# Europeiska unionens L 49/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.049.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 49 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången22 februari 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.049.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 49

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången22 februari 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2013/100/EU |
| | * | Rådets beslut av den 10 maj 2012 om undertecknande på unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter | 1 |
| Avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering | 2 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 157/2013 av den 18 februari 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater | 10 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 158/2013 av den 18 februari 2013 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina | 29 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 159/2013 av den 21 februari 2013 om godkännande av ett preparat av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat som fodertillsats för svin, fjäderfä, nötkreatur, får, getter, kaniner och hästar samt om ändring av förordningarna (EG) nr 1876/2006 och (EG) nr 757/2007 (
  1
  ) | 47 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 160/2013 av den 21 februari 2013 om ändring av förordningarna (EG) nr 162/2003, (EG) nr 971/2008, (EU) nr 1118/2010, (EU) nr 169/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 vad gäller namnet på innehavaren av godkännandet av diklazuril i foder (
  1
  ) | 50 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 161/2013 av den 21 februari 2013 om godkännande av ett preparat av natriumhydroxid som fodertillsats för katter, hundar och prydnadsfisk (
  1
  ) | 52 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 162/2013 av den 21 februari 2013 om ändring av bilagan till förordning (EG) nr 3199/93 om ömsesidigt erkännande av förfaranden för att fullständigt denaturera alkohol för att erhålla punktskattebefrielse | 55 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 163/2013 av den 21 februari 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 62 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 164/2013 av den 21 februari 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin | 64 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2013/7/EU av den 21 februari 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp alkyl(C12-16) dimetylbensylammoniumklorid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  ) | 66 |
| | | BESLUT |
| | | 2013/101/EU |
| | * | Rådets beslut av den 18 februari 2013 om utnämning av en fransk ledamot och två franska suppleanter i Regionkommittén | 70 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2013/100/EU

*

Rådets beslut av den 10 maj 2012 om undertecknande på unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter

1

Avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

2

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 157/2013 av den 18 februari 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater

10

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 158/2013 av den 18 februari 2013 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina

29

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 159/2013 av den 21 februari 2013 om godkännande av ett preparat av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat som fodertillsats för svin, fjäderfä, nötkreatur, får, getter, kaniner och hästar samt om ändring av förordningarna (EG) nr 1876/2006 och (EG) nr 757/2007 (
  1
  )

1

47

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 160/2013 av den 21 februari 2013 om ändring av förordningarna (EG) nr 162/2003, (EG) nr 971/2008, (EU) nr 1118/2010, (EU) nr 169/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 vad gäller namnet på innehavaren av godkännandet av diklazuril i foder (
  1
  )

1

50

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 161/2013 av den 21 februari 2013 om godkännande av ett preparat av natriumhydroxid som fodertillsats för katter, hundar och prydnadsfisk (
  1
  )

1

52

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 162/2013 av den 21 februari 2013 om ändring av bilagan till förordning (EG) nr 3199/93 om ömsesidigt erkännande av förfaranden för att fullständigt denaturera alkohol för att erhålla punktskattebefrielse

55

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 163/2013 av den 21 februari 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

62

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 164/2013 av den 21 februari 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin

64

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2013/7/EU av den 21 februari 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp alkyl(C12-16) dimetylbensylammoniumklorid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (
  1
  )

12-16

1

66

BESLUT

2013/101/EU

*

Rådets beslut av den 18 februari 2013 om utnämning av en fransk ledamot och två franska suppleanter i Regionkommittén

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 maj 2012

om undertecknande på unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter

(2013/100/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom sitt beslut av den 5 juni 2003 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett avtal på unionsnivå. |
| --- | --- |

(1)

Genom sitt beslut av den 5 juni 2003 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i befintliga bilaterala avtal med ett avtal på unionsnivå.

| (2) | Kommissionen har på unionens vägnar förhandlat fram ett avtal med Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering (nedan kallat avtalet), i enlighet med mekanismerna och förhandlingsdirektiven i bilagan till rådets beslut av den 5 juni 2003. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har på unionens vägnar förhandlat fram ett avtal med Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering (nedan kallat avtalet), i enlighet med mekanismerna och förhandlingsdirektiven i bilagan till rådets beslut av den 5 juni 2003.

| (3) | Avtalet bör undertecknas och tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör undertecknas och tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter bemyndigas härmed på unionens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 3

Avtalet ska tillämpas provisoriskt, i enlighet med artikel 7.2 i avtalet, i avvaktan på att det träder i kraft, från och med dagen för undertecknandet (1).

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2012.

På rådets vägnar

U. ELBÆK

Ordförande

---

(1)  Dagen för avtalets undertecknande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

1

Europeiska unionens officiella tidning

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

EUROPEISKA UNIONEN,

(nedan kallad unionen)

å ena sidan, och

Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering,

(nedan kallad Sri Lanka)

å andra sidan,

(nedan kallade parterna),

SOM KONSTATERAR att bilaterala luftfartsavtal har slutits mellan flera av unionens medlemsstater och Sri Lanka,

SOM INSER att vissa bestämmelser i de bilaterala luftfartsavtalen mellan medlemsstater i unionen och Sri Lanka, som strider mot unionens lagstiftning, måste ändras så att de blir förenliga med denna för att en sund rättslig grund ska kunna skapas för lufttrafiken mellan unionen och Sri Lanka och för att kontinuiteten i denna lufttrafik ska kunna upprätthållas,

SOM KONSTATERAR att unionen har exklusiv behörighet i fråga om många av de aspekter som kan ingå i bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater i unionen och tredjeländer,

SOM KONSTATERAR att EU-lufttrafikföretag som är etablerade i en medlemsstat enligt unionens lagstiftning har rätt till icke-diskriminerande tillgång till flygvägar mellan unionens medlemsstater och tredjeländer,

SOM BEAKTAR de avtal som har ingåtts mellan unionen och vissa tredjeländer som ger medborgare i dessa tredjeländer (länderna förtecknas i bilaga 3) möjlighet att förvärva äganderätt i lufttrafikföretag som har tillstånd utfärdade i enlighet med unionens lagstiftning,

SOM KONSTATERAR att lufttrafikföretag enligt unionens lagstiftning i princip inte har rätt att ingå avtal som kan påverka handeln mellan medlemsstaterna i unionen och som har som syfte eller effekt att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen,

SOM INSER att vissa bestämmelser i bilaterala luftfartsavtal som ingåtts mellan medlemsstater i unionen och Sri Lanka kan leda till att konkurrensreglerna för företag sätts ur spel i följande fall: i) bestämmelserna kräver eller gynnar avtal mellan företag, beslut av företagssammanslutningar eller samordnad praxis som hindrar, snedvrider eller begränsar konkurrensen mellan olika lufttrafikföretag på flygvägarna i fråga; eller ii) bestämmelserna förstärker effekterna av sådana avtal, sådana beslut eller sådan samordnad praxis; eller iii) bestämmelserna innebär att ansvaret för åtgärder som hindrar, snedvrider eller begränsar konkurrensen mellan olika lufttrafikföretag på flygvägarna i fråga delegeras till lufttrafikföretag eller andra privata ekonomiska aktörer,

SOM INSER att om en medlemsstat har utsett ett lufttrafikföretag, för vilket tillsynen när det gäller säkerhet utövas och upprätthålls av en annan medlemsstat, bör Sri Lankas rättigheter enligt säkerhetsbestämmelserna i avtalet mellan den medlemsstat som har utsett lufttrafikföretaget och Sri Lanka gälla på samma sätt i förhållande till den andra medlemsstaten,

SOM KONSTATERAR att de bilaterala luftfartsavtal som förtecknas i bilaga 1 grundar sig på den allmänna principen att de av parterna utsedda lufttrafikföretagen ska ha rättvisa och lika möjligheter att bedriva överenskommen trafik på de angivna flygvägarna,

SOM KONSTATERAR att detta avtal inte syftar till att öka den samlade trafikvolymen i flygtrafiken mellan unionen och Sri Lanka, påverka balansen mellan EU-lufttrafikföretag och lufttrafikföretag från Sri Lanka eller förhandla fram ändringar av befintliga bilaterala luftfartsavtal när det gäller trafikrättigheter,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   I detta avtal avses med medlemsstaterna medlemsstaterna i Europeiska unionen, och med EU-fördrag avses fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   Hänvisningar i något av de avtal som förtecknas i bilaga 1 till medborgare i en medlemsstat som är part i avtalet i fråga ska betraktas som hänvisningar till medborgare i medlemsstaterna.

3.   Hänvisningar i något av de avtal som förtecknas i bilaga 1 till lufttrafikföretag eller flygbolag i en medlemsstat som är part i avtalet i fråga ska betraktas som hänvisningar till lufttrafikföretag eller flygbolag som har utsetts av den medlemsstaten.

