# Jurnalul Oficial L 50/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.050.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 50 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5622 februarie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.050.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 50

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5622 februarie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 147/2013 al Comisiei din 13 februarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei, în ceea ce privește punerea în aplicare a actualizărilor pentru statisticile lunare și anuale în domeniul energiei | 1 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 147/2013 al Comisiei din 13 februarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei, în ceea ce privește punerea în aplicare a actualizărilor pentru statisticile lunare și anuale în domeniul energiei

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 22.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 50/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 147/2013 AL COMISIEI

din 13 februarie 2013

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei, în ceea ce privește punerea în aplicare a actualizărilor pentru statisticile lunare și anuale în domeniul energiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile în domeniul energiei (1), în special articolul 4 alineatul (3) și articolul 8,

întrucât:

| (1) | Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei (2) și Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (3) impun statelor membre să transmită date cantitative în domeniul energiei. Pentru a monitoriza progresele înregistrate în vederea realizării obiectivelor stabilite prin aceste directive, sunt necesare date detaliate și actualizate în domeniul energiei, care trebuie să se colecteze sub o formă armonizată, de înaltă calitate. Aceste obligații de raportare sunt esențiale pentru, inter alia, urmărirea obiectivelor de eficiență energetică și ar trebui să rămână, prin urmare, un element constant al cadrului de dezvoltare juridică al UE în acest domeniu; o parte din aceste date se comunică deja și s-au stabilit ca statistici anuale în domeniul energiei de către Comisie (Eurostat). |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei (2) și Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (3) impun statelor membre să transmită date cantitative în domeniul energiei. Pentru a monitoriza progresele înregistrate în vederea realizării obiectivelor stabilite prin aceste directive, sunt necesare date detaliate și actualizate în domeniul energiei, care trebuie să se colecteze sub o formă armonizată, de înaltă calitate. Aceste obligații de raportare sunt esențiale pentru, inter alia, urmărirea obiectivelor de eficiență energetică și ar trebui să rămână, prin urmare, un element constant al cadrului de dezvoltare juridică al UE în acest domeniu; o parte din aceste date se comunică deja și s-au stabilit ca statistici anuale în domeniul energiei de către Comisie (Eurostat).

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 stabilește un cadru comun pentru producerea, transmiterea, evaluarea și difuzarea în cadrul Uniunii a unor statistici comparabile în domeniul energiei. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 stabilește un cadru comun pentru producerea, transmiterea, evaluarea și difuzarea în cadrul Uniunii a unor statistici comparabile în domeniul energiei.

| (3) | Statisticile energetice acoperă un domeniu statistic foarte dinamic ca urmare a dezvoltării intensive a politicilor Uniunii, a progresului tehnologic și a importanței întemeierii obiectivelor Uniunii pe date din domeniul energiei. În aceeași măsură, este nevoie de actualizări periodice în vederea alinierii domeniului său de aplicare statistic la dezvoltarea sau la schimbarea necesităților. |
| --- | --- |

(3)

Statisticile energetice acoperă un domeniu statistic foarte dinamic ca urmare a dezvoltării intensive a politicilor Uniunii, a progresului tehnologic și a importanței întemeierii obiectivelor Uniunii pe date din domeniul energiei. În aceeași măsură, este nevoie de actualizări periodice în vederea alinierii domeniului său de aplicare statistic la dezvoltarea sau la schimbarea necesităților.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 a conferit Comisiei competențe de executare pentru modificarea anexelor statistice. O primă astfel de ajustare a avut loc în 2010; de atunci, au apărut noi îmbunătățiri și adaptări atât la statisticile lunare, cât și la cele anuale și, prin urmare, acestea trebuie să fie luate în considerare. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 a conferit Comisiei competențe de executare pentru modificarea anexelor statistice. O primă astfel de ajustare a avut loc în 2010; de atunci, au apărut noi îmbunătățiri și adaptări atât la statisticile lunare, cât și la cele anuale și, prin urmare, acestea trebuie să fie luate în considerare.

| (5) | Comisia a elaborat actualizările necesare și a discutat fezabilitatea, costurile de producere, confidențialitatea și sarcina de raportare cu statele membre. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a elaborat actualizările necesare și a discutat fezabilitatea, costurile de producere, confidențialitatea și sarcina de raportare cu statele membre.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 se înlocuiesc cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Regulamentul (UE) nr. 844/2010 al Comisiei (4) se abrogă.

Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a 20-a zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 februarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 304, 14.11.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 52, 21.2.2004, p. 50.

2

(3)  JO L 114, 27.4.2006, p. 64.

3

(4)  JO L 258, 30.9.2010, p. 1.

4

---

ANEXĂ

ANEXA A

CLARIFICĂRI TERMINOLOGICE

Prezenta anexă oferă explicații sau definiții pentru termenii utilizați în celelalte anexe.

1.   OBSERVAȚII GEOGRAFICE

În scopul raportării statistice, se aplică următoarele definiții geografice:

| — | Australia nu include teritoriile de peste mări; |
| --- | --- |

—

Australia nu include teritoriile de peste mări;

| — | Danemarca nu include Insulele Feroe și Groenlanda; |
| --- | --- |

—

Danemarca nu include Insulele Feroe și Groenlanda;

| — | Franța include Monaco dar nu și teritoriile franceze de peste mări: Guadelupa, Martinica, Guyana, Réunion, Saint Pierre și Miquelon, Noua Caledonie, Polinezia Franceză, Wallis și Futuna, Mayotte; |
| --- | --- |

—

Franța include Monaco dar nu și teritoriile franceze de peste mări: Guadelupa, Martinica, Guyana, Réunion, Saint Pierre și Miquelon, Noua Caledonie, Polinezia Franceză, Wallis și Futuna, Mayotte;

| — | Italia include San Marino și Vaticanul; |
| --- | --- |

—

Italia include San Marino și Vaticanul;

| — | Japonia include Okinawa; |
| --- | --- |

—

Japonia include Okinawa;

| — | Țările de Jos nu includ Suriname și Antilele Olandeze; |
| --- | --- |

—

Țările de Jos nu includ Suriname și Antilele Olandeze;

| — | Portugalia include Insulele Azore și Madeira; |
| --- | --- |

—

Portugalia include Insulele Azore și Madeira;

| — | Spania include Insulele Canare, Insulele Baleare, precum și Ceuta și Melilla; |
| --- | --- |

—

Spania include Insulele Canare, Insulele Baleare, precum și Ceuta și Melilla;

| — | Elveția nu include Liechtenstein; |
| --- | --- |

—

Elveția nu include Liechtenstein;

| — | Statele Unite includ cele 50 de state, Districtul Columbia, Insulele Virgine Americane, Puerto Rico și Guam. |
| --- | --- |

—

Statele Unite includ cele 50 de state, Districtul Columbia, Insulele Virgine Americane, Puerto Rico și Guam.

2.   AGREGATE

Producătorii se clasifică în funcție de scopul producției:

| — | Producători a căror activitate principală este producerea de energie electrică și/sau termică: întreprinderi, atât private, cât și publice, a căror activitate principală este producerea de energie electrică și/sau termică în vederea vânzării către terți, |
| --- | --- |

—

Producători a căror activitate principală este producerea de energie electrică și/sau termică: întreprinderi, atât private, cât și publice, a căror activitate principală este producerea de energie electrică și/sau termică în vederea vânzării către terți,

| — | Autoproducători: întreprinderi, atât private, cât și publice, care produc energie electrică și/sau termică în totalitate sau parțial pentru consumul propriu, ca activitate care susține activitatea lor principală. |
| --- | --- |

—

Autoproducători: întreprinderi, atât private, cât și publice, care produc energie electrică și/sau termică în totalitate sau parțial pentru consumul propriu, ca activitate care susține activitatea lor principală.

Notă: Comisia poate aduce clarificări terminologice suplimentare adăugând trimiteri relevante la NACE, în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 11 alineatul (2), după intrarea în vigoare a revizuirii nomenclatorului NACE.

2.1.   Sectorul de aprovizionare și sectorul de transformare

Producție/producția națională

Cantități de combustibili extrase sau produse, calculate după operațiunea de eliminare a materiei inerte. Producția include cantitățile consumate de producător în procesul de producție (de exemplu pentru încălzire sau pentru exploatarea echipamentelor și a instalațiilor auxiliare) și cantitățile furnizate altor producători de energie pentru transformare sau în alte scopuri.

«Națională» se referă la: producția obținută din resursele statului în cauză.

Importuri/exporturi

Pentru definiții geografice, a se vedea secțiunea «Observații geografice».

În lipsa unor dispoziții diferite, «importuri» se referă la țara de origine inițială (țara în care produsul energetic a fost produs) pentru a fi utilizat în țara respectivă, iar «exporturi» se referă la țara de consum final al produsului energetic.

Sunt considerate ca importate sau exportate cantitățile, vămuite sau nu, care au trecut granițele politice ale unei țări. În cazul în care nu poate fi precizată originea sau destinația, se poate utiliza rubrica «Altele».

În cazul în care nu poate fi precizată originea sau destinația, se poate utiliza rubrica «Altele».

Pot apărea diferențe statistice în cazul în care sunt disponibile numai datele referitoare la importurile și exporturile totale, în conformitate cu cele de mai sus, iar defalcarea geografică se bazează pe o anchetă, o sursă sau un concept diferite. În acest caz, diferențele se trec la rubrica «Altele».

Buncăraj

Cantități de combustibili furnizate navelor, indiferent de pavilion, care sunt angajate în navigația internațională. Navigația internațională se poate desfășura pe mare, pe lacuri și căi navigabile interioare și în apele de coastă. Nu se iau în considerare:

| — | consumul navelor angajate în navigația internă. Distincția între navigația internă și cea internațională trebuie stabilită în funcție de portul de plecare și portul de sosire și nu în funcție de pavilionul sau de naționalitatea navei; |
| --- | --- |

—

consumul navelor angajate în navigația internă. Distincția între navigația internă și cea internațională trebuie stabilită în funcție de portul de plecare și portul de sosire și nu în funcție de pavilionul sau de naționalitatea navei;

| — | consumul navelor de pescuit; |
| --- | --- |

—

consumul navelor de pescuit;

| — | consumul forțelor militare. |
| --- | --- |

—

consumul forțelor militare.

Variația stocurilor

Diferența între nivelul inițial al stocurilor și nivelul final al stocurilor deținute pe teritoriul național.

Consumul brut (calculat)

Valoarea acestora se calculează după cum urmează:

Formula.

Consumul brut (observat)

Reprezintă cantitatea înregistrată efectiv în urma anchetelor realizate în sectoarele de utilizare finală.

Diferențe statistice

Valoarea acestora se calculează după cum urmează:

consumul brut calculat – consumul brut observat.

Include variația stocurilor la consumatorii finali, în cazul în care aceasta nu poate fi trecută la rubrica «Variația stocurilor».

În cazul unor diferențe majore, trebuie indicate cauzele acestora.

Centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie electrică

Cantități de combustibili utilizate pentru producerea de energie electrică.

Combustibilii utilizați de centralele dotate cu cel puțin o unitate de cogenerare trebuie înregistrați la rubrica «Centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea de energie termică și electrică».

Centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea de energie termică și electrică

Cantități de combustibili utilizate pentru producerea de energie electrică și termică.

Centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie termică

Cantități de combustibili utilizate pentru producerea de energie termică.

Centrale electrice ale autoproducătorilor

Cantități de combustibili utilizate pentru producerea de energie electrică.

Combustibilii utilizați de centralele dotate cu cel puțin o unitate de cogenerare trebuie înregistrați la rubrica «Centrale de cogenerare ale autoproducătorilor».

Centrale de cogenerare de energie termică și electrică ale autoproducătorilor

Cantități de combustibili care corespund cantității de energie electrică produse și de energie termică vândute.

Centrale termice ale autoproducătorilor

Cantități de combustibili care corespund cantității de energie termică vândute.

Fabrici de combustibil brichetat

Cantități utilizate pentru producerea de combustibili brichetați.

Cantitățile utilizate pentru încălzire și pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

Cocserii

Cantități utilizate în cocserii.

Cantitățile utilizate pentru încălzire și pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

Fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

Cantități de lignit utilizate pentru producerea brichetelor de cărbune brun (BKB) și cantitățile de turbă utilizate pentru producerea brichetelor de turbă (PB).

Cantitățile utilizate pentru încălzire și pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

Uzine de gaz

Cantități utilizate pentru producerea de gaz în uzinele de gaz și uzinele de gazificare a cărbunelui.

Cantitățile utilizate drept combustibil pentru încălzire și pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

Furnale

Cantități de cărbune cocsificabil și/sau de cărbune bituminos (cu denumirea generică de injecție de cărbune pulverizat) și cocs transformate în furnale.

Cantitățile utilizate drept combustibil pentru încălzire și pentru exploatarea furnalelor (de exemplu gaze de furnal) nu trebuie incluse în această categorie, ci înregistrate la consumul sectorului energetic.

Lichefierea cărbunelui

Cantități de combustibili utilizate pentru producerea de petrol sintetic.

Rafinării petroliere

Cantități utilizate pentru producerea de produse petroliere.

Cantitățile utilizate drept combustibil pentru încălzire și pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

Nespecificat în altă parte – Transformare

Cantități utilizate pentru activități de transformare neincluse în altă parte. În cazul în care această rubrică este folosită, se va explica în raport conținutul acesteia.

2.2.   Sectorul energetic și consumul final

Total sector energetic

Cantități consumate de industria energetică pentru activitatea de extracție (extracția minieră, producerea de țiței și gaze naturale) sau pentru activitățile de transformare. Acestea corespund diviziunilor NACE 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 și 35.

Nu se iau în considerare cantitățile de combustibili transformate într-o altă formă de energie (care trebuie înregistrate la sectorul de transformare) sau utilizate pentru a sprijini exploatarea rețelei de conducte cu petrol, gaz și șlam de cărbune (care trebuie înregistrate la transporturi).

Acest sector include producerea de substanțe chimice utilizate la fisiunea și fuziunea nucleară și produsele rezultate din aceste procese.

Centrale electrice, centrale de cogenerare și centrale termice

Cantități consumate ca energie în centralele electrice, centralele de cogenerare a energiei termice și electrice și centralele termice.

Mine de cărbuni

Cantități consumate ca energie pentru extracția și prepararea cărbunelui în industria minieră.

Cărbunele ars în centralele electrice ale minelor trebuie înregistrat în sectorul de transformare.

Fabrici de combustibil brichetat

Cantități consumate ca energie în fabricile de combustibil brichetat.

Cocserii

Cantități consumate ca energie la uzinele de cocsificare.

Fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

Cantități consumate ca energie în fabricile de brichete de lignit/de turbă.

Uzine de gaz/uzine de gazificare

Cantități consumate ca energie în uzinele de gaz și de gazificare a cărbunelui.

Furnale

Cantități consumate ca energie în furnale.

Lichefierea cărbunelui

Cantități consumate ca energie în uzinele de lichefiere a cărbunelui.

Rafinării petroliere

Cantități consumate ca energie în rafinăriile de petrol.

Extracția țițeiului și a gazelor naturale

Cantități consumate drept combustibil în procesele de extracție a țițeiului și a gazelor naturale și în uzinele de prelucrare a gazelor naturale.

Nu se iau în considerare pierderile de pe conducte (care trebuie înregistrate la pierderile de distribuție) și cantitățile de energie utilizate la exploatarea conductelor (care trebuie înregistrate la transporturi).

Consum final total

Valoarea acestuia se calculează după cum urmează:

Formula.

Acest consum nu include cantitățile furnizate pentru transformare, consumul industriilor producătoare de energie și pierderile de distribuție.

Consum neenergetic

Produse energetice utilizate ca materii prime în diferite sectoare; adică neutilizate drept combustibil sau transformate în alt tip de combustibil.

2.3.   Specificarea consumului final de energie

Consum final de energie

Consumul total de energie din industrie, transporturi și alte sectoare.

Sectorul industrial

Reprezintă cantitățile de combustibil consumate de întreprinderile industriale pentru activitățile lor de bază.

În cazul centralelor termice sau al centralelor de cogenerare, se iau în considerare numai cantitățile de combustibili consumate pentru producerea energiei termice utilizate de acestea. Cantitățile de combustibili consumate pentru producerea de energie termică vândută și pentru producerea de energie electrică trebuie înregistrate în rubrica relevantă de la sectorul de transformare.

Siderurgie: Diviziunile NACE 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 și 24.52.

Industria chimică (inclusiv petrochimică)

Industria chimică și petrochimică; Diviziunile NACE 20 și 21.

Metale neferoase

Industria metalelor neferoase; Diviziunile NACE 24.4, 24.53 și 24.54.

Minerale nemetalice

Industria sticlei, ceramicii, cimentului și a altor materiale de construcții; Diviziunea NACE 23.

Echipamente de transport

Industrii legate de echipamentele utilizate în transporturi; Diviziunile NACE 29 și 30.

Mașini și utilaje

Fabricarea de produse metalice, utilaje și echipamente altele decât echipamentele de transport; Diviziunile NACE 25, 26, 27 și 28.

Industria extractivă

Diviziunile NACE 07 (cu excepția 07.21), 08 (cu excepția 08.92) și 09.9; nu include industriile producătoare de energie.

Produse alimentare, băuturi și tutun: Diviziunile NACE 10, 11 și 12.

Celuloză, hârtie și activități de tipărire

Include reproducerea înregistrărilor pe suporți; Diviziunile NACE 17 și 18.

Lemn și produse din lemn (altele decât celuloza și hârtia): Diviziunea NACE 16.

Construcții: Diviziunile NACE 41, 42 și 43.

Industria textilă și a articolelor din piele; Diviziunile NACE 13, 14 și 15.

Nespecificat în altă parte – Industrie

Reprezintă consumul din sectoare nemenționate mai sus.

Sectorul transporturilor

Energia utilizată în toate activitățile de transport, indiferent de sectorul economic din care face parte respectiva activitate; Diviziunile NACE 49, 50 și 51.

Transporturi – Transportul feroviar

Reprezintă toate cantitățile consumate în transportul feroviar, inclusiv pe căile ferate industriale; Diviziunile NACE 49.1 și 49.2.

Transporturi – Navigația internă

Cantitățile livrate navelor, indiferent de pavilion, care nu sunt angajate în navigația internațională (a se vedea rubrica «Buncăraj»). Distincția între navigația internă și cea internațională trebuie stabilită în funcție de portul de plecare și portul de sosire și nu în funcție de pavilion sau de naționalitatea navei. Diviziunea NACE 50.

Transporturi – Transportul rutier

Cantități utilizate de vehiculele rutiere.

Include combustibilul utilizat de vehiculele agricole pe autostrăzi și lubrifianții utilizați de vehiculele rutiere.

