nu corespundea prețului plătit efectiv sau care trebuia plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era exportat în Uniune. |
| --- | --- |

(63)

În cazul de față, s-a constatat că structura industriei bioetanolului și modul în care produsul în cauză a fost fabricat și vândut pe piața din SUA și exportat în Uniune au făcut imposibilă stabilirea unor marje individuale de dumping pentru producătorii americani. Mai precis, producătorii incluși în eșantionul american nu exportau produsul în cauză în Uniune, iar comercianții/producătorii de amestecuri vizați de anchetă obțineau bioetanol de la diverși producători, îl amestecau și îl vindeau în special pentru export în Uniune; prin urmare, contrar afirmațiilor susținute de părțile menționate mai sus, nu era posibil să se identifice toate achizițiile în mod individual și să se compare valorile normale cu prețurile de export relevante și nu este posibil să se identifice producătorul în momentul exportului în Uniune. Cu alte cuvinte, fiecare transport cu destinația UE conține bioetanol produs de diferiți producători americani din SUA și nu doar de cei incluși în eșantionul american. Mai mult, ancheta a arătat, de asemenea, că nivelul prețurilor practicate de producătorii incluși în eșantionul american în relația cu clienții lor americani din SUA nu corespundea prețului plătit efectiv sau care trebuia plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era exportat în Uniune.

| (64) | Prin urmare, se consideră că ar trebui stabilită o marjă de dumping la nivel național. |
| --- | --- |

(64)

Prin urmare, se consideră că ar trebui stabilită o marjă de dumping la nivel național.

3.2.   Valoarea normală

| (65) | Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului în cauză efectuate de cei doi comercianți/producători de amestecuri care au cooperat au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export în Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(65)

Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului în cauză efectuate de cei doi comercianți/producători de amestecuri care au cooperat au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export în Uniune în cursul PA.

| (66) | Dat fiind că vânzările produsului similar pe piața internă au fost efectuate în cantități suficiente, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care trebuia plătit celor doi comercianți/producători de amestecuri menționați anterior, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienți independenți în SUA. |
| --- | --- |

(66)

Dat fiind că vânzările produsului similar pe piața internă au fost efectuate în cantități suficiente, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care trebuia plătit celor doi comercianți/producători de amestecuri menționați anterior, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienți independenți în SUA.

3.3.   Prețul de export

| (67) | Comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat au furnizat date care au permis stabilirea unui preț de export pe baza prețurilor lor plătite efectiv sau care trebuie plătite în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Pentru tranzacțiile în care importurile în Uniune s-au efectuat prin intermediul unei societăți comerciale afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului de primă revânzare aplicat de comerciantul afiliat în cazul clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(67)

Comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat au furnizat date care au permis stabilirea unui preț de export pe baza prețurilor lor plătite efectiv sau care trebuie plătite în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Pentru tranzacțiile în care importurile în Uniune s-au efectuat prin intermediul unei societăți comerciale afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului de primă revânzare aplicat de comerciantul afiliat în cazul clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.

| (68) | În ceea ce privește vânzările efectuate prin intermediul comerciantului afiliat cu sediul în Elveția, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și profitul nu au fost deduse din prețul de export, deoarece acestea nu au fost considerate costuri înregistrate între operațiunile de import și cele de revânzare în Uniune. Ancheta a arătat că activitatea principală a comerciantului afiliat consta din gestiunea trezoreriei pentru unitatea comercială „zahăr” de care aparțin biocarburanții și din acoperirea riscurilor inerente activității agricole prin încheierea de contracte cu instrumente derivate, atât pe piețele extrabursiere cât și pe piețe financiare organizate. |
| --- | --- |

(68)

În ceea ce privește vânzările efectuate prin intermediul comerciantului afiliat cu sediul în Elveția, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și profitul nu au fost deduse din prețul de export, deoarece acestea nu au fost considerate costuri înregistrate între operațiunile de import și cele de revânzare în Uniune. Ancheta a arătat că activitatea principală a comerciantului afiliat consta din gestiunea trezoreriei pentru unitatea comercială „zahăr” de care aparțin biocarburanții și din acoperirea riscurilor inerente activității agricole prin încheierea de contracte cu instrumente derivate, atât pe piețele extrabursiere cât și pe piețe financiare organizate.

| (69) | Unii producători americani au afirmat că, pentru calcularea dumpingului, instituțiile foloseau în mod constant prețul de vânzare al exportatorului către primul client independent ca preț de export. În cazul de față, acest preț ar fi prețul de vânzare al producătorilor americani aplicat comercianților/producătorilor de amestecuri neafiliați din SUA. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat la considerentele (62) și (63), niciunul dintre producătorii americani de bioetanol nu a exportat produsul în cauză în Uniune și nu avea cunoștință de nivelul prețului de export în UE. Prin urmare, prețul de pe piața americană nu poate fi folosit, întrucât nu este un preț de export plătit sau trebuia plătit pentru produsul în cauză în Uniune. Afirmația nu poate fi, prin urmare, acceptată. |
| --- | --- |

(69)

Unii producători americani au afirmat că, pentru calcularea dumpingului, instituțiile foloseau în mod constant prețul de vânzare al exportatorului către primul client independent ca preț de export. În cazul de față, acest preț ar fi prețul de vânzare al producătorilor americani aplicat comercianților/producătorilor de amestecuri neafiliați din SUA. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat la considerentele (62) și (63), niciunul dintre producătorii americani de bioetanol nu a exportat produsul în cauză în Uniune și nu avea cunoștință de nivelul prețului de export în UE. Prin urmare, prețul de pe piața americană nu poate fi folosit, întrucât nu este un preț de export plătit sau trebuia plătit pentru produsul în cauză în Uniune. Afirmația nu poate fi, prin urmare, acceptată.

3.4.   Comparația

| (70) | Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat pe tip de produs stabilite pentru comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat s-a făcut la nivel franco fabrică, ținând seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele legate de factorii cu privire la care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. Un comerciant/producător de amestecuri afirmă că datele privind vânzările pe piața internă nu sunt reprezentative. Întrucât comercianții/producătorii de amestecuri nu au reușit să furnizeze date privind toate vânzările pe piața internă, calculul se bazează pe datele oferite în chestionar și în timpul vizitei la fața locului. |
| --- | --- |

(70)

Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat pe tip de produs stabilite pentru comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat s-a făcut la nivel franco fabrică, ținând seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele legate de factorii cu privire la care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. Un comerciant/producător de amestecuri afirmă că datele privind vânzările pe piața internă nu sunt reprezentative. Întrucât comercianții/producătorii de amestecuri nu au reușit să furnizeze date privind toate vânzările pe piața internă, calculul se bazează pe datele oferite în chestionar și în timpul vizitei la fața locului.

| (71) | Un comerciant/producător de amestecuri susține că modul de calculare a prețului de vânzare pe piața americană ar trebui să se bazeze pe date privind piața la vedere provenite de la NYMEX. Comisia consideră că datele verificate provenite de la cei doi comercianți/producători de amestecuri sunt mai fiabile. |
| --- | --- |

(71)

Un comerciant/producător de amestecuri susține că modul de calculare a prețului de vânzare pe piața americană ar trebui să se bazeze pe date privind piața la vedere provenite de la NYMEX. Comisia consideră că datele verificate provenite de la cei doi comercianți/producători de amestecuri sunt mai fiabile.

| (72) | În acest scop, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, acolo unde a fost cazul și acestea s-au justificat. |
| --- | --- |

(72)

În acest scop, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, acolo unde a fost cazul și acestea s-au justificat.

| (73) | Produsul în cauză și produsul similar prezintă particularitatea următoare: comercianții/producătorii de amestecuri au primit o subvenție, în principal sub formă de credite pentru accize în cursul PA, pentru vânzările de amestecuri de bioetanol. Metoda utilizată pentru stabilirea valorii normale și a prețului de export ia pe deplin în considerare prețurile reale de vânzare, pe piața americană și la export, ale comercianților/producătorilor de amestecuri menționați. Prin urmare, o comparație între vânzările realizate de comercianții/producătorii de amestecuri de pe piața americană și prețurile de export practicate de comercianții/producătorii de amestecuri pentru exporturile în UE, în scopul de a calcula nivelul dumpingului la produsul în cauză, elimină orice impact posibil pe care subvenția l-ar fi putut avea asupra prețurilor, deoarece subvenția a afectat, în mod egal, atât piața americană cât și vânzările la export pe parcursul PA. Un comerciant/producător de amestecuri a afirmat că nu a primit subvenție pentru vânzările pe piața americană. Cu toate acestea, nu poate furniza dovezi în sprijinul afirmațiilor sale, care nu corespund, de altfel, cu informațiile furnizate de autoritățile SUA privind utilizarea subvenției. |
| --- | --- |

(73)

Produsul în cauză și produsul similar prezintă particularitatea următoare: comercianții/producătorii de amestecuri au primit o subvenție, în principal sub formă de credite pentru accize în cursul PA, pentru vânzările de amestecuri de bioetanol. Metoda utilizată pentru stabilirea valorii normale și a prețului de export ia pe deplin în considerare prețurile reale de vânzare, pe piața americană și la export, ale comercianților/producătorilor de amestecuri menționați. Prin urmare, o comparație între vânzările realizate de comercianții/producătorii de amestecuri de pe piața americană și prețurile de export practicate de comercianții/producătorii de amestecuri pentru exporturile în UE, în scopul de a calcula nivelul dumpingului la produsul în cauză, elimină orice impact posibil pe care subvenția l-ar fi putut avea asupra prețurilor, deoarece subvenția a afectat, în mod egal, atât piața americană cât și vânzările la export pe parcursul PA. Un comerciant/producător de amestecuri a afirmat că nu a primit subvenție pentru vânzările pe piața americană. Cu toate acestea, nu poate furniza dovezi în sprijinul afirmațiilor sale, care nu corespund, de altfel, cu informațiile furnizate de autoritățile SUA privind utilizarea subvenției.

3.5.   Dumpingul

| (74) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată pe tip de produs a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Pe baza acestei comparații, s-a constatat că comercianții/producătorii de amestecuri neafiliați care au cooperat s-au angajat în practici de dumping. |
| --- | --- |

(74)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată pe tip de produs a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Pe baza acestei comparații, s-a constatat că comercianții/producătorii de amestecuri neafiliați care au cooperat s-au angajat în practici de dumping.

| (75) | Marja de dumping medie ponderată de 9,5 % a fost stabilită pe baza datelor agregate furnizate de comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat și reprezintă marja de dumping la nivel național pentru SUA. |
| --- | --- |

(75)

Marja de dumping medie ponderată de 9,5 % a fost stabilită pe baza datelor agregate furnizate de comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat și reprezintă marja de dumping la nivel național pentru SUA.

| (76) | Unii dintre producătorii americani incluși în eșantion au susținut că, în cazul instituirii unor măsuri antidumping definitive, se așteaptă să obțină o marjă de dumping individuală. În considerarea afirmațiilor de la considerentele (6)-(16) și a raționamentului expus la considerentele (60)-(64), această afirmație nu poate fi acceptată, întrucât ancheta a confirmat că, pentru acești operatori, nu este posibil să se asigure trasabilitatea produselor lor atunci când sunt exportate în Uniune în special pentru că nu au realizat exporturi în Uniune în cursul PA, și că aceștia nu au în general nicio idee despre calendarul exporturilor și despre prețul plătit sau care trebuia plătit de importatorii din Uniune, prin urmare nu au putut fi stabilite cu exactitate un preț de export și o marjă de dumping pentru acești producători. |
| --- | --- |

(76)

Unii dintre producătorii americani incluși în eșantion au susținut că, în cazul instituirii unor măsuri antidumping definitive, se așteaptă să obțină o marjă de dumping individuală. În considerarea afirmațiilor de la considerentele (6)-(16) și a raționamentului expus la considerentele (60)-(64), această afirmație nu poate fi acceptată, întrucât ancheta a confirmat că, pentru acești operatori, nu este posibil să se asigure trasabilitatea produselor lor atunci când sunt exportate în Uniune în special pentru că nu au realizat exporturi în Uniune în cursul PA, și că aceștia nu au în general nicio idee despre calendarul exporturilor și despre prețul plătit sau care trebuia plătit de importatorii din Uniune, prin urmare nu au putut fi stabilite cu exactitate un preț de export și o marjă de dumping pentru acești producători.

| (77) | Anumiți producători au solicitat mai multe informații cu privire la calculul dumpingului efectuat pentru cei doi comercianți/producătorii de amestecuri care au cooperat. Cu toate acestea, trebuie să se ia în considerare, pe de o parte, că informațiile solicitate conțin informații secrete de afaceri și, prin urmare, nu pot fi comunicate altor părți decât părții în cauză. Pe de altă parte, instituțiile comunică constant tuturor părților metoda generală utilizată pentru a stabili existența dumpingului, fără a furniza date individuale folosite pentru calcule. Această metodă a fost descrisă în documentul de informare generală transmis tuturor părților. |
| --- | --- |

(77)

Anumiți producători au solicitat mai multe informații cu privire la calculul dumpingului efectuat pentru cei doi comercianți/producătorii de amestecuri care au cooperat. Cu toate acestea, trebuie să se ia în considerare, pe de o parte, că informațiile solicitate conțin informații secrete de afaceri și, prin urmare, nu pot fi comunicate altor părți decât părții în cauză. Pe de altă parte, instituțiile comunică constant tuturor părților metoda generală utilizată pentru a stabili existența dumpingului, fără a furniza date individuale folosite pentru calcule. Această metodă a fost descrisă în documentul de informare generală transmis tuturor părților.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Producția Uniunii și industria din Uniune

| (78) | Producția Uniunii a fost stabilită pe baza unui raport de piață furnizat de reclamant în cursul anchetei. Producția totală de produs similar din Uniune menționată în raportul respectiv a fost comparată cu informațiile furnizate de cei 17 producători din Uniune care au cooperat. S-a constatat că există o mică diferență de aproximativ 5 % între cele două seturi de date. Aceasta se explică prin faptul că unii producători relativ mici din Uniune, care nu au cooperat, nu au transmis informații referitoare la producție. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la 3,42 milioane de tone în cursul PA. Producătorii din Uniune, care generează producția totală a Uniunii, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(78)

Producția Uniunii a fost stabilită pe baza unui raport de piață furnizat de reclamant în cursul anchetei. Producția totală de produs similar din Uniune menționată în raportul respectiv a fost comparată cu informațiile furnizate de cei 17 producători din Uniune care au cooperat. S-a constatat că există o mică diferență de aproximativ 5 % între cele două seturi de date. Aceasta se explică prin faptul că unii producători relativ mici din Uniune, care nu au cooperat, nu au transmis informații referitoare la producție. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la 3,42 milioane de tone în cursul PA. Producătorii din Uniune, care generează producția totală a Uniunii, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (79) | Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza producției totale a Uniunii realizate de industria din Uniune, la care s-a adăugat volumul importurilor din țări terțe, stabilit pe baza celor mai bune statistici disponibile, din care au fost deduse variația stocurilor și exporturile industriei din Uniune, astfel cum au fost raportate de industria din Uniune. Unele părți au susținut că statisticile utilizate pentru a stabili consumul nu erau complete, deoarece importuri semnificative de bioetanol din alte țări terțe, efectuate în special în cursul PA, nu au fost luate în considerare. De asemenea, s-a afirmat că volumul importurilor din SUA a fost supraestimat de Comisie și că cifrele privind consumul și cota de piață nu sunt, prin urmare, fiabile. |
| --- | --- |

(79)

Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza producției totale a Uniunii realizate de industria din Uniune, la care s-a adăugat volumul importurilor din țări terțe, stabilit pe baza celor mai bune statistici disponibile, din care au fost deduse variația stocurilor și exporturile industriei din Uniune, astfel cum au fost raportate de industria din Uniune. Unele părți au susținut că statisticile utilizate pentru a stabili consumul nu erau complete, deoarece importuri semnificative de bioetanol din alte țări terțe, efectuate în special în cursul PA, nu au fost luate în considerare. De asemenea, s-a afirmat că volumul importurilor din SUA a fost supraestimat de Comisie și că cifrele privind consumul și cota de piață nu sunt, prin urmare, fiabile.

| (80) | Aceste afirmații au fost analizate și comparate cu informațiile disponibile. În ceea ce privește importurile din alte țări, părțile nu au furnizat niciun element de probă referitor la volumele importurilor de produs în cauză. Cu toate acestea, importurile din alte țări au fost luate în considerare la estimarea importurilor. În ceea ce privește volumul importurilor din SUA, s-a constatat o eroare materială în estimarea acestor importuri în cursul PA. Prin urmare, volumul importurilor a fost reevaluat și ajustat, dacă a fost necesar. Totuși, aceasta nu are niciun impact asupra concluziilor la care s-a ajuns în cadrul evaluării prejudiciului și a legăturii de cauzalitate. |
| --- | --- |

(80)

Aceste afirmații au fost analizate și comparate cu informațiile disponibile. În ceea ce privește importurile din alte țări, părțile nu au furnizat niciun element de probă referitor la volumele importurilor de produs în cauză. Cu toate acestea, importurile din alte țări au fost luate în considerare la estimarea importurilor. În ceea ce privește volumul importurilor din SUA, s-a constatat o eroare materială în estimarea acestor importuri în cursul PA. Prin urmare, volumul importurilor a fost reevaluat și ajustat, dacă a fost necesar. Totuși, aceasta nu are niciun impact asupra concluziilor la care s-a ajuns în cadrul evaluării prejudiciului și a legăturii de cauzalitate.

| (81) | În ceea ce privește importurile de produs în cauză, trebuie subliniat faptul că nu există niciun cod vamal specific în Nomenclatura Combinată pentru produsul în cauză. În plus, codurile din Nomenclatura combinată sub care poate fi declarat produsul în cauză autorităților vamale include alte produse pe lângă produsul în cauză. |
| --- | --- |

(81)

În ceea ce privește importurile de produs în cauză, trebuie subliniat faptul că nu există niciun cod vamal specific în Nomenclatura Combinată pentru produsul în cauză. În plus, codurile din Nomenclatura combinată sub care poate fi declarat produsul în cauză autorităților vamale include alte produse pe lângă produsul în cauză.

| (82) | În ceea ce privește importurile de amestecuri de bioetanol, răspunsurile verificate ale importatorilor neafiliați la chestionar au arătat că majoritatea acestor importuri au fost declarate autorităților vamale sub codul TARIC 3824909799. Cu toate acestea, volumul importurilor nu poate fi obținut direct de la Eurostat, deoarece acest cod TARIC include diferite produse chimice pe lângă produsul în cauză. |
| --- | --- |

(82)

În ceea ce privește importurile de amestecuri de bioetanol, răspunsurile verificate ale importatorilor neafiliați la chestionar au arătat că majoritatea acestor importuri au fost declarate autorităților vamale sub codul TARIC 3824909799. Cu toate acestea, volumul importurilor nu poate fi obținut direct de la Eurostat, deoarece acest cod TARIC include diferite produse chimice pe lângă produsul în cauză.

| (83) | În ceea ce privește importurile declarate sub codurile 2207 10 00 și 2207 20 00 din Nomenclatura Combinată, nu a fost posibil să se facă distincția între produsul în cauză și alte produse care nu fac obiectul anchetei, din cauza absenței unor informații suficiente referitoare la produsul importat. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește importurile declarate sub codurile 2207 10 00 și 2207 20 00 din Nomenclatura Combinată, nu a fost posibil să se facă distincția între produsul în cauză și alte produse care nu fac obiectul anchetei, din cauza absenței unor informații suficiente referitoare la produsul importat.

| (84) | Prin urmare, în absența unor detalii complete privind importurile, care pot fi obținute de la Eurostat, s-a decis să se utilizeze, de asemenea, alte surse de informații în scopul stabilirii importurilor de produs în cauză pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(84)

Prin urmare, în absența unor detalii complete privind importurile, care pot fi obținute de la Eurostat, s-a decis să se utilizeze, de asemenea, alte surse de informații în scopul stabilirii importurilor de produs în cauză pe piața Uniunii.

| (85) | Pentru a obține cea mai bună estimare a importurilor de produs în cauză originar din SUA, s-a considerat că baza cea mai fiabilă o reprezintă statisticile furnizate de Comisia pentru comerț internațional din SUA (International Trade Commission - ITC). Volumele exporturilor raportate corespund codurilor tarifare 22071060 și 22072000 din SUA. |
| --- | --- |

(85)

Pentru a obține cea mai bună estimare a importurilor de produs în cauză originar din SUA, s-a considerat că baza cea mai fiabilă o reprezintă statisticile furnizate de Comisia pentru comerț internațional din SUA (International Trade Commission - ITC). Volumele exporturilor raportate corespund codurilor tarifare 22071060 și 22072000 din SUA.

| (86) | A fost adoptată o abordare rezonabilă pentru a estima aceste importuri și pentru stabilirea importurilor americane pe piața Uniunii, au fost luate în considerare toate cantitățile raportate de Comisia pentru comerț internațional din Statele Unite. |
| --- | --- |

(86)

A fost adoptată o abordare rezonabilă pentru a estima aceste importuri și pentru stabilirea importurilor americane pe piața Uniunii, au fost luate în considerare toate cantitățile raportate de Comisia pentru comerț internațional din Statele Unite.

| (87) | Estimarea privind importurile în Uniune provenite din Brazilia s-a bazat pe următoarele surse de informații: rapoartele emise de Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit (United Kingdom Renewable Fuels Agency) pentru importurile în Regatul Unit; informații extrase din baze de date detaliate referitoare la taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și de Eurostat. Pentru Țările de Jos, Suedia și Finlanda, volumul importurilor a fost estimat pe baza numelui importatorului și al exportatorului și a descrierii produsului, în măsura în care acestea au fost disponibile. Pentru a estima aceste importuri, s-a adoptat o abordare prudentă. Toate cantitățile raportate au fost luate în considerare pentru calcularea importurilor. |
| --- | --- |

(87)

Estimarea privind importurile în Uniune provenite din Brazilia s-a bazat pe următoarele surse de informații: rapoartele emise de Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit (United Kingdom Renewable Fuels Agency) pentru importurile în Regatul Unit; informații extrase din baze de date detaliate referitoare la taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și de Eurostat. Pentru Țările de Jos, Suedia și Finlanda, volumul importurilor a fost estimat pe baza numelui importatorului și al exportatorului și a descrierii produsului, în măsura în care acestea au fost disponibile. Pentru a estima aceste importuri, s-a adoptat o abordare prudentă. Toate cantitățile raportate au fost luate în considerare pentru calcularea importurilor.

| (88) | În cele din urmă, Eurostat a fost, de asemenea, solicitat să estimeze importurile în Uniune pentru celelalte state membre, altele decât cele menționate la considerentul (87). A fost efectuată o ajustare a volumelor importate pe baza procentajului de bioetanol utilizat drept combustibil în Uniune. Sursa acestei ajustări poate fi găsită în plângere. Acest procent a fost obținut din bilanțul anual pentru alcoolul etilic publicat de Comisia Europeană (12). Procentul de bioetanol utilizat drept combustibil în Uniune a fost de 54 % în 2008, 66 % în 2009 și 68 % în 2010. Pentru PA, a fost utilizat procentul din 2010 în scopul estimării importurilor relevante realizate în cursul PA. |
| --- | --- |

(88)

În cele din urmă, Eurostat a fost, de asemenea, solicitat să estimeze importurile în Uniune pentru celelalte state membre, altele decât cele menționate la considerentul (87). A fost efectuată o ajustare a volumelor importate pe baza procentajului de bioetanol utilizat drept combustibil în Uniune. Sursa acestei ajustări poate fi găsită în plângere. Acest procent a fost obținut din bilanțul anual pentru alcoolul etilic publicat de Comisia Europeană (12). Procentul de bioetanol utilizat drept combustibil în Uniune a fost de 54 % în 2008, 66 % în 2009 și 68 % în 2010. Pentru PA, a fost utilizat procentul din 2010 în scopul estimării importurilor relevante realizate în cursul PA.

| (89) | Pentru estimarea importurilor din alte surse, au fost folosite informații provenite de la Eurostat și informații extrase din baze de date detaliate privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda. S-a recurs la metoda utilizată pentru stabilirea importurilor din Brazilia. |
| --- | --- |

(89)

Pentru estimarea importurilor din alte surse, au fost folosite informații provenite de la Eurostat și informații extrase din baze de date detaliate privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda. S-a recurs la metoda utilizată pentru stabilirea importurilor din Brazilia.

| (90) | În ceea ce privește calcularea prețurilor unitare medii CIF pentru importurile din SUA și Brazilia, informațiile au fost extrase din baze de date detaliate privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda. Pentru SUA, au fost utilizate, de asemenea, datele verificate înscrise în chestionarul transmis de importatorii neafiliați. Pentru SUA, prețurile medii CIF pentru 2008 și 2009 au fost estimate pe baza prețului mediu raportat de Comisia pentru comerț internațional ITC din SUA pentru anii respectivi, exprimat în raport cu prețul unitar mediu CIF obținut pentru 2010. |
| --- | --- |

(90)

În ceea ce privește calcularea prețurilor unitare medii CIF pentru importurile din SUA și Brazilia, informațiile au fost extrase din baze de date detaliate privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda. Pentru SUA, au fost utilizate, de asemenea, datele verificate înscrise în chestionarul transmis de importatorii neafiliați. Pentru SUA, prețurile medii CIF pentru 2008 și 2009 au fost estimate pe baza prețului mediu raportat de Comisia pentru comerț internațional ITC din SUA pentru anii respectivi, exprimat în raport cu prețul unitar mediu CIF obținut pentru 2010.

| (91) | Variația stocurilor a fost stabilită pe baza informațiilor privind industria din Uniune furnizate de reclamant. |
| --- | --- |

(91)

Variația stocurilor a fost stabilită pe baza informațiilor privind industria din Uniune furnizate de reclamant.

| (92) | Pe această bază, s-a constatat o evoluție a consumului în Uniune după cum urmează: | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția totală din Uniune (tone) (A) | 2 153 118 | 2 797 948 | 3 274 665 | 3 389 503 |
| Total importuri din țări terțe, inclusiv din țara în cauză (tone) (B) | 1 252 705 | 1 130 703 | 859 605 | 1 031 226 |
| Total exporturi ale industriei din Uniune în țări terțe (tone) (C) | 26 263 | 41 023 | 53 085 | 59 633 |
| Variația stocurilor (13) (tone) (C) | 0 | 4 730 | –8 415 | –5 458 |
| Consumul în Uniune (tone) | 3 379 559 | 3 882 897 | 4 089 600 | 4 366 554 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 115 | 121 | 129 |
| Sursa: | (A) raport de piață; (B) Eurostat, Comisia pentru comerț internațional din SUA, Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit și baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda; (C) plângere, răspunsurile la chestionar transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion, informații privind industria din Uniune furnizate în plângere. |

(92)

Pe această bază, s-a constatat o evoluție a consumului în Uniune după cum urmează:

2008

2009

2010

PA

Producția totală din Uniune (tone) (A)

2 153 118

2 797 948

3 274 665

3 389 503

Total importuri din țări terțe, inclusiv din țara în cauză (tone) (B)

1 252 705

1 130 703

859 605

1 031 226

Total exporturi ale industriei din Uniune în țări terțe (tone) (C)

26 263

41 023

53 085

59 633

Variația stocurilor (13) (tone) (C)

0

4 730

–8 415

–5 458

Consumul în Uniune (tone)

3 379 559

3 882 897

4 089 600

4 366 554

Indice: 2008 = 100

100

115

121

129

Sursa:

| (93) | În perioada examinată, consumul în Uniune a crescut semnificativ, cu 29 %. Creșterea consumului a fost stimulată de punerea în aplicare a Directivei privind energia din surse regenerabile (RED) în statele membre, care a stabilit obiective de creștere pentru consumul de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(93)

În perioada examinată, consumul în Uniune a crescut semnificativ, cu 29 %. Creșterea consumului a fost stimulată de punerea în aplicare a Directivei privind energia din surse regenerabile (RED) în statele membre, care a stabilit obiective de creștere pentru consumul de energie din surse regenerabile.

4.3.   Importurile în Uniune din țara în cauză

4.3.1.   Volumul, cota de piață și prețul importurilor provenite din țara în cauză

| (94) | În ceea ce privește volumul, cota de piață și prețul, importurile în Uniune din SUA au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate: | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din SUA (tone) (A) | 63 406 | 53 332 | 348 868 | 686 185 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 84 | 550 | 1 082 |
| Cota de piață (%) | 1,9 | 1,4 | 8,5 | 15,7 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 73 | 454 | 837 |
| Prețul mediu (EUR/tonă) (B) | 590,6 | 552,5 | 542,5 | 626,7 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 94 | 92 | 106 |
| Sursa: | (A) volumul exporturilor declarate de Comisia pentru comerț internațional din SUA; (B) baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și un răspuns verificat la chestionar transmis de un importator neafiliat. |

(94)

În ceea ce privește volumul, cota de piață și prețul, importurile în Uniune din SUA au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

2008

2009

2010

PA

Volumul importurilor din SUA (tone) (A)

63 406

53 332

348 868

686 185

Indice: 2008 = 100

100

84

550

1 082

Cota de piață (%)

1,9

1,4

8,5

15,7

Indice: 2008 = 100

100

73

454

837

Prețul mediu (EUR/tonă) (B)

590,6

552,5

542,5

626,7

Indice: 2008 = 100

100

94

92

106

Sursa:

| (95) | Volumul importurilor din SUA a crescut în mod semnificativ de la 63 406 de tone la 686 185 de tone în cursul perioadei examinate. În mod similar, cota de piață deținută de exportatorii americani în Uniune a crescut semnificativ, de la 1,9 % la 15,7 % în respectiva perioadă. |
| --- | --- |

(95)

Volumul importurilor din SUA a crescut în mod semnificativ de la 63 406 de tone la 686 185 de tone în cursul perioadei examinate. În mod similar, cota de piață deținută de exportatorii americani în Uniune a crescut semnificativ, de la 1,9 % la 15,7 % în respectiva perioadă.

| (96) | Deși prețurile medii ale importurilor provenind din SUA au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate, prețurile practicate de exportatorii americani au fost în permanență mai mici decât prețurile medii practicate de producătorii din Uniune, astfel cum se precizează la considerentul (117). Această subcotare sistematică a prețurilor practicată de exportatorii americani explică creșterea semnificativă a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(96)

Deși prețurile medii ale importurilor provenind din SUA au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate, prețurile practicate de exportatorii americani au fost în permanență mai mici decât prețurile medii practicate de producătorii din Uniune, astfel cum se precizează la considerentul (117). Această subcotare sistematică a prețurilor practicată de exportatorii americani explică creșterea semnificativă a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate.

4.3.2.   Subcotarea prețurilor prin importurile din țara în cauză

| (97) | În scopul evaluării oricărei subcotări de preț în timpul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în relația cu clienți neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale exportatorilor americani percepute primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe baza CIF. Pentru a putea face o comparație echitabilă a prețurilor, prețurile produselor provenite din SUA au fost ajustate în mod corespunzător pentru a ține cont de taxele vamale existente și de costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(97)

În scopul evaluării oricărei subcotări de preț în timpul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în relația cu clienți neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale exportatorilor americani percepute primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe baza CIF. Pentru a putea face o comparație echitabilă a prețurilor, prețurile produselor provenite din SUA au fost ajustate în mod corespunzător pentru a ține cont de taxele vamale existente și de costurile ulterioare importului.

| (98) | Rezultatele comparației, exprimate ca procent din prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, au arătat că a existat o importantă subcotare a prețurilor, în medie de 5,6 %. Această subcotare a prețurilor indică presiunea exercitată asupra prețurilor de pe piața Uniunii de importurile din țara în cauză, în special pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(98)

Rezultatele comparației, exprimate ca procent din prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, au arătat că a existat o importantă subcotare a prețurilor, în medie de 5,6 %. Această subcotare a prețurilor indică presiunea exercitată asupra prețurilor de pe piața Uniunii de importurile din țara în cauză, în special pe parcursul PA.

4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

4.4.1.   Observații preliminare

| (99) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru a se evalua situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(99)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru a se evalua situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.

| (100) | Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice, cum ar fi producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea și cuantumul marjei de dumping, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu furnizate de ePURE. |
| --- | --- |

(100)

Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice, cum ar fi producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea și cuantumul marjei de dumping, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu furnizate de ePURE.

| (101) | Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele microeconomice, cum ar fi prețurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capital, salariile și stocurile, au fost stabilite pe baza datelor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion prin răspunsurile oferite la chestionar și verificate ulterior. |
| --- | --- |

(101)

Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele microeconomice, cum ar fi prețurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capital, salariile și stocurile, au fost stabilite pe baza datelor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion prin răspunsurile oferite la chestionar și verificate ulterior.

| (102) | Industria bioetanolului din Uniune se află încă în faza de demarare. Societățile au investit recent în instalații de producție noi ori și-au extins capacitățile existente pentru a răspunde cererii în creștere înregistrate la nivelul Uniunii. Faptul că noi producători au demarat producția în cursul perioadei examinate a condus la evoluții pozitive ale unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, volumul vânzărilor și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(102)

Industria bioetanolului din Uniune se află încă în faza de demarare. Societățile au investit recent în instalații de producție noi ori și-au extins capacitățile existente pentru a răspunde cererii în creștere înregistrate la nivelul Uniunii. Faptul că noi producători au demarat producția în cursul perioadei examinate a condus la evoluții pozitive ale unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, volumul vânzărilor și ocuparea forței de muncă.

| (103) | Ancheta a arătat, de asemenea, că acest tip de industrie are nevoie de o anumită perioadă de timp, între doi și trei ani de la data începerii activității, pentru a atinge un nivel normal de producție. |
| --- | --- |

(103)

Ancheta a arătat, de asemenea, că acest tip de industrie are nevoie de o anumită perioadă de timp, între doi și trei ani de la data începerii activității, pentru a atinge un nivel normal de producție.

4.4.2.   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 2 153 118 | 2 797 948 | 3 274 665 | 3 389 503 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 130 | 152 | 157 |
| Capacitatea de producție (tone) | 3 443 766 | 3 992 640 | 4 670 076 | 4 734 915 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 116 | 136 | 137 |
| Gradul de utilizare a capacității (%) | 63 | 70 | 70 | 72 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 112 | 112 | 114 |
| Sursa: | date privind industria din Uniune furnizate de reclamant. |

2008

2009

2010

PA

Volumul producției (tone)

2 153 118

2 797 948

3 274 665

3 389 503

Indice: 2008 = 100

100

130

152

157

Capacitatea de producție (tone)

3 443 766

3 992 640

4 670 076

4 734 915

Indice: 2008 = 100

100

116

136

137

Gradul de utilizare a capacității (%)

63

70

70

72

Indice: 2008 = 100

100

112

112

114

Sursa:

| (104) | Ca urmare a directivei RED, producția din Uniune a înregistrat o creștere semnificativă în perioada examinată, de aproximativ 57 %. Din 2008 până în 2010, producția din Uniune a crescut cu 36 %, dar, ulterior, rata de creștere a cunoscut o încetinire semnificativă și a fost de doar 3,5 % în cursul PA, comparativ cu 2010. |
| --- | --- |

(104)

Ca urmare a directivei RED, producția din Uniune a înregistrat o creștere semnificativă în perioada examinată, de aproximativ 57 %. Din 2008 până în 2010, producția din Uniune a crescut cu 36 %, dar, ulterior, rata de creștere a cunoscut o încetinire semnificativă și a fost de doar 3,5 % în cursul PA, comparativ cu 2010.

| (105) | Capacitatea de producție a crescut cu 37 % în cursul perioadei examinate, urmând un parcurs similar cu cel al producției. |
| --- | --- |

(105)

Capacitatea de producție a crescut cu 37 % în cursul perioadei examinate, urmând un parcurs similar cu cel al producției.

| (106) | Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate, iar creșterea a fost realizată la începutul perioadei examinate. Dat fiind că anumiți producători din UE și-au demarat activitatea în 2009, era de așteptat ca rata de utilizare a capacității să crească în continuare, întrucât producătorii au nevoie în mod normal de doi-trei ani de la lansare pentru a ajunge la niveluri normale de producție, astfel cum se precizează la considerentul (103). Cu toate acestea, acest lucru nu a avut loc. |
| --- | --- |

(106)

Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate, iar creșterea a fost realizată la începutul perioadei examinate. Dat fiind că anumiți producători din UE și-au demarat activitatea în 2009, era de așteptat ca rata de utilizare a capacității să crească în continuare, întrucât producătorii au nevoie în mod normal de doi-trei ani de la lansare pentru a ajunge la niveluri normale de producție, astfel cum se precizează la considerentul (103). Cu toate acestea, acest lucru nu a avut loc.

| (107) | Astfel, ancheta a confirmat că mai multe societăți din UE și-au demarat activitatea la începutul sau în cursul perioadei examinate ca urmare a publicării așteptate a directivei RED. Această situație a condus la evoluții pozitive, în special pentru factorii de prejudiciu menționați mai sus, cu precădere până în anul 2010. Dar situația de pe piața Uniunii s-a schimbat odată cu creșterea importantă, în 2010, a importurilor din SUA care au făcut obiectul unui dumping, iar creșterea preconizată a activității în timpul PA nu s-a materializat. |
| --- | --- |

(107)

Astfel, ancheta a confirmat că mai multe societăți din UE și-au demarat activitatea la începutul sau în cursul perioadei examinate ca urmare a publicării așteptate a directivei RED. Această situație a condus la evoluții pozitive, în special pentru factorii de prejudiciu menționați mai sus, cu precădere până în anul 2010. Dar situația de pe piața Uniunii s-a schimbat odată cu creșterea importantă, în 2010, a importurilor din SUA care au făcut obiectul unui dumping, iar creșterea preconizată a activității în timpul PA nu s-a materializat.

4.4.3.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (tone) | 2 035 367 | 2 650 526 | 3 117 410 | 3 229 326 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 130 | 152 | 159 |
| Cota de piață (%) | 60,2 | 68,3 | 76,2 | 74,0 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 113 | 126 | 122 |
| Sursa: | date privind industria din Uniune furnizate de reclamant. |

2008

2009

2010

PA

Volumul vânzărilor (tone)

2 035 367

2 650 526

3 117 410

3 229 326

Indice: 2008 = 100

100

130

152

159

Cota de piață (%)

60,2

68,3

76,2

74,0

Indice: 2008 = 100

100

113

126

122

Sursa:

| (108) | Volumul vânzărilor înregistrate de industria din Uniune a crescut cu 59 %, iar cota de piață a crescut cu 13,8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Volumul vânzărilor a crescut constant între 2008 și 2010, dar între 2010 și PA volumul vânzărilor a crescut mai puțin decât consumul, care a crescut cu 6,8 % în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(108)

Volumul vânzărilor înregistrate de industria din Uniune a crescut cu 59 %, iar cota de piață a crescut cu 13,8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Volumul vânzărilor a crescut constant între 2008 și 2010, dar între 2010 și PA volumul vânzărilor a crescut mai puțin decât consumul, care a crescut cu 6,8 % în aceeași perioadă.

| (109) | De asemenea, cota de piață a industriei din Uniune a crescut până în 2010, dar a scăzut în perioada de anchetă. În perioada cuprinsă între 2010 și PA, industria din Uniune a pierdut 2,2 puncte procentuale, în timp ce importurile din SUA aproape și-au dublat cota de piață, câștigând 7,2 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(109)

De asemenea, cota de piață a industriei din Uniune a crescut până în 2010, dar a scăzut în perioada de anchetă. În perioada cuprinsă între 2010 și PA, industria din Uniune a pierdut 2,2 puncte procentuale, în timp ce importurile din SUA aproape și-au dublat cota de piață, câștigând 7,2 puncte procentuale.

4.4.4.   Creșterea

| (110) | Consumul Uniunii a crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate, cu aproape 29,2 %. Deși volumul vânzărilor și cota de piață au crescut, la rândul lor, în această perioadă, industria din Uniune nu a beneficiat pe deplin de creșterea consumului, mai ales începând cu anul 2010. Din 2010 și până în perioada de anchetă, creșterea volumului vânzărilor realizate de industria din Uniune a încetinit, iar cota de piață a scăzut în comparație cu anii anteriori. |
| --- | --- |

(110)

Consumul Uniunii a crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate, cu aproape 29,2 %. Deși volumul vânzărilor și cota de piață au crescut, la rândul lor, în această perioadă, industria din Uniune nu a beneficiat pe deplin de creșterea consumului, mai ales începând cu anul 2010. Din 2010 și până în perioada de anchetă, creșterea volumului vânzărilor realizate de industria din Uniune a încetinit, iar cota de piață a scăzut în comparație cu anii anteriori.

| (111) | Unele părți au susținut că modelul de creștere semnalat de anumiți indicatori în cursul perioadei examinate nu reflectă situația unei industrii prejudiciate. Cu toate acestea, după cum s-a explicat mai sus, ancheta a arătat că încetinirea creșterii industriei din Uniune în 2010 și în perioada de anchetă a coincis cu un val de importuri la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA. |
| --- | --- |

(111)

Unele părți au susținut că modelul de creștere semnalat de anumiți indicatori în cursul perioadei examinate nu reflectă situația unei industrii prejudiciate. Cu toate acestea, după cum s-a explicat mai sus, ancheta a arătat că încetinirea creșterii industriei din Uniune în 2010 și în perioada de anchetă a coincis cu un val de importuri la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA.