4.   Beviljandet av trafikrättigheter kommer även i fortsättningen att ske genom bilaterala överenskommelser.

Artikel 2

Lufttrafikföretag som utsetts av en medlemsstat

1.   Bestämmelserna i punkterna 2 och 3 i den här artikeln ska äga företräde framför motsvarande bestämmelser i de artiklar som förtecknas i bilaga 2 a respektive 2 b vad gäller den berörda medlemsstatens utseende av ett lufttrafikföretag, godkännanden och tillstånd som Sri Lanka beviljat för det företaget samt avslag, återkallande, tillfälligt upphävande eller begränsning när det gäller godkännanden eller tillstånd för lufttrafikföretaget.

2.   När Sri Lanka har underrättats om att ett lufttrafikföretag har utsetts, ska Sri Lanka utfärda de tillämpliga godkännandena och tillstånden med så kort handläggningstid som möjligt under förutsättning att

| a) | lufttrafikföretaget är etablerat, enligt EU-fördragen, på den medlemsstats territorium där det har utsetts och har en giltig operativ licens i enlighet med unionens lagstiftning, och |
| --- | --- |

a)

lufttrafikföretaget är etablerat, enligt EU-fördragen, på den medlemsstats territorium där det har utsetts och har en giltig operativ licens i enlighet med unionens lagstiftning, och

| b) | den medlemsstat som utfärdar drifttillstånd (Air Operators Certificate, AOC) utövar och upprätthåller effektiv tillsyn över lufttrafikföretaget och relevant luftfartsmyndighet finns tydligt angiven i den handling där lufttrafikföretaget utses, och |
| --- | --- |

b)

den medlemsstat som utfärdar drifttillstånd (Air Operators Certificate, AOC) utövar och upprätthåller effektiv tillsyn över lufttrafikföretaget och relevant luftfartsmyndighet finns tydligt angiven i den handling där lufttrafikföretaget utses, och

| c) | lufttrafikföretaget ägs, direkt eller genom majoritetsägande, och i praktiken kontrolleras av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater och/eller av andra stater som är förtecknade i bilaga 3 och/eller av medborgare i sådana andra stater och ska i praktiken hela tiden kontrolleras av sådana stater och/eller sådana medborgare. |
| --- | --- |

c)

lufttrafikföretaget ägs, direkt eller genom majoritetsägande, och i praktiken kontrolleras av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater och/eller av andra stater som är förtecknade i bilaga 3 och/eller av medborgare i sådana andra stater och ska i praktiken hela tiden kontrolleras av sådana stater och/eller sådana medborgare.

3.   Sri Lanka får avslå, återkalla, tillfälligt upphäva eller begränsa godkännanden och tillstånd för ett lufttrafikföretag som har utsetts av en medlemsstat om

| a) | lufttrafikföretaget inte är etablerat, enligt EU-fördragen, i den medlemsstat där det har utsetts eller inte har en giltig operativ licens i enlighet med unionens lagstiftning, eller |
| --- | --- |

a)

lufttrafikföretaget inte är etablerat, enligt EU-fördragen, i den medlemsstat där det har utsetts eller inte har en giltig operativ licens i enlighet med unionens lagstiftning, eller

| b) | den medlemsstat som utfärdar drifttillstånd (AOC) inte utövar eller upprätthåller effektiv tillsyn över lufttrafikföretaget, eller om det inte finns någon tydlig uppgift om relevant luftfartsmyndighet i den handling där lufttrafikföretaget utses, eller |
| --- | --- |

b)

den medlemsstat som utfärdar drifttillstånd (AOC) inte utövar eller upprätthåller effektiv tillsyn över lufttrafikföretaget, eller om det inte finns någon tydlig uppgift om relevant luftfartsmyndighet i den handling där lufttrafikföretaget utses, eller

| c) | lufttrafikföretaget inte ägs, direkt eller genom majoritetsägande, eller inte i praktiken kontrolleras av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater och/eller av andra stater enligt förteckningen i bilaga 3 och/eller av medborgare i sådana andra stater, eller |
| --- | --- |

c)

lufttrafikföretaget inte ägs, direkt eller genom majoritetsägande, eller inte i praktiken kontrolleras av medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater och/eller av andra stater enligt förteckningen i bilaga 3 och/eller av medborgare i sådana andra stater, eller

| d) | lufttrafikföretaget redan har tillstånd att bedriva luftfart enligt ett bilateralt avtal mellan Sri Lanka och en annan medlemsstat, och lufttrafikföretaget – genom att använda sig av trafikrättigheter enligt det här avtalet på en flyglinje där en ort i den andra medlemsstaten ingår – skulle kringgå bestämmelser om begränsningar av trafikrättigheter i det andra avtalet, eller |
| --- | --- |

d)

lufttrafikföretaget redan har tillstånd att bedriva luftfart enligt ett bilateralt avtal mellan Sri Lanka och en annan medlemsstat, och lufttrafikföretaget – genom att använda sig av trafikrättigheter enligt det här avtalet på en flyglinje där en ort i den andra medlemsstaten ingår – skulle kringgå bestämmelser om begränsningar av trafikrättigheter i det andra avtalet, eller

| e) | det utsedda lufttrafikföretaget har ett drifttillstånd (AOC) som har utfärdats av en medlemsstat med vilken Sri Lanka inte har något bilateralt luftfartsavtal, och den medlemsstaten har vägrat att ge trafikrättigheter till Sri Lanka. |
| --- | --- |

e)

det utsedda lufttrafikföretaget har ett drifttillstånd (AOC) som har utfärdats av en medlemsstat med vilken Sri Lanka inte har något bilateralt luftfartsavtal, och den medlemsstaten har vägrat att ge trafikrättigheter till Sri Lanka.

När Sri Lanka fattar beslut enligt den här punkten ska Sri Lanka inte diskriminera mellan EU-lufttrafikföretag på grundval av nationalitet.

Artikel 3

Säkerhet

1.   Bestämmelserna i punkt 2 i denna artikel ska komplettera motsvarande bestämmelser i de artiklar som förtecknas i bilaga 2 c.

2.   Om en medlemsstat har utsett ett lufttrafikföretag, för vilket tillsynen utövas och upprätthålls av en annan medlemsstat, ska Sri Lankas rättigheter enligt säkerhetsbestämmelserna i avtalet mellan den medlemsstat som har utsett lufttrafikföretaget och Sri Lanka tillämpas på samma sätt för den andra medlemsstaten när den antar, tillämpar eller upprätthåller säkerhetsnormerna, samt vid utfärdande av tillstånd för nämnda lufttrafikföretags trafik.

Artikel 4

Förenlighet med konkurrensreglerna

1.   Utan hinder av eventuella andra bestämmelser med annat innehåll får inget i de avtal som förtecknas i bilaga 1 innebära i) krav på eller främjande av avtal mellan företag, beslut av företagssammanslutningar eller samordnad praxis som hindrar eller snedvrider konkurrensen, ii) förstärkning av effekterna av sådana avtal, sådana beslut eller sådan samordnad praxis, eller iii) delegering till privata ekonomiska aktörer av ansvaret för åtgärder som hindrar, snedvrider eller begränsar konkurrensen.

2.   Bestämmelser som ingår i avtal enligt bilaga 1 och som inte är förenliga med punkt 1 i den här artikeln får inte tillämpas.

Artikel 5

Bilagor till avtalet

Bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet.

Artikel 6

Översyn, revision eller ändring

Parterna får när som helst genom ömsesidig överenskommelse se över, revidera eller ändra avtalet.

Artikel 7

Ikraftträdande och provisorisk tillämpning

1.   Detta avtal ska träda i kraft när parterna skriftligen har underrättat varandra om att de respektive interna förfaranden som är nödvändiga för avtalets ikraftträdande har avslutats.

2.   Utan hinder av punkt 1 är parterna överens om att avtalet ska tillämpas provisoriskt från och med dagen för undertecknandet fram till dess att det träder i kraft.

3.   Detta avtal ska gälla alla avtal och andra överenskommelser som ingår i förteckningen i bilaga 1, inbegripet sådana som inte har trätt i kraft när det här avtalet undertecknas och som inte tillämpas provisoriskt.

Artikel 8

Upphörande

1.   Om ett avtal som förtecknas i bilaga 1 upphör att gälla ska alla bestämmelser i det här avtalet som avser avtalet i bilaga 1 upphöra att gälla vid samma tidpunkt.

2.   Om alla avtal som förtecknas i bilaga 1 upphör att gälla ska det här avtalet upphöra att gälla vid samma tidpunkt.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, undertecknat detta avtal.

Upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och singalesiska, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.