Nu sunt incluse energia utilizată de motoarele fixe (a se vedea rubrica «Alte sectoare»), de tractoarele care nu circulă pe șosele (a se vedea rubrica «Agricultură»), de vehiculele rutiere militare (a se vedea rubrica «Alte sectoare – Nespecificat în altă parte»), bitumul utilizat la îmbrăcămintea rutieră și energia consumată de motoarele utilizate pe șantierele de construcții (a se vedea subsectorul «Construcții» de la rubrica «Industrie»). Diviziunile NACE 49.3 și 49.4.

Transporturi – Transport prin conducte

Cantități utilizate ca energie la exploatarea conductelor care transportă gaze, lichide, șlam și alte produse; Diviziunea NACE 49.5.

Această rubrică include energia utilizată de stațiile de pompare și pentru întreținerea conductelor.

Nu include energia utilizată pentru distribuția prin conducte a gazelor naturale sau artificiale, a apei calde sau aburului de la distribuitor la consumatorii finali (care trebuie înregistrată la sectorul energetic), energia utilizată pentru distribuția finală a apei către consumatorii casnici, industriali, comerciali și alți consumatori finali (care trebuie înregistrată la sectorul Comerț și servicii publice) și nici pierderile survenite în timpul transportului de la distribuitor la consumatorii finali (care trebuie trecute ca pierderi de distribuție).

Transporturi – Transportul aerian internațional

Cantități de combustibili de aviație furnizate aeronavelor pentru transportul aerian internațional. Distincția între transportul aerian intern și cel internațional trebuie stabilită în funcție de locul de plecare și de sosire și nu în funcție de naționalitatea companiei aeriene. Face parte din diviziunea NACE 51.

Nu include combustibilii utilizați de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere (care trebuie înregistrați la sectorul «Transporturi – Nespecificat în altă parte») și combustibilii de aviație pentru uz militar (care trebuie trecuți la «Alte sectoare – Nespecificat în altă parte»).

Transporturi – Transportul aerian intern

Cantități de combustibili de aviație furnizate aeronavelor pentru transportul aerian intern – comercial, privat, agricol etc. Face parte din diviziunea NACE 51.

Include combustibilul utilizat în alte scopuri decât pentru zbor, de exemplu pentru testarea motoarelor în ateliere. Distincția între transportul aerian intern și cel internațional trebuie stabilită în funcție de locul de plecare și de sosire și nu în funcție de naționalitatea companiei aeriene.

Nu include combustibilii utilizați de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere (care trebuie înregistrați la sectorul «Transporturi – Nespecificat în altă parte») și combustibilii de aviație pentru uz militar (care trebuie trecuți la «Alte sectoare – Nespecificat în altă parte»).

Transporturi – Nespecificat în altă parte

Cantități utilizate pentru activități de transport neincluse în altă parte.

Include combustibilii utilizați de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere și combustibilii utilizați în porturi pentru utilajele de descărcat nave și diferite tipuri de macarale.

Este necesar să se precizeze ce conține această rubrică.

Alte sectoare

Sectoare care nu sunt menționate în mod specific sau care nu fac parte din sectorul energetic, industrial sau al transporturilor.

Alte sectoare – Comerț și servicii publice

Combustibili consumați de întreprinderile și administrațiile din sectorul public și sectorul privat.

Diviziunile NACE 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 și 99.

Alte sectoare – Sectorul rezidențial

Trebuie înregistrate cantitățile de combustibilii consumate de toate gospodăriile, inclusiv «gospodăriile cu angajați». Diviziunile NACE 97 și 98.

Alte sectoare – Agricultură/silvicultură

Combustibili consumați de utilizatori considerați ca făcând parte din sectorul «Agricultură, vânătoare și silvicultură»; Diviziunile NACE 01 și 02.

Alte sectoare – Pescuit

Combustibili livrați pentru pescuitul în apele interioare, de coastă și în larg. În această categorie intră combustibilii furnizați navelor, indiferent de pavilion, care se realimentează cu combustibil pe teritoriul țării (inclusiv pentru pescuitul internațional) și energia consumată în sectorul pescuitului. Diviziunea NACE 03.

Alte sectoare – Nespecificat în altă parte

Reprezintă activități neincluse în altă parte. Această categorie include consumul de combustibili pentru activități militare mobile sau fixe (de exemplu nave, aeronave, vehicule rutiere și energia consumată în spațiile de locuit), indiferent dacă acești combustibili sunt livrați forțelor armate din respectiva țară sau din altă țară. În cazul în care această rubrică este folosită, se va explica în raport conținutul acesteia.

3.   ALȚI TERMENI

Abrevierile au următorul înțeles:

—   TMP: tetrametil de plumb;

—   TEP: tetraetil de plumb;

—   SBP: punct de fierbere special;

—   GPL: gaz petrolier lichefiat;

—   LGN: lichide din gaz natural;

—   GNL: gaz natural lichefiat;

—   GNC: gaz natural comprimat.

ANEXA B

STATISTICI ANUALE ÎN DOMENIUL ENERGIEI

Prezenta anexă precizează domeniul de aplicare, unitățile, perioada de referință, periodicitatea, termenul și modalitățile de transmitere a colectării anuale a statisticilor în domeniul energiei.

Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicații specifice.

1.   COMBUSTIBILI MINERALI SOLIZI ȘI GAZE ARTIFICIALE

1.1.   Produse energetice în cauză

În lipsa unor dispoziții contrare, această colectare de date se aplică următoarelor produse energetice:

| Produs energetic | Definiție |
| --- | --- |
| 1. | Antracit |

Produs energetic

Definiție

1.

Antracit

Cărbune de categorie superioară utilizat în activități industriale și casnice. Conține în general mai puțin de 10 % materii volatile și are o mare concentrație de carbon (aproximativ 90 % carbon fix). Puterea sa calorifică brută depășește 24 000 kJ/kg, măsurată la o masă de cărbune fără cenușă dar umed.

| 2. | Cărbune cocsificabil |
| --- | --- |

2.

Cărbune cocsificabil

Cărbune bituminos de o calitate care permite producerea de cocs adecvat utilizării în furnale. Puterea sa calorifică brută depășește 24 000 kJ/kg, măsurată la o masă de cărbune fără cenușă dar umed.

| 3. | Alți cărbuni bituminoși
  (Cărbune industrial) |
| --- | --- |

3.

Alți cărbuni bituminoși

(Cărbune industrial)

Cărbune utilizat pentru producerea de abur care cuprinde toți cărbunii bituminoși neincluși la cărbunii cocsificabili sau antracit. Este caracterizat printr-un conținut de materii volatile mai mare decât al antracitului (mai mult de 10 %) și un conținut mai mic de carbon (mai puțin de 90 % carbon fix). Puterea sa calorifică brută depășește 24 000 kJ/kg, măsurată la o masă de cărbune fără cenușă dar umed. În cazul în care cărbunii bituminoși sunt utilizați în cocserii, trebuie înregistrați în categoria cărbunelui cocsificabil.

| 4. | Cărbune subbituminos |
| --- | --- |

4.

Cărbune subbituminos

Sunt cărbuni neaglutinanți, cu o putere calorifică brută între 20 000 kJ/kg și 24 000 kJ/kg, care conțin mai mult de 31 % materii volatile la o masă uscată de cărbune fără substanțe minerale.

| 5. | Lignit |
| --- | --- |

5.

Lignit

Sunt cărbuni neaglutinanți cu o putere calorifică brută mai mică de 20 000 kJ/kg și cu un conținut de materii volatile mai mare de 31 % la o masă uscată de cărbune fără substanțe anorganice.

| 6. | Combustibil brichetat |
| --- | --- |

6.

Combustibil brichetat

Este un combustibil produs din granule de cărbune superior la care se adaugă un liant. Cantitatea de combustibil brichetat produs poate, prin urmare, să fie puțin mai mare decât cantitatea reală de cărbune consumat în procesul de transformare.

| 7. | Cocs de cocserie |
| --- | --- |

7.

Cocs de cocserie

Este un produs solid obținut prin carbonizarea la temperatură înaltă a cărbunelui, în general a unui cărbune cocsificabil; are un conținut mic de umiditate și de materii volatile. Cocsul de cocserie este utilizat în principal în siderurgie ca sursă de energie și agent chimic. În această categorie intră praful de cocs și cocsul de turnătorie.

Semicocsul (un produs solid obținut prin carbonizarea cărbunelui la temperatură joasă) trebuie inclus în această categorie. Semicocsul este utilizat drept combustibil casnic sau direct de uzinele de transformare. Această rubrică include, de asemenea, cocsul, praful de cocs și semicocsul produse din lignit.

| 8. | Gaz de cocserie |
| --- | --- |

8.

Gaz de cocserie

Este un produs secundar al cărbunelui superior utilizat pentru producerea de gaz de iluminat în uzinele de gaz. Cocsul de gaz este utilizat pentru încălzire.

| 9. | Gudron de cărbune |
| --- | --- |

9.

Gudron de cărbune

Este rezultatul distilării distructive a cărbunelui bituminos. Gudronul de cărbune este un produs secundar lichid al distilării cărbunelui cu scopul de a produce cocs în cocserii sau este produs din cărbune brun («gudron de temperatură joasă»). Gudronul de cărbune poate fi distilat mai departe pentru a obține diferite produse organice (de exemplu benzen, toluen, naftalină), care sunt în mod normal înregistrate ca materii prime pentru industria petrochimică.

| 10. | BKB
  (brichete de cărbune brun) |
| --- | --- |

10.

BKB

(brichete de cărbune brun)

BKB reprezintă un combustibil produs din lignit sau din cărbune subbituminos prin brichetare la mare presiune, fără adăugarea unui liant, care include granule și praf de lignit uscat.

| 11. | Gaz de uzină |
| --- | --- |

11.

Gaz de uzină

În această categorie intră toate tipurile de gaze produse în uzine de utilități publice sau în uzine private a căror activitate principală este producerea, transportul și distribuția gazului. Această categorie include gazul produs prin carbonizare (inclusiv gazul produs în cocserii și transferat la categoria gazului de uzină), prin gazificare totală cu sau fără îmbogățire cu produse petroliere (GPL, păcură reziduală etc.) și prin reformare și amestec simplu cu alte gaze și/sau aer, care apare la rubrica «Din alte surse». În sectorul de transformare trebuie să figureze cantitățile de gaz de uzină transferat la categoria amestec cu gaze naturale, care vor fi distribuite și consumate prin intermediul rețelei de gaze naturale.

Producția de alte gaze de cărbune (adică gazul de cocserie, gazul de furnal și gazul provenit de la convertizorul cu oxigen) trebuie înregistrată în coloanele destinate acestor tipuri de gaze și nu la producția de gaz de uzină. Gazele de cărbune transferate la uzinele de gaz trebuie înregistrate (în coloana lor proprie) în cadrul sectorului de transformare, pe rândul corespunzător uzinelor de gaz. Cantitatea totală de gaz de uzină provenind din transferurile altor gaze de cărbune trebuie înregistrată la rândul corespunzător producției de gaz de uzină.

| 12. | Gaz de cocserie |
| --- | --- |

12.

Gaz de cocserie

Este un produs secundar rezultat în urma fabricării cocsului de cocserie pentru producerea de fier și oțel.

| 13. | Gaz de furnal |
| --- | --- |

13.

Gaz de furnal

Este produs în timpul arderii cocsului în furnale în industria metalurgică. Gazul de furnal este recuperat și utilizat drept combustibil, parțial în uzină și parțial în alte procese ale industriei metalurgice sau în centrale electrice dotate pentru arderea sa. Cantitatea de combustibil trebuie exprimată pe baza puterii calorifice brute.

| 14. | Alte gaze recuperate |
| --- | --- |

14.

Alte gaze recuperate

Este un produs secundar rezultat în urma producerii oțelului în furnalele cu oxigen, recuperat la ieșirea din convertizor. Gazele mai sunt cunoscute și ca gaz de convertizor, gaz LD sau gaz BOS. Cantitatea de combustibil recuperat trebuie exprimată pe baza puterii calorifice brute. Cuprinde, de asemenea, gaze nespecificate artificiale care nu au fost menționate anterior, cum ar fi gazele combustibile de origine carboniferă solidă recuperate din procese de fabricație și chimice nedefinite altfel.

| 15. | Turbă |
| --- | --- |

15.

Turbă

Este un depozit sedimentar fosil, combustibil, moale, poros sau comprimat, de origine vegetală, cu un conținut mare de apă (până la 90 % în stare brută), ușor de tăiat, de culoare brun deschis sau închis. Turba utilizată în alte scopuri decât pentru producerea de energie nu intră în această categorie.

Această definiție nu aduce atingere definiției surselor regenerabile de energie prevăzută în Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) și Orientărilor IPCC 2006 pentru inventarele naționale de gaze cu efect de seră.

| 16. | Produse din turbă |
| --- | --- |

16.

Produse din turbă

Produse precum brichetele din turbă derivate direct sau indirect din brichete de turbă și turbă măcinată.

| 17. | Șisturi și nisipuri bituminoase |
| --- | --- |

17.

Șisturi și nisipuri bituminoase

Șisturile și nisipurile bituminoase sunt roci sedimentare care conțin materii organice sub formă de kerogen. Kerogenul este un material bogat în hidrocarburi ceroase considerat drept precursor al petrolului. Șisturile bituminoase pot fi arse direct sau pot fi prelucrate prin încălzire pentru extragerea de petrol de șist. Petrolul de șist și alte produse derivate din lichefiere trebuie înregistrate în chestionarul anual al petrolului la rubrica «Alte hidrocarburi».

1.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicații specifice.

1.2.1.   Sectorul de aprovizionare și sectorul de transformare

1.   Producție

1.1.   Din care: exploatare subterană

Nu se aplică decât în cazul antracitului, cărbunelui cocsificabil, altor cărbuni bituminoși, subbituminoși și lignitului.

1.2.   Din care: exploatare la suprafață

Nu se aplică decât în cazul antracitului, cărbunelui cocsificabil, altor cărbuni bituminoși, subbituminoși și lignitului.

2.   Din alte surse

Această categorie include două componente:

| — | șlamul recuperat, minereurile mixte și alte produse carbonifere de calitate inferioară, care nu pot fi clasificate în funcție de tipul de cărbune. Aici intră cărbunele recuperat din grămezi de deșeuri și din alte recipiente de deșeuri; |
| --- | --- |

—

șlamul recuperat, minereurile mixte și alte produse carbonifere de calitate inferioară, care nu pot fi clasificate în funcție de tipul de cărbune. Aici intră cărbunele recuperat din grămezi de deșeuri și din alte recipiente de deșeuri;

| — | cantitățile de combustibil furnizate, a căror producție figurează în bilanțurile energetice ale altor combustibili, dar al căror consum intră în bilanțul energetic al cărbunelui. |
| --- | --- |

—

cantitățile de combustibil furnizate, a căror producție figurează în bilanțurile energetice ale altor combustibili, dar al căror consum intră în bilanțul energetic al cărbunelui.

2.1.   Din care: din produse petroliere

Nu se aplică în cazul antracitului, cărbunelui cocsificabil, altor cărbuni bituminoși, cărbunilor subbituminoși, lignitului, turbei, produselor din turbă și șisturilor și nisipurilor bituminoase.

De exemplu: adaos de cocs de petrol la cărbunele cocsificabil pentru cocserii

2.2.   Din care: din gaze naturale

Nu se aplică în cazul antracitului, cărbunelui cocsificabil, altor cărbuni bituminoși, cărbunilor subbituminoși, lignitului, turbei, produselor din turbă și șisturilor și nisipurilor bituminoase.

De exemplu: adaos de gaze naturale la gazul de uzină pentru consum final direct

2.3.   Din care: din surse regenerabile de energie

Nu se aplică în cazul antracitului, cărbunelui cocsificabil, altor cărbuni bituminoși, cărbunilor subbituminoși, lignitului, turbei, produselor din turbă și șisturilor și nisipurilor bituminoase.

De exemplu: deșeuri industriale utilizate ca liant în producerea de combustibil brichetat

3.   Importuri

4.   Exporturi

5.   Buncăraj

6.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

7.   Consum brut

8.   Diferențe statistice

9.   Total sector de transformare

Cantități de combustibili utilizate la transformarea primară sau secundară a energiei (de exemplu cărbune în energie electrică, gaz de cocserie în energie electrică) sau utilizate la transformarea în produse energetice derivate (de exemplu cărbune cocsificabil în cocs).

9.1.   Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie electrică

9.2.   Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea combinată de energie termică și electrică

9.3.   Din care: centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie termică

9.4.   Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor

9.5.   Din care: centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

9.6.   Din care: centrale termice ale autoproducătorilor

9.7.   Din care: fabrici de combustibil brichetat

9.8.   Din care: cocserii

9.9.   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

9.10.   Din care: uzine de gaz

9.11.   Din care: furnale

Cantități de cărbune cocsificabil și/sau de cărbune bituminos (cu denumirea generică de injecție de cărbune pulverizat) și cocs transformate în furnale. Cantitățile utilizate drept combustibil pentru încălzire și pentru exploatarea furnalelor (de exemplu gaze de furnal) nu trebuie incluse în sectorul de transformare, ci înregistrate la consumul sectorului energetic.

9.12.   Din care: lichefierea cărbunelui

Șisturile bituminoase și alte produse derivate din lichefiere trebuie înregistrate în conformitate cu capitolul 4 al prezentei anexe.

9.13.   Din care: pentru amestec cu gaze naturale

Cantități de gaze de cărbune amestecate cu gaze naturale.

9.14.   Din care: nespecificat în altă parte – Transformare

1.2.2.   Sectorul energetic

1.   Total sector energetic

1.1.   Din care: centrale electrice, centrale de cogenerare și centrale termice

1.2.   Din care: mine de cărbuni

1.3.   Din care: fabrici de combustibil brichetat

1.4.   Din care: cocserii

1.5.   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

1.6.   Din care: uzine de gaz

1.7.   Din care: furnale

1.8.   Din care: rafinării petroliere

1.9.   Din care: lichefierea cărbunelui

1.10.   Din care: nespecificat în altă parte – Energie

2.   Pierderi de distribuție

Pierderi survenite în urma transportului și distribuției, precum și a arderii gazelor artificiale.

3.   Consum final total

4.   Consum neenergetic total

4.1.   Din care: sectorul industrial, de transformare și energetic

Consum neenergetic în toate subsectoarele industriale, de transformare și energetice, de exemplu cărbunele utilizat pentru producerea de metanol sau amoniac.

4.1.1.   De la punctul 4,1, din care: în petrochimie

Consum neenergetic, de exemplu cărbunii folosiți ca materii prime pentru a produce îngrășăminte și alte produse petrochimice.

4.2.   Din care: sectorul transporturilor

Consum neenergetic în toate subsectoarele transporturilor

4.3.   Din care: alte sectoare

Consum neenergetic în sectoarele: «Comerț și servicii publice», «Sectorul rezidențial», «Agricultură» și «Nespecificat în altă parte – altele».