4.4.5.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați | 2 331 | 2 419 | 2 523 | 2 552 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 104 | 108 | 109 |
| Productivitate
  (unitate/salariat) | 924 | 1 157 | 1 298 | 1 328 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 125 | 141 | 144 |
| Sursa: | date privind industria din Uniune furnizate de reclamant. |

2008

2009

2010

PA

Număr de angajați

2 331

2 419

2 523

2 552

Indice: 2008 = 100

100

104

108

109

Productivitate

(unitate/salariat)

924

1 157

1 298

1 328

Indice: 2008 = 100

100

125

141

144

Sursa:

| (112) | Ocuparea forței de muncă a crescut cu 9 % în perioada examinată. Mai precis, a crescut cu 8 % din 2008 până în 2010, dar a crescut cu doar 1 % în cursul PA. Această tendință reflectă tendința în ceea ce privește capacitatea de producție și producția în Uniune. |
| --- | --- |

(112)

Ocuparea forței de muncă a crescut cu 9 % în perioada examinată. Mai precis, a crescut cu 8 % din 2008 până în 2010, dar a crescut cu doar 1 % în cursul PA. Această tendință reflectă tendința în ceea ce privește capacitatea de producție și producția în Uniune.

| (113) | Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune a fost măsurată ca producție per salariat într-un an. Aceasta a crescut considerabil în cursul perioadei examinate, cu 44 %, reflectând efectul de învățare și creșterea eficienței în timpul și ulterior fazei de demarare. |
| --- | --- |

(113)

Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune a fost măsurată ca producție per salariat într-un an. Aceasta a crescut considerabil în cursul perioadei examinate, cu 44 %, reflectând efectul de învățare și creșterea eficienței în timpul și ulterior fazei de demarare.

4.4.6.   Amploarea marjei de dumping reale

| (114) | Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, impactul marjelor de dumping stabilite în cursul PA asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(114)

Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, impactul marjelor de dumping stabilite în cursul PA asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

4.4.7.   Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior

| (115) | Acest aspect nu este relevant în cazul de față, din cauza absenței efectelor practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(115)

Acest aspect nu este relevant în cazul de față, din cauza absenței efectelor practicilor de dumping anterioare.

4.4.8.   Prețurile unitare medii ale industriei din Uniune

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețuri unitare (EUR) | 702,59 | 634,88 | 657,41 | 768,59 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 90 | 94 | 109 |
| Sursa: | răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

2008

2009

2010

PA

Prețuri unitare (EUR)

702,59

634,88

657,41

768,59

Indice: 2008 = 100

100

90

94

109

Sursa:

| (116) | Prețurile practicate de industria din Uniune au crescut per ansamblu cu 9 % în cursul perioadei examinate. Au scăzut în 2009 comparativ cu 2008, dar ulterior au înregistrat o creștere constantă până la sfârșitul PA. Cu toate acestea, ancheta a arătat că respectivele creșteri ale prețurilor nu au fost suficiente pentru a permite industriei din Uniune să-și recupereze costurile. Diferența dintre prețurile de vânzare și costuri a crescut în continuare, cu precădere în cursul PA. Situația coincide cu prezența crescândă, pe piața Uniunii, a importurilor la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA. |
| --- | --- |

(116)

Prețurile practicate de industria din Uniune au crescut per ansamblu cu 9 % în cursul perioadei examinate. Au scăzut în 2009 comparativ cu 2008, dar ulterior au înregistrat o creștere constantă până la sfârșitul PA. Cu toate acestea, ancheta a arătat că respectivele creșteri ale prețurilor nu au fost suficiente pentru a permite industriei din Uniune să-și recupereze costurile. Diferența dintre prețurile de vânzare și costuri a crescut în continuare, cu precădere în cursul PA. Situația coincide cu prezența crescândă, pe piața Uniunii, a importurilor la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA.

| (117) | Ancheta a arătat că prețurile industriei din Uniune au rămas mai ridicate (până la 23 %) decât cele ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA, în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(117)

Ancheta a arătat că prețurile industriei din Uniune au rămas mai ridicate (până la 23 %) decât cele ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA, în cursul perioadei examinate.

4.4.9.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Profit net înainte de impozitare (EUR) | –33 305 225 | 1 343 823 | –33 932 738 | –82 070 168 |
| Indice: 2008= – 100 | – 100 | 4 | – 102 | – 246 |
| Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete) | –11,65 | 0,33 | –5,72 | –9,74 |
| Indice: 2008= – 100 | – 100 | 3 | –49 | –84 |
| Fluxul de numerar (EUR) | –2 528 061 | 34 783 260 | 48 733 697 | 36 832 646 |
| Indice: 2008 = – 100 | – 100 | 1 376 | 1 928 | 1 457 |
| Fluxul de numerar, exprimat în %, generat de vânzările din UE către părți neafiliate | –0,9 | 8,7 | 8,2 | 4,4 |
| Indice: 2008= – 100 | – 100 | 980 | 930 | 494 |
| Investiții (EUR) | 330 441 830 | 86 279 988 | 38 710 739 | 23 018 175 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 26 | 12 | 7 |
| Randamentul investițiilor (%) | –10 | 2 | –88 | – 357 |
| Indice: 2008 = – 100 | – 100 | 15 | – 870 | –3 538 |
| Sursa: | răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion |

2008

2009

2010

PA

Profit net înainte de impozitare (EUR)

–33 305 225

1 343 823

–33 932 738

–82 070 168

Indice: 2008= – 100

– 100

4

– 102

– 246

Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)

–11,65

0,33

–5,72

–9,74

Indice: 2008= – 100

– 100

3

–49

–84

Fluxul de numerar (EUR)

–2 528 061

34 783 260

48 733 697

36 832 646

Indice: 2008 = – 100

– 100

1 376

1 928

1 457

Fluxul de numerar, exprimat în %, generat de vânzările din UE către părți neafiliate

–0,9

8,7

8,2

4,4

Indice: 2008= – 100

– 100

980

930

494

Investiții (EUR)

330 441 830

86 279 988

38 710 739

23 018 175

Indice: 2008 = 100

100

26

12

7

Randamentul investițiilor (%)

–10

2

–88

– 357

Indice: 2008 = – 100

– 100

15

– 870

–3 538

Sursa:

| (118) | Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită atât în sume absolute (profitul net înainte de impozitare), cât și prin exprimarea profitului net sau pierderii nete înainte de impozitare ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările produsului similar. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2009, când societățile incluse în eșantion au reușit să atingă un nivel de echilibru. |
| --- | --- |

(118)

Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită atât în sume absolute (profitul net înainte de impozitare), cât și prin exprimarea profitului net sau pierderii nete înainte de impozitare ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările produsului similar. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2009, când societățile incluse în eșantion au reușit să atingă un nivel de echilibru.

| (119) | Randamentul investițiilor a urmat o tendință similară, rămânând cu mult în urma rentabilității necesare pentru a asigura supraviețuirea industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(119)

Randamentul investițiilor a urmat o tendință similară, rămânând cu mult în urma rentabilității necesare pentru a asigura supraviețuirea industriei din Uniune.

| (120) | Fluxul de numerar a fost negativ în 2008, dar s-a îmbunătățit în 2009 și 2010. Totuși, în perioada de anchetă, fluxul de numerar a început din nou să scadă, reflectând o înrăutățire a capacității industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. |
| --- | --- |

(120)

Fluxul de numerar a fost negativ în 2008, dar s-a îmbunătățit în 2009 și 2010. Totuși, în perioada de anchetă, fluxul de numerar a început din nou să scadă, reflectând o înrăutățire a capacității industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile.

| (121) | Evoluția rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor în cursul perioadei examinate a limitat capacitatea industriei din Uniune de a investi în propriile activități și a subminat dezvoltarea acesteia, astfel cum o demonstrează clar scăderea cu 93 % a investițiilor în această perioadă. |
| --- | --- |

(121)

Evoluția rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor în cursul perioadei examinate a limitat capacitatea industriei din Uniune de a investi în propriile activități și a subminat dezvoltarea acesteia, astfel cum o demonstrează clar scăderea cu 93 % a investițiilor în această perioadă.

4.4.10.   Salariile

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Salarii (EUR) | 45 066 253 | 57 253 228 | 68 711 959 | 76 030 008 |
| Costurile medii ale forței de muncă per angajat (EUR) | 75 691 | 81 233 | 88 638 | 99 646 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 107 | 117 | 132 |
| Sursa: | răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion |

2008

2009

2010

PA

Salarii (EUR)

45 066 253

57 253 228

68 711 959

76 030 008

Costurile medii ale forței de muncă per angajat (EUR)

75 691

81 233

88 638

99 646

Indice: 2008 = 100

100

107

117

132

Sursa:

| (122) | Salariile au înregistrat o creștere cu 32 % în cursul perioadei examinate, reflectând creșterile de productivitate ale angajaților. |
| --- | --- |

(122)

Salariile au înregistrat o creștere cu 32 % în cursul perioadei examinate, reflectând creșterile de productivitate ale angajaților.

4.4.11.   Stocuri

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 34 585 | 24 022 | 38 649 | 31 408 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 69 | 112 | 91 |
| Stocuri în raport cu producția (%) | 8,3 | 3,5 | 3,8 | 2,5 |
| Sursa: | răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion |

2008

2009

2010

PA

Stocuri finale (tone)

34 585

24 022

38 649

31 408

Indice: 2008 = 100

100

69

112

91

Stocuri în raport cu producția (%)

8,3

3,5

3,8

2,5

Sursa:

| (123) | Nivelul stocurilor a scăzut ușor în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(123)

Nivelul stocurilor a scăzut ușor în cursul perioadei examinate.

4.5.   Concluzie privind prejudiciul

| (124) | Ancheta a arătat că valul de importuri la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, pe piața Uniunii s-a înregistrat în 2010, cu precădere în cursul PA. În perioada respectivă, anumiți indicatori de prejudiciu referitori la situația economică a industriei Uniunii s-au îmbunătățit, dar creșterea nu a fost în concordanță cu creșterea consumului în perioada examinată, iar ameliorarea nu a fost suficientă pentru a permite industriei din Uniune să-și dezvolte activitățile. |
| --- | --- |

(124)

Ancheta a arătat că valul de importuri la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, pe piața Uniunii s-a înregistrat în 2010, cu precădere în cursul PA. În perioada respectivă, anumiți indicatori de prejudiciu referitori la situația economică a industriei Uniunii s-au îmbunătățit, dar creșterea nu a fost în concordanță cu creșterea consumului în perioada examinată, iar ameliorarea nu a fost suficientă pentru a permite industriei din Uniune să-și dezvolte activitățile.

| (125) | Așa cum este normal într-o activitate nouă și în creștere, anumiți indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor, producția și gradul de utilizare a capacității, au arătat o tendință pozitivă în cursul perioadei examinate. Acest lucru se explică prin intrarea pe piață în acea perioadă a unor noi producători din Uniune. Cu toate acestea, ancheta a revelat că situația de pe piața Uniunii, începând cu anul 2010, când s-a produs valul de importuri la prețuri reduse, nu a permis producătorilor din Uniune să atingă un nivel de activitate și de prețuri suficient pentru a dezvolta și susține investițiile importante realizate în perioada examinată. |
| --- | --- |

(125)

Așa cum este normal într-o activitate nouă și în creștere, anumiți indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor, producția și gradul de utilizare a capacității, au arătat o tendință pozitivă în cursul perioadei examinate. Acest lucru se explică prin intrarea pe piață în acea perioadă a unor noi producători din Uniune. Cu toate acestea, ancheta a revelat că situația de pe piața Uniunii, începând cu anul 2010, când s-a produs valul de importuri la prețuri reduse, nu a permis producătorilor din Uniune să atingă un nivel de activitate și de prețuri suficient pentru a dezvolta și susține investițiile importante realizate în perioada examinată.

| (126) | S-a constatat că importurile la prețuri reduse au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune. Nivelul prețurilor nu a permis industriei să își acopere costurile și să genereze fluxul de numerar și profiturile necesare dezvoltării activității. |
| --- | --- |

(126)

S-a constatat că importurile la prețuri reduse au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune. Nivelul prețurilor nu a permis industriei să își acopere costurile și să genereze fluxul de numerar și profiturile necesare dezvoltării activității.

| (127) | Într-adevăr, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, s-au deteriorat ori au rămas cu mult sub nivelul normal. Acest lucru a afectat serios capacitatea industriei din Uniune de a atrage capital și de a realiza investiții suplimentare în activitățile sale. |
| --- | --- |

(127)

Într-adevăr, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, s-au deteriorat ori au rămas cu mult sub nivelul normal. Acest lucru a afectat serios capacitatea industriei din Uniune de a atrage capital și de a realiza investiții suplimentare în activitățile sale.

| (128) | În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil în cursul PA în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(128)

În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil în cursul PA în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Introducere

| (129) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (5) și (6) din regulamentul antidumping de bază, s-a examinat dacă importurile care au făcut obiectul unui dumping ale produsului în cauză, provenite din țara în cauză, au cauzat prejudicii industriei din Uniune; în afara importurilor care au făcut obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(129)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (5) și (6) din regulamentul antidumping de bază, s-a examinat dacă importurile care au făcut obiectul unui dumping ale produsului în cauză, provenite din țara în cauză, au cauzat prejudicii industriei din Uniune; în afara importurilor care au făcut obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping.

5.2.   Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping

| (130) | După cum s-a menționat mai sus, consumul în Uniune a crescut considerabil în perioada examinată, cu aproximativ 29,2 %. Cu toate acestea, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, a crescut semnificativ, și anume de la o cotă de piață de 1,9 % pe piața Uniunii la începutul perioadei examinate la 15,7 % în cursul PA. Această situație a exercitat în mod clar presiune asupra industriei din Uniune, mai ales din 2010 până la sfârșitul PA, timp în care importurile respective s-au dublat și chiar mai mult. Începând din anul 2010 și, în special, în timpul PA, pe piața Uniunii au fost prezente volume mari de importuri la prețuri reduse provenite din SUA, acestea subcotând prețurile practicate de industria din Uniune. Această situație nu a permis industriei să se dezvolte conform așteptărilor în cursul PA. |
| --- | --- |

(130)

După cum s-a menționat mai sus, consumul în Uniune a crescut considerabil în perioada examinată, cu aproximativ 29,2 %. Cu toate acestea, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, a crescut semnificativ, și anume de la o cotă de piață de 1,9 % pe piața Uniunii la începutul perioadei examinate la 15,7 % în cursul PA. Această situație a exercitat în mod clar presiune asupra industriei din Uniune, mai ales din 2010 până la sfârșitul PA, timp în care importurile respective s-au dublat și chiar mai mult. Începând din anul 2010 și, în special, în timpul PA, pe piața Uniunii au fost prezente volume mari de importuri la prețuri reduse provenite din SUA, acestea subcotând prețurile practicate de industria din Uniune. Această situație nu a permis industriei să se dezvolte conform așteptărilor în cursul PA.

| (131) | Unele părți au afirmat că situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit exact din anul 2010 până în PA, perioadă care coincide cu dublarea importurilor din SUA. Astfel cum s-a precizat la considerentele (102) și (107), intrarea pe piața a unui număr mare de producători din Uniune în cursul perioadei examinate a condus la înregistrarea unor tendințe pozitive pentru anumiți factori de prejudiciu, cum ar fi producția și volumul vânzărilor. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut din cota de piață în PA, comparativ cu anul 2010, piața Uniunii confruntându-se, totodată, cu cea mai mare creștere a importurilor care au făcut obiectul unui dumping provenite din SUA. Existența unei subcotări a prețurilor și exercitarea unei presiuni asupra acestora a condus la agravarea situației financiare generale a industriei din Uniune, în special a rentabilității acesteia. |
| --- | --- |

(131)

Unele părți au afirmat că situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit exact din anul 2010 până în PA, perioadă care coincide cu dublarea importurilor din SUA. Astfel cum s-a precizat la considerentele (102) și (107), intrarea pe piața a unui număr mare de producători din Uniune în cursul perioadei examinate a condus la înregistrarea unor tendințe pozitive pentru anumiți factori de prejudiciu, cum ar fi producția și volumul vânzărilor. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut din cota de piață în PA, comparativ cu anul 2010, piața Uniunii confruntându-se, totodată, cu cea mai mare creștere a importurilor care au făcut obiectul unui dumping provenite din SUA. Existența unei subcotări a prețurilor și exercitarea unei presiuni asupra acestora a condus la agravarea situației financiare generale a industriei din Uniune, în special a rentabilității acesteia.

| (132) | Astfel, importurile la prețuri reduse au jucat un rol important în prejudiciul considerabil suferit de industria din Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(132)

Astfel, importurile la prețuri reduse au jucat un rol important în prejudiciul considerabil suferit de industria din Uniune în cursul PA.

5.3.   Efectul altor factori

| (133) | Au fost examinați următorii factori cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că niciun prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping: importurile din alte țări, performanța la export a industriei din Uniune, impactul crizei economice și alți factori precum fluctuațiile de preț la materii prime, dezvoltarea cererii și presupusele probleme interne ale societăților din industria din Uniune. |
| --- | --- |

(133)

Au fost examinați următorii factori cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că niciun prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping: importurile din alte țări, performanța la export a industriei din Uniune, impactul crizei economice și alți factori precum fluctuațiile de preț la materii prime, dezvoltarea cererii și presupusele probleme interne ale societăților din industria din Uniune.

5.3.1.   Importurile din alte țări (Brazilia)

| (134) | În conformitate cu informațiile disponibile, cu excepția Braziliei, nu a existat nicio altă țară care să exporte produsul în cauză în Uniune în cantități semnificative în perioada examinată. Prețurile importurilor provenite din Brazilia au rămas cu mult sub cele ale producătorilor din Uniune. Cu toate acestea, importurile din Brazilia au prezentat în mod clar tendințe descrescătoare în ceea ce privește volumul (-81 %) și cota de piață (-25,8 %) în cursul perioadei examinate. În consecință, întrucât volumul importurilor a fost redus la un nivel atât de scăzut în cursul PA, nu se poate considera că acesta ar fi întrerupt legătura de cauzalitate între importurile la prețuri reduse originare din SUA și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA. | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din Brazilia (tone) | 1 022 980 | 884 020 | 396 249 | 195 342 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 86 | 39 | 19 |
| Cota de piață a importurilor din Brazilia (%) | 30,3 | 22,8 | 9,7 | 4,5 |
| Prețul unitar mediu CIF
  (EUR/tonă de importuri) | 560,8 | 496,2 | 580,8 | 622,4 |
| Indice: 2008 = 100 | 100 | 88 | 104 | 111 |
| Sursa: | Eurostat, Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit, baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și plângerea. |

(134)

În conformitate cu informațiile disponibile, cu excepția Braziliei, nu a existat nicio altă țară care să exporte produsul în cauză în Uniune în cantități semnificative în perioada examinată. Prețurile importurilor provenite din Brazilia au rămas cu mult sub cele ale producătorilor din Uniune. Cu toate acestea, importurile din Brazilia au prezentat în mod clar tendințe descrescătoare în ceea ce privește volumul (-81 %) și cota de piață (-25,8 %) în cursul perioadei examinate. În consecință, întrucât volumul importurilor a fost redus la un nivel atât de scăzut în cursul PA, nu se poate considera că acesta ar fi întrerupt legătura de cauzalitate între importurile la prețuri reduse originare din SUA și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.

2008

2009

2010

PA

Volumul importurilor originare din Brazilia (tone)

1 022 980

884 020

396 249

195 342

Indice: 2008 = 100

100

86

39

19

Cota de piață a importurilor din Brazilia (%)

30,3

22,8

9,7

4,5

Prețul unitar mediu CIF

(EUR/tonă de importuri)

560,8

496,2

580,8

622,4

Indice: 2008 = 100

100

88

104

111

Sursa:

| (135) | Părțile au afirmat că importurile din Brazilia s-au menținut deasupra nivelului de minimis în toată perioada examinată și că acestea au fost realizate la prețuri de dumping pe piața Uniunii. De asemenea, acestea au adăugat că importurile din SUA au înlocuit doar cota de piață lăsată liberă de importurile din Brazilia. Prin urmare, se poate afirma că importurile din SUA nu au fost cauza prejudiciului considerabil suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(135)

Părțile au afirmat că importurile din Brazilia s-au menținut deasupra nivelului de minimis în toată perioada examinată și că acestea au fost realizate la prețuri de dumping pe piața Uniunii. De asemenea, acestea au adăugat că importurile din SUA au înlocuit doar cota de piață lăsată liberă de importurile din Brazilia. Prin urmare, se poate afirma că importurile din SUA nu au fost cauza prejudiciului considerabil suferit de industria din Uniune.

| (136) | Astfel cum s-a precizat anterior, importurile din Brazilia au scăzut considerabil în perioada examinată. Cota de piață a acestora a scăzut de la 30,3 % la 4,5 % într-o perioadă în care consumul a crescut semnificativ. Având în vedere nivelul prețurilor practicate de exportatorii brazilieni pe piața Uniunii, nu poate fi exclusă posibilitatea ca prezența bioetanolului din Brazilia să fi contribuit într-o oarecare măsură la prejudiciul cauzat industriei din Uniune. Cu toate acestea, se consideră că aceste importuri au fost reduse la un asemenea nivel în PA încât nu pot fi considerate a constitui cauza majoră a prejudiciului respectiv. Într-adevăr, în perioada cuprinsă între 2010 și PA, în timp ce importurile din Brazilia au scăzut cu aproape 200 000 de tone, importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping au crescut cu peste 330 000 de tone. Prin urmare, se consideră că prezența bioetanolului brazilian pe piața Uniunii, în special în cursul PA, nu poate fi de natură să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în perioada respectivă. |
| --- | --- |

(136)

Astfel cum s-a precizat anterior, importurile din Brazilia au scăzut considerabil în perioada examinată. Cota de piață a acestora a scăzut de la 30,3 % la 4,5 % într-o perioadă în care consumul a crescut semnificativ. Având în vedere nivelul prețurilor practicate de exportatorii brazilieni pe piața Uniunii, nu poate fi exclusă posibilitatea ca prezența bioetanolului din Brazilia să fi contribuit într-o oarecare măsură la prejudiciul cauzat industriei din Uniune. Cu toate acestea, se consideră că aceste importuri au fost reduse la un asemenea nivel în PA încât nu pot fi considerate a constitui cauza majoră a prejudiciului respectiv. Într-adevăr, în perioada cuprinsă între 2010 și PA, în timp ce importurile din Brazilia au scăzut cu aproape 200 000 de tone, importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping au crescut cu peste 330 000 de tone. Prin urmare, se consideră că prezența bioetanolului brazilian pe piața Uniunii, în special în cursul PA, nu poate fi de natură să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în perioada respectivă.

5.3.2.   Performanța la export a industriei din Uniune

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum de vânzări pentru export (tone) | 26 263 | 41 023 | 53 085 | 59 633 |
| Sursa: | Plângerea și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

2008

2009

2010

PA

Volum de vânzări pentru export (tone)

26 263

41 023

53 085

59 633

Sursa:

| (137) | Ancheta a arătat că industria din Uniune a exportat volume mici de bioetanol în cursul PA la prețuri mult mai mari decât cele practicate pe piața Uniunii. Acest lucru a condus la concluzia că performanța la export nu constituie un factor care a întrerupt legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping provenite din țara în cauză. |
| --- | --- |

(137)

Ancheta a arătat că industria din Uniune a exportat volume mici de bioetanol în cursul PA la prețuri mult mai mari decât cele practicate pe piața Uniunii. Acest lucru a condus la concluzia că performanța la export nu constituie un factor care a întrerupt legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping provenite din țara în cauză.

5.3.3.   Impactul crizei economice

| (138) | Nu s-a constatat că recesiunea economică a avut un impact negativ asupra industriei din Uniune. Consumul de bioetanol în Uniune a înregistrat cea mai mare creștere în 2009, anul considerat, în general, a fi cel mai slab an de criză economică. În aceeași perioadă, au crescut, de asemenea, producția și vânzările înregistrate de producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(138)

Nu s-a constatat că recesiunea economică a avut un impact negativ asupra industriei din Uniune. Consumul de bioetanol în Uniune a înregistrat cea mai mare creștere în 2009, anul considerat, în general, a fi cel mai slab an de criză economică. În aceeași perioadă, au crescut, de asemenea, producția și vânzările înregistrate de producătorii din Uniune.

| (139) | Pe baza celor precizate anterior, se consideră că recesiunea economică nu a întrerupt legătura de cauzalitate stabilită între importurile la prețuri reduse provenite din țara în cauză și prejudiciul considerabil suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(139)

Pe baza celor precizate anterior, se consideră că recesiunea economică nu a întrerupt legătura de cauzalitate stabilită între importurile la prețuri reduse provenite din țara în cauză și prejudiciul considerabil suferit de industria din Uniune.

5.3.4.   Alți factori

| (140) | Părțile au menționat, de asemenea, alți factori care ar fi putut întrerupe legătura de cauzalitate, cum ar fi fluctuația prețurilor la materii prime, evoluția cererii, care a fost mai mică decât cea preconizată, un cadru de reglementare în Uniune care ar fi împotriva producătorilor din Uniune, precum și alte presupuse probleme interne ale producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(140)

Părțile au menționat, de asemenea, alți factori care ar fi putut întrerupe legătura de cauzalitate, cum ar fi fluctuația prețurilor la materii prime, evoluția cererii, care a fost mai mică decât cea preconizată, un cadru de reglementare în Uniune care ar fi împotriva producătorilor din Uniune, precum și alte presupuse probleme interne ale producătorilor din Uniune.

| (141) | În ceea ce privește fluctuațiile prețurilor la materii prime, atât prețurile la porumb cât și cele la grâu s-au dovedit a fi volatile în cursul perioadei examinate. Ancheta a arătat că majoritatea producătorilor se asigură, însă, împotriva acestui risc printr-un mecanism specific de stabilire a prețurilor cu furnizorii lor sau prin intermediul piețelor financiare. Prin urmare, chiar dacă prețurile materiilor prime au variat, în special din 2008 până în 2010, perioadă în care prețul la porumb a fost mai mic decât prețul la grâu, prețurile materiilor prime au rămas mai mult sau mai puțin aceleași în cea de-a doua jumătate a PA. Aceasta indică faptul că orice diferență de preț este redusă la un nivel minim și nu este de durată. |
| --- | --- |

(141)

În ceea ce privește fluctuațiile prețurilor la materii prime, atât prețurile la porumb cât și cele la grâu s-au dovedit a fi volatile în cursul perioadei examinate. Ancheta a arătat că majoritatea producătorilor se asigură, însă, împotriva acestui risc printr-un mecanism specific de stabilire a prețurilor cu furnizorii lor sau prin intermediul piețelor financiare. Prin urmare, chiar dacă prețurile materiilor prime au variat, în special din 2008 până în 2010, perioadă în care prețul la porumb a fost mai mic decât prețul la grâu, prețurile materiilor prime au rămas mai mult sau mai puțin aceleași în cea de-a doua jumătate a PA. Aceasta indică faptul că orice diferență de preț este redusă la un nivel minim și nu este de durată.

| (142) | Unele părți au susținut că punerea în aplicare a directivei RED în statele membre a fost prea lentă, iar consumul a fost inferior obiectivelor stabilite de directiva menționată anterior. Cu toate acestea, chiar dacă obiectivele inițiale nu au fost pe deplin îndeplinite în cursul perioadei examinate, consumul a crescut în mod semnificativ, și anume cu 29,20 %, în perioada respectivă, ceea ce reprezintă un factor pozitiv care nu poate fi ignorat în analiză. În orice caz, presupusa punere în aplicare lentă a directivei RED nu poate justifica prezența, pe piața Uniunii, a unor volume mari de importuri la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, subcotând prețurile industriei din Uniune și cauzându-i prejudicii. Prin urmare, această afirmație se respinge. |
| --- | --- |

(142)

Unele părți au susținut că punerea în aplicare a directivei RED în statele membre a fost prea lentă, iar consumul a fost inferior obiectivelor stabilite de directiva menționată anterior. Cu toate acestea, chiar dacă obiectivele inițiale nu au fost pe deplin îndeplinite în cursul perioadei examinate, consumul a crescut în mod semnificativ, și anume cu 29,20 %, în perioada respectivă, ceea ce reprezintă un factor pozitiv care nu poate fi ignorat în analiză. În orice caz, presupusa punere în aplicare lentă a directivei RED nu poate justifica prezența, pe piața Uniunii, a unor volume mari de importuri la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, subcotând prețurile industriei din Uniune și cauzându-i prejudicii. Prin urmare, această afirmație se respinge.

| (143) | De asemenea, părțile au afirmat că industria din Uniune nu ar putea satisface singură cererea Uniunii din cauza incertitudinii privind reglementarea și că sistemul de certificare este foarte lent și, astfel, subminează beneficiile pentru producătorii certificați din Uniune. Unele părți au susținut, în fine, că problemele interne suferite de un număr mare de producători din Uniune în cursul perioadei examinate explică orice prejudiciu suferit de aceștia. Aceste afirmații nu au fost, totuși, dovedite, iar ancheta nu le-a confirmat. Cu toate acestea, ar trebui subliniat că ancheta a arătat că nivel scăzut presupus al producției din Uniune se justifică în principal printr-un nivel scăzut al prețurilor de vânzare pe piața Uniunii, care a fost serios afectată de valul de importuri la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, subcotând prețurile producătorilor din Uniune, în special în cursul PA. A reieșit că producătorii din UE nu au avut altă soluție decât să înceteze producția, întrucât prețurile nu le permiteau nici măcar să acopere costurile cu materia primă, cu precădere în cursul PA. Prin urmare, afirmațiile nedovedite menționate anterior nu sunt de natură să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(143)

De asemenea, părțile au afirmat că industria din Uniune nu ar putea satisface singură cererea Uniunii din cauza incertitudinii privind reglementarea și că sistemul de certificare este foarte lent și, astfel, subminează beneficiile pentru producătorii certificați din Uniune. Unele părți au susținut, în fine, că problemele interne suferite de un număr mare de producători din Uniune în cursul perioadei examinate explică orice prejudiciu suferit de aceștia. Aceste afirmații nu au fost, totuși, dovedite, iar ancheta nu le-a confirmat. Cu toate acestea, ar trebui subliniat că ancheta a arătat că nivel scăzut presupus al producției din Uniune se justifică în principal printr-un nivel scăzut al prețurilor de vânzare pe piața Uniunii, care a fost serios afectată de valul de importuri la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, subcotând prețurile producătorilor din Uniune, în special în cursul PA. A reieșit că producătorii din UE nu au avut altă soluție decât să înceteze producția, întrucât prețurile nu le permiteau nici măcar să acopere costurile cu materia primă, cu precădere în cursul PA. Prin urmare, afirmațiile nedovedite menționate anterior nu sunt de natură să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în cursul PA.

| (144) | Prin urmare, se concluzionează că toți factorii menționați nu au putut întrerupe legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(144)

Prin urmare, se concluzionează că toți factorii menționați nu au putut întrerupe legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping.

| (145) | Părți menționează în final faptul că, în cursul PA, un număr considerabil de importuri au fost declarate la poziția NC 3824, caracterizată de taxe vamale reduse. După încheierea PA, nivelul taxei vamale respective a fost ridicat. Acestea consideră că prejudiciul a fost cauzat de taxele vamale reduse, și nu de dumping. În această privință, este suficient de amintit că taxele vamale pot fi modificate în orice moment, și că, prin urmare, acest argument nu poate pune în discuție prezența prejudiciului în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(145)

Părți menționează în final faptul că, în cursul PA, un număr considerabil de importuri au fost declarate la poziția NC 3824, caracterizată de taxe vamale reduse. După încheierea PA, nivelul taxei vamale respective a fost ridicat. Acestea consideră că prejudiciul a fost cauzat de taxele vamale reduse, și nu de dumping. În această privință, este suficient de amintit că taxele vamale pot fi modificate în orice moment, și că, prin urmare, acest argument nu poate pune în discuție prezența prejudiciului în cursul perioadei de anchetă.

5.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (146) | Analiza de mai sus a demonstrat existența unei creșteri substanțiale a volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri reduse provenite din țara în cauză în cursul perioadei examinate. În plus, s-a constatat că prețurile importurilor respective erau mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(146)

Analiza de mai sus a demonstrat existența unei creșteri substanțiale a volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri reduse provenite din țara în cauză în cursul perioadei examinate. În plus, s-a constatat că prețurile importurilor respective erau mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.

| (147) | Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri reduse provenite din țara în cauză a coincis cu o creștere generală și continuă a consumului la nivelul Uniunii, dar și cu rezultate negative ale industriei din Uniune în cursul aceleiași perioade. Exportatorii din țara în cauză au reușit să își mărească cota de piață prin subcotarea sistematică a prețurilor industriei din Uniune. În același timp, industria din Uniune nu a putut atinge niveluri de rentabilitate pozitive și durabile, în ciuda creșterii activității sale. |
| --- | --- |

(147)

Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri reduse provenite din țara în cauză a coincis cu o creștere generală și continuă a consumului la nivelul Uniunii, dar și cu rezultate negative ale industriei din Uniune în cursul aceleiași perioade. Exportatorii din țara în cauză au reușit să își mărească cota de piață prin subcotarea sistematică a prețurilor industriei din Uniune. În același timp, industria din Uniune nu a putut atinge niveluri de rentabilitate pozitive și durabile, în ciuda creșterii activității sale.

| (148) | Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile originare din țările în cauză care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(148)

Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile originare din țările în cauză care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (149) | Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat că importurile care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA, au cauzat un prejudiciu considerabil industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(149)

Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat că importurile care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA, au cauzat un prejudiciu considerabil industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

6.   INTERESUL UNIUNII

6.1.   Observație preliminară

| (150) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în ciuda concluziilor privind prejudiciul cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, au existat motive imperioase de a concluziona că nu era în interesul Uniunii să se instituie măsuri antidumping în cazul de față. Analiza privind interesul Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză. |
| --- | --- |

(150)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în ciuda concluziilor privind prejudiciul cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, au existat motive imperioase de a concluziona că nu era în interesul Uniunii să se instituie măsuri antidumping în cazul de față. Analiza privind interesul Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.

6.2.   Interesul industriei din Uniune

| (151) | Ancheta a arătat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil cauzat de importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping. În absența unor măsuri de corectare a efectelor de denaturare a schimburilor comerciale exercitate de aceste importuri, pare a fi foarte probabilă o nouă deteriorare a situației economice a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(151)

Ancheta a arătat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil cauzat de importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping. În absența unor măsuri de corectare a efectelor de denaturare a schimburilor comerciale exercitate de aceste importuri, pare a fi foarte probabilă o nouă deteriorare a situației economice a industriei din Uniune.

| (152) | Se preconizează că impunerea unor taxe antidumping va restabili condiții comerciale efective pe piața Uniunii, permițând ca prețurile practicate de industria din Uniune să reflecte costurile sale de producție. Se poate estima că instituirea unor astfel de măsuri va permite, de asemenea, industriei din Uniune să crească volumul vânzărilor și, astfel, să câștige cota de piață pierdută din cauza prezenței importurilor care au făcut obiectul unui dumping. La rândul său, acest lucru va avea un impact pozitiv asupra situației financiare și rentabilității acesteia. |
| --- | --- |

(152)

Se preconizează că impunerea unor taxe antidumping va restabili condiții comerciale efective pe piața Uniunii, permițând ca prețurile practicate de industria din Uniune să reflecte costurile sale de producție. Se poate estima că instituirea unor astfel de măsuri va permite, de asemenea, industriei din Uniune să crească volumul vânzărilor și, astfel, să câștige cota de piață pierdută din cauza prezenței importurilor care au făcut obiectul unui dumping. La rândul său, acest lucru va avea un impact pozitiv asupra situației financiare și rentabilității acesteia.

| (153) | Prin urmare, s-a concluzionat că impunerea unor măsuri antidumping la importurile produsului în cauză originar din SUA nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(153)

Prin urmare, s-a concluzionat că impunerea unor măsuri antidumping la importurile produsului în cauză originar din SUA nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.

6.3.   Interesul importatorilor

| (154) | Două societăți au transmis răspunsuri la chestionarul destinat importatorilor neafiliați din Uniune. Vizitele de verificare au avut loc la sediul importatorilor care au cooperat. Pentru ambele societăți vizitate, activitatea cu bioetanol constituie doar o mică parte din cifra totală de afaceri (mai puțin de 5 %). În plus, ambele au precizat că sunt în măsură să repercuteze orice majorare a prețurilor asupra clienților lor, utilizatorii. |
| --- | --- |

(154)

Două societăți au transmis răspunsuri la chestionarul destinat importatorilor neafiliați din Uniune. Vizitele de verificare au avut loc la sediul importatorilor care au cooperat. Pentru ambele societăți vizitate, activitatea cu bioetanol constituie doar o mică parte din cifra totală de afaceri (mai puțin de 5 %). În plus, ambele au precizat că sunt în măsură să repercuteze orice majorare a prețurilor asupra clienților lor, utilizatorii.

| (155) | Pe baza informațiilor disponibile, s-a concluzionat că instituirea unor măsuri nu ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor. |
| --- | --- |

(155)

Pe baza informațiilor disponibile, s-a concluzionat că instituirea unor măsuri nu ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor.

6.4.   Interesul utilizatorilor

| (156) | Patru societăți au transmis răspunsuri la chestionarul destinat utilizatorilor din Uniune. Au avut loc vizite de verificare la sediul uneia dintre aceste societăți. |
| --- | --- |

(156)

Patru societăți au transmis răspunsuri la chestionarul destinat utilizatorilor din Uniune. Au avut loc vizite de verificare la sediul uneia dintre aceste societăți.

| (157) | Pentru societatea vizitată, activitatea cu bioetanol reprezintă o mică parte din cifra sa de afaceri, mai puțin de 5 %. Societatea a realizat o evaluare a impactului, considerând un amestec de E5, și a calculat că o taxă de 100 EUR/m3 ar determina o creștere a prețului de 0,005 EUR/litru la pompă. |
| --- | --- |

(157)

Pentru societatea vizitată, activitatea cu bioetanol reprezintă o mică parte din cifra sa de afaceri, mai puțin de 5 %. Societatea a realizat o evaluare a impactului, considerând un amestec de E5, și a calculat că o taxă de 100 EUR/m3 ar determina o creștere a prețului de 0,005 EUR/litru la pompă.

| (158) | În ceea ce-i privește pe ceilalți trei utilizatori, pe baza datelor furnizate în răspunsurile lor la chestionar, este evident că impactul va fi, de asemenea, limitat. Pentru una dintre societăți, volumele achiziționate provenind din țara în cauză sunt foarte limitate, iar impunerea unei taxe antidumping ar avea doar un impact minim asupra rentabilității acesteia. |
| --- | --- |

(158)

În ceea ce-i privește pe ceilalți trei utilizatori, pe baza datelor furnizate în răspunsurile lor la chestionar, este evident că impactul va fi, de asemenea, limitat. Pentru una dintre societăți, volumele achiziționate provenind din țara în cauză sunt foarte limitate, iar impunerea unei taxe antidumping ar avea doar un impact minim asupra rentabilității acesteia.

| (159) | Ceilalți doi utilizatori care au cooperat sunt afiliați și au declarat că orice impunere de taxe antidumping poate fi repercutată asupra clienților lor. De asemenea, aceștia au clarificat faptul că au suficiente opțiuni în ceea ce privește sursele de aprovizionare și că nu depind de importurile din SUA. |
| --- | --- |

(159)

Ceilalți doi utilizatori care au cooperat sunt afiliați și au declarat că orice impunere de taxe antidumping poate fi repercutată asupra clienților lor. De asemenea, aceștia au clarificat faptul că au suficiente opțiuni în ceea ce privește sursele de aprovizionare și că nu depind de importurile din SUA.

| (160) | Părțile au afirmat că nu există o capacitate suficientă în Uniune pentru a satisface cererea totală și că Uniunea va avea nevoie de importuri pentru a-și asigura necesarul de bioetanol. Cifrele verificate privind capacitatea arată că există capacități neutilizate în Uniune, având în vedere mai ales nivelul scăzut al prețurilor de vânzare. În consecință, producătorii din Uniune ar putea să își mărească producția pentru a satisface cererea crescândă, în special după eliminarea denaturării schimburilor comerciale. În plus, se preconizează construirea și punerea în funcțiune a unor noi instalații în viitorul apropiat, reducând orice presupus risc de penurie în Uniune. |
| --- | --- |

(160)

Părțile au afirmat că nu există o capacitate suficientă în Uniune pentru a satisface cererea totală și că Uniunea va avea nevoie de importuri pentru a-și asigura necesarul de bioetanol. Cifrele verificate privind capacitatea arată că există capacități neutilizate în Uniune, având în vedere mai ales nivelul scăzut al prețurilor de vânzare. În consecință, producătorii din Uniune ar putea să își mărească producția pentru a satisface cererea crescândă, în special după eliminarea denaturării schimburilor comerciale. În plus, se preconizează construirea și punerea în funcțiune a unor noi instalații în viitorul apropiat, reducând orice presupus risc de penurie în Uniune.

| (161) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că efectul măsurilor antidumping la importurile de bioetanol originar din SUA nu va avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(161)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că efectul măsurilor antidumping la importurile de bioetanol originar din SUA nu va avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune.

6.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (162) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că, în general, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii unor măsuri antidumping la importurile de bioetanol originar din SUA. |
| --- | --- |

(162)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că, în general, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii unor măsuri antidumping la importurile de bioetanol originar din SUA.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (163) | Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(163)

Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul unui dumping.

| (164) | Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marja de dumping constatată. |
| --- | --- |

(164)

Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marja de dumping constatată.

| (165) | Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune. |
| --- | --- |

(165)

Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune.

| (166) | În acest caz, având în vedere observațiile formulate în special la considerentele (102) și (103), se consideră că profitul țintă pentru industria din Uniune ar trebui să se bazeze pe profitul realizat atunci când importurile din SUA erau neglijabile, și anume marja de profit mediu înainte de impozitare, realizat în 2008 și 2009, a unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, producător care nu se afla într-o etapă de demarare a activității la momentul respectiv. Prin urmare, se consideră că o marjă de profit de 6,8 % din cifra de afaceri este rezonabilă și ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în condiții normale de schimburi comerciale în absența dumpingului prejudiciabil în cursul PA. |
| --- | --- |

(166)

În acest caz, având în vedere observațiile formulate în special la considerentele (102) și (103), se consideră că profitul țintă pentru industria din Uniune ar trebui să se bazeze pe profitul realizat atunci când importurile din SUA erau neglijabile, și anume marja de profit mediu înainte de impozitare, realizat în 2008 și 2009, a unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, producător care nu se afla într-o etapă de demarare a activității la momentul respectiv. Prin urmare, se consideră că o marjă de profit de 6,8 % din cifra de afaceri este rezonabilă și ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în condiții normale de schimburi comerciale în absența dumpingului prejudiciabil în cursul PA.

| (167) | Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în cursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior. |
| --- | --- |

(167)

Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în cursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior.

| (168) | Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din SUA, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care a rezultat din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală. |
| --- | --- |

(168)

Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din SUA, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care a rezultat din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală.