V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

За Европейския сьюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка

Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka

Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky

For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering

Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka

Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα

For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka

Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka

Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka

Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –

Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu

A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka

Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka

W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki

Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca

Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka

Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky

Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke

Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta

För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

Image

Image

BILAGA 1

FÖRTECKNING ÖVER AVTAL SOM AVSES I ARTIKEL 1 I DETTA AVTAL

Luftfartsavtal och andra överenskommelser mellan Sri Lanka och medlemsstater, i deras ändrade lydelse, som har ingåtts, undertecknats eller paraferats vid tidpunkten för undertecknandet av detta avtal.

| — | Luftfartsavtal mellan Österrikes förbundsregering och Republiken Sri Lanka, upprättat i Colombo den 15 februari 1978, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Österrike-avtalet. |
| --- | --- |

—

Luftfartsavtal mellan Österrikes förbundsregering och Republiken Sri Lanka, upprättat i Colombo den 15 februari 1978, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Österrike-avtalet.

| — | Avtal mellan Konungariket Belgiens regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om luftfart, upprättat i Bryssel den 15 december 1998, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Belgien-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Konungariket Belgiens regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om luftfart, upprättat i Bryssel den 15 december 1998, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Belgien-avtalet.

| — | Avtal mellan Folkrepubliken Bulgariens regering och Ceylons regering om lufttrafik mellan och utanför deras respektive territorier, upprättat i Colombo den 27 november 1970, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Bulgarien-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Folkrepubliken Bulgariens regering och Ceylons regering om lufttrafik mellan och utanför deras respektive territorier, upprättat i Colombo den 27 november 1970, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Bulgarien-avtalet.

| — | Luftfartsavtal mellan Republiken Cyperns regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering, paraferat i Colombo den 15 november 2002, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Cypern-avtalet. |
| --- | --- |

—

Luftfartsavtal mellan Republiken Cyperns regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering, paraferat i Colombo den 15 november 2002, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Cypern-avtalet.

| — | Avtal mellan Republiken Tjeckiens regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om luftfart, upprättat i Prag den 20 april 2004, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Tjeckien-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Republiken Tjeckiens regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om luftfart, upprättat i Prag den 20 april 2004, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Tjeckien-avtalet.

| — | Avtal mellan Danmarks regering och Ceylons regering om luftfart, upprättat i Colombo den 29 maj 1959, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Danmark-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Danmarks regering och Ceylons regering om luftfart, upprättat i Colombo den 29 maj 1959, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Danmark-avtalet.

| — | Avtal mellan Republiken Frankrike och Ceylon om luftfart, upprättat i Colombo den 18 april 1966, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Frankrike-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Republiken Frankrike och Ceylon om luftfart, upprättat i Colombo den 18 april 1966, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Frankrike-avtalet.

| — | Luftfartsavtal mellan Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Sri Lanka, upprättat i Colombo den 24 juli 1973, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Tyskland-avtalet. |
| --- | --- |

—

Luftfartsavtal mellan Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Sri Lanka, upprättat i Colombo den 24 juli 1973, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Tyskland-avtalet.

| — | Luftfartsavtal mellan Republiken Greklands regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering, paraferat i Aten den 5 november 2002, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Grekland-avtalet. |
| --- | --- |

—

Luftfartsavtal mellan Republiken Greklands regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering, paraferat i Aten den 5 november 2002, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Grekland-avtalet.

| — | Avtal mellan Republiken Italiens regering och Ceylons regering om luftfart, upprättat i Colombo den 1 juni 1959, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Italien-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Republiken Italiens regering och Ceylons regering om luftfart, upprättat i Colombo den 1 juni 1959, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Italien-avtalet.

| — | Avtal mellan Konungariket Nederländernas regering och Ceylons regering om lufttrafik mellan och utanför deras respektive territorier, upprättat i Colombo den 14 september 1953, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Nederländerna-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Konungariket Nederländernas regering och Ceylons regering om lufttrafik mellan och utanför deras respektive territorier, upprättat i Colombo den 14 september 1953, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Nederländerna-avtalet.

| — | Avtal mellan Folkrepubliken Polens regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om lufttrafik mellan och utanför deras respektive territorier, upprättat i Colombo den 26 januari 1982, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Polen-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Folkrepubliken Polens regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om lufttrafik mellan och utanför deras respektive territorier, upprättat i Colombo den 26 januari 1982, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Polen-avtalet.

| — | Avtal mellan Sveriges regering och Ceylons regering om luftfart, upprättat i Colombo den 29 maj 1959, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Sverige-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Sveriges regering och Ceylons regering om luftfart, upprättat i Colombo den 29 maj 1959, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–Sverige-avtalet.

| — | Avtal mellan Förenade konungariket Storbritanniens och Nordirlands regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om luftfart, upprättat i Colombo den 22 april 1998, i dess ändrade lydelse, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–UK-avtalet. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Förenade konungariket Storbritanniens och Nordirlands regering och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om luftfart, upprättat i Colombo den 22 april 1998, i dess ändrade lydelse, i bilaga 2 kallat Sri Lanka–UK-avtalet.

BILAGA 2

FÖRTECKNING ÖVER ARTIKLAR I DE AVTAL SOM FÖRTECKNAS I BILAGA 1 OCH SOM AVSES I ARTIKLARNA 2–4 I DET HÄR AVTALET

| a) | Lufttrafikföretag som utsetts av en medlemsstat:






  — | Artikel 3 i Sri Lanka–Österrike-avtalet |
| --- | --- | --- |

a)

Lufttrafikföretag som utsetts av en medlemsstat:

—

Artikel 3 i Sri Lanka–Österrike-avtalet

| — | Artikel 3 i Sri Lanka–Belgien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i Sri Lanka–Belgien-avtalet

| — | Artikel 4 i Sri Lanka–Cypern-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Sri Lanka–Cypern-avtalet

| — | Artikel 3 i Sri Lanka–Tjeckien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i Sri Lanka–Tjeckien-avtalet

| — | Artikel 2 i Sri Lanka–Danmark-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i Sri Lanka–Danmark-avtalet

| — | Artikel 3 i Sri Lanka–Frankrike-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i Sri Lanka–Frankrike-avtalet

| — | Artikel 3.4 i Sri Lanka–Tyskland-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3.4 i Sri Lanka–Tyskland-avtalet

| — | Artikel 3 i Sri Lanka–Grekland-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i Sri Lanka–Grekland-avtalet

| — | Artikel 4.1–3 i Sri Lanka–Italien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4.1–3 i Sri Lanka–Italien-avtalet

| — | Artikel 2 i Sri Lanka–Nederländerna-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i Sri Lanka–Nederländerna-avtalet

| — | Artikel 3 i Sri Lanka–Polen-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i Sri Lanka–Polen-avtalet

| — | Artikel 2 i Sri Lanka–Sverige-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 2 i Sri Lanka–Sverige-avtalet

| — | Artikel 4 i Sri Lanka–UK-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Sri Lanka–UK-avtalet

| b) | Avslag, återkallande, tillfälligt upphävande eller begränsning när det gäller godkännanden och tillstånd:






  — | Artikel 4 i Sri Lanka–Österrike-avtalet |
| --- | --- | --- |

b)

Avslag, återkallande, tillfälligt upphävande eller begränsning när det gäller godkännanden och tillstånd:

—

Artikel 4 i Sri Lanka–Österrike-avtalet

| — | Artikel 5 i Sri Lanka–Belgien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i Sri Lanka–Belgien-avtalet

| — | Artikel 3.4 i Sri Lanka–Bulgarien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3.4 i Sri Lanka–Bulgarien-avtalet

| — | Artikel 5 i Sri Lanka–Cypern-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i Sri Lanka–Cypern-avtalet

| — | Artikel 4 i Sri Lanka–Tjeckien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Sri Lanka–Tjeckien-avtalet

| — | Artikel 6 i Sri Lanka–Danmark-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i Sri Lanka–Danmark-avtalet

| — | Artikel 3.4 och artikel 4 i Sri Lanka–Frankrike-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3.4 och artikel 4 i Sri Lanka–Frankrike-avtalet

| — | Artikel 4.1 i Sri Lanka–Tyskland-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4.1 i Sri Lanka–Tyskland-avtalet

| — | Artikel 4 i Sri Lanka–Grekland-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Sri Lanka–Grekland-avtalet

| — | Artikel 4.4–6 i Sri Lanka–Italien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4.4–6 i Sri Lanka–Italien-avtalet

| — | Artikel 3 i Sri Lanka–Nederländerna-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 3 i Sri Lanka–Nederländerna-avtalet

| — | Artikel 6 i Sri Lanka–Sverige-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 6 i Sri Lanka–Sverige-avtalet

| — | Artikel 5 i Sri Lanka–UK-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i Sri Lanka–UK-avtalet

| c) | Säkerhet:






  — | Artikel 7 i Sri Lanka–Österrike-avtalet |
| --- | --- | --- |

c)

Säkerhet:

—

Artikel 7 i Sri Lanka–Österrike-avtalet

| — | Artikel 7 i Sri Lanka–Belgien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Sri Lanka–Belgien-avtalet

| — | Artikel 10 i Sri Lanka–Cypern-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i Sri Lanka–Cypern-avtalet

| — | Artikel 7 i Sri Lanka–Tjeckien-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Sri Lanka–Tjeckien-avtalet

| — | Artikel 4 i Sri Lanka–Danmark-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Sri Lanka–Danmark-avtalet

| — | Artikel 7 i Sri Lanka–Grekland-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Sri Lanka–Grekland-avtalet

| — | Artikel 7 i Sri Lanka–Polen-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 7 i Sri Lanka–Polen-avtalet

| — | Artikel 4 i Sri Lanka–Sverige-avtalet |
| --- | --- |

—

Artikel 4 i Sri Lanka–Sverige-avtalet

BILAGA 3

FÖRTECKNING ÖVER ANDRA STATER SOM AVSES I ARTIKEL 2 I DETTA AVTAL

| a) | Republiken Island (enligt EES-avtalet). |
| --- | --- |

a)

Republiken Island (enligt EES-avtalet).

| b) | Furstendömet Liechtenstein (enligt EES-avtalet). |
| --- | --- |

b)

Furstendömet Liechtenstein (enligt EES-avtalet).

| c) | Konungariket Norge (enligt EES-avtalet). |
| --- | --- |

c)

Konungariket Norge (enligt EES-avtalet).

| d) | Schweiziska edsförbundet (enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart). |
| --- | --- |

d)

Schweiziska edsförbundet (enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart).