1.2.3.   Specificarea consumului final de energie

1.   Consum final de energie

2.   Sectorul industrial

2.1.   Din care: siderurgie

2.2.   Din care: chimie și petrochimie

2.3.   Din care: metale neferoase

2.4.   Din care: minerale nemetalice

2.5.   Din care: echipamente de transport

2.6.   Din care: mașini și utilaje

2.7.   Din care: industria extractivă

2.8.   Din care: produse alimentare, băuturi și tutun

2.9.   Din care: celuloză, hârtie și activități de tipărire

2.10.   Din care: lemn și produse din lemn

2.11.   Din care: construcții

2.12.   Din care: industria textilă și a articolelor din piele

2.13.   Din care: nespecificat în altă parte – Industrie

3.   Sectorul transporturilor

3.1.   Din care: transport feroviar

3.2.   Din care: navigație internă

3.3.   Din care: nespecificat în altă parte – Transporturi

4.   Alte sectoare

4.1.   Din care: comerț și servicii publice

4.2.   Din care: sectorul rezidențial

4.3.   Din care: agricultură/silvicultură

4.4.   Din care: pescuit

4.5.   Din care: nespecificat în altă parte – Altele

1.2.4.   Importuri și exporturi

Importuri în funcție de țara de origine și exporturi în funcție de țara de destinație.

Se aplică antracitului, cărbunelui de cocs, altor cărbuni bituminoși, cărbunilor subbituminoși, lignitului, combustibilului brichetat, cocsului de cocserie, gudronului de cărbune, brichetelor de lignit, turbei, produselor din turbă, precum și șisturilor și nisipurilor bituminoase.

1.3.   Puterea calorifică

Se aplică antracitului, cărbunelui de cocs, altor cărbuni bituminoși, cărbunilor subbituminoși, lignitului, combustibilului brichetat, cocsului de cocserie, gazului de cocserie, gudronului de cărbune, brichetelor de lignit, turbei, produselor din turbă, șisturilor și nisipurilor bituminoase.

Atât puterea calorifică, cât și cea netă, trebuie să se declare pentru următoarele agregate principale:

1.   Producție

2.   Importuri

3.   Exporturi

4.   Utilizat în cocserii

5.   Utilizat în furnale

6.   Utilizat în centralele care au ca activitate principală producția de energie electrică, de energie termică sau cogenerarea de energie termică și electrică.

7.   Utilizat în industrie

8.   Alte utilizări

1.5.   Unități de măsură

| 1. | Cantități energetice |
| --- | --- |

1.

Cantități energetice

103 tone

Excepție: gazele (gaz de uzină, gaz de cocserie, gaz de furnal, alte gaze recuperate) sunt măsurate direct în conținutul energetic, iar unitatea de măsură care trebuie utilizată este, prin urmare, TJ (pe baza puterii calorifice brute).

| 2. | Putere calorifică |
| --- | --- |

2.

Putere calorifică

MJ/tonă

1.6.   Derogări și exceptări

Nu este cazul.

2.   GAZE NATURALE

2.1.   Produse energetice în cauză

Această colectare de date se aplică în cazul gazelor naturale, care includ gazele din zăcăminte subterane, lichefiate sau în stare gazoasă și care constau în principal din metan.

Aici sunt incluse gazele «neasociate», provenind din zăcăminte de unde se extrag numai hidrocarburi în stare gazoasă, gazele «asociate», obținute în același timp cu țițeiul, precum și metanul recuperat din minele de cărbuni (gaz de mină) sau din straturi de cărbune (gaz de cărbune).

Nu sunt incluse gazele produse prin digestia anaerobă a biomasei (de exemplu gazele urbane sau de canalizare) și gazul de uzină.

2.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

2.2.1.   Sectorul de aprovizionare și sectorul de transformare

Trebuie înregistrate cantitățile exprimate atât în unități de volum, cât și în unități energetice, incluzând puterile calorifice brute și nete, pentru următoarele agregate:

1.   Producția națională

Totalul producției de gaze uscate comercializabile, obținute în interiorul granițelor naționale, inclusiv producția offshore. Producția se calculează după eliminarea impurităților și extracția LGN-urilor și a sulfului.

Pierderile de extracție și cantitățile reinjectate, degajate în aer sau arse nu sunt incluse în această rubrică.

Aici intră cantitățile utilizate în industria gazelor naturale, în procesul de extracție a gazelor naturale, în rețelele de conducte și în instalațiile de prelucrare.

1.1.   Din care: gaze asociate

Gazul natural obținut în același timp cu țițeiul.

1.2.   Din care: gaze neasociate

Gaz natural provenind din zăcămintele de unde se extrag numai hidrocarburi în stare gazoasă.

1.3.   Din care: gaze de mină

Metan produs în minele de cărbuni sau extras din straturile de cărbune, adus la suprafață și consumat de mina respectivă sau transportat prin conducte la consumatori.

2.   Din alte surse

Combustibil amestecat cu gaz natural și consumat ca amestec.

2.1.   Din care: din produse petroliere

GPL utilizat pentru ameliorarea calității combustibilului, de exemplu conținutul caloric

2.2.   Din care: din cărbuni

gaze artificiale destinate amestecului cu gaze naturale

2.3.   Din care: din surse regenerabile de energie

biogaz destinat amestecării cu gaze naturale

3.   Importuri

4.   Exporturi

5.   Buncăraj

6.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

7.   Consum brut

8.   Diferențe statistice

Obligația de a declara puterile calorifice nu se aplică în acest caz.

9.   Gaze recuperabile: stocuri inițiale și finale

Cantități de gaz disponibile pentru a fi distribuite în cursul fiecărui ciclu de stocare. Această categorie se referă la gazele naturale recuperabile stocate în spații speciale de depozitare (zăcăminte epuizate de gaze și/sau petrol, straturi acvifere, caverne saline, caverne mixte și altele) și la gazele naturale lichefiate. Gazul din pernele de gaz nu trebuie inclus în această categorie.

Obligația de a declara puterile calorifice nu se aplică în acest caz.

10.   Gaz eșapat

Volumul de gaz eliberat în atmosferă la locul de producție sau la instalațiile de prelucrare a gazului.

Obligația de a declara puterile calorifice nu se aplică în acest caz.

11.   Gaz ars

Volumul de gaz ars la locul de producție sau la instalațiile de prelucrare a gazului.

Obligația de a declara puterile calorifice nu se aplică în acest caz.

12.   Total sector de transformare

Cantități de combustibili utilizate pentru transformarea primară sau secundară a energiei (de exemplu gaze naturale în energie electrică) sau utilizate pentru transformarea în produse energetice derivate (de exemplu gaze naturale în metanol).

12.1.   Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie electrică

12.2.   Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor

12.3.   Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea combinată de energie termică și electrică

12.4.   Din care: centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

12.5.   Din care: centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie termică

12.6.   Din care: centrale termice ale autoproducătorilor

12.7.   Din care: uzine de gaz

12.8.   Din care: cocserii

12.9.   Din care: furnale

12.10.   Din care: gaz transformat în lichide

Cantități de gaze naturale utilizate ca materie primă pentru transformarea în lichide, de exemplu cantitățile de combustibil care intră în procesul de producție a metanolului pentru a fi transformate în metanol.

12.11.   Din care: nespecificat în altă parte – Transformare

2.2.2.   Sectorul energetic

1.   Total sector energetic

1.1.   Din care: mine de cărbuni

1.2.   Din care: extracția țițeiului și a gazelor naturale

1.3.   Din care: cantități utilizate de rafinăriile petroliere

1.4.   Din care: cocserii

1.5.   Din care: furnale

1.6.   Din care: uzine de gaz

1.7.   Din care: centrale electrice, centrale de cogenerare și centrale termice

1.8.   Din care: lichefiere (GNL) sau gazificare

1.9.   Din care: gaz transformat în lichide

1.10.   Din care: nespecificat în altă parte – Energie

2.   Pierderi de distribuție și transport

2.2.3.   Specificarea consumului final de energie

Consumul de gaz natural trebuie înregistrat separat pentru consumul energetic și (dacă este cazul) pentru consumul neenergetic, pentru următoarele agregate:

1.   Consum final total

Consumul final de energie și consumul neenergetic trebuie înregistrate separat în această rubrică.

2.   Sectorul transporturilor

2.1.   Din care: transport rutier

Include GNC și biogaz.

2.1.1.   Din care: biogazul utilizat în transportul rutier

2.2.   Din care: transport prin conducte

2.3.   Din care: nespecificat în altă parte – Transporturi

3.   Sectorul industrial

3.1.   Din care: siderurgie

3.2.   Din care: chimie și petrochimie

3.3.   Din care: metale neferoase

3.4.   Din care: minerale nemetalice

3.5.   Din care: echipamente de transport

3.6.   Din care: mașini și utilaje

3.7.   Din care: industria extractivă

3.8.   Din care: produse alimentare, băuturi și tutun

3.9.   Din care: celuloză, hârtie și activități de tipărire

3.10.   Din care: lemn și produse din lemn

3.11.   Din care: construcții

3.12.   Din care: industria textilă și a articolelor din piele

3.13.   Din care: nespecificat în altă parte – Industrie

4.   Alte sectoare

4.1.   Din care: comerț și servicii publice

4.2.   Din care: sectorul rezidențial

4.3.   Din care: agricultură/silvicultură

4.4.   Din care: pescuit

4.5.   Din care: nespecificat în altă parte – Altele

2.2.4.   Importuri și exporturi

Trebuie declarate atât cantitățile totale de gaze naturale, cât și partea de GNL din acestea, în funcție de țara de origine, în cazul importurilor, și în funcție de țara de destinație, în cazul exporturilor.

2.2.5.   Capacități de stocare a gazului

1.   Denumirea

Denumirea amplasamentului unității de stocare

2.   Tip

Tipul de stocare, de exemplu zăcământ epuizat de gaz, cavernă de sare etc.

3.   Capacitatea utilă

Reprezintă capacitatea totală de stocare a gazului, minus gazul din pernele de gaze. Gazul din pernele de gaze reprezintă volumul total de gaz necesar în permanență pentru a menține presiunile adecvate în rezervoarele subterane de stocare și debitele de extracție pe tot parcursul ciclului de extracție.

4.   Debitul maxim

Reprezintă debitul maxim cu care poate fi extras gazul din unitatea de stocare respectivă; corespunde capacității maxime de extracție.

2.3.   Unități de măsură

| 1. | Cantități energetice |
| --- | --- |

1.

Cantități energetice

În lipsa unor indicații diferite, cantitățile de gaze naturale se exprimă în conținutul energetic, adică în TJ, pe baza puterii calorifice brute.

În cazul în care sunt necesare cantități fizice, unitatea este 106 m3, în condiții de referință (15 °C, 101,325 kPa).

| 2. | Putere calorifică |
| --- | --- |

2.

Putere calorifică

KJ/m3, în condiții de referință (15 °C, 101,325 kPa).

| 3. | Capacitatea utilă de stocare |
| --- | --- |

3.

Capacitatea utilă de stocare

106 m3, în condiții de referință (15 °C, 101,325 kPa).

| 4. | Debitul maxim |
| --- | --- |

4.

Debitul maxim

106 m3/zi, în condiții de referință (15 °C, 101,325 kPa).

2.4.   Derogări și exceptări

Nu este cazul.

3.   ENERGIE ELECTRICĂ ȘI TERMICĂ

3.1.   Produse energetice în cauză

Acest capitol se referă la energia electrică și termică.

3.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care acest capitol nu oferă explicații specifice. Definițiile și unitățile de măsură menționate în capitolele 1, 2, 4 și 5 se aplică produselor energetice care fac parte din grupul combustibililor solizi și gazelor artificiale, gazelor naturale, petrolului și produselor petroliere, precum și surselor regenerabile de energie și energiei obținute din deșeuri.

3.2.1.   Sectorul de aprovizionare și sectorul de transformare

Următoarele definiții specifice se aplică agregatelor privind energia electrică și termică din acest capitol:

—   Producția brută de energie electrică: reprezintă totalul energiei electrice produse (inclusiv acumularea prin pompare) de ansamblul grupurilor generatoare, măsurată la terminalele generatoarelor principale.

—   Producția brută de energie termică: reprezintă cantitatea totală de energie termică produsă de instalație; include energia termică consumată de echipamentele auxiliare ale instalației care utilizează un fluid cald (încălzirea interioarelor, încălzirea cu combustibil lichid etc.) și pierderile de la nivelul schimburilor de căldură ale instalației/rețelei, precum și energia termică rezultată din procesele chimice, utilizată ca formă de energie primară.

—   Producția netă de energie electrică: constă în producția brută de energie electrică minus energia electrică absorbită de echipamentele auxiliare și pierderile de la transformatoarele principale.

—   Producția netă de energie termică: reprezintă energia termică furnizată prin intermediul rețelei de distribuție, determinată prin măsurarea fluxurilor de intrare și de ieșire.

Agregatele menționate în tabelul următor trebuie înregistrate separat pentru centralele care au ca activitate principală producția de energie electrică sau termică și pentru centralele autoproducătorilor. În cazul acestor două tipuri de centrale, producția brută și netă de energie electrică și termică trebuie înregistrată separat pentru centralele care produc exclusiv energie electrică, pentru centralele de cogenerare și pentru centralele care produc exclusiv energie termică, dacă este cazul, pentru următoarele agregate:

1.   Producția totală

1.1.   Din care: energia nucleară

1.2.   Din care: hidroenergie

1.2.1.   Din care: partea hidroenergiei produse din acumularea prin pompare

1.3.   Din care: energie geotermală

1.4.   Din care: energie solară

1.5.   Din care: energia mareelor, a valurilor și a mării

1.6.   Din care: energie eoliană

1.7.   Din care: combustibili

Combustibili capabili să se aprindă sau să ardă, adică să intre în reacție cu oxigenul pentru a produce o creștere semnificativă a temperaturii și care sunt arși direct pentru a produce energie electrică și/sau termică.

1.8.   Din care: pompe de căldură

Energia termică produsă de pompele de căldură nu trebuie înregistrată decât dacă este vândută terților (adică în cazurile în care producția se realizează în sectorul de transformare).

1.9.   Din care: boilere electrice

Cantități de energie termică provenind de la boilerele electrice a căror producție este vândută terților.

1.10.   Din care: energie termică rezultată din procese chimice

Energie termică provenind din procese fără aport de energie, de exemplu o reacție chimică.

Nu include căldura reziduală, produsă prin procese care necesită un aport de energie, care trebuie înregistrată ca energie termică produsă de combustibilul corespunzător.

1.11.   Din care: alte surse (a se preciza)

Agregatele menționate în tabelul următor trebuie înregistrate ca totaluri, separat pentru energia electrică și energia termică, acolo unde este cazul. Pentru primele trei agregate din tabelul următor, cantitățile ar trebui calculate pornind de la valorile înregistrate în conformitate cu tabelul anterior și ar trebui să fie compatibile cu acestea.

1.   Producția brută totală

2.   Consum propriu al centralelor

3.   Producția netă totală

4.   Importuri

A se vedea, de asemenea, explicația de la rubrica 5 «Exporturi».

5.   Exporturi

Sunt considerate ca importate sau exportate cantitățile de energie electrică, vămuite sau nu, care au trecut granițele politice ale unei țări. În cazul în care o cantitate de energie electrică este tranzitată pe teritoriul unei țări, aceasta trebuie înregistrată atât ca import, cât și ca export.

6.   Consumul pompelor de căldură

7.   Consumul boilerelor electrice cu abur

8.   Consum pentru acumulare prin pompare

9.   Consumul pentru producerea de energie electrică

10.   Energia furnizată

Pentru energie electrică: totalul producției nete de energie electrică furnizată de către toate centralele electrice dintr-o țară, minus cantitatea utilizată simultan de pompe de căldură, boilere electrice cu abur, pompare, minus sau plus exporturi sau importuri.

Pentru energie termică: totalul producției nete de energie termică de vânzare, produsă de toate centralele dintr-o țară, minus energia termică utilizată pentru producerea de energie electrică, minus sau plus exporturi sau importuri.

11.   Pierderile de transport și de distribuție

Reprezintă toate pierderile survenite din cauza transportului și distribuției de energie electrică și termică.

În cazul energiei electrice, sunt incluse pierderile de la transformatoarele care nu sunt considerate parte integrantă a centralelor electrice.

12.   Consumul total (calculat)

13.   Diferența statistică

14.   Consumul total (observat)

Energia electrică produsă, energia termică vândută și cantitățile de combustibili consumate, inclusiv energia totală corespunzătoare provenind de la combustibilii prezentați în tabelul următor trebuie înregistrate separat pentru centralele a căror activitate principală este producerea de energie și pentru centralele autoproducătorilor. În cazul acestor două tipuri de centrale, producția de energie electrică și termică trebuie înregistrată separat pentru centralele care produc (exclusiv) energie electrică, pentru centralele de cogenerare și pentru centralele care produc (exclusiv) energie termică, dacă este cazul:

1.   Combustibili solizi și gaze artificiale:

1.1.   Antracit

1.2.   Cărbune cocsificabil

1.3.   Alți cărbuni bituminoși

1.4.   Cărbune subbituminos

1.5.   Lignit

1.6.   Turbă

1.7.   Combustibil brichetat

1.8.   Cocs de cocserie

1.9.   Gaz de cocserie

1.10.   Gudron de cărbune

1.11.   BKB (brichete de cărbune brun)

1.12.   Gaz de uzină

1.13.   Gaz de cocserie

1.14.   Gaz de furnal

1.15.   Alte gaze recuperate

1.16.   Produse din turbă

1.17.   Șisturi și nisipuri bituminoase

2.   Petrol și produse petroliere:

2.1.   Țiței

2.2.   LGN

2.3.   Gaz de rafinărie

2.4.   GPL

2.5.   Naftă

2.6.   Carburanți de tip kerosen pentru turboreactoare

2.7.   Alte tipuri de kerosen

2.8.   Motorină (păcură distilată)

2.9.   Păcură grea

2.10.   Bitum (inclusiv Orimulsion)

2.11.   Cocs de petrol

2.12.   Alte produse petroliere

3.   Gaz natural

4.   Surse regenerabile de energie și energie obținută din deșeuri

4.1.   Deșeuri industriale (neregenerabile)

4.2.   Deșeuri municipale (regenerabile)

4.3.   Deșeuri municipale (neregenerabile)

4.4.   Biocombustibili solizi

4.5.   Biogaz

4.6.   Biomotorine

4.7.   Alți combustibili biologici lichizi

3.2.2.   Consumul de energie electrică și termică în sectorul energetic

1.   Total sector energetic

Nu include consumul propriu al centralelor, energia consumată pentru acumularea prin pompare, consumul pompelor de căldură și consumul boilerelor electrice.