7.2.   Forma și nivelul taxelor

| (169) | Luând în considerare cele menționate, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză la nivelul cel mai scăzut al marjelor de dumping și de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În consecință, taxele trebuie instituite la nivelul marjelor de dumping constatate. |
| --- | --- |

(169)

Luând în considerare cele menționate, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză la nivelul cel mai scăzut al marjelor de dumping și de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În consecință, taxele trebuie instituite la nivelul marjelor de dumping constatate.

| (170) | Taxele antidumping definitive propuse sunt următoarele: | Marjă de dumping | Marjă de prejudiciu | Taxă definitivă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marjă de dumping la nivel național (%) | 9,5 | 31,1 | 9,5 |

(170)

Taxele antidumping definitive propuse sunt următoarele:

Marjă de dumping

Marjă de prejudiciu

Taxă definitivă

Marjă de dumping la nivel național (%)

9,5

31,1

9,5

| (171) | Având în vedere faptul că taxa antidumping se va aplica și în cazul amestecurilor care conțin bioetanol în proporție de peste 10 % din volum, proporțional cu conținutul lor de bioetanol, se consideră oportun pentru implementarea eficientă a măsurilor de către autoritățile vamale ale statelor membre să se stabilească taxa ca o sumă fixă în funcție de conținutul de bioetanol pur. |
| --- | --- |

(171)

Având în vedere faptul că taxa antidumping se va aplica și în cazul amestecurilor care conțin bioetanol în proporție de peste 10 % din volum, proporțional cu conținutul lor de bioetanol, se consideră oportun pentru implementarea eficientă a măsurilor de către autoritățile vamale ale statelor membre să se stabilească taxa ca o sumă fixă în funcție de conținutul de bioetanol pur.

| (172) | Nivelul taxei antidumping menționat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor desprinse din prezenta anchetă. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete. Taxa la nivel național aplicabilă tuturor societăților este aplicabilă importurilor produsului în cauză originar din SUA. |
| --- | --- |

(172)

Nivelul taxei antidumping menționat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor desprinse din prezenta anchetă. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete. Taxa la nivel național aplicabilă tuturor societăților este aplicabilă importurilor produsului în cauză originar din SUA.

| (173) | Inițial s-a prevăzut limitarea duratei aplicării acestor măsuri la trei ani având în vedere evoluțiile pe piața produsului în cauză percepute ca fiind dinamice, însă această chestiune a fost reevaluată în urma comentariilor primite de la părțile interesate. Reclamanții, cu precădere, au susținut că ar fi prea devreme în această etapă să se prevadă o schimbare majoră a structurii pieței, întrucât trecerea la noua generație de bioetanol va dura probabil mult timp, și că aceasta nu ar trebui luată în considerare în prezenta propunere. De asemenea, ar fi prematur să se presupună care ar fi rezultatul și impactul unora dintre propunerile de reglementare discutate în prezent pentru toți operatorii de pe piață. După examinarea acestor argumente, s-a considerat că nu este oportun să se facă o abatere de la durata normală de valabilitate a măsurilor, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceasta nu aduce atingere posibilității pentru orice parte interesată să solicite o revizuire în cazul în care circumstanțele justifică acest lucru, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3). |
| --- | --- |

(173)

Inițial s-a prevăzut limitarea duratei aplicării acestor măsuri la trei ani având în vedere evoluțiile pe piața produsului în cauză percepute ca fiind dinamice, însă această chestiune a fost reevaluată în urma comentariilor primite de la părțile interesate. Reclamanții, cu precădere, au susținut că ar fi prea devreme în această etapă să se prevadă o schimbare majoră a structurii pieței, întrucât trecerea la noua generație de bioetanol va dura probabil mult timp, și că aceasta nu ar trebui luată în considerare în prezenta propunere. De asemenea, ar fi prematur să se presupună care ar fi rezultatul și impactul unora dintre propunerile de reglementare discutate în prezent pentru toți operatorii de pe piață. După examinarea acestor argumente, s-a considerat că nu este oportun să se facă o abatere de la durata normală de valabilitate a măsurilor, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceasta nu aduce atingere posibilității pentru orice parte interesată să solicite o revizuire în cazul în care circumstanțele justifică acest lucru, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3).

8.   ÎNREGISTRAREA

| (174) | Comisia a primit cereri de la reclamant pentru înregistrarea importurilor de bioetanol originar din SUA. În conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia poate, după consultarea comitetului consultativ, să dea instrucțiuni autorităților vamale în vederea adoptării măsurilor adecvate pentru a înregistra importurile, astfel încât ulterior să poată fi aplicate măsuri pentru importurile respective de la data înregistrării acestora. Importurile pot fi supuse înregistrării în urma unei cereri din partea industriei din Uniune care să conțină dovezi suficiente pentru a justifica o astfel de acțiune. Reclamantul a susținut că, deoarece înregistrarea a devenit obligatorie în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel pentru importurile de bioetanol originar din SUA (14), aceste condiții erau îndeplinite în mod automat. |
| --- | --- |

(174)

Comisia a primit cereri de la reclamant pentru înregistrarea importurilor de bioetanol originar din SUA. În conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia poate, după consultarea comitetului consultativ, să dea instrucțiuni autorităților vamale în vederea adoptării măsurilor adecvate pentru a înregistra importurile, astfel încât ulterior să poată fi aplicate măsuri pentru importurile respective de la data înregistrării acestora. Importurile pot fi supuse înregistrării în urma unei cereri din partea industriei din Uniune care să conțină dovezi suficiente pentru a justifica o astfel de acțiune. Reclamantul a susținut că, deoarece înregistrarea a devenit obligatorie în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel pentru importurile de bioetanol originar din SUA (14), aceste condiții erau îndeplinite în mod automat.

| (175) | Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că înregistrarea în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel a fost făcută în circumstanțe total diferite. Astfel cum se precizează în considerentul (10) din Regulamentul (UE) nr. 771/2012, deși s-a constatat că au fost acordate subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii și că, astfel, industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil, cauzat în cursul perioadei de anchetă, Comisia a decis să nu adopte taxe compensatorii provizorii, dat fiind că s-a constatat provizoriu că principalul sistem de subvenții în vigoare în cursul perioadei de anchetă a încetat să funcționeze, în sensul că nu ar mai fi conferit un avantaj în momentul în care ar fi fost instituite măsuri provizorii. Cu toate acestea, au existat dovezi potrivit cărora în lunile următoare SUA ar putea reinstitui, cu efecte retroactive, principalul sistem de subvenții considerate a fi susceptibile de măsuri compensatorii. În acest caz, Comisia a considerat că ar fi fost îndreptățită să adopte (și în cele din urmă să colecteze) taxe compensatorii provizorii în cadrul anchetei respective. În consecință, în scopul de a apăra drepturile Uniunii Europene în aceste circumstanțe speciale, Comisia a decis să dea instrucțiuni autorităților vamale să înregistreze importurile. Circumstanțele specifice respective nu se aplică în prezenta procedură AD, |
| --- | --- |

(175)

Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că înregistrarea în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel a fost făcută în circumstanțe total diferite. Astfel cum se precizează în considerentul (10) din Regulamentul (UE) nr. 771/2012, deși s-a constatat că au fost acordate subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii și că, astfel, industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil, cauzat în cursul perioadei de anchetă, Comisia a decis să nu adopte taxe compensatorii provizorii, dat fiind că s-a constatat provizoriu că principalul sistem de subvenții în vigoare în cursul perioadei de anchetă a încetat să funcționeze, în sensul că nu ar mai fi conferit un avantaj în momentul în care ar fi fost instituite măsuri provizorii. Cu toate acestea, au existat dovezi potrivit cărora în lunile următoare SUA ar putea reinstitui, cu efecte retroactive, principalul sistem de subvenții considerate a fi susceptibile de măsuri compensatorii. În acest caz, Comisia a considerat că ar fi fost îndreptățită să adopte (și în cele din urmă să colecteze) taxe compensatorii provizorii în cadrul anchetei respective. În consecință, în scopul de a apăra drepturile Uniunii Europene în aceste circumstanțe speciale, Comisia a decis să dea instrucțiuni autorităților vamale să înregistreze importurile. Circumstanțele specifice respective nu se aplică în prezenta procedură AD,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de bioetanol, denumit „etanol combustibil”, adică alcool etilic obținut din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene), denaturat sau nedenaturat, cu excepția produselor cu un conținut de apă mai mare de 0,3 % (m/m), măsurat în conformitate cu standardul EN 15376, dar incluzând alcoolul etilic fabricat din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) conținute în amestecuri cu benzină cu un conținut de alcool etilic de peste 10 % (v/v) destinate utilizărilor drept combustibil, încadrate în prezent la codurile NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 și ex 3824 90 97 (coduri TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 și 3824909767) și originar din Statele Unite ale Americii.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive, aplicabil produsului descris la alineatul (1), este de 62,3 EUR per tonă (greutate netă). Taxa antidumping se aplică proporțional cu conținutul total, în greutate, de alcool etilic obținut din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) (conținut de bioetanol).

(3)   Produsele descrise la alineatul (1) sunt scutite de taxa antidumping definitivă în cazul în care nu sunt destinate utilizării drept combustibil. Scutirea se face în funcție de condițiile prevăzute de dispozițiile Uniunii Europene adoptate în acest domeniu, în vederea efectuării controlului vamal privind utilizarea acestor produse [a se vedea articolele 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei].

(4)   În cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.

(5)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 februarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

S. SHERLOCK

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 345, 25.11.2011, p. 7.

2

(3)  JO C 345, 25.11.2011, p. 13.

3

(4)  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

4

(5)  A se vedea www.ethanol.org – RFS-Standardul pentru combustibili din surse regenerabile (Renewable fuels standard) în temeiul Legii privind independența și securitatea energetică (Energy Independence and Security Act) din 2007.

5

Renewable fuels standard

Energy Independence and Security Act

(6)  A se vedea Codul administrației fiscale din SUA (IRC) [US Internal Revenue Code (IRC)]– secțiunea 40(b)(4) punctul E.

6

Internal Revenue Code

(7)  A se vedea www.ethanol.org – RFS - Standardul pentru combustibili din surse regenerabile în temeiul Legii privind independența și securitatea energetică din 2007.

7

(8)  Ancheta a revelat că, pentru a beneficia de creditul privind amestecul de alcool, astfel cum este definit în secțiunea 40(b)(3) din IRC din SUA, este suficient să se amestece bioetanol pur cu o cantitate minimă de 0,1 % benzină.

8

(9)  De exemplu: (a) informațiile publicate de Coaliția americană a etanolului (American Coalition for Ethanol, ACE) pe internet; (b) Legea privind politica energetică (EPA) din 2005, în special P.L. 109-58; (c) Legea privind independența și securitatea energetică din 2007 (P.L. 110-140, H.R.6), care a modificat și extins Standardul pentru combustibili din surse regenerabile (RFS), impunând utilizarea unei cantități de 9 miliarde de galoane de combustibili din surse regenerabile în 2008 și de 13,9 miliarde de galoane în 2011; (d) fișe de informare emise de Departamentul pentru Energie al SUA în cadrul acțiunilor „Orașe curate” etc.

9

American Coalition for Ethanol

(10)  Regulamentul (CEE) 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 privind normele de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

10

(11)  De exemplu, Regulamentul (CE) nr. 2961/95 al Consiliului privind persulfații care consideră că produsul chinezesc este „similar” cu produsul din UE în ciuda diferențelor de calitate în privința purității și a conținutului de fier (JO L 308, 21.12.1995, p. 61, considerentul (10)]. A se vedea, de asemenea, hotărârea Tribunalului în cauza T-2/95, Industrie des Poudres Sphériques, în care Curtea a afirmat că „instituțiile ar putea ajunge în mod legal la concluzia că produsul calciul metalic originar din China și cel din Rusia sunt „similare” calciului metalic din UE, în ciuda diferențelor în ceea ce privește conținutul de oxigen, ceea ce făcea produsul din UE neadecvat pentru o anumită utilizare, reprezentând 11 % din consumul UE (T-2/95, punctele 202-221)”. Acest punct nu a fost contestat în apel (C-458/98 P).

11

Industrie des Poudres Sphériques

(12)  JO C 225, 18.9.2009, p. 13; JO C 176, 2.7.2010, p. 6; JO C 236, 12.8.2011, p. 16.

12

(13)  Se presupune că nu a existat o variație a stocurilor în 2008.

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 771/2012 al Comisiei (JO L 229, 24.8.2012, p. 20).

14

---

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/29

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 158/2013 AL CONSILIULUI

din 18 februarie 2013

de reinstituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | La 20 octombrie 2007, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) (2). La 4 iulie 2008, Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 642/2008 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite citrice preparate sau conservate originare din RPC. |
| --- | --- |

(1)

La 20 octombrie 2007, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) (2). La 4 iulie 2008, Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 642/2008 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite citrice preparate sau conservate originare din RPC.

| (2) | Procedura a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 6 septembrie 2007 de Federația națională spaniolă a asociațiilor din industria fructelor și legumelor prelucrate („FENAVAL”, denumită anterior „FNACV”) („reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă 100 % din producția comunitară totală de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.). Plângerea conținea elemente de probă cu privire la existența unui dumping, al cărui obiect îl constituie produsul în cauză, și a unui prejudiciu material care rezultă din acesta, elementele de probă respective fiind considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 6 septembrie 2007 de Federația națională spaniolă a asociațiilor din industria fructelor și legumelor prelucrate („FENAVAL”, denumită anterior „FNACV”) („reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă 100 % din producția comunitară totală de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.). Plângerea conținea elemente de probă cu privire la existența unui dumping, al cărui obiect îl constituie produsul în cauză, și a unui prejudiciu material care rezultă din acesta, elementele de probă respective fiind considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

| (3) | În conformitate cu considerentul 12 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se raporta la perioada 1 octombrie 2006-30 septembrie 2007 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2002 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu considerentul 12 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se raporta la perioada 1 octombrie 2006-30 septembrie 2007 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2002 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

| (4) | La 9 noiembrie 2007, Comisia a decis ca importurile de același produs originar din RPC să facă obiectul înregistrării conform Regulamentului (CE) nr. 1295/2007 din 5 noiembrie 2007 de înregistrare a importurilor anumitor citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (4) („regulamentul de înregistrare”). |
| --- | --- |

(4)

La 9 noiembrie 2007, Comisia a decis ca importurile de același produs originar din RPC să facă obiectul înregistrării conform Regulamentului (CE) nr. 1295/2007 din 5 noiembrie 2007 de înregistrare a importurilor anumitor citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (4) („regulamentul de înregistrare”).

| (5) | Se reamintește faptul că măsurile de salvgardare împotriva aceluiași produs au fost în vigoare până la 8 noiembrie 2007. Comisia a instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1964/2003 (5) măsuri de salvgardare provizorii împotriva importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.). Au urmat măsuri de salvgardare definitive, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 658/2004 (denumit în continuare „regulamentul de salvgardare”) (6). Atât măsurile de salvgardare provizorii, cât și cele definitive, au constat într-un contingent tarifar, respectiv o taxă datorată numai dacă volumul importurilor libere de taxă s-a epuizat. |
| --- | --- |

(5)

Se reamintește faptul că măsurile de salvgardare împotriva aceluiași produs au fost în vigoare până la 8 noiembrie 2007. Comisia a instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1964/2003 (5) măsuri de salvgardare provizorii împotriva importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.). Au urmat măsuri de salvgardare definitive, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 658/2004 (denumit în continuare „regulamentul de salvgardare”) (6). Atât măsurile de salvgardare provizorii, cât și cele definitive, au constat într-un contingent tarifar, respectiv o taxă datorată numai dacă volumul importurilor libere de taxă s-a epuizat.

| (6) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1355/2008 (7) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(6)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1355/2008 (7) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză.

| (7) | Taxa antidumping definitivă a variat între 361,4 și 531,2 EUR/tonă de greutate netă de produs. |
| --- | --- |

(7)

Taxa antidumping definitivă a variat între 361,4 și 531,2 EUR/tonă de greutate netă de produs.

1.1.   Hotărârea în cauza Xinshiji

| (8) | Prin hotărârea din 17 februarie 2011 în cauza T-122/09 – Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd și Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd vs. Consiliul Uniunii Europene sprijinit de către Comisia Europeană (8) – (denumită în continuare „hotărârea în cauza Xinshiji”), Tribunalul a anulat regulamentul inițial în ceea ce îi privește pe solicitanții Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Prin hotărârea din 17 februarie 2011 în cauza T-122/09 – Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd și Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd vs. Consiliul Uniunii Europene sprijinit de către Comisia Europeană (8) – (denumită în continuare „hotărârea în cauza Xinshiji”), Tribunalul a anulat regulamentul inițial în ceea ce îi privește pe solicitanții Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd. și Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd.

| (9) | Hotărârea Tribunalului s-a bazat pe faptul că Comisia a încălcat dreptul la apărare întrucât nu a furnizat solicitanților informațiile necesare pentru ca aceștia să poată determina dacă, în funcție de structura pieței, ajustarea prețului de export la nivelul franco fabrică al importatorului era adecvată, mai precis dacă aceasta făcea posibilă compararea prețului de export cu prețul practicat de industria din Uniune, la același nivel de comercializare. Tribunalul a considerat, de asemenea, că Comisia a încălcat obligația de motivare, întrucât motivarea unei decizii trebuie să figureze în textul acesteia și nu poate face obiectul unor explicații scrise sau orale formulate ulterior, în condițiile în care decizia respectivă face deja obiectul unei acțiuni în fața instanțelor Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(9)

Hotărârea Tribunalului s-a bazat pe faptul că Comisia a încălcat dreptul la apărare întrucât nu a furnizat solicitanților informațiile necesare pentru ca aceștia să poată determina dacă, în funcție de structura pieței, ajustarea prețului de export la nivelul franco fabrică al importatorului era adecvată, mai precis dacă aceasta făcea posibilă compararea prețului de export cu prețul practicat de industria din Uniune, la același nivel de comercializare. Tribunalul a considerat, de asemenea, că Comisia a încălcat obligația de motivare, întrucât motivarea unei decizii trebuie să figureze în textul acesteia și nu poate face obiectul unor explicații scrise sau orale formulate ulterior, în condițiile în care decizia respectivă face deja obiectul unei acțiuni în fața instanțelor Uniunii Europene.

| (10) | În aprilie 2011, Comisia a introdus un recurs (C-195/11P), urmărind să anuleze hotărârea în cauza Xinshiji. Ca urmare a declarației de invaliditate a regulamentului inițial emisă de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „Curtea de Justiție”) la 22 martie 2012 (a se vedea considerentul 16 de mai jos), Comisia și-a retras recursul, întrucât acesta nu mai avea obiect. |
| --- | --- |

(10)

În aprilie 2011, Comisia a introdus un recurs (C-195/11P), urmărind să anuleze hotărârea în cauza Xinshiji. Ca urmare a declarației de invaliditate a regulamentului inițial emisă de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „Curtea de Justiție”) la 22 martie 2012 (a se vedea considerentul 16 de mai jos), Comisia și-a retras recursul, întrucât acesta nu mai avea obiect.

| (11) | La 3 decembrie 2011, Comisia a publicat un aviz (9) de redeschidere parțială a anchetei antidumping (denumit în continuare „primul aviz de redeschidere”) în vederea punerii în aplicare a hotărârii Tribunalului în cauza Xinshiji. Redeschiderea s-a limitat la aspectul stabilirii dacă, având în vedere structura pieței, ajustarea prețului de export la nivel franco fabrică a importatorului a fost adecvată, mai precis dacă aceasta a făcut posibilă compararea prețului de export cu prețul practicat de industria din Uniune, la același nivel de comercializare. |
| --- | --- |

(11)

La 3 decembrie 2011, Comisia a publicat un aviz (9) de redeschidere parțială a anchetei antidumping (denumit în continuare „primul aviz de redeschidere”) în vederea punerii în aplicare a hotărârii Tribunalului în cauza Xinshiji. Redeschiderea s-a limitat la aspectul stabilirii dacă, având în vedere structura pieței, ajustarea prețului de export la nivel franco fabrică a importatorului a fost adecvată, mai precis dacă aceasta a făcut posibilă compararea prețului de export cu prețul practicat de industria din Uniune, la același nivel de comercializare.

| (12) | În același timp, toate părțile interesate au primit un document de informare finală împreună cu alte documente însoțitoare, care explicau motivele aflate la baza ajustării costurilor ulterioare importului care fuseseră luate în considerare la calcularea prețului produselor originare din RPC. |
| --- | --- |

(12)

În același timp, toate părțile interesate au primit un document de informare finală împreună cu alte documente însoțitoare, care explicau motivele aflate la baza ajustării costurilor ulterioare importului care fuseseră luate în considerare la calcularea prețului produselor originare din RPC.

| (13) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul fixat în comunicare. |
| --- | --- |

(13)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul fixat în comunicare.

| (14) | Toate părțile care și-au manifestat dorința în acest sens în termenul menționat și care au demonstrat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate, au avut posibilitatea de a fi audiate. |
| --- | --- |

(14)

Toate părțile care și-au manifestat dorința în acest sens în termenul menționat și care au demonstrat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate, au avut posibilitatea de a fi audiate.

| (15) | Cei doi exportatori solicitanți, opt importatori, două asociații de importatori și o asociație de producători s-au manifestat în calitate de părți interesate. |
| --- | --- |

(15)

Cei doi exportatori solicitanți, opt importatori, două asociații de importatori și o asociație de producători s-au manifestat în calitate de părți interesate.

1.2.   Hotărârea privind țara analogă

| (16) | La 22 martie 2012, în cauza C-338/10 – Grünwald Logistik Service GmbH (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt (denumită în continuare „hotărârea privind țara analogă”) – Curtea de Justiție a declarat regulamentul inițial nul (10). |
| --- | --- |

(16)

La 22 martie 2012, în cauza C-338/10 – Grünwald Logistik Service GmbH (GLS)/Hauptzollamt Hamburg-Stadt (denumită în continuare „hotărârea privind țara analogă”) – Curtea de Justiție a declarat regulamentul inițial nul (10).

| (17) | Curtea de Justiție a hotărât că, întrucât Comisia și Consiliul au stabilit valoarea normală a produsului în cauză pe baza prețurilor plătite efectiv sau plătibile în Uniunea Europeană pentru un produs similar, fără a lua toate măsurile pentru a determina această valoare pe baza prețurilor plătite pentru același produs într-o țară terță cu economie de piață, acestea au încălcat cerințele de la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

Curtea de Justiție a hotărât că, întrucât Comisia și Consiliul au stabilit valoarea normală a produsului în cauză pe baza prețurilor plătite efectiv sau plătibile în Uniunea Europeană pentru un produs similar, fără a lua toate măsurile pentru a determina această valoare pe baza prețurilor plătite pentru același produs într-o țară terță cu economie de piață, acestea au încălcat cerințele de la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (18) | La 19 iunie 2012, un aviz (11) (denumit în continuare „al doilea aviz de redeschidere”) a fost publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin avizul respectiv, părțile au fost informate asupra faptului că, în lumina hotărârii menționate anterior a Curții de Justiție, importurile în Uniunea Europeană de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC nu mai făceau obiectul măsurilor antidumping instituite prin regulamentul inițial, și că taxele antidumping definitive plătite în temeiul regulamentului respectiv pentru produsul în cauză ar trebui să fie rambursate sau remise. |
| --- | --- |

(18)

La 19 iunie 2012, un aviz (11) (denumit în continuare „al doilea aviz de redeschidere”) a fost publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin avizul respectiv, părțile au fost informate asupra faptului că, în lumina hotărârii menționate anterior a Curții de Justiție, importurile în Uniunea Europeană de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC nu mai făceau obiectul măsurilor antidumping instituite prin regulamentul inițial, și că taxele antidumping definitive plătite în temeiul regulamentului respectiv pentru produsul în cauză ar trebui să fie rambursate sau remise.

| (19) | De asemenea, avizul a redeschis parțial ancheta antidumping corespunzătoare privind importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC, în vederea punerii în aplicare a hotărârii sus-menționate a Curții de Justiție. |
| --- | --- |

(19)

De asemenea, avizul a redeschis parțial ancheta antidumping corespunzătoare privind importurile de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din RPC, în vederea punerii în aplicare a hotărârii sus-menționate a Curții de Justiție.

| (20) | Avizul preciza că redeschiderea se limitează la alegerea unei țări analoge, în cazul în care aceasta există, și la determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul utilizării la calcularea unei marje de dumping. |
| --- | --- |

(20)

Avizul preciza că redeschiderea se limitează la alegerea unei țări analoge, în cazul în care aceasta există, și la determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul utilizării la calcularea unei marje de dumping.

| (21) | De asemenea, prin același aviz, toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative privind disponibilitatea unor țări terțe cu economie de piață care ar fi putut să fie selectate pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, inclusiv în ceea ce privește Israel, Swaziland, Thailanda și Turcia. |
| --- | --- |

(21)

De asemenea, prin același aviz, toate părțile interesate au fost invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative privind disponibilitatea unor țări terțe cu economie de piață care ar fi putut să fie selectate pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, inclusiv în ceea ce privește Israel, Swaziland, Thailanda și Turcia.

| (22) | Comisia a informat în mod direct industria din Uniune și asociațiile acesteia, producătorii exportatorii, furnizorii și importatorii cunoscuți a fi interesați și asociațiile acestora, precum și autoritățile țărilor terțe în cauză. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul fixat în comunicare. |
| --- | --- |

(22)

Comisia a informat în mod direct industria din Uniune și asociațiile acesteia, producătorii exportatorii, furnizorii și importatorii cunoscuți a fi interesați și asociațiile acestora, precum și autoritățile țărilor terțe în cauză. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita să fie audiate în termenul fixat în comunicare.

| (23) | Toate părțile care și-au manifestat dorința în acest sens în termenul menționat și care au demonstrat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate, au avut posibilitatea de a fi audiate. |
| --- | --- |

(23)

Toate părțile care și-au manifestat dorința în acest sens în termenul menționat și care au demonstrat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate, au avut posibilitatea de a fi audiate.

| (24) | Opt importatori și o asociație de importatori s-au prezentat ca părți interesate. |
| --- | --- |

(24)

Opt importatori și o asociație de importatori s-au prezentat ca părți interesate.

2.   PROCEDURA ULTERIOARĂ COMUNICĂRII MĂSURILOR PROVIZORII

| (25) | În urma instituirii taxelor antidumping provizorii la importurile de produs în cauză originare din RPC, mai multe părți interesate au prezentat observații în scris. De asemenea, părțile care au făcut cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. |
| --- | --- |

(25)

În urma instituirii taxelor antidumping provizorii la importurile de produs în cauză originare din RPC, mai multe părți interesate au prezentat observații în scris. De asemenea, părțile care au făcut cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.

| (26) | Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. În special, Comisia a încheiat ancheta în ceea ce privește aspectele legate de interesul Uniunii (denumită în continuare „Comunitatea”). În legătură cu aceasta, s-au efectuat vizite de verificare la sediile următorilor importatori neafiliați din Uniune:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburg, Germania, |
| --- | --- | --- |

(26)

Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. În special, Comisia a încheiat ancheta în ceea ce privește aspectele legate de interesul Uniunii (denumită în continuare „Comunitatea”). În legătură cu aceasta, s-au efectuat vizite de verificare la sediile următorilor importatori neafiliați din Uniune:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburg, Germania,

| — | Hüpeden & Co (GmbH & Co) KG, Hamburg, Germania, |
| --- | --- |

—

Hüpeden & Co (GmbH & Co) KG, Hamburg, Germania,

| — | I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburg, Germania, |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburg, Germania,

| — | Zumdieck GmbH, Paderborn, Germania, |
| --- | --- |

—

Zumdieck GmbH, Paderborn, Germania,

| — | Gaston spol. s r.o., Zlin, Republica Cehă. |
| --- | --- |

—

Gaston spol. s r.o., Zlin, Republica Cehă.

| (27) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea impunerii unei taxe antidumping definitive la importurile de produs în cauză originar din RPC și perceperea cu titlu definitiv a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen în care să poată prezenta observații în urma acestei informări. |
| --- | --- |

(27)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea impunerii unei taxe antidumping definitive la importurile de produs în cauză originar din RPC și perceperea cu titlu definitiv a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen în care să poată prezenta observații în urma acestei informări.

| (28) | Unii importatori au propus o reuniune a tuturor părților interesate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din regulamentul de bază; cu toate acestea, una dintre părțile interesate a refuzat. |
| --- | --- |

(28)

Unii importatori au propus o reuniune a tuturor părților interesate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din regulamentul de bază; cu toate acestea, una dintre părțile interesate a refuzat.

| (29) | Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare, după caz. |
| --- | --- |

(29)

Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare, după caz.

3.   PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (30) | În urma instituirii măsurilor provizorii, doi importatori neafiliați din Uniune au susținut că anumite tipuri de mandarine ar trebui să fie excluse din definiția produsului în cauză, fie datorită conținutului de zahăr ridicat al acestora, fie datorită ambalării acestora la export. În această privință, se remarcă faptul că aceste afirmații nu au fost însoțite de niciun fel de informații verificabile sau date care să probeze că aceste tipuri de produs posedă caracteristici care le diferențiază de produsul în cauză. Se remarcă, de asemenea, că diferențele de ambalare nu pot fi considerate drept un element esențial la definirea produsului în cauză, mai ales că formatele de ambalare au fost deja luate în considerare la definirea produsului în cauză, după cum se menționează în considerentul 16 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, aceste afirmații sunt respinse. |
| --- | --- |

(30)

În urma instituirii măsurilor provizorii, doi importatori neafiliați din Uniune au susținut că anumite tipuri de mandarine ar trebui să fie excluse din definiția produsului în cauză, fie datorită conținutului de zahăr ridicat al acestora, fie datorită ambalării acestora la export. În această privință, se remarcă faptul că aceste afirmații nu au fost însoțite de niciun fel de informații verificabile sau date care să probeze că aceste tipuri de produs posedă caracteristici care le diferențiază de produsul în cauză. Se remarcă, de asemenea, că diferențele de ambalare nu pot fi considerate drept un element esențial la definirea produsului în cauză, mai ales că formatele de ambalare au fost deja luate în considerare la definirea produsului în cauză, după cum se menționează în considerentul 16 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, aceste afirmații sunt respinse.

| (31) | Măsurile au fost instituite cu privire la produsul definit în regulamentul inițial, după cum urmează: mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilking și alte citrice hibride similare, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori și astfel cum sunt definite la poziția 2008 din NC, încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (codurile TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 și 2008309069) originare din RPC. |
| --- | --- |

(31)

Măsurile au fost instituite cu privire la produsul definit în regulamentul inițial, după cum urmează: mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilking și alte citrice hibride similare, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori și astfel cum sunt definite la poziția 2008 din NC, încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (codurile TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 și 2008309069) originare din RPC.

| (32) | În această privință, în hotărârea privind țara analogă, Curtea de Justiție a interpretat statisticile comunicate Curții de către Comisie la data de 27 iulie 2011 drept date care se raportează numai la produsul în cauză. Cu toate acestea, Comisia a reexaminat în întregime fiecare cod NC inclus în statisticile respective și ar trebui remarcat că acestea au un domeniu de aplicare mai larg decât cel al produsului care face obiectul măsurilor, întrucât acestea includ codurile NC complete 2008 30 55, 2008 30 75 și 2008 30 90. Datele statistice care vizează numai produsul în cauză sau produsul similar pentru codurile NC 2008 30 55 și 2008 30 75 pentru țările menționate mai sus, pe parcursul perioadei de anchetă sunt următoarele:






  Țară | Volumul importurilor
  (tone) |
| --- | --- | --- |
| RPC | 49 791,30 |
| Thailanda | 666,10 |
| Turcia | 151,20 |
| Israel | 4,80 |
| Swaziland | 0 |

(32)

În această privință, în hotărârea privind țara analogă, Curtea de Justiție a interpretat statisticile comunicate Curții de către Comisie la data de 27 iulie 2011 drept date care se raportează numai la produsul în cauză. Cu toate acestea, Comisia a reexaminat în întregime fiecare cod NC inclus în statisticile respective și ar trebui remarcat că acestea au un domeniu de aplicare mai larg decât cel al produsului care face obiectul măsurilor, întrucât acestea includ codurile NC complete 2008 30 55, 2008 30 75 și 2008 30 90. Datele statistice care vizează numai produsul în cauză sau produsul similar pentru codurile NC 2008 30 55 și 2008 30 75 pentru țările menționate mai sus, pe parcursul perioadei de anchetă sunt următoarele:

Țară

Volumul importurilor

(tone)

RPC

49 791,30

Thailanda

666,10

Turcia

151,20

Israel

4,80

Swaziland

0

| (33) | La codul NC 2008 30 90, statisticile au inclus alte produse decât produsul în cauză. În consecință, nu se pot obține concluzii privind importurile de produs similar cu privire la codul NC respectiv. Prin urmare, nu se poate stabili pe baza statisticilor că produsul similar a fost importat în cantități semnificative pe parcursul perioadei de anchetă din Israel sau din Swaziland. |
| --- | --- |

(33)

La codul NC 2008 30 90, statisticile au inclus alte produse decât produsul în cauză. În consecință, nu se pot obține concluzii privind importurile de produs similar cu privire la codul NC respectiv. Prin urmare, nu se poate stabili pe baza statisticilor că produsul similar a fost importat în cantități semnificative pe parcursul perioadei de anchetă din Israel sau din Swaziland.

4.   EȘANTIONAREA

4.1.   Constituirea eșantionului producătorilor-exportatori din RPC

| (34) | Doi importatori neafiliați din UE nu au fost de acord că producătorii-exportatori chinezi selectați în eșantion reprezintă 60 % din totalul exporturilor către Uniune. Cu toate acestea, ei nu au putut să furnizeze nicio informație verificabilă prin care să demonstreze lipsa de acuratețe a informațiilor prezentate de către producătorii-exportatori chinezi cooperanți în vederea constituirii eșantionului, informații confirmate în mare măsură în cursul anchetei ulterioare. Prin urmare, această afirmație este respinsă. |
| --- | --- |

(34)

Doi importatori neafiliați din UE nu au fost de acord că producătorii-exportatori chinezi selectați în eșantion reprezintă 60 % din totalul exporturilor către Uniune. Cu toate acestea, ei nu au putut să furnizeze nicio informație verificabilă prin care să demonstreze lipsa de acuratețe a informațiilor prezentate de către producătorii-exportatori chinezi cooperanți în vederea constituirii eșantionului, informații confirmate în mare măsură în cursul anchetei ulterioare. Prin urmare, această afirmație este respinsă.

| (35) | Trei producători-exportatori cooperanți chinezi au prezentat observații prin care susțin că societățile afiliate lor sunt producători-exportatori ai produsului în cauză și ar trebui, prin urmare, să fie incluse în anexa producătorilor-exportatori cooperanți. S-a considerat că aceste observații sunt întemeiate și s-a luat decizia de a se revizui anexa relevantă în consecință. Un importator neafiliat din UE a susținut că exporturile către Uniune efectuate prin intermediul comercianților ar trebui să primească în mod automat permisiunea de a beneficia de măsurile aplicabile producătorilor-exportatori chinezi. În această privință, se remarcă faptul că în prezentul caz măsurile anti-dumping se instituie cu privire la produsele fabricate de către producătorii-exportatori din țara care face obiectul anchetei și care sunt exportate către Uniune (indiferent de compania care le comercializează) și nu cu privire la entități antreprenoriale care desfășoară numai activități comerciale. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(35)

Trei producători-exportatori cooperanți chinezi au prezentat observații prin care susțin că societățile afiliate lor sunt producători-exportatori ai produsului în cauză și ar trebui, prin urmare, să fie incluse în anexa producătorilor-exportatori cooperanți. S-a considerat că aceste observații sunt întemeiate și s-a luat decizia de a se revizui anexa relevantă în consecință. Un importator neafiliat din UE a susținut că exporturile către Uniune efectuate prin intermediul comercianților ar trebui să primească în mod automat permisiunea de a beneficia de măsurile aplicabile producătorilor-exportatori chinezi. În această privință, se remarcă faptul că în prezentul caz măsurile anti-dumping se instituie cu privire la produsele fabricate de către producătorii-exportatori din țara care face obiectul anchetei și care sunt exportate către Uniune (indiferent de compania care le comercializează) și nu cu privire la entități antreprenoriale care desfășoară numai activități comerciale. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

5.   DUMPINGUL

5.1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)

| (36) | Niciun producător-exportator chinez nu a prezentat observații cu privire la constatările referitoare la TEP după instituirea de măsuri provizorii. În absența oricăror observații relevante, se confirmă considerentele 29-33 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(36)

Niciun producător-exportator chinez nu a prezentat observații cu privire la constatările referitoare la TEP după instituirea de măsuri provizorii. În absența oricăror observații relevante, se confirmă considerentele 29-33 din regulamentul provizoriu.

5.2.   Tratamentul individual

| (37) | În absența oricăror observații relevante, se confirmă considerentele 34-37 din regulamentul provizoriu, referitoare la tratamentul individual. |
| --- | --- |

(37)

În absența oricăror observații relevante, se confirmă considerentele 34-37 din regulamentul provizoriu, referitoare la tratamentul individual.

5.3.   Valoarea normală

5.3.1.   Observațiile părților interesate în urma celui de-al doilea aviz de redeschidere

| (38) | Anumiți importatori au afirmat că importurile din China ar fi necesare pentru a acoperi cererea Uniunii, deși un importator a indicat că producția spaniolă și cea turcă cumulate ar fi suficiente pentru a acoperi necesarul pieței Uniunii. Un importator a remarcat faptul că instituirea de taxe antidumping ar fi avut drept rezultat creșteri semnificative ale prețului produsului în cauză. Creșterea prețurilor a fost, de asemenea, menționată de alți importatori. Diferiți factori au fost identificați drept cauză pentru o astfel de creștere, cum ar fi disponibilitatea din ce în ce mai redusă a mandarinelor chineze în Uniune din cauza cererii interne și a cererii de pe alte piețe, a recoltelor deficitare și a deficitului de forță de muncă existent în RPC. Un alt factor indicat a fost concurența redusă din Uniune (se estimează că, în prezent, există doar trei producători în Uniune, în timp ce în 2000 erau opt producători). Un importator a afirmat că măsurile antidumping ar favoriza marile societăți comerciale în locul celor tradiționale, care comercializează cu RPC produsul în cauză de zeci de ani. Acest importator susține existența unui sistem de licențe pe baza datelor de dinainte de 2001. |
| --- | --- |

(38)

Anumiți importatori au afirmat că importurile din China ar fi necesare pentru a acoperi cererea Uniunii, deși un importator a indicat că producția spaniolă și cea turcă cumulate ar fi suficiente pentru a acoperi necesarul pieței Uniunii. Un importator a remarcat faptul că instituirea de taxe antidumping ar fi avut drept rezultat creșteri semnificative ale prețului produsului în cauză. Creșterea prețurilor a fost, de asemenea, menționată de alți importatori. Diferiți factori au fost identificați drept cauză pentru o astfel de creștere, cum ar fi disponibilitatea din ce în ce mai redusă a mandarinelor chineze în Uniune din cauza cererii interne și a cererii de pe alte piețe, a recoltelor deficitare și a deficitului de forță de muncă existent în RPC. Un alt factor indicat a fost concurența redusă din Uniune (se estimează că, în prezent, există doar trei producători în Uniune, în timp ce în 2000 erau opt producători). Un importator a afirmat că măsurile antidumping ar favoriza marile societăți comerciale în locul celor tradiționale, care comercializează cu RPC produsul în cauză de zeci de ani. Acest importator susține existența unui sistem de licențe pe baza datelor de dinainte de 2001.

| (39) | Un grup de importatori au afirmat că instituțiile Uniunii ar trebui să deschidă o nouă anchetă în loc să redeschidă parțial ancheta antidumping care a avut drept rezultat instituirea măsurilor care au fost în vigoare până la hotărârea privind țara analogă. Această afirmație s-a bazat pe faptul că acești importatori nu au văzut suficiente elemente de probă care să dovedească dumpingul sau prejudiciul în situația actuală a pieței. |
| --- | --- |

(39)

Un grup de importatori au afirmat că instituțiile Uniunii ar trebui să deschidă o nouă anchetă în loc să redeschidă parțial ancheta antidumping care a avut drept rezultat instituirea măsurilor care au fost în vigoare până la hotărârea privind țara analogă. Această afirmație s-a bazat pe faptul că acești importatori nu au văzut suficiente elemente de probă care să dovedească dumpingul sau prejudiciul în situația actuală a pieței.

| (40) | Alți importatori au afirmat că nu sunt de acord cu posibilitatea de a recurge la datele privind perioada de anchetă în cazul în care o nouă marjă de dumping ar trebui să fie calculată. Conform acestor importatori, ar trebui să fie utilizate date mai recente și a fost propusă în special utilizarea de date din perioadele 2010-2011 și 2011-2012. |
| --- | --- |

(40)

Alți importatori au afirmat că nu sunt de acord cu posibilitatea de a recurge la datele privind perioada de anchetă în cazul în care o nouă marjă de dumping ar trebui să fie calculată. Conform acestor importatori, ar trebui să fie utilizate date mai recente și a fost propusă în special utilizarea de date din perioadele 2010-2011 și 2011-2012.

| (41) | Un grup de importatori a considerat că redeschiderea parțială a anchetei încalcă articolul 266 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Conform acestor importatori, jurisprudența (12) menționată în cel de-al doilea aviz de redeschidere ar trebui să fie amintită numai în cazul în care măsurile sunt anulate sau declarate nule datorită determinării greșite a prejudiciului. Conform afirmațiilor importatorilor respectivi, „instituțiile comunitare nu au greșit în etapa stabilirii prejudiciului, ci mai curând în determinarea faptului dacă produsele în cauză au făcut sau nu obiectul unui dumping”. Întrucât în acest caz regulamentul inițial a fost declarat nul pe motivul determinării valorii normale, importatorii au afirmat că această jurisprudență nu este aplicabilă. |
| --- | --- |

(41)

Un grup de importatori a considerat că redeschiderea parțială a anchetei încalcă articolul 266 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Conform acestor importatori, jurisprudența (12) menționată în cel de-al doilea aviz de redeschidere ar trebui să fie amintită numai în cazul în care măsurile sunt anulate sau declarate nule datorită determinării greșite a prejudiciului. Conform afirmațiilor importatorilor respectivi, „instituțiile comunitare nu au greșit în etapa stabilirii prejudiciului, ci mai curând în determinarea faptului dacă produsele în cauză au făcut sau nu obiectul unui dumping”. Întrucât în acest caz regulamentul inițial a fost declarat nul pe motivul determinării valorii normale, importatorii au afirmat că această jurisprudență nu este aplicabilă.

| (42) | În cele din urmă, mai mulți importatori au recomandat utilizarea Turciei drept țară analogă. În cursul unei audieri, un importator a sugerat contactarea autorităților din Japonia și din Coreea, întrucât în țările respective ar exista, de asemenea, societăți comerciale care au fabricat produsul similar în cursul PA. |
| --- | --- |

(42)

În cele din urmă, mai mulți importatori au recomandat utilizarea Turciei drept țară analogă. În cursul unei audieri, un importator a sugerat contactarea autorităților din Japonia și din Coreea, întrucât în țările respective ar exista, de asemenea, societăți comerciale care au fabricat produsul similar în cursul PA.