---

FÖRORDNINGAR

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/10

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 157/2013

av den 18 februari 2013

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 25 november 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas (nedan kallat antidumpningsförfarandet eller förfarandet) beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 25 november 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas (nedan kallat antidumpningsförfarandet eller förfarandet) beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna eller det berörda landet).

| (2) | Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Förenta staterna, och inledde en separat undersökning (nedan kallad antisubventionsförfarandet). Detta förfarande avslutades den 21 december 2012 utan att några utjämningsåtgärder kommer att vidtas. |
| --- | --- |

(2)

Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Förenta staterna, och inledde en separat undersökning (nedan kallad antisubventionsförfarandet). Detta förfarande avslutades den 21 december 2012 utan att några utjämningsåtgärder kommer att vidtas.

| (3) | Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 12 oktober 2011 av European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala produktion av bioetanol. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den aktuella produkten och om väsentlig skada det resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(3)

Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 12 oktober 2011 av European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala produktion av bioetanol. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den aktuella produkten och om väsentlig skada det resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Förenta staterna, importörer och andra parter som såvitt känt var berörda, samt myndigheterna i Förenta staterna om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Förenta staterna, importörer och andra parter som såvitt känt var berörda, samt myndigheterna i Förenta staterna om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (5) | Alla berörda parter, som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(5)

Alla berörda parter, som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

1.2.1   Stickprovsförfarande avseende exportörer/tillverkare i Förenta staterna

| (6) | Eftersom ett stort antal exportörer/tillverkare i Förenta staterna föreföll vara berörda av förfarandet angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom ett stort antal exportörer/tillverkare i Förenta staterna föreföll vara berörda av förfarandet angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (7) | För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, anmodades exportörer/tillverkare i Förenta staterna att ge sig till känna inom 15 dagar från det datum då undersökningen inleddes och att, såsom det hade angetts i tillkännagivandet om inledande, besvara ett stickprovsformulär och lämna grundläggande uppgifter om sin tillverkning och försäljning av bioetanol under perioden från den 1 oktober 2010 till den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). |
| --- | --- |

(7)

För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, anmodades exportörer/tillverkare i Förenta staterna att ge sig till känna inom 15 dagar från det datum då undersökningen inleddes och att, såsom det hade angetts i tillkännagivandet om inledande, besvara ett stickprovsformulär och lämna grundläggande uppgifter om sin tillverkning och försäljning av bioetanol under perioden från den 1 oktober 2010 till den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP).

| (8) | Samråd ägde också rum med relevanta myndigheter i Förenta staterna avseende urvalet av ett representativt stickprov. |
| --- | --- |

(8)

Samråd ägde också rum med relevanta myndigheter i Förenta staterna avseende urvalet av ett representativt stickprov.

| (9) | Mer än 60 exportörer/tillverkare gav sig till känna och lämnade de begärda upplysningarna inom tidsfristen på 15 dagar. |
| --- | --- |

(9)

Mer än 60 exportörer/tillverkare gav sig till känna och lämnade de begärda upplysningarna inom tidsfristen på 15 dagar.

| (10) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av bioetanol till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Stickprovet omfattade sex amerikanska tillverkare av bioetanol (nedan kallat det amerikanska stickprovet). |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av bioetanol till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Stickprovet omfattade sex amerikanska tillverkare av bioetanol (nedan kallat det amerikanska stickprovet).

| (11) | Under undersökningen konstaterades det att tillverkningen hos en av de tillverkare som ingick i det amerikanska stickprovet inte exporterades till unionen under undersökningsperioden. Detta företag uteslöts därför från stickprovet. |
| --- | --- |

(11)

Under undersökningen konstaterades det att tillverkningen hos en av de tillverkare som ingick i det amerikanska stickprovet inte exporterades till unionen under undersökningsperioden. Detta företag uteslöts därför från stickprovet.

| (12) | Trots att andra tillverkare i stickprovet tog upp export av bioetanol till unionen i sitt stickprovsformulär, visade undersökningen att ingen av dem exporterade bioetanol till unionsmarknaden. De sålde den i stället till icke-närstående handlare/blandningsföretag på hemmamarknaden som sedan blandade den med bensin och sålde den vidare inom landet och för export, särskilt till unionen. Vid undersökningen på plats framkom det att, i motsats till vad som framgick av uppgifterna från de amerikanska tillverkare som ingick i stickprovet, kände tillverkarna inte alltid till huruvida deras tillverkning var avsedd för unionsmarknaden eller någon annan marknad, inklusive den amerikanska, och de kände inte heller till handlarnas/blandningsföretagens försäljningspriser. Detta innebär att de amerikanska bioetanoltillverkarna inte är exportörer av den berörda produkten till unionen. Det är i stället handlarna/blandningsföretagen som är exportörer. Därför gick det inte att avgöra huruvida amerikansk bioetanol exporterades till dumpade priser till unionen under undersökningsperioden med hjälp av de uppgifter som samlats in och kontrollerats i det amerikanska stickprovet i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(12)

Trots att andra tillverkare i stickprovet tog upp export av bioetanol till unionen i sitt stickprovsformulär, visade undersökningen att ingen av dem exporterade bioetanol till unionsmarknaden. De sålde den i stället till icke-närstående handlare/blandningsföretag på hemmamarknaden som sedan blandade den med bensin och sålde den vidare inom landet och för export, särskilt till unionen. Vid undersökningen på plats framkom det att, i motsats till vad som framgick av uppgifterna från de amerikanska tillverkare som ingick i stickprovet, kände tillverkarna inte alltid till huruvida deras tillverkning var avsedd för unionsmarknaden eller någon annan marknad, inklusive den amerikanska, och de kände inte heller till handlarnas/blandningsföretagens försäljningspriser. Detta innebär att de amerikanska bioetanoltillverkarna inte är exportörer av den berörda produkten till unionen. Det är i stället handlarna/blandningsföretagen som är exportörer. Därför gick det inte att avgöra huruvida amerikansk bioetanol exporterades till dumpade priser till unionen under undersökningsperioden med hjälp av de uppgifter som samlats in och kontrollerats i det amerikanska stickprovet i det preliminära skedet.

| (13) | Därför kunde det inte införas några antidumpningsåtgärder vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

(13)

Därför kunde det inte införas några antidumpningsåtgärder vid den tidpunkten.

| (14) | För att identifiera exporten av bioetanol till unionen baserades det amerikanska stickprovet främst på uppgifter från de icke-närstående blandningsföretag/handlare som inte undersöktes i det preliminära skedet. Även om en sådan handlare samarbetade i undersökningen i det preliminära skedet och lämnade ytterligare uppgifter var dessa inte tillräckliga för att det skulle gå att fastställa exakta och tillförlitliga uppgifter för beräkningen av dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(14)

För att identifiera exporten av bioetanol till unionen baserades det amerikanska stickprovet främst på uppgifter från de icke-närstående blandningsföretag/handlare som inte undersöktes i det preliminära skedet. Även om en sådan handlare samarbetade i undersökningen i det preliminära skedet och lämnade ytterligare uppgifter var dessa inte tillräckliga för att det skulle gå att fastställa exakta och tillförlitliga uppgifter för beräkningen av dumpningsmarginalerna.

| (15) | För att dumpningsutredningen skulle kunna slutföras ansågs det därför nödvändigt att i stället basera den på uppgifterna från handlare och blandningsföretag som faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen. |
| --- | --- |

(15)

För att dumpningsutredningen skulle kunna slutföras ansågs det därför nödvändigt att i stället basera den på uppgifterna från handlare och blandningsföretag som faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen.

| (16) | Därför skickades dumpningsfrågeformulär till de åtta största handlare/blandningsföretag i Förenta staterna som identifierades under undersökningen av det amerikanska stickprovet. Dessa handlare/blandningsföretag representerar mer än 90 % av den totala exporten av bioetanol till unionen. Två gick med på att samarbeta under undersökningen och deras export motsvarar ungefär 51 % av den totala exporten av bioetanol till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(16)

Därför skickades dumpningsfrågeformulär till de åtta största handlare/blandningsföretag i Förenta staterna som identifierades under undersökningen av det amerikanska stickprovet. Dessa handlare/blandningsföretag representerar mer än 90 % av den totala exporten av bioetanol till unionen. Två gick med på att samarbeta under undersökningen och deras export motsvarar ungefär 51 % av den totala exporten av bioetanol till unionen under undersökningsperioden.