1.1.   Din care: mine de cărbuni

1.2.   Din care: extracția țițeiului și gazelor naturale

1.3.   Din care: fabrici de combustibil brichetat

1.4.   Din care: cocserii

1.5.   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

1.6.   Din care: uzine de gaz

1.7.   Din care: furnale

1.8.   Din care: rafinării petroliere

1.9.   Din care: industrie nucleară

1.10.   Din care: uzine de lichefiere a cărbunelui

1.11.   Din care: uzine de lichefiere (GNL)/de regazificare

1.12.   Din care: uzine de gazificare (biogaz)

1.13.   Din care: gaze transformate în lichide

1.14.   Din care: unități de producere a mangalului

1.15.   Din care: nespecificat în altă parte – Energie

3.2.3.   Specificarea consumului final de energie

1.   Sectorul industrial

1.1.   Din care: siderurgie

1.2.   Din care: chimie și petrochimie

1.3.   Din care: metale neferoase

1.4.   Din care: minerale nemetalice

1.5.   Din care: echipamente de transport

1.6.   Din care: mașini și utilaje

1.7.   Din care: industria extractivă

1.8.   Din care: produse alimentare, băuturi și tutun

1.9.   Din care: celuloză, hârtie și activități de tipărire

1.10.   Din care: lemn și produse din lemn

1.11.   Din care: construcții

1.12.   Din care: industria textilă și a articolelor din piele

1.13.   Din care: nespecificat în altă parte – Industrie

2.   Sectorul transporturilor

2.1.   Din care: transport feroviar

2.2.   Din care: transport prin conducte

2.3.   Din care: transport rutier

2.4.   Din care: nespecificat în altă parte – Transporturi

3.   Sectorul rezidențial

4.   Comerț și servicii publice

5.   Agricultură/silvicultură

6.   Pescuit

7.   Nespecificat în altă parte – Altele

3.2.4.   Importuri și exporturi

Importuri și exporturi de energie electrică și termică în funcție de țară.

3.2.5.   Producția netă de energie electrică și producția netă de energie termică ale autoproducătorilor

Producția netă de energie electrică și producția netă de energie termică ale autoproducătorilor de energie electrică și termică trebuie înregistrate separat pentru centralele de cogenerare, pentru centralele care produc (exclusiv) energie electrică și pentru centralele care produc (exclusiv) energie termică, în cazul următoarelor instalații și tipuri de activitate:

1.   Total sector energetic

1.1.   Din care: mine de cărbuni

1.2.   Din care: extracția țițeiului și gazelor naturale

1.3.   Din care: fabrici de combustibil brichetat

1.4.   Din care: cocserii

1.5.   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

1.6.   Din care: uzine de gaz

1.7.   Din care: furnale

1.8.   Din care: rafinării petroliere

1.9.   Din care: uzine de lichefiere a cărbunelui

1.10.   Din care: uzine de lichefiere (GNL)/de regazificare

1.11.   Din care: uzine de gazificare (biogaz)

1.12.   Din care: gaze transformate în lichide

1.13.   Din care: unități de producere a mangalului

1.14.   Din care: nespecificat în altă parte – Energie

2.   Sectorul transporturilor

2.1.   Din care: transport feroviar

2.2.   Din care: transport prin conducte

2.3.   Din care: transport rutier

2.4.   Din care: nespecificat în altă parte – Transporturi

3.   Toate celelalte sectoare: agregatele sunt identice cu cele din lista prezentată în secțiunea «3.2.3 Specificarea consumului final de energie».

3.3.   Date structurale privind producția de energie electrică și termică

3.3.1.   Puterea electrică maximă netă și sarcina maximă

Puterea trebuie raportată la 31 decembrie a anului de referință respectiv.

Această rubrică include atât puterea electrică a centralelor care produc (exclusiv) energie electrică, cât și pe cea a centralelor de cogenerare.

Puterea electrică maximă netă reprezintă totalul puterilor maxime nete ale tuturor centralelor luate individual pe parcursul unei perioade date de exploatare. În scopul acestei colectări de date, se presupune că perioada de exploatare este continuă: în practică, cel puțin 15 ore pe zi. Puterea maximă netă reprezintă energia electrică maximă, considerată numai energie activă, care poate fi furnizată în mod continuu, cu toate instalațiile în funcțiune, la punctul de racordare la rețea. Sarcina maximă reprezintă valoarea cea mai mare a energiei electrice absorbite sau furnizate de o rețea sau de mai multe rețele combinate dintr-o țară.

Puterea electrică maximă netă trebuie înregistrată atât pentru producătorii cu activitate principală, cât și pentru autoproducători:

1.   Total

2.   Energie nucleară

3.   Hidroenergie

3.1.   Din care: instalații mixte

3.2.   Din care: acumulare prin pompare pură

4.   Energie geotermală

5.   Energie solară fotovoltaică

6.   Energie termică solară

7.   Energia mareelor, a valurilor și a mării

8.   Energie eoliană

9.   Combustibili

9.1.   Din care: abur

9.2.   Din care: ardere internă

9.3.   Din care: turbină cu gaze

9.4.   Din care: ciclu combinat

9.5.   Din care: Alte

A se preciza dacă este cazul.

Pentru rețea trebuie declarate următoarele informații referitoare la sarcina maximă:

10.   Sarcina maximă

11.   Puterea maximă disponibilă

12.   Data și ora la care a survenit sarcina maximă

3.3.2.   Puterea electrică maximă netă a combustibililor

Puterea electrică maximă netă a combustibililor trebuie înregistrată atât în cazul producătorilor a căror activitate principală este producerea de energie, cât și în cazul autoproducătorilor, separat pentru fiecare tip de centrală monocombustibilă sau multicombustibilă menționată în tabelul următor. Trebuie adăugate indicații privind tipul de combustibil utilizat drept combustibil primar sau alternativ pentru toate tipurile de centrale multicombustibile.

1.   Centrale monocombustibile:

1.1.   Pe bază de cărbuni sau produse din cărbuni

Această categorie include gazul de cocserie, gazul de furnal și gazul de convertizor cu oxigen.

1.2.   Pe bază de combustibili lichizi

Această categorie include gazul de rafinărie.

1.3.   Pe bază de gaze naturale

Această categorie include gazul de uzină.

1.4.   Pe bază de turbă

1.5.   Pe bază de combustibili regenerabili și deșeuri

2.   Centrale multicombustibile, pe bază de combustibili solizi și lichizi

3.   Centrale multicombustibile, pe bază de combustibili solizi și gaze naturale

4.   Centrale multicombustibile, pe bază de combustibili lichizi și gaze naturale

5.   Centrale multicombustibile, pe bază de combustibili solizi, lichizi și gaze naturale

Sistemele multicombustibile includ numai unitățile care pot arde mai mult de un singur tip de combustibil în regim continuu. Centralele cu unități separate care utilizează combustibili diferiți trebuie împărțite în categoriile adecvate de centrale monocombustibile.

3.4.   Date privind energia nucleară

Trebuie declarate următoarele date privind utilizarea în scopuri civile a energiei nucleare:

| 1. | Capacitatea de îmbogățire
  Capacitatea anuală de lucru de separare a uzinelor de îmbogățire operaționale (separare izotopică a uraniului). |
| --- | --- |
| 2. | Capacitatea de producție a elementelor combustibile proaspete
  Capacitatea anuală de producție a uzinelor de fabricare a combustibilului. Nu se includ uzinele de fabricare a combustibilului MOX. |
| 3. | Capacitatea de producție a uzinelor de fabricare a combustibilului MOX
  Capacitatea anuală de producție a uzinelor de fabricare a combustibilului MOX. Combustibilul MOX conține un amestec de plutoniu și uraniu (oxid mixt). |
| 4. | Producția elementelor combustibile proaspete
  Producția de elemente combustibile proaspete finite în uzinele de fabricare a combustibilului nuclear. Nu sunt incluse barele și alte produse intermediare. De asemenea, nu sunt incluse uzinele de fabricare a combustibilului care produc combustibil MOX. |
| 5. | Producția elementelor combustibile MOX
  Producția de elemente combustibile proaspete finite în uzinele de fabricare a combustibilului MOX. Nu sunt incluse barele și alte produse intermediare. |
| 6. | Producerea căldurii nucleare
  Cantitatea totală de căldură generată de reactoarele nucleare pentru producerea energiei electrice sau pentru alte aplicații utile ale căldurii. |
| 7. | Gradul de ardere mediu anual al elementelor combustibile iradiate descărcate definitiv
  Media calculată a gradului de ardere al elementelor combustibile care au fost descărcate definitiv din reactoarele nucleare în cursul anului de referință în cauză. Nu sunt incluse elementele combustibile care sunt descărcate temporar și care pot fi ulterior reîncărcate. |
| 8. | Producerea uraniului și plutoniului în uzinele de reprocesare
  Uraniul și plutoniul produs în cursul anului de referință în uzinele de reprocesare |
| 9. | Capacitatea (uraniu și plutoniu) uzinelor de reprocesare
  Capacitatea anuală de reprocesare a uraniului și plutoniului. |

1.

Capacitatea de îmbogățire

Capacitatea anuală de lucru de separare a uzinelor de îmbogățire operaționale (separare izotopică a uraniului).

2.

Capacitatea de producție a elementelor combustibile proaspete

Capacitatea anuală de producție a uzinelor de fabricare a combustibilului. Nu se includ uzinele de fabricare a combustibilului MOX.

3.

Capacitatea de producție a uzinelor de fabricare a combustibilului MOX

Capacitatea anuală de producție a uzinelor de fabricare a combustibilului MOX. Combustibilul MOX conține un amestec de plutoniu și uraniu (oxid mixt).

4.

Producția elementelor combustibile proaspete

Producția de elemente combustibile proaspete finite în uzinele de fabricare a combustibilului nuclear. Nu sunt incluse barele și alte produse intermediare. De asemenea, nu sunt incluse uzinele de fabricare a combustibilului care produc combustibil MOX.

5.

Producția elementelor combustibile MOX

Producția de elemente combustibile proaspete finite în uzinele de fabricare a combustibilului MOX. Nu sunt incluse barele și alte produse intermediare.

6.

Producerea căldurii nucleare

Cantitatea totală de căldură generată de reactoarele nucleare pentru producerea energiei electrice sau pentru alte aplicații utile ale căldurii.

7.

Gradul de ardere mediu anual al elementelor combustibile iradiate descărcate definitiv

Media calculată a gradului de ardere al elementelor combustibile care au fost descărcate definitiv din reactoarele nucleare în cursul anului de referință în cauză. Nu sunt incluse elementele combustibile care sunt descărcate temporar și care pot fi ulterior reîncărcate.

8.

Producerea uraniului și plutoniului în uzinele de reprocesare

Uraniul și plutoniul produs în cursul anului de referință în uzinele de reprocesare

9.

Capacitatea (uraniu și plutoniu) uzinelor de reprocesare

Capacitatea anuală de reprocesare a uraniului și plutoniului.

3.5.   Unități de măsură

| 1. | Cantități energetice |
| --- | --- |

1.

Cantități energetice

Energie electrică: GWh

Energie termică: TJ

Combustibili solizi și gaze artificiale: se aplică unitățile de măsură de la capitolul 1 al prezentei anexe.

Gaze naturale: se aplică unitățile de măsură de la capitolul 2 al prezentei anexe.

Petrol și produse petroliere: se aplică unitățile de măsură de la capitolul 4 al prezentei anexe.

Surse regenerabile de energie și deșeuri: se aplică unitățile de măsură de la capitolul 5 al prezentei anexe.

Uraniu și plutoniu: tHM (tone de metal greu).

| 2. | Capacitate |
| --- | --- |

2.

Capacitate

Capacitatea de generare a energiei electrice: MWe

Capacitatea de generare a energiei termice: MWt

Capacitatea de îmbogățire (separare izotopică a uraniului): tSWU (tone de unități de lucru de separare).

Capacitatea de producție a elementelor combustibile nucleare tHM (tone de metal greu).

3.6.   Derogări și exceptări

Franța beneficiază de o derogare în ceea ce privește raportarea agregatelor privind energia termică. Această derogare expiră imediat ce Franța este în măsură să transmită acest raport și, în orice caz, în cel mult 4 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

4.   PETROL ȘI PRODUSE PETROLIERE

4.1.   Produse energetice în cauză

În lipsa unor dispoziții contrare, această colectare de date se aplică următoarelor produse energetice:

| Produs energetic | Definiție |
| --- | --- |
| 1. | Țiței |

Produs energetic

Definiție

1.

Țiței

Țițeiul este un petrol mineral de origine naturală, care conține un amestec de hidrocarburi și impurități asociate, precum sulful. Se găsește în stare lichidă în condiții normale de temperatură și presiune de suprafață, iar caracteristicile fizice (densitate, vâscozitate etc.) sunt foarte variabile. Această categorie include condensatele din gazele asociate sau neasociate extrase din zăcăminte sau perimetre de exploatare, dacă acestea sunt amestecate cu țițeiul comercial.

| 2. | LGN |
| --- | --- |

2.

LGN

LGN-urile sunt hidrocarburi lichide sau lichefiate obținute din gaze naturale în instalații de separare sau de prelucrare a gazului. Printre lichidele care provin din gaze naturale se numără etanul, propanul, butanul (butan normal și izobutan), pentanul, izopentanul și pentanul plus (denumit uneori benzină naturală sau condensat de uzină).

| 3. | Materii prime pentru rafinării |
| --- | --- |

3.

Materii prime pentru rafinării

Materiile prime pentru rafinării constau în petrol prelucrat destinat unei prelucrări suplimentare (de exemplu păcură distilată direct sau motorină în vid) fără amestecare. După o prelucrare suplimentară, urmează să fie transformate într-una sau mai multe componente și/sau produse finite. Această definiție se aplică, de asemenea, retururilor din petrochimie pentru rafinării (de exemplu benzină de piroliză, fracții C4, fracții de motorină și păcură).

| 4. | Aditivi/Compuși oxigenați |
| --- | --- |

4.

Aditivi/Compuși oxigenați

Aditivii sunt compuși, alții decât hidrocarburile, care sunt adăugați la sau amestecați cu un produs pentru a modifica proprietățile combustibilului (de exemplu, cifra octanică, cifra cetanică, proprietățile la rece etc.):

| — | compuși oxigenați, precum alcoolii (metanol, etanol), eterii [de exemplu MTBE (metil terț butil eter), ETBE (etil terț butil eter), TAME (terț amil metil eter)]; |
| --- | --- |

—

compuși oxigenați, precum alcoolii (metanol, etanol), eterii [de exemplu MTBE (metil terț butil eter), ETBE (etil terț butil eter), TAME (terț amil metil eter)];

| — | esteri (de exemplu, ulei de rapiță sau ester dimetilic etc.); |
| --- | --- |

—

esteri (de exemplu, ulei de rapiță sau ester dimetilic etc.);

| — | compuși chimici (de exemplu TMP, TEP și detergenții). |
| --- | --- |

—

compuși chimici (de exemplu TMP, TEP și detergenții).

Notă: Cantitățile de aditivi/compuși oxigenați (alcooli, eteri, esteri și alți compuși chimici) înregistrați în această categorie trebuie să corespundă cantităților care urmează să fie amestecate cu combustibili sau utilizate drept combustibil.

| 4.1. | Din care: biocombustibili |
| --- | --- |

4.1.

Din care: biocombustibili

Biobenzina și biomotorinele. Se aplică definițiile de la capitolul 5, «Energii regenerabile și energie obținută din deșeuri».

Cantitățile de biocombustibili lichizi înregistrați în această categorie corespund cantităților de biocombustibil propriu-zis și nu volumului total de lichide în care se amestecă biocombustibilii.

Sunt excluse toate schimburile cu biocombustibili care nu au fost amestecați cu combustibili pentru transporturi (adică în formă pură); aceștia trebuie înregistrați în conformitate cu capitolul 5. Biocombustibilii care fac obiectul schimburilor ca elemente componente ale combustibililor pentru transport trebuie să apară la rubrica produsului corespunzător, indicându-se proporția de biocombustibil care intră în compoziția sa.

| 5. | Alte hidrocarburi |
| --- | --- |

5.

Alte hidrocarburi

Această categorie include țițeiul sintetic obținut din nisipuri asfaltice, uleiurile minerale extrase din șisturile bituminoase etc., lichidele obținute din lichefierea cărbunelui (a se vedea capitolul 1), în urma transformării gazelor naturale în benzină (a se vedea capitolul 2), hidrogenul și uleiurile emulsionate (de exemplu Orimulsion).

Nu include producția de șisturi bituminoase, pentru care se aplică capitolul 1.

Producția de uleiuri din șisturi bituminoase (produs secundar) trebuie înregistrată la rubrica «Din alte surse» în categoria «Alte hidrocarburi».

| 6. | Gaz de rafinărie (nelichefiat) |
| --- | --- |

6.

Gaz de rafinărie (nelichefiat)

Gazul de rafinărie este un amestec de gaze necondensabile, care constau în principal în hidrogen, metan, etan și olefine obținute în urma distilării țițeiului sau tratării produselor petroliere (de exemplu prin cracare) în rafinării. Aici sunt incluse și gazele returnate din petrochimie.

| 7. | Etan |
| --- | --- |

7.

Etan

Etanul este o hidrocarbură cu catenă liniară (C2H6), gazoasă în stare naturală, extrasă din gaze naturale și din gaze de rafinărie.

| 8. | GPL |
| --- | --- |

8.

GPL

GPL-urile sunt hidrocarburi parafinice ușoare obținute în urma proceselor de rafinare și în instalațiile de stabilizare a țițeiului și de prelucrare a gazelor naturale. Acestea constau în principal din propan (C3H8) și butan (C4Hl0) sau dintr-o combinație între cele două. Acestea pot conține, de asemenea, propilenă, butilenă, izopropilenă și izobutilenă. GPL-urile sunt de obicei lichefiate sub presiune pentru transport și depozitare.

| 9. | Naftă |
| --- | --- |

9.

Naftă

Nafta este o materie primă atât pentru industria petrochimică (de exemplu producerea de etilenă sau de compuși aromatici), cât și pentru producerea de benzină prin reformare sau izomerizare în rafinării.

Nafta include materialele care au o temperatură de distilare între 30 °C și 210 °C sau un interval între aceste valori.

| 10. | Benzina auto |
| --- | --- |

10.

Benzina auto

Benzina auto constă dintr-un amestec de hidrocarburi ușoare care au temperatura de distilare între 35 °C și 215 °C. Este utilizată drept combustibil pentru motoarele cu aprindere prin scânteie ale vehiculelor de transport terestru. Benzina auto poate conține aditivi, compuși oxigenați și amelioratori ai cifrei octanice, inclusiv compuși ai plumbului, precum TEP sau TMP.