5.3.2.   Analiza observațiilor primite în urma celui de-al doilea aviz de redeschidere

| (43) | În ceea ce privește numeroasele afirmații rezumate la considerentul 38 de mai sus, ar trebui să se sublinieze faptul că Comisia a hotărât să redeschidă ancheta inițială într-un mod limitat, și anume prin limitarea acesteia la identificarea eventuală a unei țări analoge. Aceasta nu a definit o nouă perioadă de anchetă, spre deosebire de abordarea urmată în cazul care a condus la hotărârea privind cauza Industrie des poudres sphériques vs Consiliul (cauza C-458/98 P, Rec., 2000, p. I-8147). Această decizie s-a bazat pe faptul că, având în vedere că erau în vigoare taxe antidumping, orice date colectate pe parcursul unei noi anchete ar fi fost distorsionate de existența acestor taxe antidumping, în special în ceea ce privește stabilirea prejudiciului. Comisia consideră că punctele evidențiate de către părți privind presupusa lipsă a dumpingului în prezent poate fi discutată mai bine în cadrul unei reexaminări intermediare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. În timp ce, în cadrul anchetei inițiale, analiza privind existența prejudiciului se efectuează ex post pentru perioada de anchetă, analiza prejudiciului în timpul unei reexaminări intermediare este efectuată în mod prospectiv, întrucât prejudiciul suferit în cursul perioadei de anchetă de reexaminare este probabil influențat de faptul că o taxă antidumping este în vigoare. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește numeroasele afirmații rezumate la considerentul 38 de mai sus, ar trebui să se sublinieze faptul că Comisia a hotărât să redeschidă ancheta inițială într-un mod limitat, și anume prin limitarea acesteia la identificarea eventuală a unei țări analoge. Aceasta nu a definit o nouă perioadă de anchetă, spre deosebire de abordarea urmată în cazul care a condus la hotărârea privind cauza Industrie des poudres sphériques vs Consiliul (cauza C-458/98 P, Rec., 2000, p. I-8147). Această decizie s-a bazat pe faptul că, având în vedere că erau în vigoare taxe antidumping, orice date colectate pe parcursul unei noi anchete ar fi fost distorsionate de existența acestor taxe antidumping, în special în ceea ce privește stabilirea prejudiciului. Comisia consideră că punctele evidențiate de către părți privind presupusa lipsă a dumpingului în prezent poate fi discutată mai bine în cadrul unei reexaminări intermediare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. În timp ce, în cadrul anchetei inițiale, analiza privind existența prejudiciului se efectuează ex post pentru perioada de anchetă, analiza prejudiciului în timpul unei reexaminări intermediare este efectuată în mod prospectiv, întrucât prejudiciul suferit în cursul perioadei de anchetă de reexaminare este probabil influențat de faptul că o taxă antidumping este în vigoare.

| (44) | Părților în cauză li se reamintește că, în cazul în care un importator sau o altă parte terță dorește ca măsurile să fie revizuite pe deplin, acesta are posibilitatea de a solicita inițierea unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Părțile în cauză au această posibilitate în orice moment din perioada de un an care începe de la expirarea măsurilor definitive menționate la articolul 11 alineatul (3). Orice parte care a depus o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) înainte de hotărârea privind țara analogă va fi contactată de către serviciile Comisiei pentru a stabili dacă dorește să dea curs cererii sale. |
| --- | --- |

(44)

Părților în cauză li se reamintește că, în cazul în care un importator sau o altă parte terță dorește ca măsurile să fie revizuite pe deplin, acesta are posibilitatea de a solicita inițierea unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Părțile în cauză au această posibilitate în orice moment din perioada de un an care începe de la expirarea măsurilor definitive menționate la articolul 11 alineatul (3). Orice parte care a depus o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) înainte de hotărârea privind țara analogă va fi contactată de către serviciile Comisiei pentru a stabili dacă dorește să dea curs cererii sale.

| (45) | În ceea ce privește presupusa ilegalitate a redeschiderii parțiale, ar trebui remarcat faptul că jurisprudența menționată nu implică faptul că o redeschidere parțială ar putea avea loc numai în cazul în care se referă la determinarea prejudiciului suferit de industria din Uniune. Ceea ce este clarificat în cauza T-2/95 și cauza C-458/98 P este faptul că „în cazul unui act care încheie o procedură administrativă care cuprinde mai multe etape, anularea acestuia nu atrage în mod necesar după sine anularea întregii proceduri dinaintea adoptării actului contestat, indiferent de motivele procedurale sau de fond, din hotărârea care pronunță anularea” (13). Prin urmare, este irelevant dacă anularea sau declararea nulității unui regulament se referă la determinarea prejudiciului sau determinarea valorii normale. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește presupusa ilegalitate a redeschiderii parțiale, ar trebui remarcat faptul că jurisprudența menționată nu implică faptul că o redeschidere parțială ar putea avea loc numai în cazul în care se referă la determinarea prejudiciului suferit de industria din Uniune. Ceea ce este clarificat în cauza T-2/95 și cauza C-458/98 P este faptul că „în cazul unui act care încheie o procedură administrativă care cuprinde mai multe etape, anularea acestuia nu atrage în mod necesar după sine anularea întregii proceduri dinaintea adoptării actului contestat, indiferent de motivele procedurale sau de fond, din hotărârea care pronunță anularea” (13). Prin urmare, este irelevant dacă anularea sau declararea nulității unui regulament se referă la determinarea prejudiciului sau determinarea valorii normale.

| (46) | În ceea ce privește utilizarea datelor privind perioada de anchetă, este necesar să se reamintească faptul că al doilea aviz de redeschidere avea drept obiect redeschiderea parțială a anchetei inițiale, și nu deschiderea unei noi anchete. Prin urmare, numai datele din cursul PA ar putea fi relevante și ar trebui examinate, cu atât mai mult cu cât prețurile de export utilizate în comparație se raportează, de asemenea, la această perioadă. Prin urmare, solicitările referitoare la utilizarea de date mai recente trebuie să fie respinse. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește utilizarea datelor privind perioada de anchetă, este necesar să se reamintească faptul că al doilea aviz de redeschidere avea drept obiect redeschiderea parțială a anchetei inițiale, și nu deschiderea unei noi anchete. Prin urmare, numai datele din cursul PA ar putea fi relevante și ar trebui examinate, cu atât mai mult cu cât prețurile de export utilizate în comparație se raportează, de asemenea, la această perioadă. Prin urmare, solicitările referitoare la utilizarea de date mai recente trebuie să fie respinse.

5.3.3.   Ancheta în urma celui de-al doilea aviz de redeschidere

| (47) | În hotărârea menționată la considerentul 16 de mai sus, Curtea de Justiție a menționat în mod specific patru țări din care, în conformitate cu datele Eurostat, s-ar fi efectuat importuri semnificative în Uniune la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90. Aceste țări sunt Israel, Swaziland, Thailanda și Turcia. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a contactat autoritățile din aceste țări, prin intermediul misiunilor lor în Uniunea Europeană. Toate aceste țări au fost contactate înainte de redeschiderea parțială a anchetei și, din nou, la momentul redeschiderii. Misiunilor în cauză, precum și delegațiilor Uniunii Europene în cele patru țări, li s-a solicitat să identifice eventualii producători naționali ai produsului similar și, în cazul în care aceștia există, să contribuie la obținerea cooperării lor. |
| --- | --- |

(47)

În hotărârea menționată la considerentul 16 de mai sus, Curtea de Justiție a menționat în mod specific patru țări din care, în conformitate cu datele Eurostat, s-ar fi efectuat importuri semnificative în Uniune la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90. Aceste țări sunt Israel, Swaziland, Thailanda și Turcia. Având în vedere cele de mai sus, Comisia a contactat autoritățile din aceste țări, prin intermediul misiunilor lor în Uniunea Europeană. Toate aceste țări au fost contactate înainte de redeschiderea parțială a anchetei și, din nou, la momentul redeschiderii. Misiunilor în cauză, precum și delegațiilor Uniunii Europene în cele patru țări, li s-a solicitat să identifice eventualii producători naționali ai produsului similar și, în cazul în care aceștia există, să contribuie la obținerea cooperării lor.

| (48) | Deși au fost contactate de două ori, nu s-au primit răspunsuri de la misiunile din Swaziland și Thailanda în Uniunea Europeană. Au fost primite răspunsuri de la misiunile din Israel și Turcia. Misiunea turcă a furnizat adresele a șase producători presupuși, în timp ce Misiunea Israelului a informat serviciile Comisiei că nu a existat nicio producție de produs similar în Israel în cursul perioadei de anchetă (și că nu există o astfel de producție nici în prezent). |
| --- | --- |

(48)

Deși au fost contactate de două ori, nu s-au primit răspunsuri de la misiunile din Swaziland și Thailanda în Uniunea Europeană. Au fost primite răspunsuri de la misiunile din Israel și Turcia. Misiunea turcă a furnizat adresele a șase producători presupuși, în timp ce Misiunea Israelului a informat serviciile Comisiei că nu a existat nicio producție de produs similar în Israel în cursul perioadei de anchetă (și că nu există o astfel de producție nici în prezent).

| (49) | Toți cei șase producători turci au fost contactați, cinci dintre aceștia fiind contactați de două ori. Trei producători nu au răspuns, iar ceilalți trei au informat anchetatorii că nu au fabricat produsul similar în cursul PA. Prin urmare, cu toate că aceste societăți și-au manifestat disponibilitatea pentru cooperare, ele nu au fost în măsură să furnizeze Comisiei datele necesare. Această constatare a fost confirmată în informațiile primite de la un importator german cu interese legate de producția din Turcia, care a afirmat că în timpul perioadei de anchetă nu a existat o producție a produsului similar în Turcia. |
| --- | --- |

(49)

Toți cei șase producători turci au fost contactați, cinci dintre aceștia fiind contactați de două ori. Trei producători nu au răspuns, iar ceilalți trei au informat anchetatorii că nu au fabricat produsul similar în cursul PA. Prin urmare, cu toate că aceste societăți și-au manifestat disponibilitatea pentru cooperare, ele nu au fost în măsură să furnizeze Comisiei datele necesare. Această constatare a fost confirmată în informațiile primite de la un importator german cu interese legate de producția din Turcia, care a afirmat că în timpul perioadei de anchetă nu a existat o producție a produsului similar în Turcia.

| (50) | În pofida absenței unui răspuns din partea Misiunii Thailandei, două societăți thailandeze, ale căror adrese actualizate au fost obținute prin intermediul Delegației Uniunii Europene la Bangkok, au fost contactate – fiecare dintre ele fiind contactate de două ori. Cei doi producători fuseseră deja contactați în cursul anchetei inițiale, dar la momentul respectiv nu se obținuse cooperarea lor. Și de această dată, unul dintre producători nu a răspuns deloc la cele două solicitări, în timp ce celălalt a răspuns că nu intenționează să coopereze în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(50)

În pofida absenței unui răspuns din partea Misiunii Thailandei, două societăți thailandeze, ale căror adrese actualizate au fost obținute prin intermediul Delegației Uniunii Europene la Bangkok, au fost contactate – fiecare dintre ele fiind contactate de două ori. Cei doi producători fuseseră deja contactați în cursul anchetei inițiale, dar la momentul respectiv nu se obținuse cooperarea lor. Și de această dată, unul dintre producători nu a răspuns deloc la cele două solicitări, în timp ce celălalt a răspuns că nu intenționează să coopereze în cadrul anchetei.

| (51) | În pofida eforturilor întreprinse de Comisie prin intermediul Misiunii din Swaziland în Uniunea Europeană și al Delegației Uniunii Europene în Swaziland, nu a fost posibil să se identifice unul sau mai mulți producători din Swaziland. |
| --- | --- |

(51)

În pofida eforturilor întreprinse de Comisie prin intermediul Misiunii din Swaziland în Uniunea Europeană și al Delegației Uniunii Europene în Swaziland, nu a fost posibil să se identifice unul sau mai mulți producători din Swaziland.

| (52) | Având în vedere sugestia menționată la considerentul 42 de mai sus, cooperarea a fost, de asemenea, solicitată din partea autoritățile din Japonia și din Republica Coreea și, în paralel, delegațiile Uniunii Europene în aceste țări au fost rugate să identifice producătorii locali ai produsului similar, în cazul în care aceștia există. Autoritățile coreene nu au răspuns, dar Comisia a reușit, prin intermediul Delegației Uniunii Europene în Republica Coreea, să obțină o denumire și o adresă a unui producător potențial al produsului similar din Republica Coreea. Acest producător a fost contactat o singură dată, dar acesta nu a răspuns la cererea de cooperare. |
| --- | --- |

(52)

Având în vedere sugestia menționată la considerentul 42 de mai sus, cooperarea a fost, de asemenea, solicitată din partea autoritățile din Japonia și din Republica Coreea și, în paralel, delegațiile Uniunii Europene în aceste țări au fost rugate să identifice producătorii locali ai produsului similar, în cazul în care aceștia există. Autoritățile coreene nu au răspuns, dar Comisia a reușit, prin intermediul Delegației Uniunii Europene în Republica Coreea, să obțină o denumire și o adresă a unui producător potențial al produsului similar din Republica Coreea. Acest producător a fost contactat o singură dată, dar acesta nu a răspuns la cererea de cooperare.

| (53) | Autoritățile japoneze au contactat producători japonezi potențiali, însă, cu toate acestea, conform autorităților din Japonia, aceste societăți nu doresc să coopereze în cadrul procedurii și nici nu au dorit ca identitatea lor să fie dezvăluită Comisiei. |
| --- | --- |

(53)

Autoritățile japoneze au contactat producători japonezi potențiali, însă, cu toate acestea, conform autorităților din Japonia, aceste societăți nu doresc să coopereze în cadrul procedurii și nici nu au dorit ca identitatea lor să fie dezvăluită Comisiei.

5.3.4.   Concluzie privind ancheta în urma celui de-al doilea aviz de redeschidere

| (54) | Ținând cont de observațiile formulate de părți, de analiza acestora și în pofida eforturilor semnificative depuse de serviciile Comisiei, de lipsa de cooperare din partea producătorilor potențiali din țări terțe, s-a concluzionat că nu a putut fi determinată o valoare normală pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(54)

Ținând cont de observațiile formulate de părți, de analiza acestora și în pofida eforturilor semnificative depuse de serviciile Comisiei, de lipsa de cooperare din partea producătorilor potențiali din țări terțe, s-a concluzionat că nu a putut fi determinată o valoare normală pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

5.3.5.   Observații ale părților interesate în urma instituirii măsurilor provizorii

| (55) | Se reamintește că determinarea valorii normale s-a bazat pe datele furnizate de industria din Uniune. Aceste date au fost verificate la sediile producătorilor cooperanți din Uniune. |
| --- | --- |

(55)

Se reamintește că determinarea valorii normale s-a bazat pe datele furnizate de industria din Uniune. Aceste date au fost verificate la sediile producătorilor cooperanți din Uniune.

| (56) | După instituirea de măsuri provizorii, toți cei trei producători-exportatori chinezi care au făcut parte din eșantion și doi importatori neafiliați din Uniune au pus sub semnul întrebării folosirea prețurilor industriei din Uniune pentru calcularea valorii normale. S-a afirmat că valoarea normală ar fi trebuit să fie calculată pe baza costurilor de producție din RPC, luându-se în considerare orice ajustare corespunzătoare diferențelor între piața Uniunii și cea a RPC. |
| --- | --- |

(56)

După instituirea de măsuri provizorii, toți cei trei producători-exportatori chinezi care au făcut parte din eșantion și doi importatori neafiliați din Uniune au pus sub semnul întrebării folosirea prețurilor industriei din Uniune pentru calcularea valorii normale. S-a afirmat că valoarea normală ar fi trebuit să fie calculată pe baza costurilor de producție din RPC, luându-se în considerare orice ajustare corespunzătoare diferențelor între piața Uniunii și cea a RPC.

5.3.6.   Analiza observațiilor după instituirea măsurilor provizorii

| (57) | În această privință, se observă că folosirea informațiilor dintr-o economie planificată și în special a celor provenite de la societăți cărora nu li s-a acordat TEP ar fi contrară dispozițiilor articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. Prin urmare, această afirmație este respinsă. S-a afirmat, de asemenea, că datele cu privire la prețurile din toate celelalte țări importatoare sau informațiile relevante publicate ar fi putut să fie soluții rezonabile, având în vedere lipsa cooperării din partea unei țari analoge. Cu toate acestea, astfel de informații generale, spre deosebire de datele folosite de Comisie, nu ar fi putut să fie verificate și confirmate în ceea ce privește acuratețea lor, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatul (8) din regulamentul de bază. Prin urmare, această afirmație este respinsă. Nu s-a adus niciun alt argument care ar fi putut să pună la îndoială faptul că metodologia folosită de către Comisie este conformă cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și, în mod special, faptul că, în acest caz particular, aceasta constituie singura bază rezonabilă avută la dispoziție pentru calculul valorii normale. |
| --- | --- |

(57)

În această privință, se observă că folosirea informațiilor dintr-o economie planificată și în special a celor provenite de la societăți cărora nu li s-a acordat TEP ar fi contrară dispozițiilor articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. Prin urmare, această afirmație este respinsă. S-a afirmat, de asemenea, că datele cu privire la prețurile din toate celelalte țări importatoare sau informațiile relevante publicate ar fi putut să fie soluții rezonabile, având în vedere lipsa cooperării din partea unei țari analoge. Cu toate acestea, astfel de informații generale, spre deosebire de datele folosite de Comisie, nu ar fi putut să fie verificate și confirmate în ceea ce privește acuratețea lor, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatul (8) din regulamentul de bază. Prin urmare, această afirmație este respinsă. Nu s-a adus niciun alt argument care ar fi putut să pună la îndoială faptul că metodologia folosită de către Comisie este conformă cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și, în mod special, faptul că, în acest caz particular, aceasta constituie singura bază rezonabilă avută la dispoziție pentru calculul valorii normale.

5.3.7.   Concluzie privind valoarea normală

| (58) | În lipsa oricăror alte observații și având în vedere faptul că, în pofida eforturilor semnificative depuse de serviciile Comisiei pentru a identifica un producător cooperant din țara analogă, nu a fost posibilă obținerea de date de la un producător din țara analogă pentru perioada de anchetă, considerentele 38-45 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(58)

În lipsa oricăror alte observații și având în vedere faptul că, în pofida eforturilor semnificative depuse de serviciile Comisiei pentru a identifica un producător cooperant din țara analogă, nu a fost posibilă obținerea de date de la un producător din țara analogă pentru perioada de anchetă, considerentele 38-45 din regulamentul provizoriu se confirmă.

5.4.   Prețul de export

| (59) | După instituirea măsurilor provizorii, unul dintre producătorii-exportatori cooperanți chinezi care făcea parte din eșantion a afirmat că prețul său de export ar trebui ajustat pentru a se ține cont de anumite elemente de cost (în special cel al transportului oceanic). În această privință, se observă că această chestiune a fost discutată în timpul verificării la fața locului, atât în ceea ce privește această societate, cât și în ceea ce privește celelalte societăți cuprinse în eșantion. Cu această ocazie, fiecare societate a furnizat informații cu privire la costurile respective. Suma pretinsă acum de către societate este considerabil mai mare decât suma raportată inițial. Se observă că această nouă solicitare se bazează numai pe o declarație din partea unui transportator și nu reflectă date referitoare la o tranzacție reală. Niciunul dintre ceilalți producători-exportatori care au făcut parte din eșantion nu a pus sub semnul întrebării cifrele folosite în legătură cu transportul oceanic. Mai mult, din cauza prezentării târzii a solicitării respective, aceasta nu a putut fi verificată. În mod special, ajustarea cerută nu are legătură cu niciun set de date existent deja în dosar. Cu toate acestea, ca urmare a acestei cereri, Comisia a revizuit suma aferentă costului respectiv, ținând cont de importanța specială a acestui cost în cadrul tranzacțiilor de export către UE raportate de societatea în cauză. Ca urmare, Comisia a ajuns la concluzia că este mai potrivit să utilizeze costul mediu al transportului oceanic verificat la fața locului pentru toate societățile chineze care au făcut parte din eșantion. În consecință, prețul de export al societății respective a fost ajustat corespunzător. |
| --- | --- |

(59)

După instituirea măsurilor provizorii, unul dintre producătorii-exportatori cooperanți chinezi care făcea parte din eșantion a afirmat că prețul său de export ar trebui ajustat pentru a se ține cont de anumite elemente de cost (în special cel al transportului oceanic). În această privință, se observă că această chestiune a fost discutată în timpul verificării la fața locului, atât în ceea ce privește această societate, cât și în ceea ce privește celelalte societăți cuprinse în eșantion. Cu această ocazie, fiecare societate a furnizat informații cu privire la costurile respective. Suma pretinsă acum de către societate este considerabil mai mare decât suma raportată inițial. Se observă că această nouă solicitare se bazează numai pe o declarație din partea unui transportator și nu reflectă date referitoare la o tranzacție reală. Niciunul dintre ceilalți producători-exportatori care au făcut parte din eșantion nu a pus sub semnul întrebării cifrele folosite în legătură cu transportul oceanic. Mai mult, din cauza prezentării târzii a solicitării respective, aceasta nu a putut fi verificată. În mod special, ajustarea cerută nu are legătură cu niciun set de date existent deja în dosar. Cu toate acestea, ca urmare a acestei cereri, Comisia a revizuit suma aferentă costului respectiv, ținând cont de importanța specială a acestui cost în cadrul tranzacțiilor de export către UE raportate de societatea în cauză. Ca urmare, Comisia a ajuns la concluzia că este mai potrivit să utilizeze costul mediu al transportului oceanic verificat la fața locului pentru toate societățile chineze care au făcut parte din eșantion. În consecință, prețul de export al societății respective a fost ajustat corespunzător.

| (60) | Un alt producător-exportator cooperant chinez a atras atenția asupra a două erori de calcul al prețului său de export, referitoare la cotațiile de export pe care le-a prezentat. S-a considerat că această observație este întemeiată, iar prețul de export relevant pentru producător a fost revizuit în consecință. |
| --- | --- |

(60)

Un alt producător-exportator cooperant chinez a atras atenția asupra a două erori de calcul al prețului său de export, referitoare la cotațiile de export pe care le-a prezentat. S-a considerat că această observație este întemeiată, iar prețul de export relevant pentru producător a fost revizuit în consecință.

| (61) | În absența altor observații în acest sens, se confirmă considerentul 46 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(61)

În absența altor observații în acest sens, se confirmă considerentul 46 din regulamentul provizoriu.

5.5.   Comparația

| (62) | În absența oricăror observații în această privință, se confirmă considerentele 47 și 48 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(62)

În absența oricăror observații în această privință, se confirmă considerentele 47 și 48 din regulamentul provizoriu.

5.6.   Marjele de dumping

| (63) | Prin prisma celor menționate anterior, marjele de dumping definitive, exprimate sub formă de procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 139,4 %, |
| --- | --- | --- |

(63)

Prin prisma celor menționate anterior, marjele de dumping definitive, exprimate sub formă de procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 139,4 %,

| — | Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 86,5 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 86,5 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province: 136,3 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province: 136,3 %,

| — | producători-exportatori care au cooperat, care nu au fost incluși în eșantion: 131 %, |
| --- | --- |

—

producători-exportatori care au cooperat, care nu au fost incluși în eșantion: 131 %,

Toate celelalte societăți: 139,4 %.

6.   PUNEREA ÎN APLICARE A HOTĂRÂRII ÎN CAUZA XINSHIJI

6.1.   Observațiile părților interesate

6.1.1.   Redeschiderea prematură

| (64) | Exportatorii în cauză și un grup de importatori au contestat redeschiderea parțială înaintea pronunțării hotărârii în cauza C-338/10. S-a susținut că redeschiderea anchetei în condițiile în care validitatea regulamentului inițial era contestată și în care, în opinia părților interesate, actul urma să fie, foarte probabil, declarat nul, a încălcat principiile proporționalității și al bunei administrări în temeiul articolului 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, întrucât a introdus, în mod inutil, o sarcină excesivă părților vizate pentru a aloca resurse umane și financiare semnificative ca urmare a redeschiderii procedurii. |
| --- | --- |

(64)

Exportatorii în cauză și un grup de importatori au contestat redeschiderea parțială înaintea pronunțării hotărârii în cauza C-338/10. S-a susținut că redeschiderea anchetei în condițiile în care validitatea regulamentului inițial era contestată și în care, în opinia părților interesate, actul urma să fie, foarte probabil, declarat nul, a încălcat principiile proporționalității și al bunei administrări în temeiul articolului 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, întrucât a introdus, în mod inutil, o sarcină excesivă părților vizate pentru a aloca resurse umane și financiare semnificative ca urmare a redeschiderii procedurii.

| (65) | În plus, aceleași părți au susținut, de asemenea, că redeschiderea anchetei înainte de pronunțarea hotărârii în cauza de recurs C-195/11P a fost prematură și contrară articolelor 266 și 264 din TFUE și articolului 60 alineatul (2) din Statutul Curții de Justiție, afirmând că Comisia a anticipat succesul propriului recurs. Această redeschidere a contrazis relația dintre, pe de o parte, Comisia și Consiliul și, pe de altă parte, Comisia și Curtea de Justiție și a afectat dreptul la o cale de atac în instanță eficace. Importatorii în cauză au solicitat ca, în primul rând, Comisia să aștepte decizia finală a Curții de Justiție, înainte să redeschidă procedura antidumping pentru a pune în aplicare hotărârea în cauză. |
| --- | --- |

(65)

În plus, aceleași părți au susținut, de asemenea, că redeschiderea anchetei înainte de pronunțarea hotărârii în cauza de recurs C-195/11P a fost prematură și contrară articolelor 266 și 264 din TFUE și articolului 60 alineatul (2) din Statutul Curții de Justiție, afirmând că Comisia a anticipat succesul propriului recurs. Această redeschidere a contrazis relația dintre, pe de o parte, Comisia și Consiliul și, pe de altă parte, Comisia și Curtea de Justiție și a afectat dreptul la o cale de atac în instanță eficace. Importatorii în cauză au solicitat ca, în primul rând, Comisia să aștepte decizia finală a Curții de Justiție, înainte să redeschidă procedura antidumping pentru a pune în aplicare hotărârea în cauză.

| (66) | Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că redeschiderea a încălcat articolul 3 din regulamentul de bază, întrucât acesta s-a bazat pe datele colectate în cursul perioadei de anchetă (adică 1 octombrie 2006 – 30 septembrie 2007) și nu pe o perioadă mai recentă. |
| --- | --- |

(66)

Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că redeschiderea a încălcat articolul 3 din regulamentul de bază, întrucât acesta s-a bazat pe datele colectate în cursul perioadei de anchetă (adică 1 octombrie 2006 – 30 septembrie 2007) și nu pe o perioadă mai recentă.

| (67) | Un grup de importatori a contestat echitatea și imparțialitatea acțiunii Comisiei în temeiul articolului 41 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene pe motiv că Comisia ar fi respins o cerere a importatorilor din Uniune de a lansa o reexaminare intermediară completă, cu toate că datele oficiale ale Eurostat arătau deja o creștere susținută și de durată a prețului de import. |
| --- | --- |

(67)

Un grup de importatori a contestat echitatea și imparțialitatea acțiunii Comisiei în temeiul articolului 41 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene pe motiv că Comisia ar fi respins o cerere a importatorilor din Uniune de a lansa o reexaminare intermediară completă, cu toate că datele oficiale ale Eurostat arătau deja o creștere susținută și de durată a prețului de import.

6.1.2.   Retroactivitatea

| (68) | Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că scopul redeschiderii era destinat eșecului, întrucât încălcarea dreptului la apărare și lipsa de motivare în cazul unui regulament de instituire a unei taxe antidumping definitive nu pot fi remediate în mod izolat și retroactiv. S-a susținut, în special, că drepturile la apărare ale părților interesate trebuiau să fie protejate pe durata procedurii antidumping în curs, și anume înainte de adoptarea măsurii, iar expunerea adecvată a motivelor pentru regulamentul de instituire a taxei antidumping definitive trebuia furnizată la momentul adoptării regulamentul inițial. |
| --- | --- |

(68)

Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că scopul redeschiderii era destinat eșecului, întrucât încălcarea dreptului la apărare și lipsa de motivare în cazul unui regulament de instituire a unei taxe antidumping definitive nu pot fi remediate în mod izolat și retroactiv. S-a susținut, în special, că drepturile la apărare ale părților interesate trebuiau să fie protejate pe durata procedurii antidumping în curs, și anume înainte de adoptarea măsurii, iar expunerea adecvată a motivelor pentru regulamentul de instituire a taxei antidumping definitive trebuia furnizată la momentul adoptării regulamentul inițial.

| (69) | S-a susținut, de asemenea, că un act juridic bazat pe o expunere inadecvată a motivelor nu poate fi aplicat de la bun început, iar măsura preconizată poate intra în vigoare numai prin adoptarea unui nou act legislativ, cu o expunere adecvată a motivelor. |
| --- | --- |

(69)

S-a susținut, de asemenea, că un act juridic bazat pe o expunere inadecvată a motivelor nu poate fi aplicat de la bun început, iar măsura preconizată poate intra în vigoare numai prin adoptarea unui nou act legislativ, cu o expunere adecvată a motivelor.

6.1.3.   Prezentarea necorespunzătoare a informațiilor

| (70) | Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că prezentarea informațiilor nu a fost suficientă pentru a remedia erorile juridice identificate de Tribunal din motivele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(70)

Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că prezentarea informațiilor nu a fost suficientă pentru a remedia erorile juridice identificate de Tribunal din motivele prezentate mai jos.

| (71) | Exportatorii în cauză împreună cu un grup de importatori au afirmat că încălcarea legislației Uniunii constatată de către Tribunal a afectat toate constatările și rezultatele calculului marjei de prejudiciu, fapt care a impus lansarea unei noi proceduri care să țină seama de cele mai recente date privind prejudiciul. |
| --- | --- |

(71)

Exportatorii în cauză împreună cu un grup de importatori au afirmat că încălcarea legislației Uniunii constatată de către Tribunal a afectat toate constatările și rezultatele calculului marjei de prejudiciu, fapt care a impus lansarea unei noi proceduri care să țină seama de cele mai recente date privind prejudiciul.

| (72) | În plus, aceleași părți au susținut că Comisia nu a recunoscut corect domeniul de aplicare și consecințele încălcării sale. S-a susținut că, spre deosebire de interpretarea oferită de Comisie, încălcările legislative constatate de Tribunal nu se referă exclusiv la calcularea creșterii cu 2 % a costurilor de import de produse chinezești (costurile ulterioare importului) și la costurile cu transportul de produse fabricate de producătorii din Uniune. Importatorii în cauză au susținut că aceste încălcări sunt legate cel puțin de întreaga determinare a marjei de prejudiciu. |
| --- | --- |

(72)

În plus, aceleași părți au susținut că Comisia nu a recunoscut corect domeniul de aplicare și consecințele încălcării sale. S-a susținut că, spre deosebire de interpretarea oferită de Comisie, încălcările legislative constatate de Tribunal nu se referă exclusiv la calcularea creșterii cu 2 % a costurilor de import de produse chinezești (costurile ulterioare importului) și la costurile cu transportul de produse fabricate de producătorii din Uniune. Importatorii în cauză au susținut că aceste încălcări sunt legate cel puțin de întreaga determinare a marjei de prejudiciu.

| (73) | În acest context, s-a susținut că prezentarea informațiilor efectuată la redeschiderea anchetei nu a abordat problema comparabilității nivelului de comercializare și nici modul în care metoda aleasă de Comisie pentru compararea importurilor și a prețurilor practicate în Uniune a fost justificată în contextul mediului de piață în cauză, mai precis nu a clarificat dacă produsele fabricate de către producători din Uniune și produsele importate sunt efectiv în concurență unele cu altele „în antrepozitul importatorilor din Hamburg”. Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că informațiile privind nivelul de comercializare furnizate în momentul redeschiderii au rămas mult prea generale pentru a permite părților să înțeleagă de ce comparația dintre prețul de import și prețul practicat de industria din Uniune a fost realizată la același nivel de comercializare și nu a explicat factorii derivați din anchetă pe baza cărora s-a efectuat acest calcul. Aceasta nu a abordat motivul pentru care creșterea de 2 % în cauză, creștere care nu se raporta la costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și nici la marja de profit a importatorilor, a fost adecvată pentru a obține comparabilitatea prețurilor de vânzare ale producătorilor din Uniune cu prețurile de import ale producătorilor-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(73)

În acest context, s-a susținut că prezentarea informațiilor efectuată la redeschiderea anchetei nu a abordat problema comparabilității nivelului de comercializare și nici modul în care metoda aleasă de Comisie pentru compararea importurilor și a prețurilor practicate în Uniune a fost justificată în contextul mediului de piață în cauză, mai precis nu a clarificat dacă produsele fabricate de către producători din Uniune și produsele importate sunt efectiv în concurență unele cu altele „în antrepozitul importatorilor din Hamburg”. Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că informațiile privind nivelul de comercializare furnizate în momentul redeschiderii au rămas mult prea generale pentru a permite părților să înțeleagă de ce comparația dintre prețul de import și prețul practicat de industria din Uniune a fost realizată la același nivel de comercializare și nu a explicat factorii derivați din anchetă pe baza cărora s-a efectuat acest calcul. Aceasta nu a abordat motivul pentru care creșterea de 2 % în cauză, creștere care nu se raporta la costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și nici la marja de profit a importatorilor, a fost adecvată pentru a obține comparabilitatea prețurilor de vânzare ale producătorilor din Uniune cu prețurile de import ale producătorilor-exportatori chinezi.

| (74) | Aceleași părți au susținut că nu au fost obținute constatări de niciun fel cu privire la ipoteza conform căreia producătorii din Uniune au vândut mărfuri exclusiv prin intermediul unor importatori. De asemenea, s-a susținut că motivul subiacent pentru nivelul de comercializare selectat conform căruia producătorii din Uniune ar fi vândut exclusiv către importatori a fost respins întrucât, conform informațiilor prezentate, doar 62 % din vânzările producătorilor din Uniune erau direcționate către importatori independenți. Părțile au afirmat că Comisia a părut să ignore afirmațiile conform cărora 38 % din producția din Uniune nu a fost vândută prin intermediul importatorilor, ceea ce înseamnă că, în ceea ce privește produsele importate, aceste vânzări au fost în concurență la niveluri diferite de comercializare. Pentru această parte a vânzărilor, s-a susținut că metoda utilizată de Comisie pentru a determina marja de prejudiciu a fost necorespunzătoare, întrucât prețurile practicate de importatori ar fi trebuit să fie ajustate prin adăugarea costurilor ulterioare importului, a costurilor cu vânzarea, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și a unei marje de profit corespunzătoare pentru importatorul independent. În lumina acestor corecții, marja de prejudiciu ar fi fost redusă pentru 38 % dintre mărfurile Uniunii, ceea ce ar duce la o reducere generală a marjei prejudiciului, precum și la o reducere substanțială ulterioară a taxelor antidumping. |
| --- | --- |

(74)

Aceleași părți au susținut că nu au fost obținute constatări de niciun fel cu privire la ipoteza conform căreia producătorii din Uniune au vândut mărfuri exclusiv prin intermediul unor importatori. De asemenea, s-a susținut că motivul subiacent pentru nivelul de comercializare selectat conform căruia producătorii din Uniune ar fi vândut exclusiv către importatori a fost respins întrucât, conform informațiilor prezentate, doar 62 % din vânzările producătorilor din Uniune erau direcționate către importatori independenți. Părțile au afirmat că Comisia a părut să ignore afirmațiile conform cărora 38 % din producția din Uniune nu a fost vândută prin intermediul importatorilor, ceea ce înseamnă că, în ceea ce privește produsele importate, aceste vânzări au fost în concurență la niveluri diferite de comercializare. Pentru această parte a vânzărilor, s-a susținut că metoda utilizată de Comisie pentru a determina marja de prejudiciu a fost necorespunzătoare, întrucât prețurile practicate de importatori ar fi trebuit să fie ajustate prin adăugarea costurilor ulterioare importului, a costurilor cu vânzarea, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și a unei marje de profit corespunzătoare pentru importatorul independent. În lumina acestor corecții, marja de prejudiciu ar fi fost redusă pentru 38 % dintre mărfurile Uniunii, ceea ce ar duce la o reducere generală a marjei prejudiciului, precum și la o reducere substanțială ulterioară a taxelor antidumping.

| (75) | Ca urmare, părțile au afirmat că Comisia nu a elaborat o metodă potrivită pentru a stabili marja de prejudiciu pentru toate importurile, care să țină cont de condițiile reale ale pieței. S-a afirmat că era necesar să se ia în calcul în mod diferențiat vânzările de produse de către producătorii din Uniune pentru stabilirea marjei de prejudiciu, având în vedere diferitele canale de distribuție utilizate de producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(75)

Ca urmare, părțile au afirmat că Comisia nu a elaborat o metodă potrivită pentru a stabili marja de prejudiciu pentru toate importurile, care să țină cont de condițiile reale ale pieței. S-a afirmat că era necesar să se ia în calcul în mod diferențiat vânzările de produse de către producătorii din Uniune pentru stabilirea marjei de prejudiciu, având în vedere diferitele canale de distribuție utilizate de producătorii din Uniune.

| (76) | Părțile au solicitat Comisiei să furnizeze o descriere detaliată și o analiză detaliată a elementelor de probă verificate în ceea ce privește fluxurile comerciale și volumele conexe care stau la baza constatărilor sale și să prezinte informațiile relevante care nu au caracter confidențial. |
| --- | --- |

(76)

Părțile au solicitat Comisiei să furnizeze o descriere detaliată și o analiză detaliată a elementelor de probă verificate în ceea ce privește fluxurile comerciale și volumele conexe care stau la baza constatărilor sale și să prezinte informațiile relevante care nu au caracter confidențial.

| (77) | Un grup de importatori au contestat, de asemenea, „trimiterile stereotipe” la confidențialitatea datelor, care au avut drept rezultat faptul că producătorii-exportatori și importatorii din Uniune nu au avut acces la surse relevante necesare pentru a determina dacă, în funcție de structura pieței, ajustarea care făcea obiectul disputei a fost adecvată în ceea ce privește permiterea efectuării comparației între prețul de export și prețul practicat de industria din Uniune la același nivel de comercializare. Importatorii în cauză au susținut că această afirmație a fost susținută de către Tribunal la punctul 86 din hotărârea în cauza Xinshiji. |
| --- | --- |

(77)

Un grup de importatori au contestat, de asemenea, „trimiterile stereotipe” la confidențialitatea datelor, care au avut drept rezultat faptul că producătorii-exportatori și importatorii din Uniune nu au avut acces la surse relevante necesare pentru a determina dacă, în funcție de structura pieței, ajustarea care făcea obiectul disputei a fost adecvată în ceea ce privește permiterea efectuării comparației între prețul de export și prețul practicat de industria din Uniune la același nivel de comercializare. Importatorii în cauză au susținut că această afirmație a fost susținută de către Tribunal la punctul 86 din hotărârea în cauza Xinshiji.