1.2.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (17) | Eftersom ett stort antal unionstillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom ett stort antal unionstillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (18) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare (nedan kallat EU-stickprovet). Stickprovet bestod av fem företag och koncerner, av de 19 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes. Stickprovet valdes ut på grundval av produktionsvolymen bioetanol under undersökningsperioden och de kända tillverkarnas geografiska belägenhet. Stickprovet utgjorde 48 % av den totala uppskattade produktionen i unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(18)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare (nedan kallat EU-stickprovet). Stickprovet bestod av fem företag och koncerner, av de 19 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes. Stickprovet valdes ut på grundval av produktionsvolymen bioetanol under undersökningsperioden och de kända tillverkarnas geografiska belägenhet. Stickprovet utgjorde 48 % av den totala uppskattade produktionen i unionen under undersökningsperioden.

| (19) | Undersökningen visade emellertid att företagsgrupperna i EU-stickprovet bestod av ett stort antal företag eller enheter som tillverkade och sålde en likadan produkt. I det här fallet skulle det ha inneburit en undersökning av 13 företag, och det var inte möjligt att undersöka alla dem på den tid som stod till förfogande för undersökningen. Ett beslut fattades därför om att på nytt undersöka de tillgängliga uppgifterna för att göra ett representativt urval. Det ansågs att stickprovet borde baseras på de största enskilda produktionsföretagen i unionen och på grupper med hänsyn tagen även till en viss geografisk spridning bland unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(19)

Undersökningen visade emellertid att företagsgrupperna i EU-stickprovet bestod av ett stort antal företag eller enheter som tillverkade och sålde en likadan produkt. I det här fallet skulle det ha inneburit en undersökning av 13 företag, och det var inte möjligt att undersöka alla dem på den tid som stod till förfogande för undersökningen. Ett beslut fattades därför om att på nytt undersöka de tillgängliga uppgifterna för att göra ett representativt urval. Det ansågs att stickprovet borde baseras på de största enskilda produktionsföretagen i unionen och på grupper med hänsyn tagen även till en viss geografisk spridning bland unionstillverkarna.

| (20) | Ett slutgiltigt EU-stickprov bestående av sex enskilda tillverkare valdes därför ut på grundval av representativitet avseende produktions- och försäljningsvolymer bioetanol under undersökningsperioden och tillverkarens geografiska belägenhet. Dessa tillverkare, som var etablerade i Belgien, Nederländerna, Frankrike, Förenade kungariket, Sverige och Tyskland, representerade 36 % av den totala beräknade produktionen i unionen och 44 % av den totala produktionen inrapporterad av de företag som inkom med uppgifter inför urvalet av ett stickprov. Detta stickprov ansågs vara representativt för bedömningen av en eventuell skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(20)

Ett slutgiltigt EU-stickprov bestående av sex enskilda tillverkare valdes därför ut på grundval av representativitet avseende produktions- och försäljningsvolymer bioetanol under undersökningsperioden och tillverkarens geografiska belägenhet. Dessa tillverkare, som var etablerade i Belgien, Nederländerna, Frankrike, Förenade kungariket, Sverige och Tyskland, representerade 36 % av den totala beräknade produktionen i unionen och 44 % av den totala produktionen inrapporterad av de företag som inkom med uppgifter inför urvalet av ett stickprov. Detta stickprov ansågs vara representativt för bedömningen av en eventuell skada för unionsindustrin.

| (21) | Berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på om urvalet av stickprovet var lämpligt. |
| --- | --- |

(21)

Berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på om urvalet av stickprovet var lämpligt.

| (22) | Vissa parter menade att EU-stickprovet var mindre representativt än det ursprungliga, som innehöll fullständiga företagsgrupper. De ansåg att en objektiv analys av unionsindustrins situation enbart kunde göras genom att alla företag som var delar av företagsgrupper omfattades av stickprovet. De ansåg framför allt att kostnader och intäkter kunde vara tilldelade vissa företag i en företagsgrupp som inte besöktes och därför kanske inte skulle avspeglas i skadeanalysen. |
| --- | --- |

(22)

Vissa parter menade att EU-stickprovet var mindre representativt än det ursprungliga, som innehöll fullständiga företagsgrupper. De ansåg att en objektiv analys av unionsindustrins situation enbart kunde göras genom att alla företag som var delar av företagsgrupper omfattades av stickprovet. De ansåg framför allt att kostnader och intäkter kunde vara tilldelade vissa företag i en företagsgrupp som inte besöktes och därför kanske inte skulle avspeglas i skadeanalysen.

| (23) | I detta avseende bör det noteras att kommissionen beaktade och undersökte de uppgifter som alla företag som ingick och inte ingick i stickprovet lämnade in, i synnerhet företag i företagsgrupper, för att se till att alla kostnader och intäkter avseende de utvalda företagens produktion och försäljning till fullo och korrekt återspeglades i skadeanalysen. |
| --- | --- |

(23)

I detta avseende bör det noteras att kommissionen beaktade och undersökte de uppgifter som alla företag som ingick och inte ingick i stickprovet lämnade in, i synnerhet företag i företagsgrupper, för att se till att alla kostnader och intäkter avseende de utvalda företagens produktion och försäljning till fullo och korrekt återspeglades i skadeanalysen.

| (24) | Vissa parter ifrågasatte att unionstillverkare som befann sig i uppstartsfasen ingick i EU-stickprovet. De hävdade även att ett företag som under år 2011 hade en betydande oanvänd kapacitet och är beläget i en medlemsstat som inte har genomfört direktivet om förnybar energi (4) inte borde ha ingått i stickprovet. Dessutom hävdades det att om dessa företag ingick i det slutgiltiga stickprovet borde kommissionen justera deras uppgifter av hänsyn till de särskilda omständigheterna. |
| --- | --- |

(24)

Vissa parter ifrågasatte att unionstillverkare som befann sig i uppstartsfasen ingick i EU-stickprovet. De hävdade även att ett företag som under år 2011 hade en betydande oanvänd kapacitet och är beläget i en medlemsstat som inte har genomfört direktivet om förnybar energi (4) inte borde ha ingått i stickprovet. Dessutom hävdades det att om dessa företag ingick i det slutgiltiga stickprovet borde kommissionen justera deras uppgifter av hänsyn till de särskilda omständigheterna.

| (25) | Det faktum att företag nyligen har påbörjat eller återupptagit sin verksamhet ansågs inte utgöra ett hinder för medverkan i stickprovet. Att dessa företag ingick i stickprovet står inte i strid med kriterierna för urvalet av ett stickprov enligt artikel 17 i grundförordningen. Vad avser justeringen av uppgifter uppgav parterna inte något specifikt problem och lämnade inte in vare sig någon underbyggd bevisning till stöd för sina påståenden eller någon grund för hur justeringen skulle ske. |
| --- | --- |

(25)

Det faktum att företag nyligen har påbörjat eller återupptagit sin verksamhet ansågs inte utgöra ett hinder för medverkan i stickprovet. Att dessa företag ingick i stickprovet står inte i strid med kriterierna för urvalet av ett stickprov enligt artikel 17 i grundförordningen. Vad avser justeringen av uppgifter uppgav parterna inte något specifikt problem och lämnade inte in vare sig någon underbyggd bevisning till stöd för sina påståenden eller någon grund för hur justeringen skulle ske.

| (26) | Undersökningen fann inte heller några kostnader, t.ex. högre avskrivningstakt, som borde justeras för att korrigera fel på grund av att verksamheten nyligen hade påbörjats. Invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(26)

Undersökningen fann inte heller några kostnader, t.ex. högre avskrivningstakt, som borde justeras för att korrigera fel på grund av att verksamheten nyligen hade påbörjats. Invändningen avvisades därför.

| (27) | Vissa parter ifrågasatte också att ett av de företag som preliminärt ingick i EU-stickprovet och som var etablerat i en medlemsstat med stor konsumtion och tillverkning av bioetanol inte längre ingick i EU-stickprovet. De hävdade att detta företag hade en god ekonomisk situation och menade att detta var anledningen till att det uteslöts från stickprovet. De menade också att urvalet av stickprovet var snedvridet i syfte att hitta skada. Enligt dessa parter borde kommissionen ha skickat ut så kallade miniformulär till alla tillverkare i syfte att inhämta relevanta uppgifter för urvalet av stickprovet. |
| --- | --- |

(27)