Această categorie include componentele de amestec ale benzinei auto (cu excepția aditivilor/compușilor oxigenați), de exemplu alchilații, izomerații, reformații, benzina de cracare, destinate utilizării ca benzină auto finisată.

| 10.1. | Din care: biobenzină |
| --- | --- |

10.1.

Din care: biobenzină

Se aplică definițiile de la capitolul 5, «Energii regenerabile și energie obținută din deșeuri».

| 11. | Benzina de aviație |
| --- | --- |

11.

Benzina de aviație

Este o benzină special preparată pentru motoarele cu pistoane ale avioanelor, cu o cifră octanică adecvată acestui tip de motoare, cu o temperatură de îngheț de – 60 °C și un interval de distilare de obicei între 30 °C și 180 °C.

| 12. | Carburanți de tip benzină pentru turboreactoare
  (Carburanți de tip nafta pentru turboreactoare sau JP4) |
| --- | --- |

12.

Carburanți de tip benzină pentru turboreactoare

(Carburanți de tip nafta pentru turboreactoare sau JP4)

Această categorie include toate hidrocarburile ușoare destinate utilizării în turboreactoarele avioanelor, care se distilează între 100 °C și 250 °C. Se obțin prin amestecarea kerosenului și benzinei sau naftei în așa fel încât concentrația de compuși aromatici să nu depășească 25 % din volum și presiunea vaporilor să fie între 13,7 kPa și 20,6 kPa.

| 13. | Carburanți de tip kerosen pentru turboreactoare |
| --- | --- |

13.

Carburanți de tip kerosen pentru turboreactoare

Distilat utilizat de turbomotoarele avioanelor. Are aceleași caracteristici de distilare între 150 °C și 300 °C (în general până la 250 °C) și același punct de inflamabilitate ca și kerosenul. În plus, are caracteristici specifice (precum temperatura de îngheț), care sunt stabilite de Asociația Internațională a Transporturilor Aeriene (IATA).

Această categorie include componentele pentru amestec cu kerosen.

| 13.1. | Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare |
| --- | --- |

13.1.

Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare

Biocombustibili lichizi derivați din biomasă care înlocuiesc sau se amestecă cu combustibilii de tip kerosen pentru turboreactoare.

| 14. | Alte tipuri de kerosen |
| --- | --- |

14.

Alte tipuri de kerosen

Distilat de petrol rafinat utilizat în alte sectoare decât transportul aerian. Se distilează între 150 °C și 300 °C.

| 15. | Motorină
  (păcură distilată) |
| --- | --- |

15.

Motorină

(păcură distilată)

Motorina este în principal un distilat intermediar care se distilează între 180 °C și 380 °C. Această categorie include componentele pentru amestec. Există mai multe tipuri de calitate în funcție de utilizare:

| 15.1. | Din care: motorină pentru autovehicule rutiere |
| --- | --- |

15.1.

Din care: motorină pentru autovehicule rutiere

Motorină pentru motoare diesel cu aprindere prin compresie (autovehicule, camioane etc.), care are de obicei un conținut redus de sulf;

| 15.1.1. | De la punctul 15,1, din care: Biomotorine |
| --- | --- |

15.1.1.

De la punctul 15,1, din care: Biomotorine

Se aplică definițiile de la capitolul 5, «Energii regenerabile și energie obținută din deșeuri».

| 15.2 | Din care: motorină pentru încălzire și alte utilizări |
| --- | --- |

15.2

Din care: motorină pentru încălzire și alte utilizări

Combustibil ușor pentru încălzirea spațiilor industriale și comerciale, motorină pentru transporturile navale și motorină pentru transporturile feroviare, alte tipuri de motorină inclusiv motorinele grele, care se distilează între 380 °C și 540 °C și care sunt utilizate ca materii prime în petrochimie.

| 16. | Păcură |
| --- | --- |

16.

Păcură

Include toate tipurile de păcură reziduală (grea) (inclusiv cele obținute prin amestec), a căror vâscozitate cinematică depășește 10 cSt la 80 °C. Punctul de inflamabilitate este întotdeauna peste 50 °C, iar densitatea este întotdeauna peste 0,90 kg/l.

| 16.1. | Din care: cu conținut redus de sulf |
| --- | --- |

16.1.

Din care: cu conținut redus de sulf

Păcură grea cu conținut de sulf sub 1 %.

| 16.2. | Din care: cu conținut ridicat de sulf |
| --- | --- |

16.2.

Din care: cu conținut ridicat de sulf

Păcură grea cu conținut de sulf de minimum 1 %.

| 17. | White-spirit și SBP |
| --- | --- |

17.

White-spirit și SBP

Sunt distilate intermediare rafinate, cu distilare în intervalul de distilare al naftei/kerosenului. Acestea se subîmpart după cum urmează:

—   Benzine speciale (SBP).: uleiuri ușoare care se distilează între 30 °C și 200 °C. Există 7 sau 8 tipuri de calitate de benzine industriale, în funcție de poziția fracției în intervalul de distilare. Aceste tipuri de calitate se stabilesc în funcție de diferența de temperatură între punctele de distilare pentru 5 % și 90 % din volum (care nu depășește 60 °C).

—   White-spirit: benzină industrială cu un punct de inflamabilitate de peste 30 °C. Intervalul de distilare pentru white-spirit este între 135 °C și 200 °C.

| 18. | Lubrifianți |
| --- | --- |

18.

Lubrifianți

Hidrocarburi obținute din produse secundare de distilare; lubrifianții sunt în principal utilizați pentru a reduce frecarea între suprafețele de sprijin.

Sunt incluse toate categoriile finisate de uleiuri lubrifiante, de la uleiul de ax la uleiul pentru cilindri, inclusiv cele utilizate la grăsimile lubrifiante, uleiurile de motor și toate categoriile de uleiuri de bază pentru lubrifianți.

| 19. | Bitum |
| --- | --- |

19.

Bitum

Este o hidrocarbură solidă, semi-solidă sau vâscoasă cu o structură coloidală, de culoare brună sau neagră, obținută ca reziduu în urma distilării țițeiului, prin distilarea în vid a reziduurilor de petrol rezultate din distilarea atmosferică. Bitumul mai este denumit și asfalt și este utilizat în principal la construcții de drumuri și ca material pentru acoperișuri.

Această categorie cuprinde bitumul fluidizat și bitumul fluxat.

| 20. | Ceruri de parafină |
| --- | --- |

20.

Ceruri de parafină

Cerurile de parafină sunt hidrocarburi alifatice saturate. Acestea sunt reziduuri extrase în urma deparafinării uleiurilor lubrifiante. Au o structură cristalină, mai mult sau mai puțin fină, în funcție de calitate. Caracteristicile principale sunt după cum urmează: sunt incolore, inodore și translucide, cu un punct de topire de peste 45 °C.

| 21. | Cocs de petrol |
| --- | --- |

21.

Cocs de petrol

Este un produs secundar solid, negru, obținut în principal prin cracarea și carbonizarea materiilor prime derivate din petrol, a reziduurilor de distilare în vid, a gudronului și a smoalei prin procese precum cocsificarea întârziată sau cocsificarea fluidă. Constă în principal din carbon (90-95 %) și are un conținut redus de cenușă. Este utilizat ca materie primă pentru cocserii în industria siderurgică, pentru încălzire, pentru producerea electrozilor și pentru producerea de substanțe chimice. Cele mai importante două categorii ale cocsului de petrol sunt «cocsul verde» și «cocsul calcinat».

Cocsul de petrol mai include și «cocsul de cataliză», care se depune pe catalizator în cursul proceselor de rafinare; acest tip de cocs nu este recuperabil și este de obicei utilizat drept combustibil de rafinărie.

| 22. | Alte produse |
| --- | --- |

22.

Alte produse

Această categorie include toate produsele nemenționate mai sus, de exemplu: gudronul și sulful.

Include compușii aromatici (de exemplu BTX sau benzenul, toluenul și xilenul) și olefinele (de exemplu propilena) produse în rafinării.

4.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

4.2.1.   Aprovizionare cu țiței, LGN, materii prime pentru rafinării, aditivi, și alte hidrocarburi

Tabelul următor se aplică în cazul țițeiului, al gazelor naturale lichefiate, al materiilor prime pentru rafinării, al aditivilor/compușilor oxigenați (și părții bio) și al altor hidrocarburi:

1.   Producția națională

Nu se aplică materiilor prime pentru rafinării și biocombustibililor.

2.   Din alte surse: aditivi, biocombustibili și alte hidrocarburi, a căror producție a fost deja înregistrată în alte bilanțuri privind combustibilii.

Nu se aplică în cazul țițeiului, LGN-urilor și materiilor prime pentru rafinării.

2.1.   Din care: din cărbune

Această categorie include lichidele produse în uzinele de lichefiere a cărbunelui și producția de lichide a cocseriilor.

2.2.   Din care: din gaze naturale

Producerea de benzină sintetică poate utiliza gaze naturale ca materie primă. Cantitatea de gaze necesară pentru producerea de metanol se înregistrează în conformitate cu capitolul 2, în timp ce cantitățile de metanol primite se înregistrează în această rubrică.

2.3.   Din care: din surse regenerabile de energie

Această categorie include biocombustibilii utilizați pentru amestecul cu combustibili pentru transporturi.

Producția se înregistrează în conformitate cu capitolul 5, iar cantitățile pentru amestecare sunt înregistrate în această rubrică.

3.   Retururi din petrochimie

Reprezintă produse finite sau semifinite, care sunt returnate de consumatorii finali la rafinării pentru prelucrare, amestec sau vânzare. Este vorba de obicei despre produse secundare ale industriei petrochimice.

Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafinării.

4.   Produse transferate

Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali.

Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafinării.

5.   Importuri și exporturi

Această categorie include cantitățile de țiței și produse importate sau exportate în conformitate cu acordurile de prelucrare (adică rafinare pentru terți). Țițeiul și LGN-urile trebuie înregistrate ca provenind din țara de origine inițială; materiile prime pentru rafinării și produsele finite se înregistrează ca provenind din țara ultimei expedieri.

Se includ toate lichidele din gaz (de exemplu GPL) extrase în urma regazificării gazelor naturale lichefiate importate și produsele petroliere importate sau exportate direct de industria petrochimică.

Notă: Orice schimb de biocombustibil care nu a fost amestecat cu combustibilii de transport (de exemplu în forma lor pură) trebuie raportat în chestionarul privind sursele regenerabile de energie.

Reexporturile de petrol importat pentru prelucrare în zone libere trebuie înregistrate ca exporturi de produse efectuate de țara de prelucrare către țara de destinație finală.

6.   Utilizare directă

Țițeiul, LGN-urile, aditivii și compușii oxigenații (inclusiv partea reprezentată de biocombustibili) și alte hidrocarburi utilizate direct fără a fi prelucrate în rafinării.

Această categorie include țițeiul utilizat pentru producerea de energie electrică.

7.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

8.   Cantități intrate în rafinării (calculate)

Reprezintă cantitatea totală de produse care, conform calculelor, a intrat în procesul de rafinare. Aceasta se calculează după cum urmează:

Formula

9.   Diferențe statistice

Reprezintă cantitățile calculate intrate în rafinării minus cantitățile observate intrate în rafinării.

10.   Cantități intrate în rafinării (observate)

Cantități măsurate ca intrări în rafinării

11.   Pierderi de rafinare

Reprezintă diferența dintre cantitățile intrate în rafinării (observate) și producția brută a rafinăriilor. Pierderile pot apărea în timpul procesului de distilare din cauza evaporării. Pierderile înregistrate au valoare pozitivă. Pot exista creșteri de volum, dar nu și creșteri de masă.

12.   Totalul stocurilor inițiale și finale pe teritoriul național

Reprezintă toate stocurile de pe teritoriul național, inclusiv stocurile deținute de stat, de consumatorii importanți sau de organizațiile care se ocupă cu deținerea de stocuri, stocurile de pe navele oceanice care sosesc, stocurile deținute în zonele libere și stocurile deținute pentru terți, indiferent dacă sunt sau nu în conformitate cu acordurile guvernamentale bilaterale. Termenii «inițiale» și «finale» se referă la prima și respectiv ultima zi a perioadei de referință.

13.   Puterea calorifică netă

Producția, importurile și exporturile și media generală.

4.2.2.   Aprovizionarea cu produse petroliere

Tabelul următor se aplică numai la produsele finite (gaz de rafinărie, etan, GPL, nafta, benzină auto, precum și partea sa de biobenzină, benzină de aviație, benzină tip Jet Fuel, kerosen tip Jet Fuel, precum și partea bio a acestuia, alte tipuri de kerosen, motorină, păcură cu conținut ridicat și scăzut de sulf, white spirit și SBP, lubrifianți, bitum, parafină, ceruri, cocs de petrol și alte produse). Țițeiul și LGN-urile utilizate pentru ardere directă trebuie înregistrate ca livrări de produse finite și ca transferuri între produse.

| 1. | Produsele primare primite
  Sunt incluse cantitățile de țiței de proveniență internă sau importate (inclusiv condensatele) și LGN-urile de proveniență internă care sunt utilizate direct, fără a fi prelucrate în rafinăriile petroliere, și retururile din petrochimie care sunt utilizate direct, deși nu sunt combustibili primari. |
| --- | --- |
| 2. | Producția brută a rafinăriilor
  Reprezintă producția de produse finite a rafinăriilor sau uzinelor de amestecare.
  Această rubrică nu include pierderile de rafinare, dar include consumul propriu al rafinăriilor. |
| 3. | Produse reciclate
  Este vorba de produse finite care trec a doua oară prin circuitul comercial, după ce au fost livrate o dată consumatorilor finali (de exemplu lubrifianții uzați care sunt reprelucrați). Trebuie făcută o distincție între aceste cantități și retururile din petrochimie. |
| 4. | Consumul propriu al rafinăriilor
  Reprezintă produse petroliere consumate pentru exploatarea rafinăriilor.
  Sunt excluse produsele utilizate de companiile petroliere în afara procesului de rafinare, de exemplu buncăraj sau consumul navelor petroliere.
  Sunt incluși combustibilii utilizați de rafinării la producerea de energie electrică și termică vândută. |
| 4.1. | Din care: consumul pentru producerea de energie electrică
  Reprezintă cantitățile utilizate pentru producerea de energie electrică în centralele rafinăriilor. |
| 4.2. | Din care: consumul pentru cogenerarea de energie electrică și termică
  Reprezintă cantitățile utilizate pentru cogenerarea de energie electrică și termică în centralele rafinăriilor. |
| 4.3. | Din care: consumul pentru producerea de energie termică
  Reprezintă cantitățile utilizate pentru producerea de energie termică în rafinării. |
| 5. | Importuri și exporturi |
| 6. | Buncăraj |
| 7. | Transferuri între produse
  Reprezintă cantitățile de produse a căror clasificare s-a schimbat, fie pentru că specificațiile acestora au fost modificate, fie pentru că aceste produse au fost amestecate pentru a forma un alt produs.
  O valoare negativă pentru un produs trebuie compensată de una (sau mai multe) valori pozitive pentru unul sau mai multe produse și invers; totalul net trebuie sa fie zero. |
| 8. | Produse transferate
  Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali. |
| 9. | Variația stocurilor
  O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv. |
| 10. | Livrări interne brute calculate
  Acestea se calculează după cum urmează: |
| 11. | Diferența statistică
  Reprezintă livrările interne brute calculate minus livrările interne brute observate. |
| 12. | Livrări interne brute observate
  Reprezintă livrările observate de produse petroliere finite, provenind din surse primare (de exemplu rafinării, uzine de amestecare etc.) către piața internă.
  Această cifră poate fi diferită de cifra calculată, de exemplu din cauza diferențelor de sferă de cuprindere și/sau a diferențelor de definire în sisteme de înregistrare diferite. |
| 12.1. | Din care: livrări brute pentru sectorul petrochimic
  Reprezintă cantități de combustibili livrate pentru sectorul petrochimic. |
| 12.2. | Din care: consum energetic în petrochimie
  Reprezintă cantitățile de petrol utilizate drept combustibil pentru procesele petrochimice precum cracarea cu aburi. |
| 12.3. | Din care: consum neenergetic în petrochimie
  Reprezintă cantitățile de petrol utilizat în petrochimie pentru producerea de etilenă, propilenă, butilenă, gaz de sinteză, compuși aromatici, butadienă și alte materii prime pe bază de hidrocarburi în procese precum cracarea cu abur, aromatizarea și reformarea cu abur. Nu sunt incluse cantitățile de petrol utilizat drept combustibil. |
| 13. | Retururi din petrochimie pentru rafinării |
| 14. | Nivelurile stocurilor inițiale și finale
  Reprezintă toate stocurile de pe teritoriul național, inclusiv stocurile deținute de stat, de consumatorii importanți sau de organizațiile care se ocupă cu deținerea de stocuri, stocurile de pe navele oceanice care sosesc, stocurile deținute în zonele libere și stocurile deținute pentru terți, indiferent dacă sunt sau nu în conformitate cu acordurile guvernamentale bilaterale. Termenii «inițiale» și «finale» se referă la prima și respectiv ultima zi a perioadei de referință. |
| 15. | Variația stocurilor la serviciile de utilități publice
  Reprezintă variația stocurilor deținute de serviciile de utilități publice care nu sunt contabilizate în nivelurile stocurilor sau în variația stocurilor înregistrate în altă parte. O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.
  Această rubrică include țițeiul și LGN-urile utilizate pentru ardere directă, dacă este cazul. |
| 16. | Puterea calorifică netă a livrărilor interne brute |

1.

Produsele primare primite

Sunt incluse cantitățile de țiței de proveniență internă sau importate (inclusiv condensatele) și LGN-urile de proveniență internă care sunt utilizate direct, fără a fi prelucrate în rafinăriile petroliere, și retururile din petrochimie care sunt utilizate direct, deși nu sunt combustibili primari.

2.

Producția brută a rafinăriilor

Reprezintă producția de produse finite a rafinăriilor sau uzinelor de amestecare.

Această rubrică nu include pierderile de rafinare, dar include consumul propriu al rafinăriilor.

3.

Produse reciclate

Este vorba de produse finite care trec a doua oară prin circuitul comercial, după ce au fost livrate o dată consumatorilor finali (de exemplu lubrifianții uzați care sunt reprelucrați). Trebuie făcută o distincție între aceste cantități și retururile din petrochimie.

4.

Consumul propriu al rafinăriilor

Reprezintă produse petroliere consumate pentru exploatarea rafinăriilor.

Sunt excluse produsele utilizate de companiile petroliere în afara procesului de rafinare, de exemplu buncăraj sau consumul navelor petroliere.

Sunt incluși combustibilii utilizați de rafinării la producerea de energie electrică și termică vândută.

4.1.

Din care: consumul pentru producerea de energie electrică

Reprezintă cantitățile utilizate pentru producerea de energie electrică în centralele rafinăriilor.

4.2.

Din care: consumul pentru cogenerarea de energie electrică și termică

Reprezintă cantitățile utilizate pentru cogenerarea de energie electrică și termică în centralele rafinăriilor.