6.1.4.   Costurile de transport

| (78) | Exportatorii în cauză s-au opus creșterii prețului de vânzare franco fabrică practicat de industria din Uniune pentru a include costurile de furnizare la antrepozitul importatorului, pe motiv că aceasta nu este compatibilă cu conceptul de piață internă și că măsurile de apărare comercială nu sunt menite să remedieze dezavantajele industriei din Uniune rezultate din localizarea instalațiilor de producție. |
| --- | --- |

(78)

Exportatorii în cauză s-au opus creșterii prețului de vânzare franco fabrică practicat de industria din Uniune pentru a include costurile de furnizare la antrepozitul importatorului, pe motiv că aceasta nu este compatibilă cu conceptul de piață internă și că măsurile de apărare comercială nu sunt menite să remedieze dezavantajele industriei din Uniune rezultate din localizarea instalațiilor de producție.

| (79) | Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că Comisia ar fi trebuit să țină seama de faptul că importatorii suportau costuri mai mari de transbordare, întrucât produsele chinezești erau livrate în containere, în timp ce produsele fabricate de producătorii din Uniune erau așezate pe paleți pentru transport cu camionul și, prin urmare, puteau fi reexpediate imediat clienților, fără nicio manipulare ulterioară, ceea ce a redus taxele de manipulare cu 50 % sau cu 7 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(79)

Exportatorii în cauză și un grup de importatori au susținut că Comisia ar fi trebuit să țină seama de faptul că importatorii suportau costuri mai mari de transbordare, întrucât produsele chinezești erau livrate în containere, în timp ce produsele fabricate de producătorii din Uniune erau așezate pe paleți pentru transport cu camionul și, prin urmare, puteau fi reexpediate imediat clienților, fără nicio manipulare ulterioară, ceea ce a redus taxele de manipulare cu 50 % sau cu 7 EUR/tonă.

| (80) | Un grup de importatori au susținut că, pentru un procent din produsele industriei din Uniune care erau, de fapt, distribuite prin intermediul unui importator, Comisia a ignorat faptul că cheltuielile pentru transportul produselor industriei din Uniune către antrepozitul importatorilor au fost suportate numai în cazul în care conservele de mandarine au fost depozitate „fizic” în antrepozitul importatorului în cauză. De fapt, cu toate acestea, cea mai mare parte a produselor vândute de producătorii din Uniune prin intermediul unor importatori au fost livrate direct de către producătorii din Uniune către clienții importatorilor. S-a afirmat că acest lucru a adus un avantaj considerabil în materie de costuri pentru producătorii din Uniune în raport cu produsele importate și, în cazul în care acest aspect ar fi fost luat în considerare în mod corespunzător, ar fi rezultat o marjă de prejudiciu mai mică decât cea determinată pe baza metodei de calcul a Comisiei. |
| --- | --- |

(80)

Un grup de importatori au susținut că, pentru un procent din produsele industriei din Uniune care erau, de fapt, distribuite prin intermediul unui importator, Comisia a ignorat faptul că cheltuielile pentru transportul produselor industriei din Uniune către antrepozitul importatorilor au fost suportate numai în cazul în care conservele de mandarine au fost depozitate „fizic” în antrepozitul importatorului în cauză. De fapt, cu toate acestea, cea mai mare parte a produselor vândute de producătorii din Uniune prin intermediul unor importatori au fost livrate direct de către producătorii din Uniune către clienții importatorilor. S-a afirmat că acest lucru a adus un avantaj considerabil în materie de costuri pentru producătorii din Uniune în raport cu produsele importate și, în cazul în care acest aspect ar fi fost luat în considerare în mod corespunzător, ar fi rezultat o marjă de prejudiciu mai mică decât cea determinată pe baza metodei de calcul a Comisiei.

| (81) | Asociația importatorilor și unii importatori au contestat cifra (90 EUR) folosită ca bază pentru calcularea costurilor de transport. Părțile au susținut că costurile de transport alese au fost prea ridicate, raportându-se, probabil, la transport cu camionul. Cu toate acestea, potrivit informațiilor primite de la părți, majoritatea mărfurilor a fost transportată pe vapor, acest mod de transport fiind mult mai ieftin. |
| --- | --- |

(81)

Asociația importatorilor și unii importatori au contestat cifra (90 EUR) folosită ca bază pentru calcularea costurilor de transport. Părțile au susținut că costurile de transport alese au fost prea ridicate, raportându-se, probabil, la transport cu camionul. Cu toate acestea, potrivit informațiilor primite de la părți, majoritatea mărfurilor a fost transportată pe vapor, acest mod de transport fiind mult mai ieftin.

| (82) | Părțile au solicitat o explicație cu privire la includerea în costurile ulterioare importului a taxelor de manipulare finală și a costurilor pentru transportul rutier către sediul importatorului. |
| --- | --- |

(82)

Părțile au solicitat o explicație cu privire la includerea în costurile ulterioare importului a taxelor de manipulare finală și a costurilor pentru transportul rutier către sediul importatorului.

6.2.   Analiza observațiilor

| (83) | În ceea ce privește afirmația conform căreia ancheta nu ar fi trebuit să fie redeschisă în condițiile în care validitatea regulamentului inițial a fost contestată în cauza C-338/10 (considerentul 64), Comisia a explicat că a acționat în conformitate cu prezumția de legalitate. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește afirmația conform căreia ancheta nu ar fi trebuit să fie redeschisă în condițiile în care validitatea regulamentului inițial a fost contestată în cauza C-338/10 (considerentul 64), Comisia a explicat că a acționat în conformitate cu prezumția de legalitate.

| (84) | În ceea ce privește afirmațiile referitoare la redeschiderea prematură sub rezerva recursului în așteptare în cauza C-195/11P (considerentul 65), Comisia consideră că afirmațiile respective sunt lipsite de obiect, având în vedere că redeschiderea s-a bazat pe constatările Tribunalului. În plus, recursul a fost retras, între timp. |
| --- | --- |

(84)

În ceea ce privește afirmațiile referitoare la redeschiderea prematură sub rezerva recursului în așteptare în cauza C-195/11P (considerentul 65), Comisia consideră că afirmațiile respective sunt lipsite de obiect, având în vedere că redeschiderea s-a bazat pe constatările Tribunalului. În plus, recursul a fost retras, între timp.

| (85) | În ceea ce privește solicitările pentru o nouă anchetă, trebuie subliniat faptul că redeschiderea parțială are ca obiectiv exclusiv remedierea încălcării dreptului la apărare identificată de Tribunal, și nu redeschiderea întregii proceduri. Cu toate acestea, Comisia informează părțile în cauză că au posibilitatea de a solicita deschiderea unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, în cazul în care doresc ca instituțiile europene să verifice afirmația lor conform căreia, pe baza celor mai recente date, nu ar mai exista un prejudiciu. |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește solicitările pentru o nouă anchetă, trebuie subliniat faptul că redeschiderea parțială are ca obiectiv exclusiv remedierea încălcării dreptului la apărare identificată de Tribunal, și nu redeschiderea întregii proceduri. Cu toate acestea, Comisia informează părțile în cauză că au posibilitatea de a solicita deschiderea unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, în cazul în care doresc ca instituțiile europene să verifice afirmația lor conform căreia, pe baza celor mai recente date, nu ar mai exista un prejudiciu.

| (86) | În ceea ce privește afirmația conform căreia analiza prejudiciului ar trebui să se bazeze pe date mai recente (considerentul 66), se precizează că orice date mai recente vor fi influențate de faptul că a fost instituită o taxă antidumping. Prin urmare, instrumentul adecvat pentru analiza datelor mai recente este o reexaminare intermediară, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, și nu o nouă anchetă (a se vedea, de asemenea, considerentul 43 de mai sus). |
| --- | --- |

(86)

În ceea ce privește afirmația conform căreia analiza prejudiciului ar trebui să se bazeze pe date mai recente (considerentul 66), se precizează că orice date mai recente vor fi influențate de faptul că a fost instituită o taxă antidumping. Prin urmare, instrumentul adecvat pentru analiza datelor mai recente este o reexaminare intermediară, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, și nu o nouă anchetă (a se vedea, de asemenea, considerentul 43 de mai sus).

| (87) | În ceea ce privește suspiciunile privind imparțialitatea și echitatea procedurii (considerentul 67), acestea se bazează pe o neînțelegere referitoare la respingerea de către Comisie a cererii de reexaminare intermediară. Serviciile Comisiei au informat părțile respective prin scrisoarea din 6 septembrie 2011 că, pe baza informațiilor furnizate la acea dată, nu se poate lua nicio decizie cu privire la deschiderea unei reexaminări. Au fost precizate punctele pentru care erau necesare clarificări suplimentare sau elemente de probă. Părțile au fost informate în acest sens în cursul audierii din 29 februarie 2012 și au fost invitate să continue discuțiile cu serviciul competent al Comisiei. Serviciile Comisiei vor informa părțile respective că pot da curs cererii începând de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Perioada de un an prevăzută la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază nu se aplică în cazul de față, deoarece acest lucru ar contraveni obiectivului său, conform căruia ar trebui să existe o perioadă minimă de timp între perioada de anchetă inițială și o reexaminare intermediară. În cazul de față, această perioadă minimă de timp a fost respectată. |
| --- | --- |

(87)

În ceea ce privește suspiciunile privind imparțialitatea și echitatea procedurii (considerentul 67), acestea se bazează pe o neînțelegere referitoare la respingerea de către Comisie a cererii de reexaminare intermediară. Serviciile Comisiei au informat părțile respective prin scrisoarea din 6 septembrie 2011 că, pe baza informațiilor furnizate la acea dată, nu se poate lua nicio decizie cu privire la deschiderea unei reexaminări. Au fost precizate punctele pentru care erau necesare clarificări suplimentare sau elemente de probă. Părțile au fost informate în acest sens în cursul audierii din 29 februarie 2012 și au fost invitate să continue discuțiile cu serviciul competent al Comisiei. Serviciile Comisiei vor informa părțile respective că pot da curs cererii începând de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Perioada de un an prevăzută la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază nu se aplică în cazul de față, deoarece acest lucru ar contraveni obiectivului său, conform căruia ar trebui să existe o perioadă minimă de timp între perioada de anchetă inițială și o reexaminare intermediară. În cazul de față, această perioadă minimă de timp a fost respectată.

| (88) | În ceea ce privește afirmația privind remedierea retroactivă a încălcării dreptului la apărare (considerentul 68), Comisia consideră că, drept consecință a hotărârii Tribunalului, ancheta a fost redeschisă în punctul în care s-a produs încălcarea. Părțile au posibilitatea acum să își exercite drepturile în cazul în care au fost împiedicate să le exercite, conform hotărârii Tribunalului. În plus, taxele vor fi instituite numai pentru viitor. În acest context, Comisia consideră că nu există nicio problemă de remediere retroactivă, astfel cum a fost susținut de către părți, și prin urmare această afirmație a părților trebuie să fie respinsă. |
| --- | --- |

(88)

În ceea ce privește afirmația privind remedierea retroactivă a încălcării dreptului la apărare (considerentul 68), Comisia consideră că, drept consecință a hotărârii Tribunalului, ancheta a fost redeschisă în punctul în care s-a produs încălcarea. Părțile au posibilitatea acum să își exercite drepturile în cazul în care au fost împiedicate să le exercite, conform hotărârii Tribunalului. În plus, taxele vor fi instituite numai pentru viitor. În acest context, Comisia consideră că nu există nicio problemă de remediere retroactivă, astfel cum a fost susținut de către părți, și prin urmare această afirmație a părților trebuie să fie respinsă.

| (89) | În ceea ce privește afirmația privind motivarea insuficientă (considerentul 69), obiectivul real al redeschiderii este de a remedia lipsa de motivare și a fundamenta noul act legislativ pe o expunere completă a motivelor. Prin urmare, se consideră că această afirmație a părților este abordată. |
| --- | --- |

(89)

În ceea ce privește afirmația privind motivarea insuficientă (considerentul 69), obiectivul real al redeschiderii este de a remedia lipsa de motivare și a fundamenta noul act legislativ pe o expunere completă a motivelor. Prin urmare, se consideră că această afirmație a părților este abordată.

| (90) | În ceea ce privește domeniul de aplicare a hotărârii (considerentul 72), scopul redeschiderii este de a stabili nivelul adecvat de comercializare și în special de a clarifica motivul pentru care ajustarea costurilor ulterioare importului pentru prețul CIF de export a fost necesară pentru a se asigura că o comparație între prețul de export și prețurile practicate de industria din Uniune a fost realizată la același nivel de comercializare. Afirmația părților trebuie să fie, prin urmare, respinsă. |
| --- | --- |

(90)

În ceea ce privește domeniul de aplicare a hotărârii (considerentul 72), scopul redeschiderii este de a stabili nivelul adecvat de comercializare și în special de a clarifica motivul pentru care ajustarea costurilor ulterioare importului pentru prețul CIF de export a fost necesară pentru a se asigura că o comparație între prețul de export și prețurile practicate de industria din Uniune a fost realizată la același nivel de comercializare. Afirmația părților trebuie să fie, prin urmare, respinsă.

| (91) | În ceea ce privește afirmațiile referitoare la deficiența din documentul de informare din data de 5 decembrie 2011 în ceea ce privește explicațiile privind nivelul de comercializare aplicat în acest caz (în special, considerentele 73-76), s-au transmis părților, cu diverse ocazii, informații și explicații suplimentare, mai precis la punctele 4 și 5 din documentul de informare din data de 5 decembrie 2011, precum și în timpul audierilor din 29 februarie 2012. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește afirmațiile referitoare la deficiența din documentul de informare din data de 5 decembrie 2011 în ceea ce privește explicațiile privind nivelul de comercializare aplicat în acest caz (în special, considerentele 73-76), s-au transmis părților, cu diverse ocazii, informații și explicații suplimentare, mai precis la punctele 4 și 5 din documentul de informare din data de 5 decembrie 2011, precum și în timpul audierilor din 29 februarie 2012.

| (92) | Din motive de deplină claritate privind acest punct, concluziile privind nivelul de comercializare sunt rezumate în continuare: (i) Ancheta a arătat că conservele de mandarine sunt produse doar într-o regiune din Spania (Valencia) și se comercializează în principal în Germania și Regatul Unit. S-a stabilit că proporția vânzărilor Uniunii către Germania și Regatul Unit reprezintă 62 % din totalul vânzărilor Uniunii. (ii) Pe baza datelor verificate s-a stabilit că, în cursul PA, producătorii din Uniune și exportatorii chinezi au vândut în principal acelorași clienți, și anume către comercianți sau distribuitori. (iii) Din aceste motive, compararea prețurilor între importurile din partea producătorilor-exportatori și vânzările producătorilor din Uniune a fost efectuată pentru producătorii-exportatori la nivel frontalier (CIF) și pentru producătorii din Uniune la nivel de fabrică (franco fabrică), ajustat pentru a ține cont de depozitarea în antrepozitele importatorilor. (iv) Această metodologie a necesitat următoarele adaptări: pe de o parte, o ajustare a costurilor ulterioare importului a prețurilor de export CIF practicate în China pentru a transporta mărfurile din port către antrepozitele importatorilor; această ajustare, stabilită la 2 %, s-a bazat pe facturi colectate și verificate, iar calculul respectiv a fost comunicat părților interesate în anexa la documentul de informare din data de 5 decembrie 2011. Pe de altă parte, prețurile franco fabrică practicate în Uniune au fost majorate pentru a reflecta costul de transport pentru a aduce bunurile de la producători (Valencia) la sediile importatorilor (Germania și Regatul Unit). Această ajustare pentru transportul de marfă a fost calculată pe baza costurilor de transport stabilite de la Valencia până la Hamburg. Dat fiind că nu toate vânzările producătorilor din Uniune au fost livrate în Germania și în Regatul Unit, această medie a fost scăzută proporțional cu cota vânzărilor către Germania și Regatul Unit (62 %) și în funcție de vânzările directe. |
| --- | --- |

(92)

Din motive de deplină claritate privind acest punct, concluziile privind nivelul de comercializare sunt rezumate în continuare: (i) Ancheta a arătat că conservele de mandarine sunt produse doar într-o regiune din Spania (Valencia) și se comercializează în principal în Germania și Regatul Unit. S-a stabilit că proporția vânzărilor Uniunii către Germania și Regatul Unit reprezintă 62 % din totalul vânzărilor Uniunii. (ii) Pe baza datelor verificate s-a stabilit că, în cursul PA, producătorii din Uniune și exportatorii chinezi au vândut în principal acelorași clienți, și anume către comercianți sau distribuitori. (iii) Din aceste motive, compararea prețurilor între importurile din partea producătorilor-exportatori și vânzările producătorilor din Uniune a fost efectuată pentru producătorii-exportatori la nivel frontalier (CIF) și pentru producătorii din Uniune la nivel de fabrică (franco fabrică), ajustat pentru a ține cont de depozitarea în antrepozitele importatorilor. (iv) Această metodologie a necesitat următoarele adaptări: pe de o parte, o ajustare a costurilor ulterioare importului a prețurilor de export CIF practicate în China pentru a transporta mărfurile din port către antrepozitele importatorilor; această ajustare, stabilită la 2 %, s-a bazat pe facturi colectate și verificate, iar calculul respectiv a fost comunicat părților interesate în anexa la documentul de informare din data de 5 decembrie 2011. Pe de altă parte, prețurile franco fabrică practicate în Uniune au fost majorate pentru a reflecta costul de transport pentru a aduce bunurile de la producători (Valencia) la sediile importatorilor (Germania și Regatul Unit). Această ajustare pentru transportul de marfă a fost calculată pe baza costurilor de transport stabilite de la Valencia până la Hamburg. Dat fiind că nu toate vânzările producătorilor din Uniune au fost livrate în Germania și în Regatul Unit, această medie a fost scăzută proporțional cu cota vânzărilor către Germania și Regatul Unit (62 %) și în funcție de vânzările directe.

| (93) | În ceea ce privește proporția vânzărilor directe ale producătorilor din Uniune, aceasta a variat între 2 % și 12 % pe parcursul PA. Procentul exact nu poate fi comunicat din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(93)

În ceea ce privește proporția vânzărilor directe ale producătorilor din Uniune, aceasta a variat între 2 % și 12 % pe parcursul PA. Procentul exact nu poate fi comunicat din motive de confidențialitate.

| (94) | În plus, s-a susținut că ar fi trebuit să fie elaborată o abordare diferențiată pentru stabilirea nivelului adecvat de comercializare în ceea ce privește vânzările directe ale producătorilor din Uniune (considerentul 72). În acest sens, trebuie remarcat faptul că, pe baza constatărilor verificate, niciunul dintre importurile chineze nu a fost vândut în mod direct pe parcursul PA. Întrucât nu au existat vânzări directe corespunzătoare pentru exporturile chineze, nu a fost posibil să se elaboreze o abordare diferențiată pentru stabilirea unui nivel de comercializare pentru proporția de vânzări directe ale producătorilor din Uniune. În schimb, în scopul calculării marjei de prejudiciu, vânzările directe ale producătorilor din Uniune au fost ajustate la nivelul franco fabrică și au făcut obiectul ajustării pentru transportul de marfă descrisă în considerentul 92 punctul (iv) de mai sus. În acest context, afirmația respectivă a părților trebuie să fie respinsă. |
| --- | --- |

(94)

În plus, s-a susținut că ar fi trebuit să fie elaborată o abordare diferențiată pentru stabilirea nivelului adecvat de comercializare în ceea ce privește vânzările directe ale producătorilor din Uniune (considerentul 72). În acest sens, trebuie remarcat faptul că, pe baza constatărilor verificate, niciunul dintre importurile chineze nu a fost vândut în mod direct pe parcursul PA. Întrucât nu au existat vânzări directe corespunzătoare pentru exporturile chineze, nu a fost posibil să se elaboreze o abordare diferențiată pentru stabilirea unui nivel de comercializare pentru proporția de vânzări directe ale producătorilor din Uniune. În schimb, în scopul calculării marjei de prejudiciu, vânzările directe ale producătorilor din Uniune au fost ajustate la nivelul franco fabrică și au făcut obiectul ajustării pentru transportul de marfă descrisă în considerentul 92 punctul (iv) de mai sus. În acest context, afirmația respectivă a părților trebuie să fie respinsă.

| (95) | În ceea ce privește afirmația părților conform căreia ajustarea prețului CIF de export ar trebui să fi inclus cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și o marjă de profit rezonabilă (considerentul 73), se remarcă faptul că, în cazul în care Comisia ar fi ajustat prețul CIF de export prin adăugarea cheltuielilor administrative și a altor costuri generale și a profitului, aceasta ar fi adus vânzările de produse importate la nivelul comercianților cu amănuntul. În acest caz, comparația între prețurile de export practicate în China și prețurile de vânzare practicate în Uniune ar fi fost realizată la niveluri de comercializare diferite. Din acest motiv, afirmația părților trebuie respinsă. |
| --- | --- |

(95)

În ceea ce privește afirmația părților conform căreia ajustarea prețului CIF de export ar trebui să fi inclus cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și o marjă de profit rezonabilă (considerentul 73), se remarcă faptul că, în cazul în care Comisia ar fi ajustat prețul CIF de export prin adăugarea cheltuielilor administrative și a altor costuri generale și a profitului, aceasta ar fi adus vânzările de produse importate la nivelul comercianților cu amănuntul. În acest caz, comparația între prețurile de export practicate în China și prețurile de vânzare practicate în Uniune ar fi fost realizată la niveluri de comercializare diferite. Din acest motiv, afirmația părților trebuie respinsă.

| (96) | În ceea ce privește afirmația părților conform căreia din documentul de informare din data de 5 decembrie 2011 rezultă că 38 % din vânzările producătorilor din Uniune în cursul PA erau vânzări directe (considerentul 74), s-a explicat părților la audierile din 29 februarie 2012 că această concluzie a fost greșită. Proporția de 62 % din vânzările industriei din Uniune care au fost realizate în Germania și Regatul Unit se referă la repartizarea geografică a vânzărilor și nu are relevanță în ceea ce privește identificarea tipului de clienți și, prin urmare, nici în ceea ce privește identificarea vânzărilor directe. Aceasta poate fi dedusă numai din acest fapt și se confirmă faptul că restul de 38 % din vânzările producătorilor din Uniune au fost efectuate în afara Germaniei și a Regatului Unit. Întrucât ipoteza părților privind nivelul de comercializare de 38 % din vânzările producătorilor din Uniune este incorectă, solicitarea ulterioară bazată pe această ipoteză privind necesitatea de a recalcula marja de prejudiciu trebuie să fie, de asemenea, respinsă. |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește afirmația părților conform căreia din documentul de informare din data de 5 decembrie 2011 rezultă că 38 % din vânzările producătorilor din Uniune în cursul PA erau vânzări directe (considerentul 74), s-a explicat părților la audierile din 29 februarie 2012 că această concluzie a fost greșită. Proporția de 62 % din vânzările industriei din Uniune care au fost realizate în Germania și Regatul Unit se referă la repartizarea geografică a vânzărilor și nu are relevanță în ceea ce privește identificarea tipului de clienți și, prin urmare, nici în ceea ce privește identificarea vânzărilor directe. Aceasta poate fi dedusă numai din acest fapt și se confirmă faptul că restul de 38 % din vânzările producătorilor din Uniune au fost efectuate în afara Germaniei și a Regatului Unit. Întrucât ipoteza părților privind nivelul de comercializare de 38 % din vânzările producătorilor din Uniune este incorectă, solicitarea ulterioară bazată pe această ipoteză privind necesitatea de a recalcula marja de prejudiciu trebuie să fie, de asemenea, respinsă.

| (97) | În ceea ce privește afirmația referitoare la informarea detaliată cu privire la fluxurile comerciale și volumele aferente (considerentul 76), se reamintește că datele și cifrele care stau la baza alegerii metodologiei utilizate în stabilirea nivelului de comercializare, în acest caz au fost abordate la punctele 3-7 din documentul de informare din data de 5 decembrie 2011. Părților le sunt recomandate drept referință aceste informații, precum și explicația oferită în cadrul audierilor din 29 februarie 2012. Din motive de claritate, fluxurile comerciale subiacente sunt explicate în detaliu în considerentul 91 de mai sus. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește afirmația referitoare la informarea detaliată cu privire la fluxurile comerciale și volumele aferente (considerentul 76), se reamintește că datele și cifrele care stau la baza alegerii metodologiei utilizate în stabilirea nivelului de comercializare, în acest caz au fost abordate la punctele 3-7 din documentul de informare din data de 5 decembrie 2011. Părților le sunt recomandate drept referință aceste informații, precum și explicația oferită în cadrul audierilor din 29 februarie 2012. Din motive de claritate, fluxurile comerciale subiacente sunt explicate în detaliu în considerentul 91 de mai sus.

| (98) | În ceea ce privește afirmația referitoare la „trimiterea stereotipă la confidențialitate” (considerentul 77), Comisia consideră că informațiile care au fost păstrate confidențiale cu privire la: (i) procentajul de vânzări directe; și (ii) informațiile utilizate pentru calcularea creșterii de 2 % se bazează pe facturile și datele colectate în cursul vizitei de verificare. În această privință, se remarcă faptul că facturile constituie informații confidențiale prin însăși natura lor. Rezumatul cu caracter neconfidențial al acestora a fost furnizat în anexa la documentul de informare din data de 5 decembrie 2011. În ceea ce privește vânzările directe, consilierul-auditor a confirmat în cadrul audierii comune din 29 februarie 2012 faptul că cifrele reale referitoare la vânzările directe sunt informații confidențiale și s-a oferit să examineze la cererea părților interesate modalitatea în care datele reale din dosarul cu caracter confidențial au fost utilizate de serviciile Comisiei responsabile cu ancheta și să informeze părțile dacă, în opinia sa, datele au fost corect reflectate în constatări. Părțile nu au dat curs acestei solicitări. Din aceste motive, Comisia consideră că cerința de a prezenta toate informațiile cu excepția celor confidențiale a fost îndeplinită. În plus, întrucât datele care fac obiectul evaluării sunt vechi de peste 5 ani, Comisia consideră că poate dezvălui, în acest moment, faptul că procentul vânzărilor directe este între 2 % și 12 %. |
| --- | --- |

(98)

În ceea ce privește afirmația referitoare la „trimiterea stereotipă la confidențialitate” (considerentul 77), Comisia consideră că informațiile care au fost păstrate confidențiale cu privire la: (i) procentajul de vânzări directe; și (ii) informațiile utilizate pentru calcularea creșterii de 2 % se bazează pe facturile și datele colectate în cursul vizitei de verificare. În această privință, se remarcă faptul că facturile constituie informații confidențiale prin însăși natura lor. Rezumatul cu caracter neconfidențial al acestora a fost furnizat în anexa la documentul de informare din data de 5 decembrie 2011. În ceea ce privește vânzările directe, consilierul-auditor a confirmat în cadrul audierii comune din 29 februarie 2012 faptul că cifrele reale referitoare la vânzările directe sunt informații confidențiale și s-a oferit să examineze la cererea părților interesate modalitatea în care datele reale din dosarul cu caracter confidențial au fost utilizate de serviciile Comisiei responsabile cu ancheta și să informeze părțile dacă, în opinia sa, datele au fost corect reflectate în constatări. Părțile nu au dat curs acestei solicitări. Din aceste motive, Comisia consideră că cerința de a prezenta toate informațiile cu excepția celor confidențiale a fost îndeplinită. În plus, întrucât datele care fac obiectul evaluării sunt vechi de peste 5 ani, Comisia consideră că poate dezvălui, în acest moment, faptul că procentul vânzărilor directe este între 2 % și 12 %.

| (99) | În ceea ce privește obiecția părților cu privire la ajustarea pentru transportul de marfă a prețului de vânzare franco fabrică practicat de Uniune (considerentul 78), Comisia consideră că ajustarea în cauză a fost făcută pentru a aduce bunurile la nivelul antrepozitului importatorului, adică la același nivel de comercializare cu exporturile chinezești. Această ajustare s-a bazat pe circumstanțele specifice de pe piața relevantă, în care conservele de mandarine sunt produse doar într-o regiune din Spania (Valencia) și se comercializează în principal în Germania și Regatul Unit. Această ajustare a fost făcută pentru obținerea unei comparații echitabile între prețul de export și prețul practicat de Uniune la același nivel de comercializare, nu pentru a compensa dezavantajele privind costurile pretinse de producătorii din Uniune și datorate localizării instalațiilor lor de producție. Prin urmare, afirmația părților este respinsă. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește obiecția părților cu privire la ajustarea pentru transportul de marfă a prețului de vânzare franco fabrică practicat de Uniune (considerentul 78), Comisia consideră că ajustarea în cauză a fost făcută pentru a aduce bunurile la nivelul antrepozitului importatorului, adică la același nivel de comercializare cu exporturile chinezești. Această ajustare s-a bazat pe circumstanțele specifice de pe piața relevantă, în care conservele de mandarine sunt produse doar într-o regiune din Spania (Valencia) și se comercializează în principal în Germania și Regatul Unit. Această ajustare a fost făcută pentru obținerea unei comparații echitabile între prețul de export și prețul practicat de Uniune la același nivel de comercializare, nu pentru a compensa dezavantajele privind costurile pretinse de producătorii din Uniune și datorate localizării instalațiilor lor de producție. Prin urmare, afirmația părților este respinsă.

| (100) | În ceea ce privește afirmația conform căreia Comisia ar fi trebuit să țină seama de costurile mai mari suportate de importatori deoarece produsele chinezești au fost livrate în containere, în timp ce produsele industriei din Uniune au fost așezate pe paleți, ceea ce a avut ca rezultat reducerea taxelor de manipulare suportate de producătorii din Uniune (considerentul 79), se remarcă faptul că ajustările efectuate au acoperit doar costul implicat de aducerea mărfurilor în antrepozitul importatorului. Costurile ulterioare suportate în contextul expedierii mărfurilor către comercianții cu amănuntul sunt suportate după nivelul definit de comercializare și nu pot fi, prin urmare, luate în considerare. Din acest motiv, afirmația părților este respinsă. |
| --- | --- |

(100)

În ceea ce privește afirmația conform căreia Comisia ar fi trebuit să țină seama de costurile mai mari suportate de importatori deoarece produsele chinezești au fost livrate în containere, în timp ce produsele industriei din Uniune au fost așezate pe paleți, ceea ce a avut ca rezultat reducerea taxelor de manipulare suportate de producătorii din Uniune (considerentul 79), se remarcă faptul că ajustările efectuate au acoperit doar costul implicat de aducerea mărfurilor în antrepozitul importatorului. Costurile ulterioare suportate în contextul expedierii mărfurilor către comercianții cu amănuntul sunt suportate după nivelul definit de comercializare și nu pot fi, prin urmare, luate în considerare. Din acest motiv, afirmația părților este respinsă.

| (101) | În ceea ce privește afirmația conform căreia costurile de transport suportate de producătorii din Uniune ar fi trebuit să fie reduse pentru a lua în considerare cazurile în care produsele au fost livrate direct clienților importatorilor, după cum au afirmat aceștia din urmă (considerentul 80), se reamintește că ajustarea pentru transportul de marfă a prețului de vânzare franco fabrică practicat în Uniune s-a bazat pe costurile stabilite de livrare fizică către antrepozitul din Hamburg (90 EUR) pe baza facturilor colectate, întrucât antrepozitul din Hamburg reprezintă nivelul adecvat de comercializare pentru compararea prețului de export cu prețurile produsului Uniunii. Ajustarea pentru transportul de marfă nu este justificată pe motiv că aceasta include costurile totale de transport între producătorul din Uniune și vânzătorul cu amănuntul (care ar fi mai mari decât costurile de livrare la antrepozit), dar, în practică, în funcție de specificul pieței pentru produsul în cauză, antrepozitul din Hamburg reprezintă nivelul adecvat de comercializare. În acest context, argumentul invocat de către părți apare ca fiind nesemnificativ. |
| --- | --- |

(101)

În ceea ce privește afirmația conform căreia costurile de transport suportate de producătorii din Uniune ar fi trebuit să fie reduse pentru a lua în considerare cazurile în care produsele au fost livrate direct clienților importatorilor, după cum au afirmat aceștia din urmă (considerentul 80), se reamintește că ajustarea pentru transportul de marfă a prețului de vânzare franco fabrică practicat în Uniune s-a bazat pe costurile stabilite de livrare fizică către antrepozitul din Hamburg (90 EUR) pe baza facturilor colectate, întrucât antrepozitul din Hamburg reprezintă nivelul adecvat de comercializare pentru compararea prețului de export cu prețurile produsului Uniunii. Ajustarea pentru transportul de marfă nu este justificată pe motiv că aceasta include costurile totale de transport între producătorul din Uniune și vânzătorul cu amănuntul (care ar fi mai mari decât costurile de livrare la antrepozit), dar, în practică, în funcție de specificul pieței pentru produsul în cauză, antrepozitul din Hamburg reprezintă nivelul adecvat de comercializare. În acest context, argumentul invocat de către părți apare ca fiind nesemnificativ.

| (102) | Părțile au susținut că ajustarea aplicată pentru transportul de marfă era prea ridicată, deoarece s-a bazat pe costurile de transport cu camionul (considerentul 81). În acest context, se reamintește faptul că ajustarea pentru transportul de marfă s-a bazat pe costurile stabilite de livrare fizică la Hamburg, care includeau atât transportul cu camionul, cât și cu vaporul. Prin urmare, ajustarea solicitată de părți a fost deja inclusă în calcularea costurilor de transport de marfă către Hamburg. Prin urmare, nu a fost necesar să se verifice datele prezentate de către părți pe parcursul audierii, întrucât în timpul anchetei inițiale, costurile de livrare la Hamburg au fost stabilite pe baza datelor verificate ale producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(102)

Părțile au susținut că ajustarea aplicată pentru transportul de marfă era prea ridicată, deoarece s-a bazat pe costurile de transport cu camionul (considerentul 81). În acest context, se reamintește faptul că ajustarea pentru transportul de marfă s-a bazat pe costurile stabilite de livrare fizică la Hamburg, care includeau atât transportul cu camionul, cât și cu vaporul. Prin urmare, ajustarea solicitată de părți a fost deja inclusă în calcularea costurilor de transport de marfă către Hamburg. Prin urmare, nu a fost necesar să se verifice datele prezentate de către părți pe parcursul audierii, întrucât în timpul anchetei inițiale, costurile de livrare la Hamburg au fost stabilite pe baza datelor verificate ale producătorilor din Uniune.

| (103) | În ceea ce privește observația făcută de către solicitant cu privire la calculul costurilor ulterioare importului (considerentul 82), s-a afirmat că, astfel cum s-a explicat la punctul 9 din documentul de informare transmis la 5 decembrie 2011, atât taxele de manipulare finală, cât și costurile pentru transportul rutier la sediul importatorului au fost incluse în calcul. În costurile de manipulare finală nu au fost incluse costurile pentru transportul oceanic sau costurile de asigurare, întrucât aceste costuri au fost deja incluse în prețul CIF colectat și verificat în timpul verificărilor la fața locului, la sediul exportatorului. Prin urmare, în cazul în care Comisia ar fi inclus aceste costuri în calculul costurilor ulterioare importului, aceasta ar fi implicat o dublă contabilizare. |
| --- | --- |

(103)

În ceea ce privește observația făcută de către solicitant cu privire la calculul costurilor ulterioare importului (considerentul 82), s-a afirmat că, astfel cum s-a explicat la punctul 9 din documentul de informare transmis la 5 decembrie 2011, atât taxele de manipulare finală, cât și costurile pentru transportul rutier la sediul importatorului au fost incluse în calcul. În costurile de manipulare finală nu au fost incluse costurile pentru transportul oceanic sau costurile de asigurare, întrucât aceste costuri au fost deja incluse în prețul CIF colectat și verificat în timpul verificărilor la fața locului, la sediul exportatorului. Prin urmare, în cazul în care Comisia ar fi inclus aceste costuri în calculul costurilor ulterioare importului, aceasta ar fi implicat o dublă contabilizare.

6.3.   Procedura

| (104) | La 5 decembrie 2011, Comisia a prezentat un document de informare finală care includea date și cifre referitoare la motivele pentru care Tribunalul a anulat măsurile. Toate părțile interesate au fost invitate să prezinte observații. |
| --- | --- |

(104)

La 5 decembrie 2011, Comisia a prezentat un document de informare finală care includea date și cifre referitoare la motivele pentru care Tribunalul a anulat măsurile. Toate părțile interesate au fost invitate să prezinte observații.

| (105) | La 29 februarie 2012, Comisia a organizat audieri cu toate părțile care au solicitat să fie audiate, inclusiv o audiere comună cu consilierul-auditor a exportatorilor în cauză și a unui grup de importatori. |
| --- | --- |

(105)

La 29 februarie 2012, Comisia a organizat audieri cu toate părțile care au solicitat să fie audiate, inclusiv o audiere comună cu consilierul-auditor a exportatorilor în cauză și a unui grup de importatori.

| (106) | La 26 martie 2012, una dintre părțile interesate a informat Comisia că, ținând seama de hotărârea în cauza C-338/10, consideră că redeschiderea parțială a anchetei privind costurile ulterioare importului nu mai este justificată. |
| --- | --- |

(106)

La 26 martie 2012, una dintre părțile interesate a informat Comisia că, ținând seama de hotărârea în cauza C-338/10, consideră că redeschiderea parțială a anchetei privind costurile ulterioare importului nu mai este justificată.

| (107) | La 17 iulie 2012, Comisia a răspuns că, în contextul redeschiderii anchetei la 19 iunie 2012, s-a considerat că ambele redeschideri parțiale sunt încă în așteptare și niciuna dintre aceste anchete nu a rămas fără obiect. |
| --- | --- |

(107)

La 17 iulie 2012, Comisia a răspuns că, în contextul redeschiderii anchetei la 19 iunie 2012, s-a considerat că ambele redeschideri parțiale sunt încă în așteptare și niciuna dintre aceste anchete nu a rămas fără obiect.

6.4.   Concluzie

| (108) | Hotărârea Tribunalului în cauza Xinshiji a fost pusă în aplicare prin furnizarea de informații și explicații suplimentare părților privind punctul redeschis al anchetei inițiale. Părților li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile și de a fi audiate. Toate afirmațiile aduse în discuție au fost abordate și luate în considerare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(108)

Hotărârea Tribunalului în cauza Xinshiji a fost pusă în aplicare prin furnizarea de informații și explicații suplimentare părților privind punctul redeschis al anchetei inițiale. Părților li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile și de a fi audiate. Toate afirmațiile aduse în discuție au fost abordate și luate în considerare în mod corespunzător.

| (109) | Ținând cont de observațiile făcute de către părți și de analiza acestora, s-a ajuns la concluzia că afirmațiile și aspectele aduse în discuție de părțile interesate nu demonstrează necesitatea de a modifica calculul marjei de prejudiciu contestate. |
| --- | --- |

(109)

Ținând cont de observațiile făcute de către părți și de analiza acestora, s-a ajuns la concluzia că afirmațiile și aspectele aduse în discuție de părțile interesate nu demonstrează necesitatea de a modifica calculul marjei de prejudiciu contestate.

| (110) | Prin urmare, marja de prejudiciu stabilită în cursul anchetei inițiale se confirmă. |
| --- | --- |

(110)

Prin urmare, marja de prejudiciu stabilită în cursul anchetei inițiale se confirmă.

| (111) | Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că punerea în aplicare a hotărârii în cauza Xinshiji ar trebui să se concretizeze în reinstituirea taxei antidumping definitive pentru solicitanți în cazul în discuție. |
| --- | --- |

(111)

Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că punerea în aplicare a hotărârii în cauza Xinshiji ar trebui să se concretizeze în reinstituirea taxei antidumping definitive pentru solicitanți în cazul în discuție.

7.   PREJUDICIUL

7.1.   Producția din Uniune și industria din Uniune

| (112) | În absența observațiilor argumentate, se confirmă constatările menționate în considerentele 52-54 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(112)

În absența observațiilor argumentate, se confirmă constatările menționate în considerentele 52-54 din regulamentul provizoriu.

7.2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (113) | Una dintre părțile exportatoare a remarcat că există o discrepanță între nivelul de consum stabilit în Regulamentul de salvgardare și nivelul stabilit în regulamentul provizoriu. Se atrage atenția că diferența de nivel de consum se datorează, de fapt, diferenței de domeniu cu privire la produs în ancheta curentă și numărului diferit de state membre luate în considerare în cele două anchete. Nu s-au mai primit alte informații argumentate în această privință. Prin urmare, se confirmă constatările prezentate în considerentele 55-57 din regulamentul provizoriu. În consecință, părțile analizei legate de consum se confirmă și ele în această privință. |
| --- | --- |

(113)

Una dintre părțile exportatoare a remarcat că există o discrepanță între nivelul de consum stabilit în Regulamentul de salvgardare și nivelul stabilit în regulamentul provizoriu. Se atrage atenția că diferența de nivel de consum se datorează, de fapt, diferenței de domeniu cu privire la produs în ancheta curentă și numărului diferit de state membre luate în considerare în cele două anchete. Nu s-au mai primit alte informații argumentate în această privință. Prin urmare, se confirmă constatările prezentate în considerentele 55-57 din regulamentul provizoriu. În consecință, părțile analizei legate de consum se confirmă și ele în această privință.

7.3.   Importurile provenite din țara în cauză

7.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor de produs în cauză

| (114) | În ceea ce privește cota de piață, unele părți interesate s-au opus afirmației făcute de Comisie în considerentul 58 din regulamentul provizoriu, cu privire la o creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping. Acestea au susținut că, contrar constatărilor Comisiei, cota de piață a importurilor din RPC a scăzut. S-a verificat evaluarea importurilor din RPC în privința volumului și a cotei de piață. Astfel cum este prevăzut în considerentul menționat, a existat un singur an în care cota de piață a importurilor din RPC a scăzut. Pentru restul perioadei examinate, cota de piață a importurilor din RPC a rămas constant ridicată. Prin urmare, se confirmă constatările prezentate în etapa provizorie. |
| --- | --- |

(114)

În ceea ce privește cota de piață, unele părți interesate s-au opus afirmației făcute de Comisie în considerentul 58 din regulamentul provizoriu, cu privire la o creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping. Acestea au susținut că, contrar constatărilor Comisiei, cota de piață a importurilor din RPC a scăzut. S-a verificat evaluarea importurilor din RPC în privința volumului și a cotei de piață. Astfel cum este prevăzut în considerentul menționat, a existat un singur an în care cota de piață a importurilor din RPC a scăzut. Pentru restul perioadei examinate, cota de piață a importurilor din RPC a rămas constant ridicată. Prin urmare, se confirmă constatările prezentate în etapa provizorie.

| (115) | Unele părți au susținut că și volumele consecutive perioadei de anchetă ar trebui să fie examinate pentru a se evalua o eventuală creștere a importurilor din RPC. De remarcat că tendințele importurilor din RPC s-au evaluat pentru perioada 2002/2003-2006/2007 și s-a observat o creștere evidentă. În conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, evenimentele consecutive perioadei de anchetă nu se iau în considerare decât în circumstanțe excepționale. În orice caz, după cum se precizează mai jos în considerentul 136, s-a examinat nivelul importurilor consecutiv perioadei de anchetă și s-a constatat că acesta este semnificativ. |
| --- | --- |

(115)

Unele părți au susținut că și volumele consecutive perioadei de anchetă ar trebui să fie examinate pentru a se evalua o eventuală creștere a importurilor din RPC. De remarcat că tendințele importurilor din RPC s-au evaluat pentru perioada 2002/2003-2006/2007 și s-a observat o creștere evidentă. În conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, evenimentele consecutive perioadei de anchetă nu se iau în considerare decât în circumstanțe excepționale. În orice caz, după cum se precizează mai jos în considerentul 136, s-a examinat nivelul importurilor consecutiv perioadei de anchetă și s-a constatat că acesta este semnificativ.