Vissa parter ifrågasatte också att ett av de företag som preliminärt ingick i EU-stickprovet och som var etablerat i en medlemsstat med stor konsumtion och tillverkning av bioetanol inte längre ingick i EU-stickprovet. De hävdade att detta företag hade en god ekonomisk situation och menade att detta var anledningen till att det uteslöts från stickprovet. De menade också att urvalet av stickprovet var snedvridet i syfte att hitta skada. Enligt dessa parter borde kommissionen ha skickat ut så kallade miniformulär till alla tillverkare i syfte att inhämta relevanta uppgifter för urvalet av stickprovet.

| (28) | När det gäller utskickandet av miniformulär, bör det noteras att innan stickprovet valdes ut begärde kommissionen in information från alla tillverkare i unionen som man visste var berörda för att inhämta relevanta uppgifter i syfte att välja ut ett stickprov. Som anges i punkt 5.2.1 i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet fanns denna information, från det att undersökningen inleddes, tillgänglig för de berörda parterna i de handlingar som berörda parter kan begära att få se, men svarandenas ekonomiska situation framgick inte av denna information. Kommissionen hade alltså tillgång till tillräcklig relevant information för att välja ut ett representativt stickprov med hänsyn till kriterierna i artikel 17 i grundförordningen, men kunde inte göra något resultatorienterat urval av företag. De ovanstående invändningarna avvisades därför. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller utskickandet av miniformulär, bör det noteras att innan stickprovet valdes ut begärde kommissionen in information från alla tillverkare i unionen som man visste var berörda för att inhämta relevanta uppgifter i syfte att välja ut ett stickprov. Som anges i punkt 5.2.1 i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet fanns denna information, från det att undersökningen inleddes, tillgänglig för de berörda parterna i de handlingar som berörda parter kan begära att få se, men svarandenas ekonomiska situation framgick inte av denna information. Kommissionen hade alltså tillgång till tillräcklig relevant information för att välja ut ett representativt stickprov med hänsyn till kriterierna i artikel 17 i grundförordningen, men kunde inte göra något resultatorienterat urval av företag. De ovanstående invändningarna avvisades därför.

| (29) | Slutligen hävdades det att stickprovet borde ha omfattat företag som tillverkar bioetanol från sockerbetor, eftersom produktion från denna råvara kan vara mycket mer lönsam än produktion från exempelvis vete. Påståendet styrktes inte, men tillgänglig information har visat att bioetanol som tillverkas av sockerbetor bara utgör en mindre del av den totala produktionen i unionen, omkring 12 % år 2011, och att två av de företag som ingår i stickprovet delvis använde sockerbetor som råvara vid produktion av bioetanol. Denna begäran avvisas därför. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen hävdades det att stickprovet borde ha omfattat företag som tillverkar bioetanol från sockerbetor, eftersom produktion från denna råvara kan vara mycket mer lönsam än produktion från exempelvis vete. Påståendet styrktes inte, men tillgänglig information har visat att bioetanol som tillverkas av sockerbetor bara utgör en mindre del av den totala produktionen i unionen, omkring 12 % år 2011, och att två av de företag som ingår i stickprovet delvis använde sockerbetor som råvara vid produktion av bioetanol. Denna begäran avvisas därför.

| (30) | Mot bakgrund av ovanstående konstateras att det stickprov för skadeanalysen som valts i enlighet med vad som förklaras ovan är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(30)

Mot bakgrund av ovanstående konstateras att det stickprov för skadeanalysen som valts i enlighet med vad som förklaras ovan är representativt för unionsindustrin.

1.2.3   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (31) | Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kunde beröras av förfarandet, meddelade man i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande för importörer skulle göras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kunde beröras av förfarandet, meddelade man i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande för importörer skulle göras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (32) | Inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande inkom endast tre importörer med de begärda uppgifterna och accepterade att ingå i stickprovet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfarande inte längre vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(32)

Inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande inkom endast tre importörer med de begärda uppgifterna och accepterade att ingå i stickprovet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfarande inte längre vara nödvändigt.

1.2.4   Svar på frågeformuläret och kontroller

| (33) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter. Frågeformulär sändes följaktligen till de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de tre samarbetsvilliga icke-närstående importörerna i unionen och till alla användare som man visste berördes av undersökningen. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända berörda parter. Frågeformulär sändes följaktligen till de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de tre samarbetsvilliga icke-närstående importörerna i unionen och till alla användare som man visste berördes av undersökningen.

| (34) | Svar inkom från de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, två icke-närstående importörer och fyra användare. |
| --- | --- |

(34)

Svar inkom från de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, två icke-närstående importörer och fyra användare.

| (35) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett slutligt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett slutligt avgörande i fråga om dumpning, om den skada som vållats och om unionens intresse.

| (36) | Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag: | Exportörer/tillverkare i Förenta staterna







  — | Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:

Exportörer/tillverkare i Förenta staterna

—

Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois

| — | Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois |
| --- | --- |

—

Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois

| — | Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa |
| --- | --- |

—

Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa

| — | Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa |
| --- | --- |

—

Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa

| — | POET LLC, Wichita, Kansas och Sioux Falls, South Dakota |
| --- | --- |

—

POET LLC, Wichita, Kansas och Sioux Falls, South Dakota

| | Icke-närstående importörer i Förenta staterna







  — | Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importörer i Förenta staterna

—

Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas

| | Närstående handlare i Schweiz







  — | Cargill International SA, Genève |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare i Schweiz

—

Cargill International SA, Genève

| | Tillverkare i unionen







  — | Abengoa Energy Netherlands BV, Rotterdam, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i unionen

—

Abengoa Energy Netherlands BV, Rotterdam, Nederländerna

| — | BioWanze SA, Wanze, Belgien |
| --- | --- |

—

BioWanze SA, Wanze, Belgien

| — | Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Tyskland |
| --- | --- |

—

Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Tyskland

| — | Ensus, Yarm, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Ensus, Yarm, Förenade kungariket

| — | Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Sverige |
| --- | --- |

—

Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Sverige

| — | Tereos BENP, Lillebonne, Frankrike |
| --- | --- |

—

Tereos BENP, Lillebonne, Frankrike

| | Icke-närstående importörer i unionen







  — | Shell Trading Rotterdam BV, Rotterdam, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importörer i unionen

—

Shell Trading Rotterdam BV, Rotterdam, Nederländerna

| — | Greenergy Fuels Limited, London, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Greenergy Fuels Limited, London, Förenade kungariket

| | Användare i unionen







  — | Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, Rotterdam, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Användare i unionen

—

Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, Rotterdam, Nederländerna

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (37) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 oktober 2010 till den 30 september 2011. Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(37)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 oktober 2010 till den 30 september 2011. Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (38) | Den berörda produkten är bioetanol, ibland kallad drivmedelsetanol, dvs. etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), denaturerad eller odenaturerad, utom produkter med en vattenhalt på mer än 0,3 viktprocent uppmätt enligt standarden EN 15376, men inbegripet etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) i blandningar med bensin med en etylalkoholhalt på mer än 10 volymprocent, med ursprung i Förenta staterna, för närvarande klassificerad enligt KN-nr ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 och ex 3824 90 97. |
| --- | --- |

(38)

Den berörda produkten är bioetanol, ibland kallad drivmedelsetanol, dvs. etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), denaturerad eller odenaturerad, utom produkter med en vattenhalt på mer än 0,3 viktprocent uppmätt enligt standarden EN 15376, men inbegripet etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) i blandningar med bensin med en etylalkoholhalt på mer än 10 volymprocent, med ursprung i Förenta staterna, för närvarande klassificerad enligt KN-nr ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 och ex 3824 90 97.

| (39) | Bioetanol kan framställas av olika jordbruksprodukter, t.ex. sockerrör, sockerbeta, potatis, maniok och majs. I Förenta staterna klassificeras bioetanol utifrån råvaran, se beskrivningen nedan.






  a) | Konventionellt biobränsle (tillverkas i huvudsak av majs och kallas ofta majsetanol) som definieras som ett förnybart bränsle framställt av majsstärkelse som tillverkas i anläggningar som började konstrueras efter dagen för ikraftträdandet av Energy Independence and Security Act i december 2007 (5) och som i framtiden måste uppnå en minskning om 20 % av utsläpp av växthusgaser jämfört med normerade livscykelutsläpp av växthusgaser för bensin och diesel. |
| --- | --- | --- |

(39)

Bioetanol kan framställas av olika jordbruksprodukter, t.ex. sockerrör, sockerbeta, potatis, maniok och majs. I Förenta staterna klassificeras bioetanol utifrån råvaran, se beskrivningen nedan.

a)

Konventionellt biobränsle (tillverkas i huvudsak av majs och kallas ofta majsetanol) som definieras som ett förnybart bränsle framställt av majsstärkelse som tillverkas i anläggningar som började konstrueras efter dagen för ikraftträdandet av Energy Independence and Security Act i december 2007 (5) och som i framtiden måste uppnå en minskning om 20 % av utsläpp av växthusgaser jämfört med normerade livscykelutsläpp av växthusgaser för bensin och diesel.