4.3.

Din care: consumul pentru producerea de energie termică

Reprezintă cantitățile utilizate pentru producerea de energie termică în rafinării.

5.

Importuri și exporturi

6.

Buncăraj

7.

Transferuri între produse

Reprezintă cantitățile de produse a căror clasificare s-a schimbat, fie pentru că specificațiile acestora au fost modificate, fie pentru că aceste produse au fost amestecate pentru a forma un alt produs.

O valoare negativă pentru un produs trebuie compensată de una (sau mai multe) valori pozitive pentru unul sau mai multe produse și invers; totalul net trebuie sa fie zero.

8.

Produse transferate

Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali.

9.

Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

10.

Livrări interne brute calculate

Acestea se calculează după cum urmează:

Formula

11.

Diferența statistică

Reprezintă livrările interne brute calculate minus livrările interne brute observate.

12.

Livrări interne brute observate

Reprezintă livrările observate de produse petroliere finite, provenind din surse primare (de exemplu rafinării, uzine de amestecare etc.) către piața internă.

Această cifră poate fi diferită de cifra calculată, de exemplu din cauza diferențelor de sferă de cuprindere și/sau a diferențelor de definire în sisteme de înregistrare diferite.

12.1.

Din care: livrări brute pentru sectorul petrochimic

Reprezintă cantități de combustibili livrate pentru sectorul petrochimic.

12.2.

Din care: consum energetic în petrochimie

Reprezintă cantitățile de petrol utilizate drept combustibil pentru procesele petrochimice precum cracarea cu aburi.

12.3.

Din care: consum neenergetic în petrochimie

Reprezintă cantitățile de petrol utilizat în petrochimie pentru producerea de etilenă, propilenă, butilenă, gaz de sinteză, compuși aromatici, butadienă și alte materii prime pe bază de hidrocarburi în procese precum cracarea cu abur, aromatizarea și reformarea cu abur. Nu sunt incluse cantitățile de petrol utilizat drept combustibil.

13.

Retururi din petrochimie pentru rafinării

14.

Nivelurile stocurilor inițiale și finale

Reprezintă toate stocurile de pe teritoriul național, inclusiv stocurile deținute de stat, de consumatorii importanți sau de organizațiile care se ocupă cu deținerea de stocuri, stocurile de pe navele oceanice care sosesc, stocurile deținute în zonele libere și stocurile deținute pentru terți, indiferent dacă sunt sau nu în conformitate cu acordurile guvernamentale bilaterale. Termenii «inițiale» și «finale» se referă la prima și respectiv ultima zi a perioadei de referință.

15.

Variația stocurilor la serviciile de utilități publice

Reprezintă variația stocurilor deținute de serviciile de utilități publice care nu sunt contabilizate în nivelurile stocurilor sau în variația stocurilor înregistrate în altă parte. O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

Această rubrică include țițeiul și LGN-urile utilizate pentru ardere directă, dacă este cazul.

16.

Puterea calorifică netă a livrărilor interne brute

4.2.3.   Livrări interne brute pe sector

În tabelurile următoare, se aplică următoarele agregate pentru țiței, gaze naturale lichefiate, gaz de rafinărie, etan, GPL, nafta, total benzină auto și partea sa bio, benzină de aviație, benzină tip Jet Fuel, total kerosen tip Jet Fuel și partea sa bio, alte tipuri de kerosen, motorină (și fracțiunile sale de motorină pentru transporturi, motorină pentru încălzire și alte utilizări, biomotorine și motorină non-bio), total păcură, (inclusiv fracțiunile sale cu conținut scăzut și ridicat de sulf), white spirit și SBP, lubrifianți, bitum, ceruri parafinice, cocs de petrol, alte produse petroliere.

Atât cantitățile implicate în utilizarea energetică, cât și cele pentru consum neenergetic, precum și suma lor totală, trebuie să fie declarate.

1.   Total sector de transformare

Totalul cantităților de combustibili utilizați pentru transformarea primară și secundară a energiei.

1.1.   Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie electrică

1.2.   Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor

1.3.   Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea combinată de energie termică și electrică

1.4.   Din care: centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

1.5.   Din care: centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie termică

1.6.   Din care: centrale termice ale autoproducătorilor

1.7.   Din care: uzine de gaz/gazificare

1.8.   Din care: pentru amestec cu gaze naturale

1.9.   Din care: cocserii

1.10.   Din care: furnale

1.11.   Din care: industria petrochimică

1.12.   Din care: fabrici de combustibil brichetat

1.13.   Din care: nespecificat în altă parte – Transformare

2.   Total sector energetic

Cantitatea totală utilizată ca energie în sectorul energetic

2.1.   Din care: mine de cărbuni

2.2.   Din care: extracția țițeiului și gazelor naturale

2.3.   Din care: cocserii

2.4.   Din care: furnale

2.5.   Din care: uzine de gaz

2.6.   Din care: centrale electrice

Centrale electrice, centrale de cogenerare și centrale termice.

2.7.   Din care: nespecificat în altă parte – Energie

3.   Pierderi de distribuție

Pierderi survenite în afara rafinăriei din cauza transportului și distribuției.

Includ pierderile pe conducte.

4.   Consum final de energie

5.   Sectorul industrial

5.1.   Din care: siderurgie

5.2.   Din care: chimie și petrochimie

5.3.   Din care: metale neferoase

5.4.   Din care: minerale nemetalice

5.5.   Din care: echipamente de transport

5.6.   Din care: mașini și utilaje

5.7.   Din care: industria extractivă

5.8.   Din care: produse alimentare, băuturi și tutun

5.9.   Din care: celuloză, hârtie și activități de tipărire

5.10.   Din care: lemn și produse din lemn

5.11.   Din care: construcții

5.12.   Din care: industria textilă și a articolelor din piele

5.13.   Din care: nespecificat în altă parte – Industrie

6.   Sectorul transporturilor

6.1.   Din care: transport aerian internațional

6.2.   Din care: transport aerian intern

6.3.   Din care: transport rutier

6.4.   Din care: transport feroviar

6.5.   Din care: navigație internă

6.6.   Din care: transport prin conducte

6.7.   Din care: nespecificat în altă parte – Transporturi

7.   Alte sectoare

7.1.   Din care: comerț și servicii publice

7.2.   Din care: sectorul rezidențial

7.3.   Din care: agricultură/silvicultură

7.4.   Din care: pescuit

7.5.   Din care: nespecificat în altă parte – Altele

8.   Consum neenergetic total

Cantități utilizate ca materii prime în diferite sectoare și neutilizate drept combustibil sau transformate în alt tip de combustibil. Aceste cantități sunt incluse în lista de agregate de mai sus.

8.1.   Din care: sectorul de transformare

8.2   Din care: sectorul energetic

8.3   Din care: sectorul transporturilor

8.4   Din care: sectorul industrial

8.4.1   Sectorul industrial, din care: chimie (inclusiv petrochimie)

8.5   Din care: alte sectoare

4.2.4.   Importuri și exporturi

Importuri în funcție de țara de origine și exporturi în funcție de țara de destinație. A se vedea, de asemenea, notele pentru agregatul nr. 5 de la secțiunea 4.2.1.

4.3.   Unități de măsură

| 1. | Cantități energetice |
| --- | --- |

1.

Cantități energetice

103 tone

| 2. | Putere calorifică |
| --- | --- |

2.

Putere calorifică

MJ/tonă

4.4.   Derogări și exceptări

Cipru este scutit de obligația de a declara agregatele definite în secțiunea 4.2.3, punctul 4 (Alte sectoare) și punctul 5 (Consum neenergetic total); trebuie declarate numai valorile totale.

Cipru beneficiază de o derogare de 3 ani începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament, în ceea ce privește declararea agregatelor definite în secțiunea 4.2.3, punctul 2 (Sectorul industrial) și punctul 3 (Transporturi); trebuie declarate numai valorile totale pe perioada acestei derogări.

5.   ENERGII REGENERABILE ȘI ENERGIE OBȚINUTĂ DIN DEȘEURI

5.1.   Produse energetice în cauză

În lipsa unor dispoziții contrare, această colectare de date se aplică următoarelor produse energetice:

| Produs energetic | Definiție |
| --- | --- |
| 1. | Energie hidroelectrică |

Produs energetic

Definiție

1.

Energie hidroelectrică

Energia potențială și cinetică a apei transformată în energie electrică în hidrocentrale. Acumularea prin pompare trebuie inclusă. Trebuie raportată producția în cazul centralelor cu o putere < 1 MW, al centralelor cu o putere ≥ 1 MW și < 10 MW, al centralelor cu o putere ≥ 10 MW și din acumularea prin pompare.

| 2. | Energie geotermală |
| --- | --- |

2.

Energie geotermală

Energie termică emisă de scoarța terestră, de obicei sub formă de apă fierbinte sau abur. Această producție de energie reprezintă diferența dintre entalpia fluidului extras din sondă și cea a fluidului eliminat. Este exploatată în locații adecvate:

| — | pentru producerea de energie electrică prin utilizarea aburului uscat sau a saramurii naturale cu entalpie ridicată după vaporizarea bruscă; |
| --- | --- |

—

pentru producerea de energie electrică prin utilizarea aburului uscat sau a saramurii naturale cu entalpie ridicată după vaporizarea bruscă;

| — | direct ca energie termică pentru termoficare, în agricultură etc. |
| --- | --- |

—

direct ca energie termică pentru termoficare, în agricultură etc.

| 3. | Energie solară |
| --- | --- |

3.

Energie solară

Reprezintă radiațiile solare exploatate pentru producerea de apă caldă și energie electrică. Această producție de energie constă în energia termică transmisă mediului de transfer termic, adică radiațiile solare incidente fără pierderile optice și cele datorate colectoarelor solare. Nu este inclusă energia solară pasivă utilizată direct pentru încălzirea, climatizarea și iluminarea locuințelor sau altor clădiri.

| 3.1. | Din care: energie solară fotovoltaică |
| --- | --- |

3.1.

Din care: energie solară fotovoltaică

Reprezintă lumina solară transformată în energie electrică prin intermediul celulelor solare constituite în general din materiale semiconductoare care, expuse la lumină, produc energie electrică.

| 3.2. | Din care: energie termică solară |
| --- | --- |

3.2.

Din care: energie termică solară

Reprezintă energia termică produsă de radiațiile solare; este produsă în:

| (a) | centrale termice solare; sau |
| --- | --- |

(a)

centrale termice solare; sau

| (b) | instalații pentru producerea de apă caldă menajeră sau pentru încălzirea sezonieră a piscinelor (de exemplu colectoare plane, în general de tipul termosifonului). |
| --- | --- |

(b)

instalații pentru producerea de apă caldă menajeră sau pentru încălzirea sezonieră a piscinelor (de exemplu colectoare plane, în general de tipul termosifonului).

| 4. | Energie maremotrică, a valurilor și a mării |
| --- | --- |

4.

Energie maremotrică, a valurilor și a mării

Reprezintă energia mecanică produsă de maree, valuri sau curenți marini, exploatată pentru a produce energie electrică.

| 5. | energie eoliană |
| --- | --- |

5.

energie eoliană

Reprezintă energia cinetică a vântului exploatată pentru a produce energie electrică cu ajutorul turbinelor eoliene.

| 6. | Deșeuri industriale (neregenerabile) |
| --- | --- |

6.

Deșeuri industriale (neregenerabile)

Reprezintă deșeuri industriale neregenerabile (solide sau lichide) arse direct pentru a produce energie electrică și/sau termică. Cantitatea de combustibil utilizat se exprimă pe baza puterii calorifice nete. Deșeurile industriale regenerabile trebuie înregistrate la categoriile «Biomasă solidă», «Biogaz» și/sau «Biocombustibili lichizi».

| 7. | Deșeuri municipale |
| --- | --- |

7.

Deșeuri municipale

Reprezintă deșeurile produse de locuințe, spitale și de sectorul terțiar, care sunt incinerate în instalații speciale, exprimate pe baza puterii calorifice nete.

| 7.1. | Din care: regenerabile |
| --- | --- |

7.1.

Din care: regenerabile

Partea de deșeuri municipale de origine biologică.

| 7.2. | Din care: neregenerabile |
| --- | --- |

7.2.

Din care: neregenerabile

Partea de deșeuri municipale care nu sunt de origine biologică.

| 8. | Biocombustibili solizi: |
| --- | --- |

8.

Biocombustibili solizi:

Reprezintă materialele organice, nefosile, de origine biologică, care pot fi utilizate drept combustibil pentru producerea de energie termică sau electrică. În această categorie intră:

| 8.1. | Din care: mangal |
| --- | --- |

8.1.

Din care: mangal

Este un reziduu solid rezultat în urma distilării distructive și a pirolizei lemnului și altor materiale vegetale.

| 9. | Biogaz: |
| --- | --- |

9.

Biogaz:

Un gaz compus în principal din metan și dioxid de carbon produs prin digestia anaerobă a biomasei.

| 10. | Biocombustibili lichizi |
| --- | --- |

10.

Biocombustibili lichizi

Cantitățile de biocombustibili lichizi înregistrați în această categorie corespund cantităților de biocombustibil propriu-zis și nu volumului total de lichide în care se amestecă biocombustibilii. În cazul particular al importurilor și exporturilor de biocombustibili lichizi, sunt vizate numai schimburile de biocombustibili care nu au fost amestecați cu combustibili pentru transporturi (cei care sunt utilizați în formă pură). Schimburile de biocombustibili lichizi amestecați cu combustibili pentru transporturi trebuie înregistrate împreună cu datele privind petrolul de la capitolul 4.

Se au în vedere următoarele tipuri de biocombustibili lichizi:

| 10.1. | Din care: biobenzină |
| --- | --- |

10.1.

Din care: biobenzină

Această categorie cuprinde bioetanolul (etanol produs din biomasă și/sau din partea biodegradabilă a deșeurilor), biometanolul (metanol produs din biomasă și/sau din partea biodegradabilă a deșeurilor), bio-ETBE (etil-terț-butil-eter produs pe bază de bioetanol; procentul în volum din bio-ETBE calculat ca biocombustibil este de 47 %) și bio-MTBE (metil-terț-butil-eter produs pe bază de biometanol; procentul în volum din bio-MTBE calculat ca biocombustibil este de 36 %).

| 10.1.1. | Biobenzină din care: bioetanol |
| --- | --- |

10.1.1.

Biobenzină din care: bioetanol

Etanol produs din biomasă și/sau din fracțiunea biodegradabilă a deșeurilor

| 10.2. | Din care: biomotorine |
| --- | --- |

10.2.

Din care: biomotorine

Această categorie include biomotorina (un ester metilic, de calitatea motorinei, produs din ulei vegetal sau animal), biodimetileterul (dimetileter produs din biomasă), biocombustibilul Fischer-Tropsch (produs din biomasă), biouleiurile presate la rece (uleiuri produse din semințe oleaginoase printr-un proces exclusiv mecanic) și toate celelalte tipuri de biocombustibili lichizi care sunt adăugați, amestecați sau utilizați direct ca motorină pentru transport.

| 10.3. | Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare |
| --- | --- |

10.3.

Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare

Biocombustibili lichizi derivați din biomasă care înlocuiesc sau se amestecă cu combustibilii de tip kerosen pentru turboreactoare.

| 10.4. | Alți biocombustibili lichizi |
| --- | --- |

10.4.

Alți biocombustibili lichizi

Biocombustibili lichizi utilizați direct drept combustibil, care nu intră nici în categoria biobenzinei, nici în cea a biomotorinelor.

5.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

5.2.1.   Producția brută de energie electrică și termică

Energia electrică și termică produsă din produsele energetice menționate la secțiunea 5.1 (cu excepția mangalului, biobenzinei și a biocarburanților de tip kerosen pentru turboreactoare) trebuie înregistrată separat, după caz:

| — | pentru centralele a căror activitate principală este producerea de energie și centralele autoproducătorilor; |
| --- | --- |

—

pentru centralele a căror activitate principală este producerea de energie și centralele autoproducătorilor;

| — | pentru centralele care produc numai energie electrică, centralele care produc numai energie termică și centralele de cogenerare. |
| --- | --- |

—

pentru centralele care produc numai energie electrică, centralele care produc numai energie termică și centralele de cogenerare.

Această cerință exclude mangalul. Pentru biocombustibilii lichizi, aceasta exclude biobenzina și biocarburanții de tip kerosen pentru turboreactoare. Pentru sectorul hidroenergetic, declarațiile trebuie să se împartă în centrale cu producție de energie electrică de până la 1 MW, între 1 și 10 MW și de peste 10 MW.

5.2.2.   Sectorul de aprovizionare și sectorul de transformare

Cantitățile de produse energetice menționate la secțiunea 5.1 (cu excepția energiei hidroelectrice, energiei solare fotovoltaice, energiei maremotrice, a valurilor și a mării și energiei eoliene) și utilizate în sectoarele de aprovizionare și de transformare trebuie înregistrate pentru agregatele următoare:

1.   Producție

2.   Importuri

3.   Exporturi

4.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

5.   Consum brut

6.   Diferențe statistice

7.   Total sector de transformare

Cantități de energii regenerabile și deșeuri utilizate la transformarea formelor primare de energie în forme secundare (de exemplu gaze de haldă în energie electrică) sau utilizate la transformarea în produse energetice derivate (de exemplu biogazul utilizat pentru amestecul cu gazul natural).

7.1.   Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie electrică

7.2.   Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea combinată de energie termică și electrică

7.3.   Din care: centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie termică

7.4.   Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor

7.5.   Din care: centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

7.6.   Din care: centrale termice ale autoproducătorilor

7.7.   Din care: fabrici de combustibil brichetat

Cantități de surse regenerabile de energie și deșeuri utilizate pentru a produce combustibil brichetat. Sursele regenerabile de energie și deșeurile utilizate pentru încălzire și pentru exploatarea utilajelor trebuie înregistrate la consum în sectorul energetic.

7.8.   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

Cantități de surse regenerabile de energie și deșeuri utilizate pentru producerea brichetelor de lignit. Sursele regenerabile de energie și deșeurile utilizate pentru încălzire și pentru exploatarea utilajelor trebuie înregistrate la consum în sectorul energetic.

7.9.   Din care: gaz de uzină

Cantități de surse regenerabile de energie și deșeuri utilizate pentru a produce gaz de uzină. Sursele regenerabile de energie și deșeurile utilizate pentru încălzire și pentru exploatarea utilajelor trebuie înregistrate la consum în sectorul energetic.

7.10.   Din care: furnale

Cantități de energie regenerabilă (de exemplu, mangal) transformate în furnale.

Energia regenerabilă utilizată pentru încălzire și pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie înregistrată în această rubrică, ci trecută la consumul sectorului energetic.