7.3.2.   Subcotarea prețurilor

| (116) | Trei producători exportatori cooperanți au contestat constatările Comisiei cu privire la subcotare. Unul dintre ei a contestat metodologia folosită la calcularea subcotării și a cerut o ajustare care să reflecte costurile suportate de comercianți pentru vânzările lor indirecte. S-au adaptat calculele, atunci când a fost cazul. Comparația revizuită a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Uniune la prețuri subcotate față de cele practicate de industria din Uniune cu 18,4 %-35,2 %, procentele fiind calculate pe baza datelor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți care au făcut parte din eșantion. |
| --- | --- |

(116)

Trei producători exportatori cooperanți au contestat constatările Comisiei cu privire la subcotare. Unul dintre ei a contestat metodologia folosită la calcularea subcotării și a cerut o ajustare care să reflecte costurile suportate de comercianți pentru vânzările lor indirecte. S-au adaptat calculele, atunci când a fost cazul. Comparația revizuită a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Uniune la prețuri subcotate față de cele practicate de industria din Uniune cu 18,4 %-35,2 %, procentele fiind calculate pe baza datelor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți care au făcut parte din eșantion.

7.4.   Situația industriei din Uniune

| (117) | Doi importatori și asociația importatorilor au contestat durata sezonului de punere în conserve menționată în considerentul 79 din regulamentul provizoriu. Aceștia au susținut că sezonul de punere în conserve durează numai trei luni, în loc de patru sau cinci așa cum se menționează în regulamentul provizoriu. Totuși, această afirmație se leagă de recoltă (variabilă prin definiție) și de cantitatea produsă și, în orice caz, nu are niciun impact asupra factorilor de prejudiciu analizați de serviciile Comisiei. |
| --- | --- |

(117)

Doi importatori și asociația importatorilor au contestat durata sezonului de punere în conserve menționată în considerentul 79 din regulamentul provizoriu. Aceștia au susținut că sezonul de punere în conserve durează numai trei luni, în loc de patru sau cinci așa cum se menționează în regulamentul provizoriu. Totuși, această afirmație se leagă de recoltă (variabilă prin definiție) și de cantitatea produsă și, în orice caz, nu are niciun impact asupra factorilor de prejudiciu analizați de serviciile Comisiei.

| (118) | În lipsa oricăror alte informații probate sau argumente cu privire la situația industriei din Uniune, se confirmă considerentele 63-86 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(118)

În lipsa oricăror alte informații probate sau argumente cu privire la situația industriei din Uniune, se confirmă considerentele 63-86 din regulamentul provizoriu.

7.5.   Concluzie privind prejudiciul

| (119) | După publicarea informațiilor din regulamentul provizoriu, unii importatori și unii producători-exportatori au afirmat, în legătură cu considerentele 83-86 din regulamentul provizoriu, că datele folosite de Comisie pentru stabilirea nivelului prejudiciului nu sunt nici corecte și nici evaluate obiectiv. Aceștia au afirmat că aproape toți indicatorii legați de prejudiciu prezintă tendințe pozitive și că, prin urmare, nu există nicio dovadă a prejudiciului. |
| --- | --- |

(119)

După publicarea informațiilor din regulamentul provizoriu, unii importatori și unii producători-exportatori au afirmat, în legătură cu considerentele 83-86 din regulamentul provizoriu, că datele folosite de Comisie pentru stabilirea nivelului prejudiciului nu sunt nici corecte și nici evaluate obiectiv. Aceștia au afirmat că aproape toți indicatorii legați de prejudiciu prezintă tendințe pozitive și că, prin urmare, nu există nicio dovadă a prejudiciului.

| (120) | În această privință, se observă că, deși unii indicatori prezintă mici îmbunătățiri, situația industriei din Uniune trebuie să fie evaluată în întregime și ținându-se cont de faptul că au fost în vigoare măsuri de salvgardare până la finalul perioadei de anchetă. Această chestiune a fost tratată pe larg în considerentele 51-86 din regulamentul provizoriu. Procesul de restructurare profundă permis de aceste măsuri, care a avut drept rezultat o largă reducere a producției și a capacității, ar fi dus, în mod normal, la o îmbunătățire semnificativă a situației generale a producătorilor din Uniune, inclusiv în ceea ce privește producția, utilizarea capacității, vânzările și diferența dintre preț și cost. Dimpotrivă, indicatorii de volum au rămas slabi, stocurile au crescut substanțial iar indicatorii financiari au continuat să semnalizeze o situație critică – unii chiar s-au înrăutățit. |
| --- | --- |

(120)

În această privință, se observă că, deși unii indicatori prezintă mici îmbunătățiri, situația industriei din Uniune trebuie să fie evaluată în întregime și ținându-se cont de faptul că au fost în vigoare măsuri de salvgardare până la finalul perioadei de anchetă. Această chestiune a fost tratată pe larg în considerentele 51-86 din regulamentul provizoriu. Procesul de restructurare profundă permis de aceste măsuri, care a avut drept rezultat o largă reducere a producției și a capacității, ar fi dus, în mod normal, la o îmbunătățire semnificativă a situației generale a producătorilor din Uniune, inclusiv în ceea ce privește producția, utilizarea capacității, vânzările și diferența dintre preț și cost. Dimpotrivă, indicatorii de volum au rămas slabi, stocurile au crescut substanțial iar indicatorii financiari au continuat să semnalizeze o situație critică – unii chiar s-au înrăutățit.

| (121) | Pe baza acestui fapt, se consideră că respectivele concluzii privind prejudiciul material suferit de industria din Uniune, prevăzute în regulamentul provizoriu, nu se modifică. În absența oricăror alte observații susținute de dovezi sau a oricăror alte argumente, concluziile respective se confirmă definitiv. |
| --- | --- |

(121)

Pe baza acestui fapt, se consideră că respectivele concluzii privind prejudiciul material suferit de industria din Uniune, prevăzute în regulamentul provizoriu, nu se modifică. În absența oricăror alte observații susținute de dovezi sau a oricăror alte argumente, concluziile respective se confirmă definitiv.

8.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

8.1.   Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului

| (122) | Unele părți au susținut că volumul importurilor chinezești a fost stabil din 1982 și că, prin urmare, nu ar fi putut să producă un prejudiciu așa cum se explică în regulamentul provizoriu (a se vedea considerentul 58). Într-adevăr, așa cum s-a explicat anterior, în considerentul 114, importurile din RPC în timpul perioadei examinate au crescut semnificativ în detrimentul cotei de piață a industriei din Uniune. Mai mult, afirmația se referă la o tendință a importurilor care depășește cu mult perioada în cauză, prin urmare argumentul se respinge. |
| --- | --- |

(122)

Unele părți au susținut că volumul importurilor chinezești a fost stabil din 1982 și că, prin urmare, nu ar fi putut să producă un prejudiciu așa cum se explică în regulamentul provizoriu (a se vedea considerentul 58). Într-adevăr, așa cum s-a explicat anterior, în considerentul 114, importurile din RPC în timpul perioadei examinate au crescut semnificativ în detrimentul cotei de piață a industriei din Uniune. Mai mult, afirmația se referă la o tendință a importurilor care depășește cu mult perioada în cauză, prin urmare argumentul se respinge.

| (123) | După cum se menționează anterior, în considerentul 116, se concluzionează definitiv că, în timpul PA, prețurile importurilor provenite de la producătorii-exportatori chinezi care au făcut parte din eșantion au subcotat prețurile medii ale industriei din Uniune cu procente cuprinse între 18,4 % și 35,2 %. Revizuirea marjei de subcotare nu afectează concluziile privind efectul importurilor care fac obiectul unui dumping stabilite în considerentele 100 și 101 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(123)

După cum se menționează anterior, în considerentul 116, se concluzionează definitiv că, în timpul PA, prețurile importurilor provenite de la producătorii-exportatori chinezi care au făcut parte din eșantion au subcotat prețurile medii ale industriei din Uniune cu procente cuprinse între 18,4 % și 35,2 %. Revizuirea marjei de subcotare nu afectează concluziile privind efectul importurilor care fac obiectul unui dumping stabilite în considerentele 100 și 101 din regulamentul provizoriu.

8.2.   Fluctuațiile cursului de schimb

| (124) | După instituirea de taxe provizorii, unii importatori au continuat să aducă în discuție influența negativă a ratei de schimb asupra nivelului prețului. Aceștia au susținut că nivelul ratei de schimb este principalul factor cauzator de prejudiciu. Totuși, evaluarea Comisiei se referă doar la o diferență între nivelurile prețurilor și nu este necesar să se analizeze factorii care afectează nivelul acelor prețuri. Prin urmare, se poate confirma o legătură clară de cauzalitate între nivelul ridicat de dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune și, ca atare, considerentul 95 din regulamentul provizoriu poate fi confirmat. |
| --- | --- |

(124)

După instituirea de taxe provizorii, unii importatori au continuat să aducă în discuție influența negativă a ratei de schimb asupra nivelului prețului. Aceștia au susținut că nivelul ratei de schimb este principalul factor cauzator de prejudiciu. Totuși, evaluarea Comisiei se referă doar la o diferență între nivelurile prețurilor și nu este necesar să se analizeze factorii care afectează nivelul acelor prețuri. Prin urmare, se poate confirma o legătură clară de cauzalitate între nivelul ridicat de dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune și, ca atare, considerentul 95 din regulamentul provizoriu poate fi confirmat.

8.3.   Aprovizionarea și prețul materiilor prime

| (125) | Unele părți interesate au susținut că prejudiciul nu este cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping ci, mai degrabă, de aprovizionarea slabă cu fructe proaspete, care reprezintă materia primă pentru mandarinele conservate. |
| --- | --- |

(125)

Unele părți interesate au susținut că prejudiciul nu este cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping ci, mai degrabă, de aprovizionarea slabă cu fructe proaspete, care reprezintă materia primă pentru mandarinele conservate.

| (126) | Totuși, datele oficiale ale ministerului Agriculturii din Spania confirmă că industria conservelor are la dispoziție o cantitate mai mult decât suficientă pentru acoperirea întregii capacități de producție a producătorilor spanioli. |
| --- | --- |

(126)

Totuși, datele oficiale ale ministerului Agriculturii din Spania confirmă că industria conservelor are la dispoziție o cantitate mai mult decât suficientă pentru acoperirea întregii capacități de producție a producătorilor spanioli.

| (127) | Producătorii concurează, într-o oarecare măsură, pentru fructe proaspete, cu piața de consum direct. Totuși, această competiție nu rupe legătura cauzală. Mai curând presiunea importurilor masive din RPC, la prețuri foarte scăzute, reprezintă un motiv clar și semnificativ pentru producția, vânzările și cota de piață relativ scăzute ale industriei din Uniune. În această situație și luând în considerare faptul că prețul pieței este dictat de importuri, care acoperă peste 70 % din piață și este afectat de subcotare, presiune și depreciere, ar fi neeconomic să se producă mai mult în lipsa unor așteptări rezonabile de vânzare a produsului la prețuri care permit obținerea unui profit normal. Prin urmare, industria spaniolă ar putea, în mod logic, să furnizeze cantități semnificativ mai mari cu condiția ca prețul pieței să nu îi penalizeze rezultatele economice. |
| --- | --- |

(127)

Producătorii concurează, într-o oarecare măsură, pentru fructe proaspete, cu piața de consum direct. Totuși, această competiție nu rupe legătura cauzală. Mai curând presiunea importurilor masive din RPC, la prețuri foarte scăzute, reprezintă un motiv clar și semnificativ pentru producția, vânzările și cota de piață relativ scăzute ale industriei din Uniune. În această situație și luând în considerare faptul că prețul pieței este dictat de importuri, care acoperă peste 70 % din piață și este afectat de subcotare, presiune și depreciere, ar fi neeconomic să se producă mai mult în lipsa unor așteptări rezonabile de vânzare a produsului la prețuri care permit obținerea unui profit normal. Prin urmare, industria spaniolă ar putea, în mod logic, să furnizeze cantități semnificativ mai mari cu condiția ca prețul pieței să nu îi penalizeze rezultatele economice.

| (128) | Un alt fapt care confirmă această analiză este prezența constantă a unor stocuri semnificative la producătorii din Uniune, ceea ce arată că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune nu a apărut din cauza producției insuficiente, ci ca urmare a producției care nu se poate vinde din cauza presiunii importurilor chinezești. |
| --- | --- |

(128)

Un alt fapt care confirmă această analiză este prezența constantă a unor stocuri semnificative la producătorii din Uniune, ceea ce arată că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune nu a apărut din cauza producției insuficiente, ci ca urmare a producției care nu se poate vinde din cauza presiunii importurilor chinezești.

| (129) | Așa cum se întâmplă în cazul oricărui produs agricol, prețul materiei prime este supus fluctuațiilor sezoniere din cauza naturii sale agricole. Cu toate acestea, în perioada analizată de cinci ani, care a inclus recolte cu prețuri mai mari sau mai mici, Comisia a remarcat că prejudiciul (sub formă de pierderi financiare) apare indiferent de aceste fluctuații și, prin urmare, rezultatele economice ale industriei din Uniune nu se corelează direct cu aceste fluctuații sezoniere. |
| --- | --- |

(129)

Așa cum se întâmplă în cazul oricărui produs agricol, prețul materiei prime este supus fluctuațiilor sezoniere din cauza naturii sale agricole. Cu toate acestea, în perioada analizată de cinci ani, care a inclus recolte cu prețuri mai mari sau mai mici, Comisia a remarcat că prejudiciul (sub formă de pierderi financiare) apare indiferent de aceste fluctuații și, prin urmare, rezultatele economice ale industriei din Uniune nu se corelează direct cu aceste fluctuații sezoniere.

8.4.   Diferențele calitative

| (130) | Unele părți au afirmat că produsul chinezesc este de mai bună calitate decât producția Uniunii. Totuși, nu s-a demonstrat cu argumente suficiente existența niciunei diferențe de preț care ar rezulta din aceasta și nu există dovezi că pretinsa preferință a consumatorilor pentru produsele chinezești ar fi atât de puternică încât să fie cauza deteriorării situației industriei din Uniune. În orice caz, astfel de diferențe pretinse de prețuri ar favoriza produsul chinezesc, sporind nivelul de subcotare. În lipsa oricărei informații noi și întemeiate sau a oricărui argument, se confirmă considerentul 99 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(130)

Unele părți au afirmat că produsul chinezesc este de mai bună calitate decât producția Uniunii. Totuși, nu s-a demonstrat cu argumente suficiente existența niciunei diferențe de preț care ar rezulta din aceasta și nu există dovezi că pretinsa preferință a consumatorilor pentru produsele chinezești ar fi atât de puternică încât să fie cauza deteriorării situației industriei din Uniune. În orice caz, astfel de diferențe pretinse de prețuri ar favoriza produsul chinezesc, sporind nivelul de subcotare. În lipsa oricărei informații noi și întemeiate sau a oricărui argument, se confirmă considerentul 99 din regulamentul provizoriu.

8.5.   Creșterile de costuri

| (131) | Unele părți au susținut că la originea prejudiciului se află creșteri extraordinare ale costurilor pentru anumiți producători. Aceste afirmații nu au fost probate suficient. Analiza Comisiei nu a detectat niciun astfel de eveniment care ar fi putut să schimbe evaluarea cauzalității sau să afecteze calculul nivelului de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(131)

Unele părți au susținut că la originea prejudiciului se află creșteri extraordinare ale costurilor pentru anumiți producători. Aceste afirmații nu au fost probate suficient. Analiza Comisiei nu a detectat niciun astfel de eveniment care ar fi putut să schimbe evaluarea cauzalității sau să afecteze calculul nivelului de eliminare a prejudiciului.

| (132) | Unele părți au prezentat observații cu privire la costurile de producție sporite și la incapacitatea industriei din Uniune de a le reduce. Unele elemente de costuri (de exemplu energia) au crescut, dar impactul acestora nu este suficient pentru a rupe legătura de cauzalitate într-un context în care o cantitate foarte importantă de exporturi chinezești care fac obiectul unui dumping depreciază vânzările și producția (sporind prin aceasta costurile unitare pentru industria din Uniune) și depreciază prețurile industriei din Uniune, exercitând presiuni asupra acesteia. |
| --- | --- |

(132)

Unele părți au prezentat observații cu privire la costurile de producție sporite și la incapacitatea industriei din Uniune de a le reduce. Unele elemente de costuri (de exemplu energia) au crescut, dar impactul acestora nu este suficient pentru a rupe legătura de cauzalitate într-un context în care o cantitate foarte importantă de exporturi chinezești care fac obiectul unui dumping depreciază vânzările și producția (sporind prin aceasta costurile unitare pentru industria din Uniune) și depreciază prețurile industriei din Uniune, exercitând presiuni asupra acesteia.

8.6.   Scheme de ajutoare

| (133) | S-a afirmat că sistemele de ajutor financiar ale CE au produs o creștere artificială a prelucrării în CE și apoi au încurajat scăderea nivelului de aprovizionare cu materie primă pentru produsul în cauză. Această afirmație a fost de natură generală și nu a fost dovedită suficient. În orice caz, sistemele respective s-au modificat în 1996, când ajutorul a fost acordat fermierilor și nu producătorilor produsului în cauză. Analiza Comisiei nu a detectat, în timpul perioadei de anchetă, niciun fel de efecte reziduale care ar putea rupe legătura de cauzalitate. În ceea ce privește aprovizionarea, a se consulta considerentele 128 și 129 de mai sus. |
| --- | --- |

(133)

S-a afirmat că sistemele de ajutor financiar ale CE au produs o creștere artificială a prelucrării în CE și apoi au încurajat scăderea nivelului de aprovizionare cu materie primă pentru produsul în cauză. Această afirmație a fost de natură generală și nu a fost dovedită suficient. În orice caz, sistemele respective s-au modificat în 1996, când ajutorul a fost acordat fermierilor și nu producătorilor produsului în cauză. Analiza Comisiei nu a detectat, în timpul perioadei de anchetă, niciun fel de efecte reziduale care ar putea rupe legătura de cauzalitate. În ceea ce privește aprovizionarea, a se consulta considerentele 128 și 129 de mai sus.

8.7.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (134) | În lipsa oricăror noi informații sau argumente susținute de probe, considerentele 87-101 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(134)

În lipsa oricăror noi informații sau argumente susținute de probe, considerentele 87-101 din regulamentul provizoriu se confirmă.

| (135) | În lumina celor menționate mai sus, se confirmă concluziile provizorii de existență a unei legături de cauzalitate între prejudiciul material suferit de industria din Uniune și importurile chinezești care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(135)

În lumina celor menționate mai sus, se confirmă concluziile provizorii de existență a unei legături de cauzalitate între prejudiciul material suferit de industria din Uniune și importurile chinezești care fac obiectul unui dumping.

9.   INTERESUL UNIUNII

9.1.   Evoluții după perioada de anchetă

| (136) | De la data de 9 noiembrie 2007, importurile din RPC fac obiectul înregistrării în conformitate cu regulamentul de înregistrare. Această decizie a fost luată în scopul eventualei instituiri retroactive a taxelor antidumping. În consecință și în mod excepțional s-au analizat și evoluțiile ulterioare perioadei de anchetă. Datele Eurostat confirmă că importurile din RPC rămân semnificative și această constatare este confirmată de anumiți importatori. Volumul pentru ultimele zece luni după perioada de anchetă a atins un nivel de 74 000 de tone la prețuri scăzute stabile. |
| --- | --- |

(136)

De la data de 9 noiembrie 2007, importurile din RPC fac obiectul înregistrării în conformitate cu regulamentul de înregistrare. Această decizie a fost luată în scopul eventualei instituiri retroactive a taxelor antidumping. În consecință și în mod excepțional s-au analizat și evoluțiile ulterioare perioadei de anchetă. Datele Eurostat confirmă că importurile din RPC rămân semnificative și această constatare este confirmată de anumiți importatori. Volumul pentru ultimele zece luni după perioada de anchetă a atins un nivel de 74 000 de tone la prețuri scăzute stabile.

9.2.   Capacitatea producătorilor din Uniune de a aproviziona piața Uniunii

| (137) | Mai multe părți interesate au făcut comentarii cu privire la nivelul scăzut al producției spaniole, afirmând că aceasta este incapabilă să aprovizioneze corespunzător piața Uniunii. Deși este corect să se afirme că, în actuala situație, industria din Uniune nu asigură aprovizionarea întregii piețe a Uniunii, trebuie remarcat că acest fapt se leagă de efectele importurilor prejudiciabile, după cum s-a explicat anterior. În orice caz, efectul dorit al măsurilor nu este de a se închide piața Uniunii pentru importurile chinezești, ci de a se înlătura efectele dumpingului prejudiciabil. Dat fiind, printre altele, că există numai două surse de aprovizionare pentru aceste produse, se consideră că, în cazul în care se instituie măsuri definitive, produsele chinezești vor continua să se bucure de o cerere semnificativă în Uniune. |
| --- | --- |

(137)

Mai multe părți interesate au făcut comentarii cu privire la nivelul scăzut al producției spaniole, afirmând că aceasta este incapabilă să aprovizioneze corespunzător piața Uniunii. Deși este corect să se afirme că, în actuala situație, industria din Uniune nu asigură aprovizionarea întregii piețe a Uniunii, trebuie remarcat că acest fapt se leagă de efectele importurilor prejudiciabile, după cum s-a explicat anterior. În orice caz, efectul dorit al măsurilor nu este de a se închide piața Uniunii pentru importurile chinezești, ci de a se înlătura efectele dumpingului prejudiciabil. Dat fiind, printre altele, că există numai două surse de aprovizionare pentru aceste produse, se consideră că, în cazul în care se instituie măsuri definitive, produsele chinezești vor continua să se bucure de o cerere semnificativă în Uniune.

9.3.   Interesul industriei din Uniune și al furnizorilor

| (138) | O asociație a importatorilor a afirmat că măsurile antidumping fără nicio limită cantitativă nu vor contribui la protejarea industriei spaniole și, în schimb, vor declanșa automat activități de comerț ilegal. Acest argument pledează mai curând în sensul necesității asigurării de către instituții a unei monitorizări corespunzătoare a punerii în aplicare a măsurilor, decât împotriva beneficiului pe care măsurile l-ar putea aduce producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(138)

O asociație a importatorilor a afirmat că măsurile antidumping fără nicio limită cantitativă nu vor contribui la protejarea industriei spaniole și, în schimb, vor declanșa automat activități de comerț ilegal. Acest argument pledează mai curând în sensul necesității asigurării de către instituții a unei monitorizări corespunzătoare a punerii în aplicare a măsurilor, decât împotriva beneficiului pe care măsurile l-ar putea aduce producătorilor din Uniune.

| (139) | Un alt importator a susținut că instituirea de măsuri antidumping nu va îmbunătăți situația producătorilor spanioli din cauza existenței unor stocuri masive acumulate de importatori în Uniune, care ar putea satisface cererea pieței în viitorul apropiat. Dimensiunea stocurilor și fenomenul de acumulare au fost confirmate și de un alt importator. Aceste comentarii confirmă analiza Comisiei din regulamentul provizoriu și din alte părți ale prezentului regulament. Totuși se reamintește că măsurile sunt menite să asigure micșorarea efectelor dumpingului prejudiciabil pentru o perioadă de cinci ani, nu doar pentru un an. |
| --- | --- |

(139)

Un alt importator a susținut că instituirea de măsuri antidumping nu va îmbunătăți situația producătorilor spanioli din cauza existenței unor stocuri masive acumulate de importatori în Uniune, care ar putea satisface cererea pieței în viitorul apropiat. Dimensiunea stocurilor și fenomenul de acumulare au fost confirmate și de un alt importator. Aceste comentarii confirmă analiza Comisiei din regulamentul provizoriu și din alte părți ale prezentului regulament. Totuși se reamintește că măsurile sunt menite să asigure micșorarea efectelor dumpingului prejudiciabil pentru o perioadă de cinci ani, nu doar pentru un an.

| (140) | În absența oricăror alte informații sau argumente noi și justificate în acest sens, se confirmă concluzia din considerentele 103-106 și 115 din regulamentul provizoriu cu privire la interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(140)

În absența oricăror alte informații sau argumente noi și justificate în acest sens, se confirmă concluzia din considerentele 103-106 și 115 din regulamentul provizoriu cu privire la interesul industriei din Uniune.

9.4.   Interesul importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune

| (141) | Importatorii cooperanți au exprimat un interes general în menținerea a două surse de aprovizionare pentru produsul în cauză, respectiv Spania și China, pentru menținerea securității aprovizionării la prețuri competitive. |
| --- | --- |

(141)

Importatorii cooperanți au exprimat un interes general în menținerea a două surse de aprovizionare pentru produsul în cauză, respectiv Spania și China, pentru menținerea securității aprovizionării la prețuri competitive.

| (142) | Ținând cont de aceasta, majoritatea importatorilor ar prefera o măsură care conține elemente cantitative, în cazul în care s-ar institui măsuri definitive. După cum se explică în continuare, în considerentul 156, se consideră că această idee nu este oportună. |
| --- | --- |

(142)

Ținând cont de aceasta, majoritatea importatorilor ar prefera o măsură care conține elemente cantitative, în cazul în care s-ar institui măsuri definitive. După cum se explică în continuare, în considerentul 156, se consideră că această idee nu este oportună.

| (143) | Datele obținute de la importatorii cooperanți care au făcut parte din eșantion au fost verificate și s-a confirmat că sectorul mandarinelor conservate reprezintă mai puțin de 6 % din cifra totală de afaceri a acestora și că aceștia au obținut, în medie, un nivel de profitabilitate de peste 10 %, atât în perioada de anchetă cât și în perioada 2004-2008. |
| --- | --- |

(143)

Datele obținute de la importatorii cooperanți care au făcut parte din eșantion au fost verificate și s-a confirmat că sectorul mandarinelor conservate reprezintă mai puțin de 6 % din cifra totală de afaceri a acestora și că aceștia au obținut, în medie, un nivel de profitabilitate de peste 10 %, atât în perioada de anchetă cât și în perioada 2004-2008.

| (144) | Cele menționate mai sus scot în evidență faptul că, prin comparație, impactul potențial al măsurilor asupra importatorilor/comercianților nu ar fi disproporționat față de efectele pozitive rezultate din acestea. |
| --- | --- |

(144)

Cele menționate mai sus scot în evidență faptul că, prin comparație, impactul potențial al măsurilor asupra importatorilor/comercianților nu ar fi disproporționat față de efectele pozitive rezultate din acestea.

9.5.   Interesul utilizatorilor/vânzătorilor cu amănuntul

| (145) | Un utilizator, care reprezintă mai puțin de 1 % din consum, a prezentat observații generale cu privire la disponibilitatea redusă a mandarinelor în UE și cu privire la calitatea superioară a produsului chinezesc. Utilizatorul respectiv a fost invitat să continue colaborarea prin furnizarea de date individuale, dar a refuzat și nu și-a dovedit afirmațiile. Un vânzător cu amănuntul, membru al principalei asociații a importatorilor, s-a opus de o manieră generală unei creșteri a prețului. Nu s-a primit în cursul anchetei niciun alt element de probă cu privire la interesul utilizatorilor/vânzătorilor cu amănuntul. În această situație și în absența oricăror observații susținute cu probe din partea utilizatorilor/vânzătorilor cu amănuntul, se confirmă concluziile din considerentele 109-112 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(145)

Un utilizator, care reprezintă mai puțin de 1 % din consum, a prezentat observații generale cu privire la disponibilitatea redusă a mandarinelor în UE și cu privire la calitatea superioară a produsului chinezesc. Utilizatorul respectiv a fost invitat să continue colaborarea prin furnizarea de date individuale, dar a refuzat și nu și-a dovedit afirmațiile. Un vânzător cu amănuntul, membru al principalei asociații a importatorilor, s-a opus de o manieră generală unei creșteri a prețului. Nu s-a primit în cursul anchetei niciun alt element de probă cu privire la interesul utilizatorilor/vânzătorilor cu amănuntul. În această situație și în absența oricăror observații susținute cu probe din partea utilizatorilor/vânzătorilor cu amănuntul, se confirmă concluziile din considerentele 109-112 din regulamentul provizoriu.

9.6.   Interesul consumatorilor

| (146) | Contrar celor susținute de către unul dintre importatori, s-a ținut cont de interesul consumatorilor în etapa provizorie. Constatările Comisiei au fost evidențiate în considerentele 113 și 114 din regulamentul provizoriu. Alte părți au sugerat că impactul asupra consumatorilor ar fi semnificativ. Totuși, nu s-a oferit nicio informație care ar putea pune la îndoială constatările din considerentele mai înainte menționate. Chiar dacă taxele ar duce la o creștere a prețurilor de consum, nicio parte nu a pus la îndoială faptul că acest produs reprezintă o foarte mică parte din cheltuielile alimentare casnice. Prin urmare, în lipsa oricăror observații din partea consumatorilor și a oricărei informații noi și argumentate, aceste considerente se confirmă. |
| --- | --- |

(146)

Contrar celor susținute de către unul dintre importatori, s-a ținut cont de interesul consumatorilor în etapa provizorie. Constatările Comisiei au fost evidențiate în considerentele 113 și 114 din regulamentul provizoriu. Alte părți au sugerat că impactul asupra consumatorilor ar fi semnificativ. Totuși, nu s-a oferit nicio informație care ar putea pune la îndoială constatările din considerentele mai înainte menționate. Chiar dacă taxele ar duce la o creștere a prețurilor de consum, nicio parte nu a pus la îndoială faptul că acest produs reprezintă o foarte mică parte din cheltuielile alimentare casnice. Prin urmare, în lipsa oricăror observații din partea consumatorilor și a oricărei informații noi și argumentate, aceste considerente se confirmă.

9.7.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (147) | Analiza suplimentară de mai sus cu privire la interesele aflate în joc nu a modificat concluziile provizorii în acest sens. Datele furnizate de importatorii cooperanți care au făcut parte din eșantion au fost verificate și au confirmat faptul că sectorul mandarinelor conservate reprezintă pentru ei mai puțin de 6 % din cifra totală de afaceri și că au obținut, în medie, rezultate confortabile atât pe parcursul perioadei de anchetă, cât și în perioada examinată 2004-2008, astfel că impactul măsurilor asupra importatorilor va fi minim. S-a stabilit, de asemenea, că impactul financiar asupra consumatorului final ar fi minim, ținând cont de cantitățile marginale pe cap de locuitor achiziționate în țările consumatoare. Se consideră că, în ceea ce privește interesul Uniunii, concluziile, astfel cum s-au stabilit în regulamentul provizoriu, nu se modifică. În lipsa oricăror altor observații, aceste concluzii, stabilite în regulamentul provizoriu, se confirmă definitiv. |
| --- | --- |

(147)

Analiza suplimentară de mai sus cu privire la interesele aflate în joc nu a modificat concluziile provizorii în acest sens. Datele furnizate de importatorii cooperanți care au făcut parte din eșantion au fost verificate și au confirmat faptul că sectorul mandarinelor conservate reprezintă pentru ei mai puțin de 6 % din cifra totală de afaceri și că au obținut, în medie, rezultate confortabile atât pe parcursul perioadei de anchetă, cât și în perioada examinată 2004-2008, astfel că impactul măsurilor asupra importatorilor va fi minim. S-a stabilit, de asemenea, că impactul financiar asupra consumatorului final ar fi minim, ținând cont de cantitățile marginale pe cap de locuitor achiziționate în țările consumatoare. Se consideră că, în ceea ce privește interesul Uniunii, concluziile, astfel cum s-au stabilit în regulamentul provizoriu, nu se modifică. În lipsa oricăror altor observații, aceste concluzii, stabilite în regulamentul provizoriu, se confirmă definitiv.

10.   MĂSURI DEFINITIVE

10.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (148) | Un importator a afirmat că marja de profit de nivel de 6,8 % folosită drept referință în etapa provizorie este supraestimată. În această privință, trebuie remarcat că același nivel a fost folosit și acceptat, în cazul măsurilor de salvgardare, pentru profitul obținut de industria din Uniune în perioada 1998/1999-2001/2002. Este vorba despre profitul producătorilor din Uniune într-o situație comercială normală înainte de creșterea importurilor care au provocat prejudicii industriei. Prin urmare, argumentul se respinge. |
| --- | --- |

(148)

Un importator a afirmat că marja de profit de nivel de 6,8 % folosită drept referință în etapa provizorie este supraestimată. În această privință, trebuie remarcat că același nivel a fost folosit și acceptat, în cazul măsurilor de salvgardare, pentru profitul obținut de industria din Uniune în perioada 1998/1999-2001/2002. Este vorba despre profitul producătorilor din Uniune într-o situație comercială normală înainte de creșterea importurilor care au provocat prejudicii industriei. Prin urmare, argumentul se respinge.

| (149) | Producătorii din Uniune au afirmat că taxele provizorii nu au ținut cont de situația specială a pieței mandarinelor conservate, în care producția se concentrează doar într-o singură țară și vasta majoritate a vânzărilor și importurilor se concentrează într-o altă țară europeană. Pentru aceasta s-a cerut ca, în calculele finale, să se țină cont de costurile de transport între țara producătoare și țara consumatoare. S-a considerat că cererea este justificată și a fost aprobată, iar calculele s-au adaptat în mod corespunzător pentru a reflecta concentrarea vânzărilor în zonele relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(149)

Producătorii din Uniune au afirmat că taxele provizorii nu au ținut cont de situația specială a pieței mandarinelor conservate, în care producția se concentrează doar într-o singură țară și vasta majoritate a vânzărilor și importurilor se concentrează într-o altă țară europeană. Pentru aceasta s-a cerut ca, în calculele finale, să se țină cont de costurile de transport între țara producătoare și țara consumatoare. S-a considerat că cererea este justificată și a fost aprobată, iar calculele s-au adaptat în mod corespunzător pentru a reflecta concentrarea vânzărilor în zonele relevante ale Uniunii.

| (150) | Una dintre părți a făcut observații cu privire la calculul subcotării. Atunci când s-a considerat că aceste observații sunt justificate, s-au operat ajustări în etapa definitivă. |
| --- | --- |

(150)

Una dintre părți a făcut observații cu privire la calculul subcotării. Atunci când s-a considerat că aceste observații sunt justificate, s-au operat ajustări în etapa definitivă.

| (151) | Marjele de prejudiciu rezultate, exprimate în procente din valoarea totală de import CIF a fiecărui exportator chinez inclus în eșantion, ținând cont de cererile părților interesate, atunci când acestea au fost aprobate, sunt mai mici decât marjele de dumping constatate, după cum urmează:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 100,1 %, |
| --- | --- | --- |

(151)

Marjele de prejudiciu rezultate, exprimate în procente din valoarea totală de import CIF a fiecărui exportator chinez inclus în eșantion, ținând cont de cererile părților interesate, atunci când acestea au fost aprobate, sunt mai mici decât marjele de dumping constatate, după cum urmează:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 100,1 %,

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 48,4 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 48,4 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang și producătorul afiliat Hubei Xinshji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 92,0 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang și producătorul afiliat Hubei Xinshji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 92,0 %,

| — | Producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion: 90,6 %, |
| --- | --- |

—

Producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion: 90,6 %,

Toate celelalte societăți: 100,1 %.

10.2.   Retroactivitatea

| (152) | După cum s-a precizat în considerentul 4, la 9 noiembrie 2007 Comisia a decis ca importurile de produs în cauză originare din RPC să facă obiectul înregistrării pe baza unei cereri venite din partea industriei din Uniune. Această cerere a fost retrasă și, prin urmare, problema nu a fost examinată mai departe. |
| --- | --- |

(152)

După cum s-a precizat în considerentul 4, la 9 noiembrie 2007 Comisia a decis ca importurile de produs în cauză originare din RPC să facă obiectul înregistrării pe baza unei cereri venite din partea industriei din Uniune. Această cerere a fost retrasă și, prin urmare, problema nu a fost examinată mai departe.

10.3.   Măsuri definitive

| (153) | Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul prejudiciului constatat. |
| --- | --- |

(153)

Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul prejudiciului constatat.

| (154) | Pe baza celor de mai sus și în conformitate cu rectificarea publicată în Jurnalul Oficial L 258 (14), taxa definitivă ar trebui să fie după cum urmează:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 531,2 EUR/tonă, |
| --- | --- | --- |

(154)

Pe baza celor de mai sus și în conformitate cu rectificarea publicată în Jurnalul Oficial L 258 (14), taxa definitivă ar trebui să fie după cum urmează:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang: 531,2 EUR/tonă,

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang: 361,4 EUR/tonă, |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang: 361,4 EUR/tonă,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 490,7 EUR/tonă |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province: 490,7 EUR/tonă

| — | Producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion: 499,6 EUR/tonă |
| --- | --- |

—

Producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion: 499,6 EUR/tonă

Toate celelalte societăți: 531,2 EUR/tonă.

10.4.   Forma măsurilor

| (155) | Mai multe părți au cerut măsuri care combină elementele de preț cu cele cantitative, în timp ce pentru un volum de import inițial nu s-ar plăti nicio taxă sau s-ar plăti o taxă redusă. În anumite cazuri, acest sistem a fost legat de un sistem de licențe. |
| --- | --- |

(155)

Mai multe părți au cerut măsuri care combină elementele de preț cu cele cantitative, în timp ce pentru un volum de import inițial nu s-ar plăti nicio taxă sau s-ar plăti o taxă redusă. În anumite cazuri, acest sistem a fost legat de un sistem de licențe.

| (156) | S-a luat în considerare această opțiune, dar a fost respinsă, în special din următoarele motive. Taxele antidumping se instituie din cauza faptului că prețul de export este mai scăzut decât valoarea normală. Cantitățile exportate către Uniune sunt relevante pentru analiză atunci când importurile care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu. Totuși, aceste cantități sunt, în mod normal irelevante pentru nivelul taxei care ar trebui să fie impusă. Cu alte cuvinte, dacă se constată că importurile care fac obiectul unui dumping produc un prejudiciu, dumpingul poate fi compensat printr-o taxă care se aplică încă de la primul transport importat după intrarea în vigoare a taxei. În sfârșit, în cazul în care se va constata că este în interesul Uniunii ca, pentru o anumită perioadă, să se importe produse fără instituirea de taxe antidumping, articolul 14 alineatul (4) din regulamentul de bază permite suspendarea acestora în anumite condiții. |
| --- | --- |

(156)

S-a luat în considerare această opțiune, dar a fost respinsă, în special din următoarele motive. Taxele antidumping se instituie din cauza faptului că prețul de export este mai scăzut decât valoarea normală. Cantitățile exportate către Uniune sunt relevante pentru analiză atunci când importurile care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu. Totuși, aceste cantități sunt, în mod normal irelevante pentru nivelul taxei care ar trebui să fie impusă. Cu alte cuvinte, dacă se constată că importurile care fac obiectul unui dumping produc un prejudiciu, dumpingul poate fi compensat printr-o taxă care se aplică încă de la primul transport importat după intrarea în vigoare a taxei. În sfârșit, în cazul în care se va constata că este în interesul Uniunii ca, pentru o anumită perioadă, să se importe produse fără instituirea de taxe antidumping, articolul 14 alineatul (4) din regulamentul de bază permite suspendarea acestora în anumite condiții.

| (157) | Unele părți au afirmat că orice formă a măsurilor fără limitări cantitative va duce la evaziune fiscală. Părțile s-au referit din nou la acumularea de stocuri care a avut loc imediat înainte de extinderea Uniunii Europene la 1 mai 2004. Analiza serviciilor Comisiei a confirmat că aceasta a fost o tentativă evidentă de evitare a taxelor. Având în vedere aceste afirmații și faptele descrise în regulamentul provizoriu în considerentele 123 și 125, Comisia va monitoriza evoluțiile pentru a întreprinde acțiunile necesare în vederea asigurării unei aplicări corespunzătoare a măsurilor. |
| --- | --- |

(157)

Unele părți au afirmat că orice formă a măsurilor fără limitări cantitative va duce la evaziune fiscală. Părțile s-au referit din nou la acumularea de stocuri care a avut loc imediat înainte de extinderea Uniunii Europene la 1 mai 2004. Analiza serviciilor Comisiei a confirmat că aceasta a fost o tentativă evidentă de evitare a taxelor. Având în vedere aceste afirmații și faptele descrise în regulamentul provizoriu în considerentele 123 și 125, Comisia va monitoriza evoluțiile pentru a întreprinde acțiunile necesare în vederea asigurării unei aplicări corespunzătoare a măsurilor.

| (158) | Alte părți au susținut că măsurile ar trebui să excludă volumele care fac obiectul contractelor comerciale deja încheiate. Aceasta ar însemna, practic, o scutire de taxe care ar submina efectul reparatoriu al măsurilor și, prin urmare, se respinge. A se consulta, de asemenea, considerentele 138 și 139 de mai sus. |
| --- | --- |

(158)

Alte părți au susținut că măsurile ar trebui să excludă volumele care fac obiectul contractelor comerciale deja încheiate. Aceasta ar însemna, practic, o scutire de taxe care ar submina efectul reparatoriu al măsurilor și, prin urmare, se respinge. A se consulta, de asemenea, considerentele 138 și 139 de mai sus.

| (159) | Regulamentul provizoriu a instituit o taxă antidumping sub forma unei taxe specifice pentru fiecare societate, rezultată din aplicarea marjei de eliminare a prejudiciului la prețurile de export folosite la calculul dumpingului în timpul PA. Această metodologie se confirmă la nivelul măsurilor definitive. |
| --- | --- |

(159)

Regulamentul provizoriu a instituit o taxă antidumping sub forma unei taxe specifice pentru fiecare societate, rezultată din aplicarea marjei de eliminare a prejudiciului la prețurile de export folosite la calculul dumpingului în timpul PA. Această metodologie se confirmă la nivelul măsurilor definitive.