| b) | Avancerat biobränsle som definieras som ett förnybart bränsle annat än etanol framställt av majsstärkelse, som framställs av förnybar biomassa och vars livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av den amerikanska lagen om energipolitik (Energy Policy Act, EPA), är åtminstone 50 % lägre än normerade utsläpp av växthusgaser. Termen innefattar cellulosabaserade biobränslen såsom bioetanol och biomassabaserad diesel. Definitionen av avancerade biobränslen innefattar programmen för cellulosabaserade biobränslen, biomassabaserad diesel och övriga avancerade biobränslen. |
| --- | --- |

b)

Avancerat biobränsle som definieras som ett förnybart bränsle annat än etanol framställt av majsstärkelse, som framställs av förnybar biomassa och vars livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av den amerikanska lagen om energipolitik (Energy Policy Act, EPA), är åtminstone 50 % lägre än normerade utsläpp av växthusgaser. Termen innefattar cellulosabaserade biobränslen såsom bioetanol och biomassabaserad diesel. Definitionen av avancerade biobränslen innefattar programmen för cellulosabaserade biobränslen, biomassabaserad diesel och övriga avancerade biobränslen.

| (40) | Mer specifikt definieras cellulosabaserade biobränslen (6) som ett förnybart biobränsle framställt av cellulosa, hemicellulosa eller lignin framställt av förnybar biomassa och med livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av EPA, som är åtminstone 60 % lägre än normerade livscykelutsläpp av växthusgaser. Cellulosabaserade biobränslen innefattar cellulosabaserad bioetanol. Forskning och pilotprojekt pågår med stöd från Förenta staternas federala regering för produktion av avancerade biobränslen och i synnerhet cellulosabaserad bioetanol, som framför allt tillverkas av restprodukter från jord- och skogsbruket. Enligt tjänstemän i Förenta staterna och offentligt tillgängliga uppgifter (7) kommer produktionen av denna typ av bioetanol att uppgå till omkring 4 miljarder liter 2014 och mer än 50 miljarder liter 2021. Produktionen av cellulosabaserad bioetanol var försumbar under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(40)

Mer specifikt definieras cellulosabaserade biobränslen (6) som ett förnybart biobränsle framställt av cellulosa, hemicellulosa eller lignin framställt av förnybar biomassa och med livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av EPA, som är åtminstone 60 % lägre än normerade livscykelutsläpp av växthusgaser. Cellulosabaserade biobränslen innefattar cellulosabaserad bioetanol. Forskning och pilotprojekt pågår med stöd från Förenta staternas federala regering för produktion av avancerade biobränslen och i synnerhet cellulosabaserad bioetanol, som framför allt tillverkas av restprodukter från jord- och skogsbruket. Enligt tjänstemän i Förenta staterna och offentligt tillgängliga uppgifter (7) kommer produktionen av denna typ av bioetanol att uppgå till omkring 4 miljarder liter 2014 och mer än 50 miljarder liter 2021. Produktionen av cellulosabaserad bioetanol var försumbar under undersökningsperioden.

| (41) | Under undersökningsperioden och fram till nu har majs varit den huvudsakliga råvaran i Förenta staterna, medan den huvudsakliga råvaran i unionen är vete. |
| --- | --- |

(41)

Under undersökningsperioden och fram till nu har majs varit den huvudsakliga råvaran i Förenta staterna, medan den huvudsakliga råvaran i unionen är vete.

| (42) | Undersökningen visade att bioetanol i allmänhet säljs i ren form till blandningsföretag/handlare som blandar (8) det med framför allt bensin för att framställa högnivåblandningar som exporteras eller säljs på den inhemska marknaden för vidare blandning och användning som bränsle. Blandning är en relativt okomplicerad verksamhet och kan utföras genom att produkterna blandas i särskilda tankar där de önskade andelarna bioetanol och bensin tillsätts. |
| --- | --- |

(42)

Undersökningen visade att bioetanol i allmänhet säljs i ren form till blandningsföretag/handlare som blandar (8) det med framför allt bensin för att framställa högnivåblandningar som exporteras eller säljs på den inhemska marknaden för vidare blandning och användning som bränsle. Blandning är en relativt okomplicerad verksamhet och kan utföras genom att produkterna blandas i särskilda tankar där de önskade andelarna bioetanol och bensin tillsätts.

| (43) | För att identifiera de olika typerna av bioetanol och bioetanolblandningar som används i världen har etanolbränsleblandningar E-nummer som anger procentandelen etanolbränsle i blandningen i volymprocent. E85 består exempelvis av 85 % vattenfri etanol och 15 % bensin. Lågetanolblandningar, från E5 till E25, kallas på engelska ofta för gasohol, vilket vanligen syftar på E10-blandningen. E10 eller blandningar med lägre etanolhalt användes i över 20 länder i världen 2011. Förenta staterna ligger i framkant, och nästan all bensin som såldes där 2010 var blandad med 10 % bioetanol. |
| --- | --- |

(43)

För att identifiera de olika typerna av bioetanol och bioetanolblandningar som används i världen har etanolbränsleblandningar E-nummer som anger procentandelen etanolbränsle i blandningen i volymprocent. E85 består exempelvis av 85 % vattenfri etanol och 15 % bensin. Lågetanolblandningar, från E5 till E25, kallas på engelska ofta för gasohol, vilket vanligen syftar på E10-blandningen. E10 eller blandningar med lägre etanolhalt användes i över 20 länder i världen 2011. Förenta staterna ligger i framkant, och nästan all bensin som såldes där 2010 var blandad med 10 % bioetanol.

| (44) | Undersökningen visade att alla typer av bioetanol anses vara biobränslen under det nu gällande National Renewable Fuel Standard-programmet (RFS1, nationell standard för förnybara bränslen) som fastställdes i lagen om energipolitik (Energy Policy Act, 2005) som ändrade den amerikanska lagen om ren luft (Clean Air Act) genom inrättandet av den första nationella standarden för förnybara bränslen. Förenta staternas kongress gav miljöskyddsmyndigheten (Environmental Protection Agency, EPA) ansvaret att samordna med energidepartementet, jordbruksdepartementet och berörda parter för att utforma och genomföra programmet. |
| --- | --- |

(44)

Undersökningen visade att alla typer av bioetanol anses vara biobränslen under det nu gällande National Renewable Fuel Standard-programmet (RFS1, nationell standard för förnybara bränslen) som fastställdes i lagen om energipolitik (Energy Policy Act, 2005) som ändrade den amerikanska lagen om ren luft (Clean Air Act) genom inrättandet av den första nationella standarden för förnybara bränslen. Förenta staternas kongress gav miljöskyddsmyndigheten (Environmental Protection Agency, EPA) ansvaret att samordna med energidepartementet, jordbruksdepartementet och berörda parter för att utforma och genomföra programmet.

| (45) | Som ett resultat av energipolitiken blev Förenta staterna världens största tillverkare av bioetanol från 2005, med sammanlagt 57,5 % av världsproduktionen. År 2009 kunde den amerikanska miljöskyddsmyndighetens krav säkerställa att minst 11 miljarder amerikanska gallons förnybara bränslen tillverkades under det året, framför allt för att uppfylla bestämmelserna i Energy Independence and Security Act från 2007. Den storskaliga produktionen innebar också att de amerikanska tillverkarna kunde exportera bioetanol till andra marknader, däribland unionen. |
| --- | --- |

(45)

Som ett resultat av energipolitiken blev Förenta staterna världens största tillverkare av bioetanol från 2005, med sammanlagt 57,5 % av världsproduktionen. År 2009 kunde den amerikanska miljöskyddsmyndighetens krav säkerställa att minst 11 miljarder amerikanska gallons förnybara bränslen tillverkades under det året, framför allt för att uppfylla bestämmelserna i Energy Independence and Security Act från 2007. Den storskaliga produktionen innebar också att de amerikanska tillverkarna kunde exportera bioetanol till andra marknader, däribland unionen.

| (46) | Enligt officiella källor, marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (9) anses alla typer av bioetanol och bioetanol som ingår i blandningar, dvs. blandningar av bioetanol med mineralbensin, enligt förklaringen i skäl 43 ovan, som tillverkas i Förenta staterna och säljs i Förenta staterna eller exporteras, vara bioetanolbränslen och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(46)

Enligt officiella källor, marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (9) anses alla typer av bioetanol och bioetanol som ingår i blandningar, dvs. blandningar av bioetanol med mineralbensin, enligt förklaringen i skäl 43 ovan, som tillverkas i Förenta staterna och säljs i Förenta staterna eller exporteras, vara bioetanolbränslen och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen i Förenta staterna.

| (47) | Det har framkommit att alla typer av bioetanol och bioetanol i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket likartade grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader avseende råvaran som används i produktionen. De eventuella små variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten. |
| --- | --- |

(47)

Det har framkommit att alla typer av bioetanol och bioetanol i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket likartade grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader avseende råvaran som används i produktionen. De eventuella små variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten.