7.11.   Din care: instalații pentru amestecul gazelor naturale

Cantități de biogaze amestecate cu gaze naturale, injectate în rețeaua de gaze naturale.

7.12.   Din care: amestec cu benzină auto/motorină/combustibil de tip kerosen

Cantități de biocombustibili lichizi care nu sunt furnizate consumatorilor finali, ci utilizate împreună cu alte produse petroliere înregistrate în chestionarul privind petrolul.

7.13.   Din care: unități de producție a mangalului

Cantități de lemn utilizate pentru producerea mangalului.

7.14.   Din care: nespecificat în altă parte – Transformare

5.2.3.   Sectorul energetic

Cantitățile de produse energetice menționate la secțiunea 5.1 (cu excepția energiei hidroelectrice, a energiei solare fotovoltaice, a energiei maremotrice, a valurilor și mării și a energiei eoliene) și utilizate în sectorul energetic sau pentru consum final trebuie înregistrate pentru agregatele următoare:

1.   Total sector energetic

Reprezintă energiile regenerabile și deșeurile utilizate de industria energetică pentru a sprijini activitățile de transformare. De exemplu, energiile regenerabile și deșeurile utilizate pentru încălzire, pentru iluminat sau pentru acționarea pompelor sau compresoarelor.

Cantitățile de energii regenerabile și deșeuri transformate într-o altă formă de energie trebuie înregistrate la sectorul de transformare.

1.1.   Din care: uzine de gazificare

1.2.   Din care: centrale electrice, centrale de cogenerare și centrale termice publice

1.3.   Din care: mine de cărbuni

1.4.   Din care: fabrici de combustibil brichetat

1.5.   Din care: cocserii

1.6.   Din care: rafinării petroliere

1.7.   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

1.8.   Din care: gaz de uzină

1.9.   Din care: furnale

1.10.   Din care: unități de producție a mangalului

1.11.   Din care: nespecificat în altă parte

2.   Pierderi de distribuție

Toate pierderile survenite din cauza transportului și distribuției.

5.2.4.   Consumul final de energie

Cantitățile de produse energetice menționate la secțiunea 5.1 (cu excepția energiei hidroelectrice, a energiei solare fotovoltaice, a energiei maremotrice, a valurilor și a mării și a energiei eoliene) trebuie înregistrate pentru agregatele următoare:

1.   Consum final de energie

2.   Sectorul industrial

2.1.   Din care: siderurgie

2.2.   Din care: chimie și petrochimie

2.3.   Din care: metale neferoase

2.4.   Din care: minerale nemetalice

2.5.   Din care: echipamente de transport

2.6.   Din care: mașini și utilaje

2.7.   Din care: industria extractivă

2.8.   Din care: produse alimentare, băuturi și tutun

2.9.   Din care: celuloză, hârtie și activități de tipărire

2.10.   Din care: lemn și produse din lemn

2.11.   Din care: construcții

2.12.   Din care: industria textilă și a articolelor din piele

2.13.   Din care: nespecificat în altă parte – Industrie

3.   Sectorul transporturilor

3.1.   Din care: transport feroviar

3.2.   Din care: transport rutier

3.3.   Din care: navigație internă

3.4.   Din care: nespecificat în altă parte – Transporturi

4.   Alte sectoare

4.1.   Din care: comerț și servicii publice

4.2.   Din care: sectorul rezidențial

4.3.   Din care: agricultură/silvicultură

4.4.   Din care: pescuit

4.5.   Din care: nespecificat în altă parte – Altele

5.2.5.   Caracteristicile tehnice ale instalațiilor

Trebuie înregistrate următoarele capacități de producere a energiei electrice, după caz, la sfârșitul anului de referință:

1.   Energie hidroelectrică

Trebuie înregistrată capacitatea în cazul centralelor cu o putere < 1 MW, centralelor cu o putere ≥ 1 și < 10 MW, centralelor cu o putere ≥ 10 MW, pentru instalații mixte și pentru acumularea prin pompare pură, precum și capacitatea ansamblului centralelor de toate dimensiunile. Detaliile privind capacitățile centralelor trebuie indicate fără acumularea prin pompare.

2.   Energie geotermală

3.   Energie solară fotovoltaică

4.   Energie termică solară

5.   Energie maremotrică, a valurilor și a mării

6.   Energie eoliană

7.   Deșeuri industriale (neregenerabile)

8.   Deșeuri municipale

9.   Biocombustibili solizi

10.   Biogaz

11.   Biomotorine

12.   Alți biocombustibili lichizi

Trebuie indicată suprafața totală instalată cu colectoare solare.

Trebuie înregistrate capacitățile de producție pentru biocombustibilii următori:

1.   Biobenzină

2.   Biomotorine

3.   Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare

4.   Alți combustibili biologici lichizi

5.2.6.   Importuri și exporturi

Importurile în funcție de țara de origine și exporturile în funcție de țara de destinație se declară pentru următoarele produse:

1.   Biobenzină

1.1.   Din care: bioetanol

2.   Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare

3.   Biomotorine

4.   Alți combustibili biologici lichizi

5.   Pelete din lemn

5.2.7.   Producția de biocombustibili solii și biogaz

Se declară producția pentru următoarele produse:

1.   Biocombustibili solizi (cu excepția mangalului)

1.1.   Din care: lemn de foc, reziduuri și subproduse de lemn

1.1.1.   Din lemn de foc, reziduuri și subproduse de lemn, din care: pelete din lemn

1.2.   Din care: leșie neagră

1.3.   Din care: resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr

1.4.   Din care: deșeuri de origine animală

1.5.   Din care: alte materiale vegetale și reziduuri

2.   Biogaz din fermentația anaerobă

2.1.   Din care: gaz de deșeu

2.2.   Din care: gaz de canalizare

2.3.   Din care: alte tipuri de biogaz din fermentația anaerobă

3.   Biogaz din prelucrarea termică

5.3.   Puterea calorifică

Valorile puterii calorifice nete trebuie înregistrate pentru următoarele produse:

1.   Biobenzină

2.   Bioetanol

3.   Biomotorină

4.   Biocarburanți de tip kerosen pentru turboreactoare

5.   Alți biocombustibili lichizi

6.   Mangal

5.4.   Unități de măsură

| 1. | Producția de energie electrică |
| --- | --- |

1.

Producția de energie electrică

MWh

| 2. | Producția de energie termică |
| --- | --- |

2.

Producția de energie termică

TJ

| 3. | Produse energetice regenerabile |
| --- | --- |

3.

Produse energetice regenerabile

Biobenzina, biomotorinele și alți biocombustibili lichizi: tone

Mangal: 1 000 tone

Toate celelalte: TJ (pe baza puterii calorifice nete).

| 4. | Suprafața cu colectoare solare |
| --- | --- |

4.

Suprafața cu colectoare solare

1 000 m2

| 5. | Puterea centralelor |
| --- | --- |

5.

Puterea centralelor

Biocombustibili: tone/an

Toate celelalte: MWe

| 6. | Putere calorifică |
| --- | --- |

6.

Putere calorifică

KJ/kg (putere calorifică netă).

5.5.   Derogări și exceptări

Nu este cazul.

6.   DISPOZIȚII APLICABILE

Dispozițiile următoare se aplică privind colectarea de date descrisă în toate capitolele precedente:

1.   Perioada de referință:

Un an calendaristic (1 ianuarie – 31 decembrie).

2.   Frecvența

Anual.

3.   Termenul pentru transmiterea datelor

30 noiembrie a anului care urmează perioadei de referință.

4.   Formatul și metoda transmiterii de date

Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită de Eurostat.

Datele se transmit sau se încarcă în format electronic la punctul unic de intrare a datelor al Eurostat.

ANEXA C

STATISTICI LUNARE ÎN DOMENIUL ENERGIEI

Prezenta anexă precizează domeniul de aplicare, unitățile, perioada de referință, frecvența, termenul și modalitățile de colectare lunară a statisticilor energetice.

Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicații specifice.

1.   COMBUSTIBILI SOLIZI

1.1.   Produse energetice în cauză

În lipsa unor dispoziții contrare, această colectare de date se aplică următoarelor produse energetice:

| Produs energetic | Definiție |
| --- | --- |
| 1. | Cărbune superior |

Produs energetic

Definiție

1.

Cărbune superior

Cărbune superior înseamnă cărbune cu o putere calorifică brută egală sau mai mare de 20 000 kJ/kg, calculată la o masă de cărbune fără cenușă dar umed și cu un coeficient mediu de reflexie a vitritului de cel puțin 0,6 procente.

| 2. | Lignit |
| --- | --- |

2.

Lignit

Sunt cărbuni neaglutinanți cu o putere calorifică brută mai mică de 20 000 kJ/kg și cu un conținut de materii volatile mai mare de 31 % la o masă uscată de cărbune fără substanțe anorganice.

| 3. | Turbă |
| --- | --- |

3.

Turbă

Este un depozit sedimentar fosil, combustibil, moale, poros sau comprimat, de origine vegetală, cu un conținut mare de apă (până la 90 la sută în stare brută), ușor de tăiat și de culoare brun deschis sau închis. Turba utilizată în alte scopuri decât pentru producerea de energie nu trebuie inclusă în această categorie. Se include turba măcinată.

| 4. | Combustibil brichetat |
| --- | --- |

4.

Combustibil brichetat

Este un combustibil produs din granule de cărbune superior la care se adaugă un liant.

| 5. | BKB
  (brichete de cărbune brun) |
| --- | --- |

5.

BKB

(brichete de cărbune brun)

BKB reprezintă un combustibil produs din lignit sau din cărbune subbituminos prin brichetare la mare presiune, fără adăugarea unui liant, care include granule și praf de lignit uscat.

| 6. | Cocs |
| --- | --- |

6.

Cocs

Este un produs solid obținut prin carbonizarea la temperatură înaltă a cărbunelui, în general a unui cărbune cocsificabil, are un conținut scăzut de umiditate și materii volatile. Cocsul de cocserie este utilizat în principal în siderurgie ca sursă de energie și agent chimic. În această categorie intră praful de cocs și cocsul de turnătorie. Semicocsul (un produs solid obținut prin carbonizarea cărbunelui la temperatură joasă) trebuie inclus în această categorie. Semicocsul este utilizat drept combustibil casnic sau direct de uzinele de transformare. Această rubrică include, de asemenea, cocsul, praful de cocs, cocsul de gaz și semicocsul produse din lignit.

1.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicații specifice.

1.2.1.   Sectorul de aprovizionare

Agregatele următoare se aplică în cazul cărbunelui superior, lignitului și turbei:

1.   Producție

2.   Produse de recuperare (se aplică numai cărbunelui superior)

Șlamuri și șisturi recuperate din sterilul exploatărilor miniere.

3.   Total importuri

4.   Total exporturi

5.   Stocuri:

| — | Începutul perioadei |
| --- | --- |

—

Începutul perioadei

| — | Sfârșitul perioadei |
| --- | --- |

—

Sfârșitul perioadei

| — | Variația stocurilor |
| --- | --- |

—

Variația stocurilor

Acestea sunt cantități deținute de exploatările miniere și de importatori.

Stocurile consumatorilor (de exemplu stocurile centralelor electrice și ale cocseriilor) nu sunt incluse în această rubrică, cu excepția stocurilor deținute de consumatorii care importă direct.

O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

6.   Livrări interne calculate.

Cantitatea totală calculată de produse furnizate consumului intern. Aceasta se calculează după cum urmează:

Formula.

7.   Diferența statistică.

Este egală cu livrările interne calculate minus cele observate.

Se aplică numai în cazul cărbunelui superior.

8.   Livrări interne observate.

Cantități furnizate pieței interne. Acestea reprezintă suma livrărilor pentru diferitele tipuri de consumatori. Poate apărea o diferență între livrările calculate și cele observate.

Se aplică numai în cazul cărbunelui superior.

8.1.   Din care: livrări către centralele a căror activitate principală este producerea de energie electrică

8.2.   Din care: livrări către uzine de cocsificare

8.3.   Din care: livrări către fabrici de combustibil brichetat

Cantități utilizate pentru transformare în fabricile de combustibil brichetat (miniere și independente).

8.4.   Din care: livrări către total industrie

8.5.   Din care: alte livrări (servicii, gospodării etc.)

Cantități de combustibil furnizate gospodăriilor (inclusiv cantitățile de cărbuni furnizate personalului minelor și instalațiilor anexe), serviciilor (administrație, magazine etc.), precum și sectoarelor nespecificate în altă parte.

Agregatele următoare se aplică în cazul cocsului, al combustibililor brichetați și al brichetelor de lignit:

1.   Producție

2.   Total importuri

3.   Total exporturi

4.   Stocuri:

| — | Începutul perioadei |
| --- | --- |

—

Începutul perioadei

| — | Sfârșitul perioadei |
| --- | --- |

—

Sfârșitul perioadei

| — | Variația stocurilor |
| --- | --- |

—

Variația stocurilor

Cantități deținute de cocserii (cocs) și de fabricile de combustibil brichetat (combustibili brichetați).

Nu include stocurile consumatorilor cu excepția stocurilor deținute de consumatorii care importă direct.

O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

5.   Livrări interne calculate

Cantitatea totală calculată de produse furnizate consumului intern. Aceasta se calculează după cum urmează:

Formula.

6.   Livrări către industria siderurgică (se aplică numai în cazul cocsului)

1.2.2.   Importuri

Importurile în funcție de țara de origine și exporturile în funcție de țara de destinație se declară pentru cărbunele superior.

1.3.   Unități de măsură

Toate cantitățile de produse sunt exprimate în 103 tone.

1.4.   Derogări și exceptări

Nu este cazul.

2.   ENERGIE ELECTRICĂ

2.1.   Produse energetice în cauză

Acest capitol se referă la energia electrică.

2.2.   Lista de agregate

Trebuie înregistrate agregatele de pe lista următoare.

2.2.1.   Sectorul de producție

În cazul următoarelor tipuri de agregate, trebuie înregistrate atât cantitățile brute, cât și nete:

1.   Producția totală de energie electrică

1.1.   Din care: energia nucleară

1.2.   Din care: hidroenergie

1.2.1.   De la punctul 1.2, din care: partea hidroenergiei produse din acumularea prin pompare

1.3.   Din care: energie geotermală

1.4.   Din care: energie electrică în termocentrale

1.5.   Din care: energie eoliană

De asemenea, trebuie înregistrate următoarele cantități de energie electrică:

2.   Importuri

2.1.   Din care: importuri din interiorul UE

3.   Exporturi

3.1.   Din care: exporturi în exteriorul UE

4.   Energie absorbită prin pompaj

5.   Cantități utilizate pe piața internă

Aceasta se calculează după cum urmează:

Formula.

În ceea ce privește consumul de combustibili în centralele a căror activitate principală este producerea de energie, se aplică agregatele următoare (a se vedea anexa B pentru definiția lignitului și anexa C pentru definiția cărbunelui superior):

6.   Consumul total de combustibil în centralele a căror activitate principală este producerea de energie

Cantitatea totală de combustibil consumată pentru producerea de energie electrică, precum și pentru producerea de energie termică destinată exclusiv vânzării către terți.

6.1.   Din care: cărbune superior

6.2.   Din care: lignit

6.3.   Din care: produse petroliere

6.4.   Din care: gaz natural

6.5.   Din care: gaze derivate (gaze artificiale)

6.6.   Din care: alți combustibili

2.2.2.   Stocuri de combustibili la producători a căror activitate principală este producerea de energie

Producătorii a căror activitate principală este producerea de energie sunt întreprinderi de utilități publice care produc energie electrică utilizând combustibili. Trebuie declarate următoarele tipuri de stocuri finale (stocuri la sfârșitul perioadei de referință):

1.   Cărbune superior

2.   Lignit

3.   Produse petroliere

2.3.   Unități de măsură

| 1. | Cantități energetice |
| --- | --- |

1.

Cantități energetice

Energie electrică: GWh

Cărbune superior, lignit și produse petroliere: în 103 tone și în TJ pe baza puterii calorifice nete.

Gaz natural și gaze derivate: TJ pe baza puterii calorifice brute.

Alți combustibili: TJ pe baza puterii calorifice nete.

Energie termică nucleară: TJ.

| 2. | Stocuri |
| --- | --- |

2.

Stocuri

103 tone

2.4.   Derogări și exceptări

Nu este cazul.

3.   PETROL ȘI PRODUSE PETROLIERE

3.1.   Produse energetice în cauză

În lipsa unor dispoziții contrare, colectarea de date vizează următoarele produse energetice, pentru care se aplică definițiile de la capitolul 4 din anexa B: Țiței, LGN, materii prime de rafinărie, alte hidrocarburi, gaz de rafinărie, (nelichefiat), etan, GPL, naftă, benzină auto, benzină de aviație, benzină tip Jet Fuel (nafta tip Jet Fuel sau JP4), kerosen tip Jet Fuel, alte tipuri de kerosen, motorină (păcură distilată), motorină pentru transporturi, motorină pentru încălzire și alte utilizări, păcură, (cu conținut atât scăzut cât și ridicat de sulf), white spirit și SBP, lubrifianți, bitum, unsori consistente și cocs de petrol.

Unde este cazul, benzina auto trebuie înregistrată în două categorii și anume biobenzină și non-biobenzină; combustibilul de tip kerosen pentru turboreactoare trebuie înregistrat în două categorii și anume biocarburant de tip kerosen pentru turboreactoare și non-biocarburant de tip kerosen pentru turboreactoare; motorina trebuie declarată în patru categorii și anume motorina pentru autovehicule rutiere, motorina pentru încălzire și alte utilizări, biomotorine și non-biomotorine.

Categoria «Alte produse» cuprinde atât cantitățile care corespund definiției din anexa B, capitolul 4, cât și cantitățile de white spirit și SBP, de lubrifianți, de bitum și de unsori consistente; aceste produse trebuie înregistrate separat.

3.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

3.2.1.   Sectorul de aprovizionare

Tabelul următor se aplică numai în cazul țițeiului, LGN-urilor, materiilor prime de rafinării, aditivilor/compușilor oxigenați, biocombustibililor și altor hidrocarburi:

1.   Producția națională

Nu se aplică în cazul materiilor prime pentru rafinării.

2.   Din alte surse

Aditivi, biocombustibili și alte hidrocarburi, a căror producție a fost deja înregistrată în alte bilanțuri privind combustibilii.

Nu se aplică în cazul țițeiului, LGN-urilor și materiilor prime pentru rafinării.

3.   Retururi din petrochimie

Reprezintă produse finite sau semifinite, care sunt returnate de consumatorii finali la rafinării pentru prelucrare, amestec sau vânzare. Este vorba de obicei despre produse secundare ale industriei petrochimice. Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafinării.

4.   Produse transferate

Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali.

Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafinării.