10.5.   Întreprinderi

| (160) | Într-o etapă avansată a anchetei, mai mulți producători-exportatori din RPC au oferit angajamente de preț. S-a considerat că acestea nu sunt acceptabile, având în vedere volatilitatea semnificativă a prețului acestui produs, riscul evaziunii fiscale și cel al eludării pentru acest produs (a se vedea considerentele 124 și 125 din regulamentul provizoriu) și faptul că ofertele din partea autorităților chineze nu conțineau niciun fel de garanții care să permită monitorizarea adecvată în situația în care companiilor nu li se acordă tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. |
| --- | --- |

(160)

Într-o etapă avansată a anchetei, mai mulți producători-exportatori din RPC au oferit angajamente de preț. S-a considerat că acestea nu sunt acceptabile, având în vedere volatilitatea semnificativă a prețului acestui produs, riscul evaziunii fiscale și cel al eludării pentru acest produs (a se vedea considerentele 124 și 125 din regulamentul provizoriu) și faptul că ofertele din partea autorităților chineze nu conțineau niciun fel de garanții care să permită monitorizarea adecvată în situația în care companiilor nu li se acordă tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.

11.   ÎNREGISTRAREA

| (161) | Importurile produsului în cauză au fost supuse înregistrării prin Regulamentul (UE) nr. 572/2012 al Comisiei (15). Înregistrarea în cauză ar trebui să înceteze. Posibilitatea de a colecta taxe retroactiv va fi decisă într-o etapă ulterioară, atunci când vor fi disponibile date statistice complete. |
| --- | --- |

(161)

Importurile produsului în cauză au fost supuse înregistrării prin Regulamentul (UE) nr. 572/2012 al Comisiei (15). Înregistrarea în cauză ar trebui să înceteze. Posibilitatea de a colecta taxe retroactiv va fi decisă într-o etapă ulterioară, atunci când vor fi disponibile date statistice complete.

12.   COMUNICAREA

| (162) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat instituirea unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de produs în cauză originare din RPC. De asemenea, părților le-a fost acordat un termen în care își puteau formula observațiile, în urma acestei notificări. Au fost audiate părțile care au transmis o solicitare în acest sens. Două grupuri de importatori au solicitat să fie audiate în prezența consilierului-auditor al Direcției Generale Comerț, iar solicitarea grupurilor respective a fost respectată. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate. Două grupuri de importatori au solicitat să fie audiate în prezența consilierului-auditor al Direcției Generale Comerț și s-a dat curs solicitării respective. |
| --- | --- |

(162)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat instituirea unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de produs în cauză originare din RPC. De asemenea, părților le-a fost acordat un termen în care își puteau formula observațiile, în urma acestei notificări. Au fost audiate părțile care au transmis o solicitare în acest sens. Două grupuri de importatori au solicitat să fie audiate în prezența consilierului-auditor al Direcției Generale Comerț, iar solicitarea grupurilor respective a fost respectată. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate. Două grupuri de importatori au solicitat să fie audiate în prezența consilierului-auditor al Direcției Generale Comerț și s-a dat curs solicitării respective.

| (163) | În ceea ce privește hotărârea în cauza Xinshiji, observațiile prezentate fuseseră deja analizate și abordate în documentul de informare generală. Niciuna dintre aceste observații nu a dus, în consecință, la modificarea faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora s-a decis confirmarea marjei de prejudiciu stabilite în ancheta inițială. În ceea ce privește hotărârea referitoare la țara analogă, un grup de importatori a repetat observații care fuseseră deja prezentate în cursul anchetei referitoare la domeniul de aplicare al redeschiderii parțiale, la utilizarea datelor din cursul PA și la determinarea valorii normale. Observațiile respective sunt abordate în considerentele 43, 46 și respectiv 54 de mai sus. Același grup de importatori s-a pronunțat în favoarea unui sistem de măsuri de salvgardare bazat pe cote, în locul taxelor antidumping. Motivul respingerii unui sistem bazat pe cote este explicat în considerentul 156 de mai sus. De asemenea, trebuie reținut faptul că măsurile de salvgardare pot fi instituite numai în anumite situații, în condiții foarte precise, conform Regulamentului (CE) nr. 260/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor (16). Se consideră că taxele antidumping reprezintă cel mai adecvat mod de abordare a dumpingului prejudiciabil. Grupul de importatori respectiv a afirmat, de asemenea, că, în legătură cu aspectele abordate în considerentele 44 și 85 de mai sus, Comisia nu a deschis o reexaminare intermediară la momentul în care i s-a solicitat acest lucru. Se reiterează faptul că, la data hotărârii privind țara analogă, nu mai era posibilă deschiderea unei reexaminări intermediare, întrucât nu mai era în vigoare nicio taxă. La data intrării în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să continue analiza cererii în așteptare privind deschiderea unei reexaminări intermediare. În cazul în care analiza cererii arată că sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, o reexaminare intermediară ar trebui să fie deschisă cât de curând posibil. |
| --- | --- |

(163)

În ceea ce privește hotărârea în cauza Xinshiji, observațiile prezentate fuseseră deja analizate și abordate în documentul de informare generală. Niciuna dintre aceste observații nu a dus, în consecință, la modificarea faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora s-a decis confirmarea marjei de prejudiciu stabilite în ancheta inițială. În ceea ce privește hotărârea referitoare la țara analogă, un grup de importatori a repetat observații care fuseseră deja prezentate în cursul anchetei referitoare la domeniul de aplicare al redeschiderii parțiale, la utilizarea datelor din cursul PA și la determinarea valorii normale. Observațiile respective sunt abordate în considerentele 43, 46 și respectiv 54 de mai sus. Același grup de importatori s-a pronunțat în favoarea unui sistem de măsuri de salvgardare bazat pe cote, în locul taxelor antidumping. Motivul respingerii unui sistem bazat pe cote este explicat în considerentul 156 de mai sus. De asemenea, trebuie reținut faptul că măsurile de salvgardare pot fi instituite numai în anumite situații, în condiții foarte precise, conform Regulamentului (CE) nr. 260/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor (16). Se consideră că taxele antidumping reprezintă cel mai adecvat mod de abordare a dumpingului prejudiciabil. Grupul de importatori respectiv a afirmat, de asemenea, că, în legătură cu aspectele abordate în considerentele 44 și 85 de mai sus, Comisia nu a deschis o reexaminare intermediară la momentul în care i s-a solicitat acest lucru. Se reiterează faptul că, la data hotărârii privind țara analogă, nu mai era posibilă deschiderea unei reexaminări intermediare, întrucât nu mai era în vigoare nicio taxă. La data intrării în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să continue analiza cererii în așteptare privind deschiderea unei reexaminări intermediare. În cazul în care analiza cererii arată că sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, o reexaminare intermediară ar trebui să fie deschisă cât de curând posibil.

| (164) | Pe scurt, după ce au fost luate în considerare toate observațiile ulterioare informării părților interesate cu privire la constatările anchetei, s-a ajuns la concluzia că niciuna dintre observațiile respective nu era de natură să schimbe concluziile la care s-a ajuns în urma anchetei. |
| --- | --- |

(164)

Pe scurt, după ce au fost luate în considerare toate observațiile ulterioare informării părților interesate cu privire la constatările anchetei, s-a ajuns la concluzia că niciuna dintre observațiile respective nu era de natură să schimbe concluziile la care s-a ajuns în urma anchetei.

13.   DURATA MĂSURILOR

| (165) | Prezentul regulament implementează hotărârile Curții privind regulamentul inițial. Prin urmare, prezentul regulament expiră la cinci ani după intrarea în vigoare a regulamentului inițial, |
| --- | --- |

(165)

Prezentul regulament implementează hotărârile Curții privind regulamentul inițial. Prin urmare, prezentul regulament expiră la cinci ani după intrarea în vigoare a regulamentului inițial,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se reinstituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de mandarine preparate sau conservate (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilking și alți hibrizi similari de citrice fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori și astfel cum sunt definite la poziția 2008 din NC, care sunt încadrate în prezent la codurile NC 2008 30 55, 2008 30 75 și ex 2008 30 90 (codurile TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069) și sunt originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1), fabricate de societățile următoare se stabilește după cum urmează:

| Societatea | EUR/tonă de greutate netă a produsului | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang, | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province | 490,7 | A888 |
| Producători-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, așa cum se stabilește în anexă | 499,6 | A889 |
| Toate celelalte societăți | 531,2 | A999 |

Societatea

EUR/tonă de greutate netă a produsului

Cod adițional TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang,

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang și producătorul său afiliat Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province

490,7

A888

Producători-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion, așa cum se stabilește în anexă

499,6

A889

Toate celelalte societăți

531,2

A999

Articolul 2

(1)   În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, în cazul în care prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (17), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza articolului 1 anterior, se reduce proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.

(2)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 3

Autoritățile vamale sunt invitate să înceteze înregistrarea importurilor efectuată în temeiul articolului 1 din Regulamentul (UE) nr. 572/2012.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 5

Prezentul regulament expiră la 31 decembrie 2013.

Articolul 6

Cererile de reexaminare sunt admisibile cu începere de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 februarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

S. SHERLOCK

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 246, 20.10.2007, p. 15.

2

(3)  JO L 178, 5.7.2008, p. 19.

3

(4)  JO L 288, 6.11.2007, p. 22.

4

(5)  JO L 290, 8.11.2003, p. 3.

5

(6)  JO L 104, 8.4.2004, p. 67.

6

(7)  JO L 350, 30.12.2008, p. 35.

7

(8)  JO C 103, 2.4.2011, p. 21.

8

(9)  JO C 353, 3.12.2011, p. 15.

9

(10)  Hotărârea Curții de Justiție (Camera a treia) din 22 martie 2012 în cauza C-338/10, GLS/Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

10

(11)  JO C 175, 19.6.2012, p. 19.

11

(12)  Cauza T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS)/Consiliul, Rec., 1998, p. II-3939 și cauza C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques (IPS)/Consiliul, Rec., 2000, p. I-08147.

12

Industrie des poudres sphériques

Industrie des poudres sphériques

(13)  Cauza T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS)/Consiliul, Rec., 1998, p. II-3941.

13

Industrie des poudres sphériques

(14)  JO L 258, 26.9.2008, p. 74.

14

(15)  Regulamentul (UE) nr. 572/2012 al Comisiei din 28 iunie 2012 de înregistrare a importurilor de anumite citrice preparate sau conservate (mandarine etc.) originare din Republica Populară Chineză (JO L 169, 29.6.2012, p. 50).

15

(16)  JO L 84, 31.3.2009, p. 1.

16

(17)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

17

---

ANEXĂ

PRODUCĂTORI-EXPORTATORI COOPERANȚI CARE NU AU FOST INCLUȘI ÎN EȘANTION

(cod adițional TARIC A889)

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/47

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 159/2013 AL COMISIEI

din 21 februarie 2013

privind autorizarea unui preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu ca aditiv furajer în hrana porcilor, a pasărilor de curte, a bovinelor, a oilor, a caprelor, a iepurilor și a cailor, precum și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1876/2006 și (CE) nr. 757/2007

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor utilizați în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 din regulamentul respectiv prevede reevaluarea aditivilor autorizați în temeiul Directivei 70/524/CEE a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor utilizați în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 din regulamentul respectiv prevede reevaluarea aditivilor autorizați în temeiul Directivei 70/524/CEE a Consiliului (2).

| (2) | Un preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu a fost autorizat, fără limită de timp, în conformitate cu Directiva 70/524/CEE, ca aditiv furajer în hrana porcilor și a vacilor de lapte prin Regulamentul (CE) nr. 1876/2006 al Comisiei (3), iar în hrana bovinelor pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 757/2007 al Comisiei (4). Preparatul respectiv a fost ulterior înscris în registrul aditivilor furajeri ca produs existent, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Un preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu a fost autorizat, fără limită de timp, în conformitate cu Directiva 70/524/CEE, ca aditiv furajer în hrana porcilor și a vacilor de lapte prin Regulamentul (CE) nr. 1876/2006 al Comisiei (3), iar în hrana bovinelor pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 757/2007 al Comisiei (4). Preparatul respectiv a fost ulterior înscris în registrul aditivilor furajeri ca produs existent, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, coroborat cu articolul 7 al acestuia, a fost transmisă o cerere pentru reevaluarea respectivului preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu ca aditiv furajer în hrana porcilor, a vacilor de lapte și a bovinelor pentru îngrășare și, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul respectiv, pentru evaluarea unei utilizări noi la porci, păsări de curte, bovine, oi, capre, iepuri și cai, solicitându-se ca aditivul să fie clasificat în categoria „aditivi tehnologici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, coroborat cu articolul 7 al acestuia, a fost transmisă o cerere pentru reevaluarea respectivului preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu ca aditiv furajer în hrana porcilor, a vacilor de lapte și a bovinelor pentru îngrășare și, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul respectiv, pentru evaluarea unei utilizări noi la porci, păsări de curte, bovine, oi, capre, iepuri și cai, solicitându-se ca aditivul să fie clasificat în categoria „aditivi tehnologici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizele sale din 6 septembrie 2011 (5) și din 24 aprilie 2012 (6) că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu nu are efecte adverse nici asupra sănătății animale, nici asupra sănătății umane, cu condiția luării măsurilor adecvate pentru protejarea utilizatorilor, și nici asupra mediului, precum și că este eficace în conservarea cerealelor și a furajelor complete. Autoritatea nu consideră că există necesitatea unor cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului furajer, transmis de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizele sale din 6 septembrie 2011 (5) și din 24 aprilie 2012 (6) că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu nu are efecte adverse nici asupra sănătății animale, nici asupra sănătății umane, cu condiția luării măsurilor adecvate pentru protejarea utilizatorilor, și nici asupra mediului, precum și că este eficace în conservarea cerealelor și a furajelor complete. Autoritatea nu consideră că există necesitatea unor cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului furajer, transmis de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea preparatului de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu indică faptul că sunt îndeplinite condițiile de autorizare, astfel cum sunt precizate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui să fie autorizată, conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea preparatului de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu indică faptul că sunt îndeplinite condițiile de autorizare, astfel cum sunt precizate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui să fie autorizată, conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.

| (6) | În urma acordării unei noi autorizații în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003, Regulamentele (CE) nr. 1876/2006 și (CE) nr. 757/2007 ar trebui să fie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(6)

În urma acordării unei noi autorizații în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003, Regulamentele (CE) nr. 1876/2006 și (CE) nr. 757/2007 ar trebui să fie modificate în consecință.

| (7) | Deoarece niciun motiv de siguranță nu impune aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din autorizație. |
| --- | --- |

(7)

Deoarece niciun motiv de siguranță nu impune aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru a permite părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din autorizație.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Autorizare

Preparatul specificat în anexă, aparținând categoriei „aditivi tehnologici” și grupului funcțional „conservanți”, este autorizat ca aditiv în hrana animalelor, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1876/2006

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1876/2006 și anexa IV la acest regulament se elimină.

Articolul 3

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 757/2007

Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 757/2007 și anexa I la acest regulament se elimină.

Articolul 4

Măsuri tranzitorii

Preparatul specificat în anexă și furajele care conțin acest preparat, care sunt produse și etichetate înainte de 14 septembrie 2013 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 14 martie 2013, pot continua să fie introduse pe piață și utilizate până la epuizarea stocurilor existente.

Articolul 5

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  JO L 270, 14.12.1970, p. 1.

2

(3)  JO L 360, 19.12.2006, p. 126.

3

(4)  JO L 172, 30.6.2007, p. 43.

4

(5)  EFSA Journal 2011; 9(9):2357.

5

(6)  EFSA Journal 2012; 10(5):2681.

6

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditiv | Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă de analiză | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria: aditivi tehnologici. Grup funcțional: conservanți. |
| 1a700 | — | Preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu | | Compoziția aditivului

  Preparat de: | benzoat de sodiu: 140 g/kg, |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditiv

Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă de analiză

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria: aditivi tehnologici. Grup funcțional: conservanți.

1a700

—

Preparat de benzoat de sodiu, acid propionic și propionat de sodiu

Compoziția aditivului

Preparat de:

benzoat de sodiu: 140 g/kg,

| | acid propionic: 370 g/kg, |
| --- | --- |

acid propionic: 370 g/kg,

| | propionat de sodiu: 110 g/kg, |
| --- | --- |

propionat de sodiu: 110 g/kg,

| | apă: 380 g/kg |
| --- | --- |

apă: 380 g/kg

| | Caracterizarea substanțelor active | Benzoat de sodiu (C7H5O2Na) ≥ 99 % după uscare două ore la 105 °C |
| --- | --- | --- |

Caracterizarea substanțelor active

Benzoat de sodiu (C7H5O2Na) ≥ 99 % după uscare două ore la 105 °C

| | Acid propionic (C3H6O2) ≥ 99,5 % |
| --- | --- |

Acid propionic (C3H6O2) ≥ 99,5 %

| | Propionat de sodiu (C3H5O2Na) ≥ 99 % după uscare patru ore la 105 °C |
| --- | --- |

Propionat de sodiu (C3H5O2Na) ≥ 99 % după uscare patru ore la 105 °C

| | Metodele de analiză
   (1)

  Cuantificarea în aditivul furajer:






  — | determinarea benzoatului: cromatografie în fază inversă cu detecție UV (HPLC-UV) |
| --- | --- | --- |

Metodele de analiză
   (1)

Cuantificarea în aditivul furajer:

—

determinarea benzoatului: cromatografie în fază inversă cu detecție UV (HPLC-UV)

| — | propionat total: cromatografie de înaltă performanță în mediu lichid cu indice de refracție (HPLC-RI) și excludere de ioni |
| --- | --- |

—

propionat total: cromatografie de înaltă performanță în mediu lichid cu indice de refracție (HPLC-RI) și excludere de ioni

| — | sodiu total: spectrometrie de absorbție atomică, AAS (EN ISO 6869) |
| --- | --- |

—

sodiu total: spectrometrie de absorbție atomică, AAS (EN ISO 6869)

Porci

Păsări de curte

Bovine

Oi

Capre

Iepuri

Cai

—

—

10 000

| 1. | Utilizarea simultană cu alte surse de substanțe active nu depășește conținutul maxim autorizat. |
| --- | --- |

1.

Utilizarea simultană cu alte surse de substanțe active nu depășește conținutul maxim autorizat.

| 2. | Conținut minim:






  — | cereale cu o umiditate ≥ 15 %, altele decât boabele de porumb: 3 000 mg/kg de cereale; |
| --- | --- | --- |

2.

Conținut minim:

—

cereale cu o umiditate ≥ 15 %, altele decât boabele de porumb: 3 000 mg/kg de cereale;

| — | boabe de porumb cu o umiditate ≥ 15 %: 13 000 mg/kg de boabe de porumb; |
| --- | --- |

—

boabe de porumb cu o umiditate ≥ 15 %: 13 000 mg/kg de boabe de porumb;

| — | furaj complet cu o umiditate ≥ 12 %: 5 000 mg/kg de furaj complet. |
| --- | --- |

—

furaj complet cu o umiditate ≥ 12 %: 5 000 mg/kg de furaj complet.

| 3. | Conținut maxim în toate cerealele: 22 000 mg/kg de cereale. |
| --- | --- |

3.

Conținut maxim în toate cerealele: 22 000 mg/kg de cereale.

| 4. | Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării. |
| --- | --- |

4.

Pentru siguranță: se recomandă utilizarea de dispozitive de protecție respiratorie și de mănuși în timpul manipulării.

14 martie 2023

---

(1)  Detaliile privind metodele de analiză sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/50

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 160/2013 AL COMISIEI

din 21 februarie 2013

de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 162/2003, (CE) nr. 971/2008, (UE) nr. 1118/2010, (UE) nr. 169/2011 și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011 în ceea ce privește numele titularului autorizației pentru diclazurilul din hrana pentru animale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Janssen Pharmaceutica NV a depus, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, o cerere de modificare a numelui titularului autorizației în ceea ce privește Regulamentele (CE) nr. 162/2003 al Comisiei din 30 ianuarie 2003 privind autorizarea unui aditiv în hrana animalelor (2), (CE) nr. 971/2008 al Comisiei din 3 octombrie 2008 privind o nouă utilizare a unui coccidiostatic ca aditiv în hrana animalelor (3), (UE) nr. 1118/2010 al Comisiei din 2 decembrie 2010 privind autorizarea diclazurilului ca aditiv pentru hrana puilor pentru îngrășat (titularul autorizației: Janssen Pharmaceutica N.V.) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2430/1999 (4), (UE) nr. 169/2011 din 23 februarie 2011 privind autorizarea diclazurilului ca aditiv pentru hrana bibilicilor (titularul autorizației: Janssen Pharmaceutica N.V.) (5) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011 al Comisiei din 5 septembrie 2011 privind autorizarea diclazurilului ca aditiv pentru hrana curcanilor pentru îngrășare (titularul autorizației: Janssen Pharmaceutica N.V.) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2430/1999 (6). |
| --- | --- |

(1)

Janssen Pharmaceutica NV a depus, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, o cerere de modificare a numelui titularului autorizației în ceea ce privește Regulamentele (CE) nr. 162/2003 al Comisiei din 30 ianuarie 2003 privind autorizarea unui aditiv în hrana animalelor (2), (CE) nr. 971/2008 al Comisiei din 3 octombrie 2008 privind o nouă utilizare a unui coccidiostatic ca aditiv în hrana animalelor (3), (UE) nr. 1118/2010 al Comisiei din 2 decembrie 2010 privind autorizarea diclazurilului ca aditiv pentru hrana puilor pentru îngrășat (titularul autorizației: Janssen Pharmaceutica N.V.) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2430/1999 (4), (UE) nr. 169/2011 din 23 februarie 2011 privind autorizarea diclazurilului ca aditiv pentru hrana bibilicilor (titularul autorizației: Janssen Pharmaceutica N.V.) (5) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011 al Comisiei din 5 septembrie 2011 privind autorizarea diclazurilului ca aditiv pentru hrana curcanilor pentru îngrășare (titularul autorizației: Janssen Pharmaceutica N.V.) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2430/1999 (6).

| (2) | Solicitantul arată că, începând cu 7 iulie 2011, Janssen Animal Health, o divizie a Janssen Pharmaceutica NV, a fost achiziționată de Eli Lilly and Company Ltd., care deține acum drepturile de comercializare pentru aditivul diclazuril. Solicitantul a prezentat date relevante în sprijinul cererii sale. |
| --- | --- |

(2)

Solicitantul arată că, începând cu 7 iulie 2011, Janssen Animal Health, o divizie a Janssen Pharmaceutica NV, a fost achiziționată de Eli Lilly and Company Ltd., care deține acum drepturile de comercializare pentru aditivul diclazuril. Solicitantul a prezentat date relevante în sprijinul cererii sale.

| (3) | Schimbarea propusă a condițiilor autorizației este de natură pur administrativă și nu implică necesitatea unei noi evaluări a aditivului în cauză. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a fost informată cu privire la cerere. |
| --- | --- |

(3)

Schimbarea propusă a condițiilor autorizației este de natură pur administrativă și nu implică necesitatea unei noi evaluări a aditivului în cauză. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a fost informată cu privire la cerere.

| (4) | Este necesară modificarea condițiilor autorizațiilor, pentru a permite Eli Lilly and Company Ltd. să-și exercite drepturile de comercializare. |
| --- | --- |

(4)

Este necesară modificarea condițiilor autorizațiilor, pentru a permite Eli Lilly and Company Ltd. să-și exercite drepturile de comercializare.

| (5) | Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 162/2003, (CE) nr. 971/2008, (UE) nr. 1118/2010, (UE) nr. 169/2011 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 162/2003, (CE) nr. 971/2008, (UE) nr. 1118/2010, (UE) nr. 169/2011 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011 ar trebui modificate în consecință.

| (6) | Având în vedere că nu există niciun motiv legat de siguranță care să necesite aplicarea imediată a modificărilor introduse de prezentul regulament Regulamentelor (CE) nr. 162/2003, (CE) nr. 971/2008, (UE) nr. 1118/2010, (UE) nr. 169/2011 și Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011, este necesar să se prevadă o perioadă de tranziție pe parcursul căreia să se poată epuiza stocurile existente. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere că nu există niciun motiv legat de siguranță care să necesite aplicarea imediată a modificărilor introduse de prezentul regulament Regulamentelor (CE) nr. 162/2003, (CE) nr. 971/2008, (UE) nr. 1118/2010, (UE) nr. 169/2011 și Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011, este necesar să se prevadă o perioadă de tranziție pe parcursul căreia să se poată epuiza stocurile existente.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 162/2003

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 162/2003, cuvintele „Janssen Pharmaceutica NV” se înlocuiesc cu „Eli Lilly and Company Ltd.”.

Articolul 2

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 971/2008

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 971/2008, cuvintele „Janssen Pharmaceutica NV” se înlocuiesc cu „Eli Lilly and Company Ltd.”.

Articolul 3

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 1118/2010

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 1118/2010, cuvintele „Janssen Pharmaceutica NV” se înlocuiesc cu „Eli Lilly and Company Ltd.”.

Articolul 4

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 169/2011

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 169/2011, cuvintele „Janssen Pharmaceutica NV” se înlocuiesc cu „Eli Lilly and Company Ltd.”.

Articolul 5

Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011

În coloana 2 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 888/2011, cuvintele „Janssen Pharmaceutica NV” se înlocuiesc cu „Eli Lilly and Company Ltd.”.

Articolul 6

Măsură tranzitorie

Stocurile de aditiv existente, care sunt în conformitate cu dispozițiile aplicabile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament, pot continua să fie introduse pe piață și pot fi utilizate până la epuizare.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  JO L 26, 31.1.2003, p. 3.

2

(3)  JO L 265, 4.10.2008, p. 3.

3

(4)  JO L 317, 3.12.2010, p. 5.

4

(5)  JO L 49, 24.2.2011, p. 6.

5

(6)  JO L 229, 6.9.2011, p. 9.

6

---

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/52

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 161/2013 AL COMISIEI

din 21 februarie 2013

privind autorizarea unui preparat de hidroxid de sodiu ca aditiv pentru hrana pisicilor, a câinilor și a peștilor ornamentali

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 din regulamentul respectiv prevede reevaluarea aditivilor autorizați în temeiul Directivei 70/524/CEE a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. Articolul 10 din regulamentul respectiv prevede reevaluarea aditivilor autorizați în temeiul Directivei 70/524/CEE a Consiliului (2).

| (2) | Un preparat de hidroxid de sodiu, număr CAS 1310-73-2, a fost autorizat fără limită de timp, în conformitate cu Directiva 70/524/CEE, ca aditiv pentru hrana pisicilor și a câinilor, prin Directiva nr. 86/525/CEE a Comisiei (3). Preparatul respectiv a fost ulterior înscris în Registrul comunitar al aditivilor pentru hrana animalelor ca produs existent, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Un preparat de hidroxid de sodiu, număr CAS 1310-73-2, a fost autorizat fără limită de timp, în conformitate cu Directiva 70/524/CEE, ca aditiv pentru hrana pisicilor și a câinilor, prin Directiva nr. 86/525/CEE a Comisiei (3). Preparatul respectiv a fost ulterior înscris în Registrul comunitar al aditivilor pentru hrana animalelor ca produs existent, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 coroborat cu articolul 7 din respectivul regulament, s-a depus o cerere pentru reevaluarea hidroxidului de sodiu, număr CAS 1310-73-2, ca aditiv pentru hrana pisicilor și a câinilor și, în conformitate cu articolul 7 din respectivul regulament, pentru o nouă utilizare pentru peștii ornamentali, solicitându-se ca aditivul să fie clasificat în categoria „aditivi tehnologici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 coroborat cu articolul 7 din respectivul regulament, s-a depus o cerere pentru reevaluarea hidroxidului de sodiu, număr CAS 1310-73-2, ca aditiv pentru hrana pisicilor și a câinilor și, în conformitate cu articolul 7 din respectivul regulament, pentru o nouă utilizare pentru peștii ornamentali, solicitându-se ca aditivul să fie clasificat în categoria „aditivi tehnologici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizul său din 11 septembrie 2012 (4) că, ținând cont de faptul că acest aditiv a fost deja autorizat pentru a fi utilizat în alimente cu aceeași funcție și în condițiile de utilizare propuse, hidroxidul de sodiu nu are un efect nociv asupra sănătății animalelor, iar funcția sa în hrana pentru animale este în esență aceeași ca în produsele alimentare, de corector de aciditate. Prin urmare, demonstrarea eficacității nu mai este necesară. Autoritatea a concluzionat că, în cazul în care se iau măsurile de protecție corespunzătoare, nu vor apărea probleme de siguranță pentru utilizatori. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului în hrana animalelor, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizul său din 11 septembrie 2012 (4) că, ținând cont de faptul că acest aditiv a fost deja autorizat pentru a fi utilizat în alimente cu aceeași funcție și în condițiile de utilizare propuse, hidroxidul de sodiu nu are un efect nociv asupra sănătății animalelor, iar funcția sa în hrana pentru animale este în esență aceeași ca în produsele alimentare, de corector de aciditate. Prin urmare, demonstrarea eficacității nu mai este necesară. Autoritatea a concluzionat că, în cazul în care se iau măsurile de protecție corespunzătoare, nu vor apărea probleme de siguranță pentru utilizatori. Autoritatea a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului în hrana animalelor, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea hidroxidului de sodiu arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea hidroxidului de sodiu arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament.

| (6) | Întrucât nu există motive de siguranță care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru epuizarea stocurilor existente de aditiv, de preamestecuri și de hrană combinată care conțin acest preparat, autorizate prin Directiva 86/525/CEE. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât nu există motive de siguranță care să impună aplicarea imediată a modificărilor condițiilor de autorizare, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pentru epuizarea stocurilor existente de aditiv, de preamestecuri și de hrană combinată care conțin acest preparat, autorizate prin Directiva 86/525/CEE.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se autorizează preparatul menționat în anexă, aparținând categoriei „aditivi tehnologici” și grupului funcțional „corectori de aciditate”, ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Aditivul specificat în anexă și preamestecurile care îl conțin, care sunt produse și etichetate înainte de 14 martie 2014 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 14 martie 2013 pot continua să fie introduse pe piață și utilizate până la epuizarea stocurilor existente.

Hrana combinată pentru animale care conține aditivul specificat în anexă și care este produsă și etichetată înainte de 14 martie 2015 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 14 martie 2013 poate continua să fie introdusă pe piață și utilizată până la epuizarea stocurilor existente.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  JO L 270, 14.12.1970, p. 1.

2

(3)  JO L 310, 5.11.1986, p. 19.

3

(4)  EFSA Journal 2012; 10(10):2882.

4

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditiv | Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă analitică | Specia sau categoria de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg de hrană completă cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria: aditivi tehnologici. Grupa funcțională: corectori de aciditate |
| 1j524 | — | Hidroxid de sodiu | | Compoziția aditivului

  Hidroxid de sodiu 50 % g/g
  (soluție apoasă) |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditiv

Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă analitică

Specia sau categoria de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg/kg de hrană completă cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria: aditivi tehnologici. Grupa funcțională: corectori de aciditate

1j524

—

Hidroxid de sodiu

Compoziția aditivului

Hidroxid de sodiu 50 % g/g

(soluție apoasă)

| | Caracterizarea substanței active

  Hidroxid de sodiu ≥ 98,0 % din totalul alcaliilor (calculat ca NaOH)
  NaOH Nr. CAS: 1310-73-2
  Produs prin sinteză chimică |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active

Hidroxid de sodiu ≥ 98,0 % din totalul alcaliilor (calculat ca NaOH)

NaOH Nr. CAS: 1310-73-2

Produs prin sinteză chimică

| | Metodă analitică
   (1)

  Identificarea hidroxidului de sodiu în aditivul pentru hrana animalelor: Titrimetrie – Compendiu combinat pentru specificațiile privind aditivii, FAO JECFA, Monografia nr. 1 (2006) „hidroxid de sodiu”. |
| --- | --- |

Metodă analitică
   (1)

Identificarea hidroxidului de sodiu în aditivul pentru hrana animalelor: Titrimetrie – Compendiu combinat pentru specificațiile privind aditivii, FAO JECFA, Monografia nr. 1 (2006) „hidroxid de sodiu”.

Pisici, câini și pești ornamentali

—

—

—

| 1. | Pentru siguranță: în timpul manipulării, utilizatorii trebuie să poarte echipamente de protecție respiratorie, echipamente de protecție a ochilor, mănuși și îmbrăcăminte de protecție. |
| --- | --- |

1.

Pentru siguranță: în timpul manipulării, utilizatorii trebuie să poarte echipamente de protecție respiratorie, echipamente de protecție a ochilor, mănuși și îmbrăcăminte de protecție.

| 2. | Pentru utilizare: concentrația totală rezultată de hidroxid de sodiu în hrana pentru animale nu trebuie să compromită echilibrul electrolitic general. |
| --- | --- |

2.

Pentru utilizare: concentrația totală rezultată de hidroxid de sodiu în hrana pentru animale nu trebuie să compromită echilibrul electrolitic general.

14 martie 2023

---

(1)  Detaliile privind metodele analitice sunt disponibile la următoarele adrese: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx și http://www.fao.org/ag/jecfa-additives/details.html?id=400.

---

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/55

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 162/2013 AL COMISIEI

din 21 februarie 2013

de modificare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 3199/93 privind recunoașterea reciprocă a procedurilor pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul scutirii de la plata accizelor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la alcool și băuturi alcoolice (1), în special articolul 27 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 27 alineatul (1) litera (a) din Directiva 92/83/CEE, statele membre trebuie să scutească de accize alcoolul care a fost complet denaturat în conformitate cu cerințele oricărui stat membru, cu condiția ca cerințele în cauză să fi fost notificate în mod corespunzător și acceptate în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatele (3) și (4) de la articolul menționat. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 27 alineatul (1) litera (a) din Directiva 92/83/CEE, statele membre trebuie să scutească de accize alcoolul care a fost complet denaturat în conformitate cu cerințele oricărui stat membru, cu condiția ca cerințele în cauză să fi fost notificate în mod corespunzător și acceptate în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatele (3) și (4) de la articolul menționat.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 3199/93 al Comisiei din 22 noiembrie 1993 privind recunoașterea reciprocă a procedurilor pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul scutirii de la plata accizelor (2) prevede că denaturanții utilizați în fiecare stat membru pentru denaturarea completă a alcoolului în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) litera (a) din Directiva 92/83/CEE trebuie descriși în anexa la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 3199/93 al Comisiei din 22 noiembrie 1993 privind recunoașterea reciprocă a procedurilor pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul scutirii de la plata accizelor (2) prevede că denaturanții utilizați în fiecare stat membru pentru denaturarea completă a alcoolului în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) litera (a) din Directiva 92/83/CEE trebuie descriși în anexa la regulamentul respectiv.

| (3) | Proliferarea procedurilor de denaturare sporește complexitatea sistemului de denaturare, limitează capacitatea de a administra eficient sistemul și oferă mai multe oportunități pentru fraudă. |
| --- | --- |

(3)

Proliferarea procedurilor de denaturare sporește complexitatea sistemului de denaturare, limitează capacitatea de a administra eficient sistemul și oferă mai multe oportunități pentru fraudă.

| (4) | În 2008, statele membre au oferit sprijin amplu unui grup de proiect care operează în temeiul Deciziei nr. 1482/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 de instituire a unui program comunitar pentru îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare pe piața internă (Fiscalis 2013) și de abrogare a Deciziei nr. 2235/2002/CE (3), care implică un număr mare de laboratoare chimice vamale și Centrul Comun de Cercetare. Obiectul proiectului a fost acela de a explora posibilitatea de a aplica proceduri de denaturare comune (euro-denaturanți) pentru denaturarea completă a alcoolului. |
| --- | --- |

(4)

În 2008, statele membre au oferit sprijin amplu unui grup de proiect care operează în temeiul Deciziei nr. 1482/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 de instituire a unui program comunitar pentru îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare pe piața internă (Fiscalis 2013) și de abrogare a Deciziei nr. 2235/2002/CE (3), care implică un număr mare de laboratoare chimice vamale și Centrul Comun de Cercetare. Obiectul proiectului a fost acela de a explora posibilitatea de a aplica proceduri de denaturare comune (euro-denaturanți) pentru denaturarea completă a alcoolului.

| (5) | Grupul de proiect a sugerat, în raportul său final publicat în iunie 2011, că s-ar putea avea în vedere spre adoptare o procedură de denaturare constând în trei litri de alcool izopropilic (IPA), trei litri de metiletilcetonă (MEK) și un gram de benzoat de denatoniu per hectolitru de alcool absolut, drept procedură comună de denaturare pentru denaturarea completă a alcoolului. Unul dintre principalele avantaje ale procedurii comune este că aceasta poate să înlocuiască numeroase proceduri specifice diferitelor state membre. Această procedură ar trebui, prin urmare, să fie utilizată ca procedură comună de către toate statele membre pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul prevenirii fraudei, evaziunii și abuzului în acest domeniu. |
| --- | --- |

(5)

Grupul de proiect a sugerat, în raportul său final publicat în iunie 2011, că s-ar putea avea în vedere spre adoptare o procedură de denaturare constând în trei litri de alcool izopropilic (IPA), trei litri de metiletilcetonă (MEK) și un gram de benzoat de denatoniu per hectolitru de alcool absolut, drept procedură comună de denaturare pentru denaturarea completă a alcoolului. Unul dintre principalele avantaje ale procedurii comune este că aceasta poate să înlocuiască numeroase proceduri specifice diferitelor state membre. Această procedură ar trebui, prin urmare, să fie utilizată ca procedură comună de către toate statele membre pentru denaturarea completă a alcoolului în scopul prevenirii fraudei, evaziunii și abuzului în acest domeniu.

| (6) | Ulterior, fiecare stat membru a comunicat Comisiei o nouă listă de cerințe în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din Directiva 92/83/CEE. Fiecare dintre aceste liste se referă la procedura comună de denaturare și, în unele cazuri, la alte proceduri existente. În ceea ce privește procedurile existente, anumite state membre și-au exprimat dorința de a le menține pentru o perioadă de tranziție sau pentru o perioadă de timp nespecificată din cauza unor cerințe tehnice specifice. |
| --- | --- |

(6)

Ulterior, fiecare stat membru a comunicat Comisiei o nouă listă de cerințe în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din Directiva 92/83/CEE. Fiecare dintre aceste liste se referă la procedura comună de denaturare și, în unele cazuri, la alte proceduri existente. În ceea ce privește procedurile existente, anumite state membre și-au exprimat dorința de a le menține pentru o perioadă de tranziție sau pentru o perioadă de timp nespecificată din cauza unor cerințe tehnice specifice.

| (7) | Comisia a transmis toate comunicările respective celorlalte state membre la 28 iunie 2012. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a transmis toate comunicările respective celorlalte state membre la 28 iunie 2012.

| (8) | Niciunul dintre statele membre nu s-a opus procedurii comune de denaturare propuse. |
| --- | --- |

(8)

Niciunul dintre statele membre nu s-a opus procedurii comune de denaturare propuse.

| (9) | În ceea ce privește procedurile existente, nu au fost identificate elemente noi care să indice existența unui risc de evaziune, fraudă sau abuz. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește procedurile existente, nu au fost identificate elemente noi care să indice existența unui risc de evaziune, fraudă sau abuz.

| (10) | Pe lângă procedura comună de denaturare pentru denaturarea completă a alcoolului, aspectele referitoare la brevetare și la costurile aferente au determinat Austria să adopte o procedură alternativă care este deja utilizată de alte state membre drept procedură de denaturare. |
| --- | --- |

(10)

Pe lângă procedura comună de denaturare pentru denaturarea completă a alcoolului, aspectele referitoare la brevetare și la costurile aferente au determinat Austria să adopte o procedură alternativă care este deja utilizată de alte state membre drept procedură de denaturare.

| (11) | Pentru a permite industriei să epuizeze stocurile de denaturanți și de produse denaturate acoperite până în prezent de Regulamentul (CE) nr. 3199/93, dar care nu vor mai fi acoperite odată ce prezentul regulament devine aplicabil, punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește secțiunea I din anexă trebuie să fie amânată. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a permite industriei să epuizeze stocurile de denaturanți și de produse denaturate acoperite până în prezent de Regulamentul (CE) nr. 3199/93, dar care nu vor mai fi acoperite odată ce prezentul regulament devine aplicabil, punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește secțiunea I din anexă trebuie să fie amânată.

| (12) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 3199/93 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 3199/93 trebuie modificat în consecință.

| (13) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru accize, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru accize,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 3199/93 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2013.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 316, 31.10.1992, p. 21.

1

(2)  JO L 288, 23.11.1993, p. 12.

2

(3)  JO L 330, 15.12.2007, p. 1.