5.   Importuri și exporturi

Această categorie include cantitățile de țiței și produse importate sau exportate în conformitate cu acordurile de prelucrare (adică rafinare pentru terți). Țițeiul și LGN-urile trebuie înregistrate ca provenind din țara de origine inițială; materiile prime pentru rafinării și produsele finite se înregistrează ca provenind din țara ultimei expedieri.

Se includ toate lichidele din gaz (de exemplu GPL) extrase în urma regazificării gazelor naturale lichefiate importate și produsele petroliere importate sau exportate direct de industria petrochimică.

Notă: Orice schimb de biocombustibil care nu a fost amestecat cu combustibilii de transport (de exemplu în forma lor pură) trebuie raportat în chestionarul privind sursele regenerabile de energie.

6.   Utilizare directă

Această rubrică se referă la țiței, LGN-uri și la alte hidrocarburi utilizate direct fără prelucrare în rafinării.

Această categorie include țițeiul utilizat pentru producerea de energie electrică.

7.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare sub forma unui număr negativ.

8.   Cantități intrate în rafinării (calculate)

Reprezintă cantitatea totală de produse care, conform calculelor, a intrat în procesul de rafinare. Aceasta se calculează după cum urmează:

Formula.

9.   Diferențe statistice

Reprezintă cantitățile calculate intrate în rafinării minus cantitățile observate intrate în rafinării.

10.   Cantități intrate în rafinării (observate)

Cantități măsurate ca intrări în rafinării

11.   Pierderi de rafinare

Reprezintă diferența dintre cantitățile intrate în rafinării (observate) și producția brută a rafinăriilor. Pierderile pot apărea în timpul procesului de distilare din cauza evaporării. Pierderile înregistrate au valoare pozitivă. Pot exista creșteri de volum, dar nu și creșteri de masă.

Tabelul următor nu se aplică materiilor prime pentru rafinării și nici aditivilor/compușilor oxigenați:

1.   Produsele primare primite

Sunt incluse cantitățile de țiței de proveniență internă sau importate (inclusiv condensatele) și LGN-urile de proveniență internă care sunt utilizate direct, fără a fi prelucrate în rafinăriile petroliere, și retururile din petrochimie care sunt utilizate direct, deși nu sunt combustibili primari.

2.   Producția brută a rafinăriilor

Reprezintă producția de produse finite a rafinăriilor sau uzinelor de amestecare.

Această rubrică nu include pierderile de rafinare, dar include consumul propriu al rafinăriilor.

3.   Produse reciclate

Este vorba de produse finite care trec a doua oară prin circuitul comercial, după ce au fost livrate o dată consumatorilor finali (de exemplu lubrifianții uzați care sunt reprelucrați). Trebuie făcută o distincție între aceste cantități și retururile din petrochimie.

4.   Consumul propriu al rafinăriilor

Reprezintă produse petroliere consumate pentru exploatarea rafinăriilor.

Sunt excluse produsele utilizate de companiile petroliere în afara procesului de rafinare, de exemplu buncăraj sau consumul navelor petroliere.

Sunt incluși combustibilii utilizați de rafinării la producerea de energie electrică și termică vândută.

5.   Importuri și exporturi

6.   Buncăraj

7.   Transferuri între produse

Reprezintă cantitățile de produse a căror clasificare s-a schimbat, fie pentru că specificațiile acestora au fost modificate, fie pentru că aceste produse au fost amestecate pentru a forma un alt produs.

O valoare negativă pentru un produs trebuie compensată de una (sau mai multe) valori pozitive pentru unul sau mai multe produse și invers; totalul net trebuie sa fie zero.

8.   Produse transferate

Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali.

9.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare sub forma unui număr negativ.

10.   Livrări interne brute calculate

Acestea se calculează după cum urmează:

Formula.

11.   Diferența statistică

Reprezintă livrările interne brute calculate minus livrările interne brute observate.

12.   Livrări interne brute observate

Reprezintă livrările observate de produse petroliere finite, provenind din surse primare (de exemplu rafinării, uzine de amestecare etc.) către piața internă.

Această cifră poate fi diferită de cifra calculată, de exemplu din cauza diferențelor de sferă de cuprindere și/sau a diferențelor de definire în sisteme de înregistrare diferite.

12.1.   Din care: livrările pentru transportul aerian civil internațional

12.2.   Din care: livrări către centralele a căror activitate principală este producerea de energie electrică

12.3.   Din care: livrările de GPL

12.4.   Din care: livrări (brute) pentru sectorul petrochimic

13.   Retururi din petrochimie pentru rafinării

14.   Livrările interne nete totale

3.2.2.   Stocuri

Următoarele stocuri inițiale și finale trebuie înregistrate în cazul tuturor produselor energetice, inclusiv aditivii/compușii oxigenați, dar cu excepția gazului de rafinărie:

1.   Stocurile de pe teritoriul național

În această categorie intră stocurile deținute în următoarele locații: rezervoarele rafinăriilor, terminalele, rezervoarele de alimentare ale rețelei de conducte, barjele și petrolierele de coastă (atunci când portul de plecare și portul de destinație sunt pe teritoriul aceleiași țări), petrolierele aflate în porturile statelor membre (dacă urmează să fie descărcate în aceste porturi), buncărajul navelor din navigația internă. Nu sunt incluse aici stocurile de petrol din conducte, din vagoanele-cisternă, din autocisterne, din buncărajul navelor maritime, din stațiile de serviciu, din magazinele de desfacere cu amănuntul și din buncărajul navelor de pe mare.

2.   Stocuri deținute în contul altor țări în conformitate cu acordurile bilaterale între guverne

Reprezintă stocuri de pe teritoriul național care aparțin altei țări și la care accesul este garantat de un acord între guvernele respective.

3.   Stocurile cu destinație străină cunoscută

Sunt stocuri nemenționate la punctul 2, care se găsesc pe teritoriul național, dar care aparțin altei țări, căreia îi sunt destinate. Aceste stocuri pot fi deținute în sau în afara zonelor libere.

4.   Alte stocuri deținute în zone libere

Reprezintă stocurile nemenționate la punctul 2 sau 3, indiferent dacă au fost vămuite sau nu.

5.   Stocuri deținute de consumatorii importanți

Sunt stocuri supuse controlului guvernamental. Această definiție nu include stocurile altor consumatori.

6.   Stocuri deținute la bordul vaselor oceanice cu destinația pe teritoriul național, în port sau amarate

Stocuri vămuite sau nu. Această categorie nu include stocurile de la bordul vaselor de mare adâncime.

Dar include petrolul petrolierelor de coastă dacă portul de plecare și de destinație sunt pe teritoriul aceleiași țări. În cazul navelor care sosesc și care au mai multe porturi de destinație, trebuie declarate numai cantitățile descărcate pe teritoriul național.

7.   Stocurile deținute de autoritățile publice pe teritoriul național

Reprezintă stocurile nemilitare deținute de autoritățile publice pe teritoriul național, care sunt în proprietatea sau sub controlul statului, deținute exclusiv pentru cazuri de urgență.

Această categorie nu include stocurile deținute de companiile petroliere publice sau de întreprinderile de distribuție a energiei electrice sau stocurile deținute direct de companiile petroliere în numele autorităților publice.

8.   Stocuri deținute pe teritoriul național de întreprinderile de depozitare

Sunt stocuri deținute de organizațiile publice sau private, a căror activitate principală este gestiunea stocurilor deținute exclusiv pentru situații/cazuri de urgență.

Această categorie nu include nu include stocurile obligatorii deținute de societățile private.

9.   Toate celelalte stocuri deținute pe teritoriul național

Toate celelalte stocuri care îndeplinesc condițiile prezentate la punctul 1

10.   Stocuri deținute în alte țări în conformitate cu acordurile bilaterale între guverne

Stocuri care aparțin unei țării dar sunt deținute într-o altă țară, la care accesul este garantat de un acord între guvernele respective.

10.1.   Din care: stocuri guvernamentale

10.2.   Din care: stocurile întreprinderilor de depozitare

10.3.   Din care: alte stocuri

11.   Stocuri deținute în altă țară desemnate formal ca stocuri de import

Stocuri neincluse în categoria 10 care aparțin țării declarante, dar care sunt deținute într-o altă țară și care urmează să fie importate.

12.   Alte stocuri deținute în zone libere

Alte stocuri de pe teritoriul național neincluse în categoriile de mai sus.

13.   Conținutul conductelor

Petrol (țiței și produse petroliere) prezent în conducte, necesar întreținerii fluxului în interiorul acestora.

De asemenea, trebuie realizată o defalcare a cantităților în funcție de țara corespunzătoare pentru:

| — | stocurile finale deținute în numele altor țări în conformitate cu un acord oficial, după beneficiar; |
| --- | --- |

—

stocurile finale deținute în numele altor țări în conformitate cu un acord oficial, după beneficiar;

| — | stocurile finale deținute în numele altor țări în conformitate cu un acord oficial, dintre care deținute ca bonuri de stoc, după beneficiar; |
| --- | --- |

—

stocurile finale deținute în numele altor țări în conformitate cu un acord oficial, dintre care deținute ca bonuri de stoc, după beneficiar;

| — | stocuri finale deținute cu destinație străină cunoscută, după beneficiar; |
| --- | --- |

—

stocuri finale deținute cu destinație străină cunoscută, după beneficiar;

| — | stocuri finale deținute în alte țări în conformitate cu un acord oficial, după locul deținerii; |
| --- | --- |

—

stocuri finale deținute în alte țări în conformitate cu un acord oficial, după locul deținerii;

| — | stocuri finale deținute în numele altor țări în conformitate cu un acord oficial, dintre care deținute ca bonuri de stoc, după locul deținerii; |
| --- | --- |

—

stocuri finale deținute în numele altor țări în conformitate cu un acord oficial, dintre care deținute ca bonuri de stoc, după locul deținerii;

| — | stocuri finale deținute în alte țari desemnate formal ca stocuri de import în țara declarantului, după locul deținerii. |
| --- | --- |

—

stocuri finale deținute în alte țari desemnate formal ca stocuri de import în țara declarantului, după locul deținerii.

Prin stocuri inițiale se înțeleg stocurile din ultima zi a lunii care precede luna de referință. Prin stocuri finale se înțeleg stocurile din ultima zi a lunii de referință.

3.2.3.   Importuri și exporturi

Importuri în funcție de țara de origine și exporturi în funcție de țara de destinație.

3.3.   Unități de măsură

Cantități energetice: 103 tone

3.4.   Observații geografice

În scopul raportării statistice, se aplică clarificările de la anexa A capitolul 1, cu următoarele excepții:

| 1. | Danemarca include Insulele Feroe și Groenlanda. |
| --- | --- |

1.

Danemarca include Insulele Feroe și Groenlanda.

| 2. | Elveția include Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

Elveția include Liechtenstein.

3.5.   Derogări și exceptări

Nu este cazul.

4.   GAZE NATURALE

4.1.   Produse energetice în cauză

Gazul natural este definit în anexa B capitolul 2.

4.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

4.2.1.   Sectorul de aprovizionare

1.   Producția națională

Totalul producției de gaze uscate comercializabile, obținute în interiorul granițelor naționale, inclusiv producția offshore. Producția se calculează după eliminarea impurităților și extracția LGN-urilor și a sulfului.

Pierderile de extracție și cantitățile reinjectate, degajate în aer sau arse nu sunt incluse în această rubrică.

Aici intră cantitățile utilizate în industria gazelor naturale, în procesul de extracție a gazelor naturale, în rețelele de conducte și în instalațiile de prelucrare.

2.   Importuri

3.   Exporturi

4.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare sub forma unui număr negativ.

5.   Livrări interne brute calculate

Acestea se calculează după cum urmează:

Formula.

6.   Diferența statistică

Reprezintă livrările interne brute calculate minus livrările interne brute observate.

7.   Livrări interne brute observate

Acestea includ gazul utilizat de industria gazului pentru încălzire și pentru exploatare echipamentului (consumul aferent extracției gazului natural, rețelei de conducte și instalațiilor de prelucrare), inclusiv pierderile de distribuție.

8.   Nivelurile stocurilor inițiale și finale deținute pe teritoriul național

Cantități stocate în instalații speciale de depozitare (zăcăminte de gaz și/sau petrol epuizate, straturi acvifere, cavități saline, excavații si altele) și cantitățile depozitate de gaz natural lichefiat. Prin stocuri inițiale se înțeleg stocurile din ultima zi a lunii care precede luna de referință. Prin stocuri finale se înțeleg stocurile din ultima zi a lunii de referință.

9.   Consumul propriu și pierderile din industria gazului natural

Consumul propriu pentru încălzire și pentru exploatarea echipamentului (consumul aferent extracției gazului natural, rețelei de conducte și instalațiilor de prelucrare).

Sunt incluse pierderile de distribuție.

4.2.2.   Importuri și exporturi

Spre deosebire de definițiile din anexa A, importurile și exporturile trebuie declarate de țări învecinate în acest caz.

4.3.   Unități de măsură

Cantitățile trebuie exprimate în două tipuri de unități:

| — | unități de cantitate fizică în 106 m3 în condiții de referință pentru gaz
  (15 °C, 101,325 kPa); |
| --- | --- |

—

unități de cantitate fizică în 106 m3 în condiții de referință pentru gaz

(15 °C, 101,325 kPa);

| — | unități de conținut energetic, adică în TJ, pe baza puterii calorifice brute. |
| --- | --- |

—

unități de conținut energetic, adică în TJ, pe baza puterii calorifice brute.

4.4.   Derogări și exceptări

Nu este cazul.

5.   DISPOZIȚII APLICABILE

Dispozițiile următoare se aplică privind colectarea de date descrisă în toate capitolele precedente:

1.   Perioada de referință:

O lună calendaristică.

2.   Frecvența

Lunară.

3.   Termenul pentru transmiterea datelor

Toate datele descrise la punctul 3 (petrol și produse petroliere) și la punctul 4 (gaz natural): în termen de 55 de zile după luna de referință.

Toate celelalte date: în termen de trei luni după luna de referință.

4.   Formatul și metoda transmiterii de date

Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită de Eurostat.

Datele se transmit sau se încarcă în format electronic la punctul unic de intrare a datelor al Eurostat.

ANEXA D

STATISTICI LUNARE PE TERMEN SCURT

Prezenta anexă precizează domeniul de aplicare, unitățile, perioada de referință, frecvența, termenul și modalitățile de colectare lunară pe termen scurt a datelor statistice.

Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicații specifice.

1.   GAZE NATURALE

1.1.   Produse energetice în cauză

Acest capitol se referă numai la gazul natural. Gazul natural este definit în anexa B capitolul 2.

1.2.   Lista de agregate

Trebuie înregistrate agregatele de pe lista următoare.

1.   Producție

2.   Importuri

3.   Exporturi

4.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub forma unui număr pozitiv.

5.   Aprovizionarea

Aceasta se calculează după cum urmează:

Formula.

6   Stocuri la sfârșitul lunii

1.3.   Unități de măsură

Cantitățile de gaz natural trebuie exprimate în TJ, pe baza puterii calorifice brute.

1.4.   Alte dispoziții aplicabile

1.   Perioada de referință:

O lună calendaristică.

2.   Frecvența

Lunară.

3.   Termenul pentru transmiterea datelor

În termen de o lună după luna de referință.

4.   Formatul și metoda transmiterii de date

Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită de Eurostat.

Datele se transmit sau se încarcă în format electronic la punctul unic de intrare a datelor al Eurostat.

1.5.   Derogări și exceptări

Germania are derogare de la această colectare de date până la 30/9/2014.

2.   ENERGIE ELECTRICĂ

2.1.   Produse energetice în cauză

Acest capitol se referă numai la energia electrică.

2.2.   Lista de agregate

Trebuie înregistrate agregatele de pe lista următoare.

1.   Producția totală de energie electrică

Cantitatea totală brută de energie electrică generată.

Include consumul propriu al centralelor electrice.

2.   Importuri

3.   Exporturi

4.   Furnizarea brută de energie electrică

Aceasta se calculează după cum urmează:

Formula.

2.3.   Unități de măsură

Cantitățile de energie trebuie exprimate în GWh

2.4.   Alte dispoziții aplicabile

1.   Perioada de referință:

O lună calendaristică.

2.   Frecvența

Lunară.

3.   Termenul pentru transmiterea datelor

În termen de o lună după luna de referință.

4.   Formatul și metoda transmiterii de date

Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită de Eurostat.

Datele se transmit sau se încarcă în format electronic la punctul unic de intrare a datelor al Eurostat.

2.5.   Derogări și exceptări

Germania este scutită de la această colectare de date.

3.   PETROL ȘI PRODUSE PETROLIERE

Acest tip de colectare de date este denumită în general «chestionarul JODI».

3.1.   Produse energetice în cauză

În lipsa unor dispoziții contrare, această colectare de date vizează următoarele produse energetice, pentru care se aplică definițiile de la capitolul 4 din anexa B: țiței, GPL, benzină (care include benzina auto și benzina de aviație), kerosen (care include kerosen tip Jet Fuel și alte tipuri de kerosen), motorină și păcură (cu conținut scăzut sau ridicat de sulf).

De asemenea, această colectare de date se aplică «petrolului total», care reprezintă suma tuturor acestor produse, cu excepția țițeiului, și trebuie să includă alte produse petroliere, precum gazul de rafinărie, etanul, nafta, cocsul de petrol, white spirit și SBP, unsori consistente, bitumul, lubrifianții și altele.

3.2.   Lista de agregate

În lipsa unor dispoziții contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru toate produsele energetice enumerate în secțiunea precedentă.

3.2.1.   Sectorul de aprovizionare

Tabelul următor se aplică numai în cazul țițeiului:

1.   Producție

2.   Importuri

3.   Exporturi

4.   Stocuri finale

5.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare sub forma unui număr negativ.

6.   Cantități intrate în rafinării

Debitul observat al rafinăriilor.

Tabelul următor se aplică în cazul țițeiului, GPL-urilor, benzinei, kerosenului, motorinei, păcurii și petrolului total:

1.   Producția rafinăriilor

Reprezintă producția brută, inclusiv consumul propriu al rafinăriilor.

2.   Importuri

3.   Exporturi

4.   Stocuri finale

5.   Variația stocurilor

O creștere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare sub forma unui număr negativ.

6.   Cererea

Livrările sau vânzările către piața internă (consum intern) plus consumul propriu al rafinăriilor plus marina internațională plus buncărajul aviației. Cererea de petrol total include țițeiul.

3.3.   Unități de măsură

Cantități energetice: 103 tone

3.4.   Alte dispoziții aplicabile

1.   Perioada de referință:

O lună calendaristică.

2.   Frecvența

Lunară.

3.   Termenul pentru transmiterea datelor

În termen de 25 de zile după luna de referință.

4.   Formatul și metoda transmiterii de date

Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită de Eurostat.

Datele se transmit sau se încarcă în format electronic la punctul unic de intrare a datelor al Eurostat.

3.5.   Derogări și exceptări

Nu este cazul.

---

(1)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

1

---