3

---

ANEXĂ

Lista produselor autorizate, cu numărul de înregistrare CAS (Chemical Abstracts Service), dacă este disponibil, și formulele autorizate pentru denaturarea completă a alcoolului.

| Acetonă | CAS: 67-64-1 |
| --- | --- |
| CI reactive red 24 | CAS: 70210-20-7 |
| Piridină brută | CAS: nu este disponibil |
| Cristal violet (C.I. nr. 42555) | CAS: 548-62-9 |
| Benzoat de denatoniu | CAS: 3734-33-6 |
| Etanol | CAS: 64-17-5 |
| Acetat de etil | CAS: 141-78-6 |
| Etil sec-amil cetonă | CAS: 541-85-5 |
| Etil terț-butil eter | CAS: 637-92-3 |
| Fluoresceină | CAS: 2321-07-5 |
| Formaldehidă | CAS: 50-00-0 |
| Uleiuri de fuzel | CAS: 8013-75-0 |
| Benzină (inclusiv benzina fără plumb) | CAS: 86290-81-5 |
| Alcool izopropilic (IPA) | CAS: 67-63-0 |
| Kerosen | CAS: 8008-20-6 |
| Petrol lampant | CAS: 64742-47-8 la 64742-48-9 |
| Metanol | CAS: 67-56-1 |
| Metiletilcetonă (butanonă) (MEK) | CAS: 78-93-3 |
| Metilizobutilcetonă | CAS: 108-10-1 |
| Metilizopropilcetonă | CAS: 563-80-4 |
| Violet de metil | CAS: 8004-87-3 |
| Albastru de metilen | CAS: 61-73-4 |
| Nafta mineral | CAS: nu este disponibil |
| Solvent nafta | CAS: 8030-30-6 |
| Piridină (sau baze piridinice) | CAS: 110-86-1 |
| Esență de terebentină: | CAS: 8006-64-2 |
| Benzină de uz tehnic (technical petrol) | CAS: 92045-57-3 |
| Alcool terțbutilic | CAS: 75-65-0 |
| Tiofen | CAS: 110-02-1 |
| Albastru de timol | CAS: 76-61-9 |
| Metanol (spirt de lemn) | nu este disponibil |

Acetonă

CAS: 67-64-1

CI reactive red 24

CAS: 70210-20-7

Piridină brută

CAS: nu este disponibil

Cristal violet (C.I. nr. 42555)

CAS: 548-62-9

Benzoat de denatoniu

CAS: 3734-33-6

Etanol

CAS: 64-17-5

Acetat de etil

CAS: 141-78-6

Etil sec-amil cetonă

CAS: 541-85-5

Etil terț-butil eter

CAS: 637-92-3

Fluoresceină

CAS: 2321-07-5

Formaldehidă

CAS: 50-00-0

Uleiuri de fuzel

CAS: 8013-75-0

Benzină (inclusiv benzina fără plumb)

CAS: 86290-81-5

Alcool izopropilic (IPA)

CAS: 67-63-0

Kerosen

CAS: 8008-20-6

Petrol lampant

CAS: 64742-47-8 la 64742-48-9

Metanol

CAS: 67-56-1

Metiletilcetonă (butanonă) (MEK)

CAS: 78-93-3

Metilizobutilcetonă

CAS: 108-10-1

Metilizopropilcetonă

CAS: 563-80-4

Violet de metil

CAS: 8004-87-3

Albastru de metilen

CAS: 61-73-4

Nafta mineral

CAS: nu este disponibil

Solvent nafta

CAS: 8030-30-6

Piridină (sau baze piridinice)

CAS: 110-86-1

Esență de terebentină:

CAS: 8006-64-2

Benzină de uz tehnic (technical petrol)

CAS: 92045-57-3

Alcool terțbutilic

CAS: 75-65-0

Tiofen

CAS: 110-02-1

Albastru de timol

CAS: 76-61-9

Metanol (spirt de lemn)

nu este disponibil

În baza de date ECICS (Inventarul vamal european al substanțelor chimice) sunt disponibile sinonime pentru produsele autorizate în diferite limbi europene.

Termenul „etanol absolut” este utilizat în tot cuprinsul anexei în conformitate cu terminologia utilizată de Uniunea Internațională de Chimie Pură și Aplicată (IUPAC).

I.   Procedura de denaturare utilizată în toate statele membre

Pe hectolitru de etanol absolut:

| — | 3 litri de alcool izopropilic (IPA); |
| --- | --- |

—

3 litri de alcool izopropilic (IPA);

| — | 3 litri de metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- |

—

3 litri de metiletilcetonă (MEK);

| — | 1 gram de benzoat de denatoniu. |
| --- | --- |

—

1 gram de benzoat de denatoniu.

Pentru piața internă, statele membre sunt autorizate să adauge un colorant pentru a da o culoare caracteristică produsului, care îl face imediat identificabil.

II.   Proceduri de denaturare suplimentare utilizate în anumite state membre

Republica Cehă

Per hectolitru de etanol absolut, oricare dintre următoarele formulări:

| 1. | — | 0,4 litri de solvent nafta; |
| --- | --- | --- |

1.

—

0,4 litri de solvent nafta;

| — | 0,2 litri de kerosen; |
| --- | --- |

—

0,2 litri de kerosen;

| — | 0,1 litri de benzină de uz tehnic (technical petrol). |
| --- | --- |

—

0,1 litri de benzină de uz tehnic (technical petrol).

| 2. | — | 3 litri de etil-terț-butil-eter; |
| --- | --- | --- |

2.

—

3 litri de etil-terț-butil-eter;

| — | 1 litru de alcool izopropilic; |
| --- | --- |

—

1 litru de alcool izopropilic;

| — | 1 litru de benzină fără plumb; |
| --- | --- |

—

1 litru de benzină fără plumb;

| — | 10 miligrame de fluoresceină. |
| --- | --- |

—

10 miligrame de fluoresceină.

Germania

Per hectolitru de etanol absolut:

Un litru de cetonă amestec, constând în:

| — | 95 % până la 96 % din greutate de metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- |

—

95 % până la 96 % din greutate de metiletilcetonă (MEK);

| — | 2,5 % până la 3 % din greutate metilizopropilcetonă (3-metil-2-butanonă); |
| --- | --- |

—

2,5 % până la 3 % din greutate metilizopropilcetonă (3-metil-2-butanonă);

| — | 1,5 % până la 2 % din greutate etil sec-amil cetonă (5-metil-3-heptanonă), |
| --- | --- |

—

1,5 % până la 2 % din greutate etil sec-amil cetonă (5-metil-3-heptanonă),

cu 1 gram de benzoat de denatoniu.

Estonia

Per hectolitru de etanol absolut:

| — | 3 litri de acetonă; |
| --- | --- |

—

3 litri de acetonă;

| — | 2 grame de benzoat de denatoniu. |
| --- | --- |

—

2 grame de benzoat de denatoniu.

Irlanda

Se produce o bază prin amestecarea următoarelor substanțe:

| — | etanol 90 % în volum; |
| --- | --- |

—

etanol 90 % în volum;

| — | metanol (spirt de lemn) 9,5 % în volum; |
| --- | --- |

—

metanol (spirt de lemn) 9,5 % în volum;

| — | piridină brută 0,5 % în volum. |
| --- | --- |

—

piridină brută 0,5 % în volum.

La fiecare 10 hectolitri de bază se adaugă:

| — | 3,75 litri de nafta mineral (ulei din petrol); |
| --- | --- |

—

3,75 litri de nafta mineral (ulei din petrol);

| — | 1,5 grame de violet de metil. |
| --- | --- |

—

1,5 grame de violet de metil.

Notă: Componentele metanol (spirt de lemn) și piridină brută ale bazei pot fi înlocuite cu metanol 10 % în volum.

Grecia

Poate fi denaturat numai alcoolul de calitate inferioară (capete și cozi de distilare), cu o concentrație alcoolică de cel puțin 93 % în volum și maximum 96 % în volum.

Per hectolitru de alcool hidratat de 93 % în volum se adaugă următoarele substanțe:

| — | 2 litri de metanol; |
| --- | --- |

—

2 litri de metanol;

| — | 1 litru de esență de terebentină; |
| --- | --- |

—

1 litru de esență de terebentină;

| — | 0,50 litri de petrol lampant; |
| --- | --- |

—

0,50 litri de petrol lampant;

| — | 0,40 grame de albastru de metilen. |
| --- | --- |

—

0,40 grame de albastru de metilen.

La o temperatură de 20 °C, produsul final va atinge, în starea sa nemodificată, 93 % în volum.

Italia

Per hectolitru de etanol absolut se adaugă următoarele substanțe:

| — | 125 grame de tiofen; |
| --- | --- |

—

125 grame de tiofen;

| — | 0,8 grame de benzoat de denatoniu; |
| --- | --- |

—

0,8 grame de benzoat de denatoniu;

| — | 3 grame de CI reactive red 24 (colorant roșu), soluție la 25 % g/g; |
| --- | --- |

—

3 grame de CI reactive red 24 (colorant roșu), soluție la 25 % g/g;

| — | 2 litri de metiletilcetonă (MEK). |
| --- | --- |

—

2 litri de metiletilcetonă (MEK).

Alcoolul etilic care urmează să fie denaturat trebuie să aibă un conținut de alcool etilic de cel puțin 83 % în volum și o concentrație măsurată pe alcoolmetrul CE de cel puțin 90 % în volum.

Pentru a asigura solubilitatea completă a tuturor componentelor, amestecul de denaturare trebuie preparat în alcool etilic de cel mult 96 % în volum, măsurat pe alcoolmetrul CE.

Scopul CI reactive red 24 este de a conferi produsului o culoare roșie caracteristică, prin care se poate identifica imediat finalitatea produsului.

Letonia

| 1. | Per hectolitru de etanol absolut, oricare dintre următoarele formulări:






  (a) | cel puțin:






  — | 9 litri de alcool izopropilic; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Per hectolitru de etanol absolut, oricare dintre următoarele formulări:

(a)

cel puțin:

—

9 litri de alcool izopropilic;

| — | 1 litru de acetonă; |
| --- | --- |

—

1 litru de acetonă;

| — | 0,4 grame de albastru de metilen, albastru de timol sau cristal violet; |
| --- | --- |

—

0,4 grame de albastru de metilen, albastru de timol sau cristal violet;

| (b) | cel puțin:






  — | 3 litri de metilizobutilcetonă; |
| --- | --- | --- |

(b)

cel puțin:

—

3 litri de metilizobutilcetonă;

| — | 2 litri de metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- |

—

2 litri de metiletilcetonă (MEK);

| (c) | cel puțin:






  — | 3 litri de acetonă; |
| --- | --- | --- |

(c)

cel puțin:

—

3 litri de acetonă;

| — | 2 grame de benzoat de denatoniu; |
| --- | --- |

—

2 grame de benzoat de denatoniu;

| (d) | cel puțin 10 litri de acetat de etil. |
| --- | --- |

(d)

cel puțin 10 litri de acetat de etil.

| 2. | La 1 hectolitru de alcool etilic deshidratat (conținând maximum 0,5 % apă):
  minimum 5 litri și maximum 7 litri de benzină. |
| --- | --- |

2.

La 1 hectolitru de alcool etilic deshidratat (conținând maximum 0,5 % apă):

minimum 5 litri și maximum 7 litri de benzină.

Lituania

Per hectolitru de etanol absolut:

| — | 3 litri de acetonă; |
| --- | --- |

—

3 litri de acetonă;

| — | 2 grame de benzoat de denatoniu. |
| --- | --- |

—

2 grame de benzoat de denatoniu.

Ungaria

Produsele alcoolice, în funcție de cantitatea de alcool pur, conțin cel puțin una dintre următoarele substanțe:

| (a) | 2 % din greutate metiletilcetonă (MEK), 3 % din greutate metilizobutilcetonă și 0,001 % din greutate benzoat de denatoniu; |
| --- | --- |

(a)

2 % din greutate metiletilcetonă (MEK), 3 % din greutate metilizobutilcetonă și 0,001 % din greutate benzoat de denatoniu;

| (b) | 1 % din greutate metiletilcetonă (MEK) și 0,001 % din greutate benzoat de denatoniu; |
| --- | --- |

(b)

1 % din greutate metiletilcetonă (MEK) și 0,001 % din greutate benzoat de denatoniu;

| (c) | 2 % din greutate alcool izopropilic, 1 % din greutate alcool terțbutilic și 0,001 % din greutate benzoat de denatoniu. |
| --- | --- |

(c)

2 % din greutate alcool izopropilic, 1 % din greutate alcool terțbutilic și 0,001 % din greutate benzoat de denatoniu.

Malta

Se produce o bază prin amestecarea următoarelor substanțe:

| — | etanol 90 % în volum; |
| --- | --- |

—

etanol 90 % în volum;

| — | metanol (spirt de lemn) 9,5 % în volum; |
| --- | --- |

—

metanol (spirt de lemn) 9,5 % în volum;

| — | piridină brută 0,5 % în volum. |
| --- | --- |

—

piridină brută 0,5 % în volum.

La fiecare 10 hectolitri de bază se adaugă:

| — | 3,75 litri de nafta mineral (ulei din petrol); |
| --- | --- |

—

3,75 litri de nafta mineral (ulei din petrol);

| — | 1,5 grame de violet de metil. |
| --- | --- |

—

1,5 grame de violet de metil.

Țările de Jos

Per hectolitru de etanol absolut:

Cinci litri de amestec constând în:

| — | 60 % în volum metanol; |
| --- | --- |

—

60 % în volum metanol;

| — | 20 % în volum acetonă; |
| --- | --- |

—

20 % în volum acetonă;

| — | 11 % în volum ulei de fuzel (un concentrat de produse secundare ale distilării alcoolului); |
| --- | --- |

—

11 % în volum ulei de fuzel (un concentrat de produse secundare ale distilării alcoolului);

| — | 8 % în volum apă; |
| --- | --- |

—

8 % în volum apă;

| — | 0,5 % în volum metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- |

—

0,5 % în volum metiletilcetonă (MEK);

| — | 0,5 % în volum formol (o soluție apoasă de 37 % din greutate formaldehidă). |
| --- | --- |

—

0,5 % în volum formol (o soluție apoasă de 37 % din greutate formaldehidă).

Austria

Per hectolitru de etanol absolut:

Un litru de cetonă amestec, constând în:

| — | 95 % până la 96 % din greutate metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- |

—

95 % până la 96 % din greutate metiletilcetonă (MEK);

| — | 2,5 % până la 3 % din greutate metilizopropilcetonă; |
| --- | --- |

—

2,5 % până la 3 % din greutate metilizopropilcetonă;

| — | 1,5 % până la 2 % din greutate etil sec-amil cetonă, |
| --- | --- |

—

1,5 % până la 2 % din greutate etil sec-amil cetonă,

cu 1 gram de benzoat de denatoniu.

Polonia

Per hectolitru de etanol absolut, oricare dintre următoarele formulări:

| 1. | 0,75 litri de cetonă amestec, constând în:






  — | 95 % până la 96 % din greutate metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- | --- |

1.

0,75 litri de cetonă amestec, constând în:

—

95 % până la 96 % din greutate metiletilcetonă (MEK);

| — | 2,5 % până la 3 % din greutate metilizopropilcetonă; |
| --- | --- |

—

2,5 % până la 3 % din greutate metilizopropilcetonă;

| — | 1,5 % până la 2 % din greutate etil sec-amil cetonă, |
| --- | --- |

—

1,5 % până la 2 % din greutate etil sec-amil cetonă,

cu 0,25 litri de baze piridinice.

| 2. | Un litru de cetonă amestec, constând în:






  — | 95 % până la 96 % din greutate metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- | --- |

2.

Un litru de cetonă amestec, constând în:

—

95 % până la 96 % din greutate metiletilcetonă (MEK);

| — | 2,5 % până la 3 % din greutate metilizopropilcetonă; |
| --- | --- |

—

2,5 % până la 3 % din greutate metilizopropilcetonă;

| — | 1,5 % până la 2 % din greutate etil sec-amil cetonă, |
| --- | --- |

—

1,5 % până la 2 % din greutate etil sec-amil cetonă,

cu 1 gram de benzoat de denatoniu.

România

Per hectolitru de etanol absolut:

| — | 2 litri de metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- |

—

2 litri de metiletilcetonă (MEK);

| — | 1 gram de benzoat de denatoniu; |
| --- | --- |

—

1 gram de benzoat de denatoniu;

| — | 0,2 grame de albastru de metilen. |
| --- | --- |

—

0,2 grame de albastru de metilen.

Slovenia

Per hectolitru de etanol absolut:

| — | 1 580 grame de alcool izopropilic; |
| --- | --- |

—

1 580 grame de alcool izopropilic;

| — | 790 grame de alcool terțbutilic; |
| --- | --- |

—

790 grame de alcool terțbutilic;

| — | 0,79 grame de benzoat de denatoniu. |
| --- | --- |

—

0,79 grame de benzoat de denatoniu.

Slovacia

Per hectolitru de etanol absolut:

| 1. | | 3 litri de metilizobutilcetonă; |
| --- | --- | --- |

1.

3 litri de metilizobutilcetonă;

| | 2 litri de metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- |

2 litri de metiletilcetonă (MEK);

| | 1 gram de benzoat de denatoniu; |
| --- | --- |

1 gram de benzoat de denatoniu;

| | 0,2 grame de albastru de metilen. |
| --- | --- |

0,2 grame de albastru de metilen.

| 2. | | 1,5 litri de benzină de uz tehnic (technical petrol); |
| --- | --- | --- |

2.

1,5 litri de benzină de uz tehnic (technical petrol);

| | 1,5 litri de kerosen; |
| --- | --- |

1,5 litri de kerosen;

| | 2 grame de benzoat de denatoniu. |
| --- | --- |

2 grame de benzoat de denatoniu.

Finlanda

Per hectolitru de etanol absolut, oricare dintre următoarele formulări:

| 1. | | 2 litri de metiletilcetonă (MEK); |
| --- | --- | --- |

1.

2 litri de metiletilcetonă (MEK);

| | 3 litri de metilizobutilcetonă; |
| --- | --- |

3 litri de metilizobutilcetonă;

| 2. | | 2 litri de acetonă; |
| --- | --- | --- |

2.

2 litri de acetonă;

| | 3 litri de metilizobutilcetonă. |
| --- | --- |

3 litri de metilizobutilcetonă.

Suedia

Per hectolitru de etanol absolut:

| — | 3 litri de metilizobutilcetonă; |
| --- | --- |

—

3 litri de metilizobutilcetonă;

| — | 2 litri de metiletilcetonă (MEK). |
| --- | --- |

—

2 litri de metiletilcetonă (MEK).

Regatul Unit

Se produce o bază prin amestecarea următoarelor substanțe:

| — | etanol 90 % în volum; |
| --- | --- |

—

etanol 90 % în volum;

| — | metanol (spirt de lemn) 9,5 % în volum; |
| --- | --- |

—

metanol (spirt de lemn) 9,5 % în volum;

| — | piridină brută 0,5 % în volum. |
| --- | --- |

—

piridină brută 0,5 % în volum.

La fiecare 10 hectolitri de bază se adaugă:

| — | 3,75 litri de nafta mineral (ulei din petrol); |
| --- | --- |

—

3,75 litri de nafta mineral (ulei din petrol);

| — | 1,5 grame de violet de metil (C.I. nr. 42555). |
| --- | --- |

—

1,5 grame de violet de metil (C.I. nr. 42555).

---

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/62

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 163/2013 AL COMISIEI

din 21 februarie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 83,8 |
| MA | 61,8 |
| TN | 86,4 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 83,7 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 190,0 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 44,1 |
| TR | 102,3 |
| ZZ | 73,2 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 71,3 |
| MA | 63,4 |
| TN | 56,2 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 60,0 |
| 0805 20 10 | IL | 125,9 |
| MA | 109,8 |
| ZZ | 117,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 144,7 |
| KR | 134,8 |
| MA | 120,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | TR | 72,2 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 31,3 |
| US | 180,2 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | AR | 140,0 |
| CL | 228,4 |
| CN | 77,9 |
| TR | 172,7 |
| US | 187,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 152,6 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

83,8

MA

61,8

TN

86,4

TR

102,8

ZZ

83,7

0707 00 05

EG

191,6

MA

190,0

TR

175,4

ZZ

185,7

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

44,1

TR

102,3

ZZ

73,2

0805 10 20

EG

51,1

IL

71,3

MA

63,4

TN

56,2

TR

58,0

ZZ

60,0

0805 20 10

IL

125,9

MA

109,8

ZZ

117,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

144,7

KR

134,8

MA

120,0

TR

70,3

ZZ

105,5

0805 50 10

TR

72,2

ZZ

72,2

0808 10 80

CN

83,6

MK

31,3

US

180,2

ZZ

98,4

0808 30 90

AR

140,0

CL

228,4

CN

77,9

TR

172,7

US

187,5

ZA

109,1

ZZ

152,6

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/64

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 164/2013 AL COMISIEI

din 21 februarie 2013

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 143 coroborat cu articolul 4,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 614/2009 al Consiliului din 7 iulie 2009 privind regimul comun de comercializare a ovalbuminei și lactalbuminei (2), în special articolul 3 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe de import suplimentare, precum și prețurile reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru ovalbumină. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe de import suplimentare, precum și prețurile reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru ovalbumină.

| (2) | Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se determină prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor și pentru ovalbumină rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile anumitor produse, ținând seama de variațiile prețurilor în funcție de origine. |
| --- | --- |

(2)

Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se determină prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor și pentru ovalbumină rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile anumitor produse, ținând seama de variațiile prețurilor în funcție de origine.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 trebuie modificat în consecință.

| (4) | Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării sale. |
| --- | --- |

(4)

Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării sale.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1484/95 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 februarie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 181, 14.7.2009, p. 8.

2

(3)  JO L 145, 29.6.1995, p. 47.

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Preț reprezentativ
  (în EUR/100 kg) | Garanția vizată la articolul 3 alineatul (3)
  (în EUR/100 kg) | Origine (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %» | 158,2 | 0 | AR |
| 121,7 | 0 | BR |
| 0207 12 90 | Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %» | 153,1 | 0 | AR |
| 150,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Bucăți dezosate, congelate, de cocoși și de găini | 271,6 | 9 | AR |
| 241,2 | 18 | BR |
| 318,4 | 0 | CL |
| 223,0 | 23 | TH |
| 0207 27 10 | Bucăți dezosate, congelate, de curcani și de curci | 280,0 | 5 | BR |
| 323,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Gălbenușuri de ou | 569,2 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Ouă fără coajă, uscate | 486,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Preparate nefierte din cocoși și găini | 266,7 | 6 | BR |
| 206,3 | 24 | TH |
| 3502 11 90 | Ovalbumine uscate | 750,3 | 0 | AR |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Preț reprezentativ

(în EUR/100 kg)

Garanția vizată la articolul 3 alineatul (3)

(în EUR/100 kg)

Origine (1)

0207 12 10

Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %»

158,2

0

AR

121,7

0

BR

0207 12 90

Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %»

153,1

0

AR

150,0

0

BR

0207 14 10

Bucăți dezosate, congelate, de cocoși și de găini

271,6

9

AR

241,2

18

BR

318,4

0

CL

223,0

23

TH

0207 27 10

Bucăți dezosate, congelate, de curcani și de curci

280,0

5

BR

323,6

0

CL

0408 11 80

Gălbenușuri de ou

569,2

0

AR

0408 91 80

Ouă fără coajă, uscate

486,0

0

AR

1602 32 11

Preparate nefierte din cocoși și găini

266,7

6

BR

206,3

24

TH

3502 11 90

Ovalbumine uscate

750,3

0

AR

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul «ZZ» reprezintă «alte origini».”

1

---

DIRECTIVE

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/66

---

DIRECTIVA 2013/7/UE A COMISIEI

din 21 februarie 2013

de modificare a Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului în vederea includerii clorurii de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu ca substanță activă în anexa I la directivă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biodestructive (1), în special articolul 16 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care trebuie evaluate în vederea unei posibile includeri în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Această listă include compuși de amoniu cuaternar, benzil-C12-16-alchildimetil, cloruri, ceea ce este sinonim cu clorura de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care trebuie evaluate în vederea unei posibile includeri în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Această listă include compuși de amoniu cuaternar, benzil-C12-16-alchildimetil, cloruri, ceea ce este sinonim cu clorura de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu.

| (2) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, clorura de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu a fost evaluată în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE pentru utilizarea în tipul de produs 8, produse pentru conservarea lemnului, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, clorura de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu a fost evaluată în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE pentru utilizarea în tipul de produs 8, produse pentru conservarea lemnului, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată.

| (3) | Italia a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 14 august 2007, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 10 alineatele (5) și (7) din Regulamentul (CE) nr. 2032/2003 al Comisiei din 4 noiembrie 2003 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor biocide și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1896/2000 (3). |
| --- | --- |

(3)

Italia a fost desemnată ca stat membru raportor și a prezentat Comisiei, la 14 august 2007, raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 10 alineatele (5) și (7) din Regulamentul (CE) nr. 2032/2003 al Comisiei din 4 noiembrie 2003 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor biocide și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1896/2000 (3).

| (4) | Raportul autorității competente a fost examinat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse, în cadrul reuniunii Comitetului permanent pentru produse biocide din 21 septembrie 2012, într-un raport de evaluare. |
| --- | --- |

(4)

Raportul autorității competente a fost examinat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse, în cadrul reuniunii Comitetului permanent pentru produse biocide din 21 septembrie 2012, într-un raport de evaluare.

| (5) | Din evaluările efectuate, reiese că produsele biocide care sunt utilizate ca produse pentru conservarea lemnului și care conțin clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu ar putea îndeplini cerințele prevăzute la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, este oportun să se includă clorura de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu în anexa I la directiva menționată, pentru utilizarea în tipul de produs 8. |
| --- | --- |

(5)

Din evaluările efectuate, reiese că produsele biocide care sunt utilizate ca produse pentru conservarea lemnului și care conțin clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu ar putea îndeplini cerințele prevăzute la articolul 5 din Directiva 98/8/CE. Prin urmare, este oportun să se includă clorura de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu în anexa I la directiva menționată, pentru utilizarea în tipul de produs 8.

| (6) | Nu toate utilizările și scenariile de expunere potențiale au fost evaluate la nivelul Uniunii. De exemplu, nu a fost evaluată nici utilizarea de către publicul larg, nici expunerea produselor alimentare sau a hranei pentru animale. Prin urmare, este necesar să se prevadă obligația statelor membre de a evalua utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru grupele de populație și compartimentele de mediu care nu au fost abordate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și de a se asigura, în momentul autorizării unui produs, că se iau măsuri adecvate sau se impun condiții specifice pentru a reduce la niveluri acceptabile riscurile identificate. |
| --- | --- |

(6)

Nu toate utilizările și scenariile de expunere potențiale au fost evaluate la nivelul Uniunii. De exemplu, nu a fost evaluată nici utilizarea de către publicul larg, nici expunerea produselor alimentare sau a hranei pentru animale. Prin urmare, este necesar să se prevadă obligația statelor membre de a evalua utilizările sau scenariile de expunere și riscurile pentru grupele de populație și compartimentele de mediu care nu au fost abordate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii și de a se asigura, în momentul autorizării unui produs, că se iau măsuri adecvate sau se impun condiții specifice pentru a reduce la niveluri acceptabile riscurile identificate.

| (7) | Având în vedere riscurile pentru sănătatea umană identificate, este oportun să se impună stabilirea de proceduri operaționale sigure, obligația ca produsele respective să fie utilizate cu un echipament individual de protecție adecvat, și interdicția aplicării produselor pe suprafețe lemnoase cu care copiii pot intra în contact direct, cu excepția cazului în care se poate dovedi în cererea de autorizare a produselor că riscurile pot fi reduse până la un nivel acceptabil. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere riscurile pentru sănătatea umană identificate, este oportun să se impună stabilirea de proceduri operaționale sigure, obligația ca produsele respective să fie utilizate cu un echipament individual de protecție adecvat, și interdicția aplicării produselor pe suprafețe lemnoase cu care copiii pot intra în contact direct, cu excepția cazului în care se poate dovedi în cererea de autorizare a produselor că riscurile pot fi reduse până la un nivel acceptabil.

| (8) | Având în vedere riscurile pentru mediu identificate, este oportun să se impună ca aplicarea industrială să se efectueze într-un spațiu izolat sau pe o suprafață dură impermeabilă cu îndiguire, ca lemnul proaspăt tratat să fie depozitat după tratare pe o suprafață dură impermeabilă pentru a se evita pierderile directe în sol sau în apă și ca orice pierderi rezultate din aplicarea produselor utilizate pentru conservarea lemnului care conțin clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu să fie colectate pentru a fi refolosite sau eliminate. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere riscurile pentru mediu identificate, este oportun să se impună ca aplicarea industrială să se efectueze într-un spațiu izolat sau pe o suprafață dură impermeabilă cu îndiguire, ca lemnul proaspăt tratat să fie depozitat după tratare pe o suprafață dură impermeabilă pentru a se evita pierderile directe în sol sau în apă și ca orice pierderi rezultate din aplicarea produselor utilizate pentru conservarea lemnului care conțin clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu să fie colectate pentru a fi refolosite sau eliminate.

| (9) | S-au identificat riscuri inacceptabile pentru mediu în situațiile în care lemnul tratat cu clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu a fost expus în mod continuu condițiilor climatice sau expus frecvent umezelii [clasa de utilizare 3 conform definiției OCDE (4)], a fost folosit pentru construcții exterioare aflate în apropierea sau deasupra apei [scenariul „pod” din clasa de utilizare 3, conform definiției OCDE (5)] sau s-a aflat în contact cu apă dulce [clasa de utilizare 4b conform definiției OCDE (6)]. Prin urmare, este necesar să se dispună neautorizarea produselor pentru tratarea lemnului destinat utilizărilor menționate, cu excepția cazului în care se prezintă date care să demonstreze că produsul respectă atât cerințele articolului 5 din Directiva 98/8/CE, cât și ale anexei VI la aceasta, dacă este necesar prin aplicarea de măsuri corespunzătoare de reducere a riscurilor. |
| --- | --- |

(9)

S-au identificat riscuri inacceptabile pentru mediu în situațiile în care lemnul tratat cu clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu a fost expus în mod continuu condițiilor climatice sau expus frecvent umezelii [clasa de utilizare 3 conform definiției OCDE (4)], a fost folosit pentru construcții exterioare aflate în apropierea sau deasupra apei [scenariul „pod” din clasa de utilizare 3, conform definiției OCDE (5)] sau s-a aflat în contact cu apă dulce [clasa de utilizare 4b conform definiției OCDE (6)]. Prin urmare, este necesar să se dispună neautorizarea produselor pentru tratarea lemnului destinat utilizărilor menționate, cu excepția cazului în care se prezintă date care să demonstreze că produsul respectă atât cerințele articolului 5 din Directiva 98/8/CE, cât și ale anexei VI la aceasta, dacă este necesar prin aplicarea de măsuri corespunzătoare de reducere a riscurilor.

| (10) | Dispozițiile prezentei directive trebuie să se aplice simultan în toate statele membre, pentru a se asigura tratamentul egal pe piața Uniunii al produselor biocide care aparțin tipului de produs 8 și conțin substanța activă clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu, precum și pentru a se facilita funcționarea corespunzătoare a pieței produselor biocide în general. |
| --- | --- |

(10)

Dispozițiile prezentei directive trebuie să se aplice simultan în toate statele membre, pentru a se asigura tratamentul egal pe piața Uniunii al produselor biocide care aparțin tipului de produs 8 și conțin substanța activă clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu, precum și pentru a se facilita funcționarea corespunzătoare a pieței produselor biocide în general.

| (11) | Trebuie să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, cu scopul de a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească pentru respectarea noilor cerințe care decurg din aceasta și de a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii. |
| --- | --- |

(11)

Trebuie să se prevadă un interval de timp rezonabil înainte de includerea unei substanțe active în anexa I la Directiva 98/8/CE, cu scopul de a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească pentru respectarea noilor cerințe care decurg din aceasta și de a garanta că solicitanții care au pregătit dosare pot beneficia pe deplin de perioada de 10 ani de protecție a datelor, care, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (c) punctul (ii) din Directiva 98/8/CE, începe de la data includerii.

| (12) | După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(12)

După includere, este necesar să se acorde statelor membre un interval de timp rezonabil pentru a pune în aplicare articolul 16 alineatul (3) din Directiva 98/8/CE.

| (13) | Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Directiva 98/8/CE trebuie modificată în consecință.

| (14) | Conform Declarației politice comune din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (7), statele membre s-au angajat să însoțească notificarea măsurilor lor de transpunere, în cazuri justificate, cu unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. |
| --- | --- |

(14)

Conform Declarației politice comune din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (7), statele membre s-au angajat să însoțească notificarea măsurilor lor de transpunere, în cazuri justificate, cu unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere.

| (15) | Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa I la Directiva 98/8/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 31 ianuarie 2014 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive.

Statele membre aplică aceste acte începând cu 1 februarie 2015.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 325, 11.12.2007, p. 3.

2

(3)  JO L 307, 24.11.2003, p. 1.

3

(4)  Seria OCDE referitoare la documentele privind scenariile de emisii, numărul 2, Documentul privind scenariul de emisii pentru conservanții pentru lemn, partea a II-a, p. 64.

4

(5)  Ibidem.

5

(6)  Ibidem.

6

(7)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

7

---

ANEXĂ

În anexa I la Directiva 98/8/CE se introduce următoarea rubrică:

| Nr. | Denumirea comună | Denumirea IUPAC
  Numere de identificare | Gradul minim de puritate al substanței active (1) | Data includerii | Data-limită de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3), cu excepția cazului în care se aplică una dintre excepțiile menționate în nota de subsol la această rubrică (2) | Data expirării includerii | Tip de produs | Dispoziții specifice (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „64 | clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu;
  C12-16-ADBAC | Denumire IUPAC: nu se aplică
  Nr. CE: 270-325-2
  Nr. CAS: 68424-85-1 | Greutatea uscată: 940 g/kg | 1 februarie 2015 | 31 ianuarie 2017 | 31 ianuarie 2025 | 8 | Evaluarea riscurilor la nivelul Uniunii nu a inclus toate utilizările și scenariile de expunere potențiale; anumite utilizări și scenarii de expunere, cum ar fi utilizarea de către publicul larg și expunerea produselor alimentare sau a hranei pentru animale, au fost excluse. Atunci când analizează cererea de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și cu anexa VI, statele membre evaluează, dacă sunt relevante pentru produsul respectiv, acele utilizări sau scenarii de expunere și acele riscuri pentru grupele de populație și pentru compartimentele de mediu care nu au fost abordate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii.
  Statele membre se asigură că autorizarea produselor este supusă următoarelor condiții:






  1. | pentru utilizatorii industriali sau profesionali, se instituie proceduri operaționale sigure și obligația ca produsele să fie utilizate cu echipament individual de protecție adecvat, cu excepția cazului în care se poate demonstra în cererea de autorizare a produsului că riscurile pot fi reduse la un nivel acceptabil prin alte mijloace; |

Nr.

Denumirea comună

Denumirea IUPAC

Numere de identificare

Gradul minim de puritate al substanței active (1)

Data includerii

Data-limită de punere în conformitate cu articolul 16 alineatul (3), cu excepția cazului în care se aplică una dintre excepțiile menționate în nota de subsol la această rubrică (2)

Data expirării includerii

Tip de produs

Dispoziții specifice (3)

„64

clorură de alchil (C12-16) dimetilbenzil amoniu;

C12-16-ADBAC

Denumire IUPAC: nu se aplică

Nr. CE: 270-325-2

Nr. CAS: 68424-85-1

Greutatea uscată: 940 g/kg

1 februarie 2015

31 ianuarie 2017

31 ianuarie 2025

8

Evaluarea riscurilor la nivelul Uniunii nu a inclus toate utilizările și scenariile de expunere potențiale; anumite utilizări și scenarii de expunere, cum ar fi utilizarea de către publicul larg și expunerea produselor alimentare sau a hranei pentru animale, au fost excluse. Atunci când analizează cererea de autorizare a unui produs în conformitate cu articolul 5 și cu anexa VI, statele membre evaluează, dacă sunt relevante pentru produsul respectiv, acele utilizări sau scenarii de expunere și acele riscuri pentru grupele de populație și pentru compartimentele de mediu care nu au fost abordate în mod reprezentativ în cadrul evaluării riscurilor la nivelul Uniunii.

Statele membre se asigură că autorizarea produselor este supusă următoarelor condiții:

1.

pentru utilizatorii industriali sau profesionali, se instituie proceduri operaționale sigure și obligația ca produsele să fie utilizate cu echipament individual de protecție adecvat, cu excepția cazului în care se poate demonstra în cererea de autorizare a produsului că riscurile pot fi reduse la un nivel acceptabil prin alte mijloace;

| 2. | produsele nu sunt utilizate pentru tratarea suprafețelor de lemn cu care copiii pot intra în contact direct, cu excepția cazului în care se poate demonstra în cererea de autorizare a produsului că riscurile pot fi reduse până la un nivel acceptabil; |
| --- | --- |

2.

produsele nu sunt utilizate pentru tratarea suprafețelor de lemn cu care copiii pot intra în contact direct, cu excepția cazului în care se poate demonstra în cererea de autorizare a produsului că riscurile pot fi reduse până la un nivel acceptabil;

| 3. | etichetele și, în cazul în care se prevede astfel, fișele cu date de securitate ale produselor autorizate indică faptul că aplicarea industrială sau profesională trebuie să se desfășoare într-un spațiu izolat sau pe o suprafață dură impermeabilă cu îndiguire, că lemnul proaspăt tratat trebuie depozitat după tratare pe o suprafață dură impermeabilă pentru a se evita pierderile directe în sol sau în apă și că orice pierderi rezultate din aplicarea produsului trebuie recuperate pentru refolosire sau eliminare; |
| --- | --- |

3.

etichetele și, în cazul în care se prevede astfel, fișele cu date de securitate ale produselor autorizate indică faptul că aplicarea industrială sau profesională trebuie să se desfășoare într-un spațiu izolat sau pe o suprafață dură impermeabilă cu îndiguire, că lemnul proaspăt tratat trebuie depozitat după tratare pe o suprafață dură impermeabilă pentru a se evita pierderile directe în sol sau în apă și că orice pierderi rezultate din aplicarea produsului trebuie recuperate pentru refolosire sau eliminare;

| 4. | produsele nu sunt autorizate pentru tratarea lemnului care va fi în contact cu apă dulce sau va fi folosit pentru construcții exterioare aflate în apropierea sau deasupra apei, expus în mod continuu condițiilor climatice sau în mod frecvent umezelii, cu excepțiacazului în care se furnizează date care să demonstreze că produsele vor respecta cerințele prevăzute la articolul 5 și în anexa VI, dacă este necesar prin aplicarea de măsuri de atenuare adecvate.” |
| --- | --- |

4.

produsele nu sunt autorizate pentru tratarea lemnului care va fi în contact cu apă dulce sau va fi folosit pentru construcții exterioare aflate în apropierea sau deasupra apei, expus în mod continuu condițiilor climatice sau în mod frecvent umezelii, cu excepțiacazului în care se furnizează date care să demonstreze că produsele vor respecta cerințele prevăzute la articolul 5 și în anexa VI, dacă este necesar prin aplicarea de măsuri de atenuare adecvate.”

---

(1)  Puritatea indicată în această coloană a fost gradul minim de puritate al substanței active utilizate pentru evaluarea realizată în conformitate cu articolul 11. Substanța activă din produsul introdus pe piață poate avea o puritate egală sau diferită dacă s-a demonstrat, din punct de vedere tehnic, echivalența acesteia cu substanța evaluată.

1

(2)  Pentru produsele care conțin mai mult de o substanță activă care intră sub incidența articolului 16 alineatul (2), termenul-limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) este cel al ultimeia dintre substanțele lor active care urmează să fie inclusă în prezenta anexă. Pentru produsele pentru care prima autorizare a fost acordată cu mai puțin de 120 de zile înainte de termenul-limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) și a fost depusă o cerere completă de recunoaștere reciprocă în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) în termen de 60 de zile de la acordarea primei autorizări, termenul-limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) în legătură cu cererea respectivă se prelungește la 120 de zile de la data primirii cererii complete de recunoaștere reciprocă. Pentru produsele pentru care un stat membru a propus să se acorde o derogare de la recunoașterea reciprocă în conformitate cu articolul 4 alineatul (4), termenul-limită pentru punerea în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) se prelungește la 30 de zile de la data adoptării deciziei Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) al doilea paragraf.

2

(3)  În vederea aplicării principiilor comune din anexa VI, conținutul și concluziile rapoartelor de evaluare sunt disponibile pe site-ul web al Comisiei: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.

3

---

DECIZII

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 49/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 49/70

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 18 februarie 2013

de numire a unui membru francez și a doi supleanți francezi în cadrul Comitetului Regiunilor

(2013/101/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere propunerea guvernului francez,

întrucât:

| (1) | La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2010-25 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

(1)

La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada 26 ianuarie 2010-25 ianuarie 2015.

| (2) | Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Jean-Yves Le DRIAN. |
| --- | --- |

(2)

Un loc de membru în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Jean-Yves Le DRIAN.

| (3) | Două locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Victorin LUREL și al doamnei Caroline CAYEUX, |
| --- | --- |

(3)

Două locuri de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Victorin LUREL și al doamnei Caroline CAYEUX,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se numesc în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului în curs, respectiv până la 25 ianuarie 2015:

| (a) | în calitate de membru:






  — | domnul Pierrick MASSIOT, président du Conseil régional de Bretagne; |
| --- | --- | --- |

(a)

în calitate de membru:

—

domnul Pierrick MASSIOT, président du Conseil régional de Bretagne;

și

| (b) | în calitate de supleanți:






  — | doamna Josette BOREL-LECERTIN, présidente du Conseil régional de Guadeloupe; |
| --- | --- | --- |

(b)

în calitate de supleanți:

—

doamna Josette BOREL-LECERTIN, présidente du Conseil régional de Guadeloupe;

| — | domnul Daniel DUGLERY, conseiller régional d’Auvergne. |
| --- | --- |

—

domnul Daniel DUGLERY, conseiller régional d’Auvergne.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 18 februarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

S. SHERLOCK

---

(1)  JO L 348, 29.12.2009, p. 22.

1

(2)  JO L 12, 19.1.2010, p. 11.

2

---