| (48) | Vissa parter hävdade att definitionen av den berörda produkten inte var tydlig, i synnerhet därför att ingen åtskillnad gjordes mellan bioetanol avsedd att användas som bränsle och bioetanol avsedd för andra användningsområden. De menade därför att undersökningen borde omfatta etanol avsedd för alla användningsområden och etanol från alla källor, inklusive syntetisk etanol som konkurrerar med bioetanol för användning inom industrin. |
| --- | --- |

(48)

Vissa parter hävdade att definitionen av den berörda produkten inte var tydlig, i synnerhet därför att ingen åtskillnad gjordes mellan bioetanol avsedd att användas som bränsle och bioetanol avsedd för andra användningsområden. De menade därför att undersökningen borde omfatta etanol avsedd för alla användningsområden och etanol från alla källor, inklusive syntetisk etanol som konkurrerar med bioetanol för användning inom industrin.

| (49) | En annan part hävdade det motsatta, nämligen att undersökningen enbart borde omfatta bioetanol avsedd att användas som bränsle och att bioetanol för användning inom industrin därmed borde uteslutas. |
| --- | --- |

(49)

En annan part hävdade det motsatta, nämligen att undersökningen enbart borde omfatta bioetanol avsedd att användas som bränsle och att bioetanol för användning inom industrin därmed borde uteslutas.

| (50) | I detta sammanhang bör det noteras att den berörda produkten i första hand bör definieras på grundval av grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, inte användning eller tillämpningsområden. En produkt som har olika användningsområden kan ha samma eller mycket liknande grundläggande egenskaper oberoende av dess vidare användning, och under vissa omständigheter kan det vara nödvändigt att fördjupa analysen av produktdefinitionen sett till en viss industri och marknad. |
| --- | --- |

(50)

I detta sammanhang bör det noteras att den berörda produkten i första hand bör definieras på grundval av grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, inte användning eller tillämpningsområden. En produkt som har olika användningsområden kan ha samma eller mycket liknande grundläggande egenskaper oberoende av dess vidare användning, och under vissa omständigheter kan det vara nödvändigt att fördjupa analysen av produktdefinitionen sett till en viss industri och marknad.

| (51) | I det aktuella fallet var det tydligt att det i tillkännagivandet om inledande inte avsågs att syntetisk etanol borde ingå i produktdefinitionen. Syntetisk etanol har andra egenskaper än bioetanol och motsvarar inte kriterierna ovan rörande definitionen av den berörda produkten. Ingen tillverkare som fokuserar på produktion av den produkten deltog i den här undersökningen. Syntetisk etanol kan därför inte ingå i definitionen av den berörda produkten och omfattas inte av undersökningen. I motsats till vad vissa parter hävdade leder inte detta förtydligande till någon förändring av undersökningens omfattning eller i definitionen av den berörda produkten, och påverkade inte heller kvaliteten på de uppgifter som användes. |
| --- | --- |

(51)

I det aktuella fallet var det tydligt att det i tillkännagivandet om inledande inte avsågs att syntetisk etanol borde ingå i produktdefinitionen. Syntetisk etanol har andra egenskaper än bioetanol och motsvarar inte kriterierna ovan rörande definitionen av den berörda produkten. Ingen tillverkare som fokuserar på produktion av den produkten deltog i den här undersökningen. Syntetisk etanol kan därför inte ingå i definitionen av den berörda produkten och omfattas inte av undersökningen. I motsats till vad vissa parter hävdade leder inte detta förtydligande till någon förändring av undersökningens omfattning eller i definitionen av den berörda produkten, och påverkade inte heller kvaliteten på de uppgifter som användes.

| (52) | Bioetanol avsedd att användas som bränsle och bioetanol avsedd för andra användningsområden kan ha liknande egenskaper. Vid undersökningen granskades dumpning med avseende på aktörer i Förenta staterna som tillverkade eller blandade bioetanol avsedd att användas som bränsle, dvs. bioetanol som ska ingå i en bränsleblandning. På liknande sätt inriktades undersökningen av unionstillverkare på bioetanol avsedd att användas som bränsle och inte för andra ändamål. Bioetanol avsedd för andra användningsområden än bränsle bör alltså inte omfattas av denna undersökning. |
| --- | --- |

(52)

Bioetanol avsedd att användas som bränsle och bioetanol avsedd för andra användningsområden kan ha liknande egenskaper. Vid undersökningen granskades dumpning med avseende på aktörer i Förenta staterna som tillverkade eller blandade bioetanol avsedd att användas som bränsle, dvs. bioetanol som ska ingå i en bränsleblandning. På liknande sätt inriktades undersökningen av unionstillverkare på bioetanol avsedd att användas som bränsle och inte för andra ändamål. Bioetanol avsedd för andra användningsområden än bränsle bör alltså inte omfattas av denna undersökning.

| (53) | De importörer som inte kommer att använda den importerade bioetanolen från Förenta staterna som bränsle kan lämna en förklaring som omfattas av de bestämmelser om användning för särskilda ändamål som anges i artiklarna 291–300 i unionens tullkodex (10). |
| --- | --- |

(53)

De importörer som inte kommer att använda den importerade bioetanolen från Förenta staterna som bränsle kan lämna en förklaring som omfattas av de bestämmelser om användning för särskilda ändamål som anges i artiklarna 291–300 i unionens tullkodex (10).

2.2   Likadan produkt

| (54) | Bioetanol som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden befanns ha liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som de produkter som exporterades till unionen från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(54)

Bioetanol som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden befanns ha liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som de produkter som exporterades till unionen från Förenta staterna.

| (55) | Enligt beskrivningen i skäl 39 ovan kan bioetanol tillverkas av olika råvaror. Undersökningen visade emellertid inte att typen av råvara medförde några skillnader i slutproduktens egenskaper. Den berörda produkten, som tillverkas i Förenta staterna, framför allt av majs, och exporteras till unionen, befanns vara utbytbar mot bioetanol som framför allt tillverkades av vete och såldes i unionen av unionstillverkare. Det fanns inte heller några större skillnader, om ens några, i hur produkten användes och uppfattades av näringsidkare och användare på bioetanolmarknaden. |
| --- | --- |

(55)

Enligt beskrivningen i skäl 39 ovan kan bioetanol tillverkas av olika råvaror. Undersökningen visade emellertid inte att typen av råvara medförde några skillnader i slutproduktens egenskaper. Den berörda produkten, som tillverkas i Förenta staterna, framför allt av majs, och exporteras till unionen, befanns vara utbytbar mot bioetanol som framför allt tillverkades av vete och såldes i unionen av unionstillverkare. Det fanns inte heller några större skillnader, om ens några, i hur produkten användes och uppfattades av näringsidkare och användare på bioetanolmarknaden.

| (56) | Av den anledningen bekräftas att bioetanol som tillverkas och säljs i unionen och den berörda produkten, som exporteras från Förenta staterna, bör anses vara likadana i den betydelse som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(56)

Av den anledningen bekräftas att bioetanol som tillverkas och säljs i unionen och den berörda produkten, som exporteras från Förenta staterna, bör anses vara likadana i den betydelse som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (57) | Några av de amerikanska tillverkare som ingick i stickprovet hävdade att den bioetanol som tillverkas och säljs på den amerikanska marknaden inte är likadan som den berörda produkten, eftersom den inte ordagrant motsvarar produktbeskrivningen i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet. De typer av bioetanol som säljs på den amerikanska marknaden har en vattenhalt över gränsvärdet på 0,3 % och uppfyller den amerikanska standarden (ASTM) i stället för EN 15376. |
| --- | --- |

(57)

Några av de amerikanska tillverkare som ingick i stickprovet hävdade att den bioetanol som tillverkas och säljs på den amerikanska marknaden inte är likadan som den berörda produkten, eftersom den inte ordagrant motsvarar produktbeskrivningen i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet. De typer av bioetanol som säljs på den amerikanska marknaden har en vattenhalt över gränsvärdet på 0,3 % och uppfyller den amerikanska standarden (ASTM) i stället för EN 15376.

| (58) | Undersökningen visade emellertid att bioetanol som tillverkas för försäljning på den amerikanska marknaden i stort sett har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som den berörda produkten. Enligt artikel 1.4 i grundförordningen behöver en likadan produkt inte vara exakt likadan som den berörda produkten i alla avseenden, utan det kan vara en produkt som visserligen inte är lika i alla avseenden, men vars egenskaper är mycket lika den berörda produktens. Detta är fallet för den bioetanol som säljs på den amerikanska marknaden och den bioetanol som exporteras till unionen. Det finns prejudikat där produkter har betraktats som likadana som den berörda produkten, trots vissa skillnader (11). |
| --- | --- |

(58)

Undersökningen visade emellertid att bioetanol som tillverkas för försäljning på den amerikanska marknaden i stort sett har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som den berörda produkten. Enligt artikel 1.4 i grundförordningen behöver en likadan produkt inte vara exakt likadan som den berörda produkten i alla avseenden, utan det kan vara en produkt som visserligen inte är lika i alla avseenden, men vars egenskaper är mycket lika den berörda produktens. Detta är fallet för den bioetanol som säljs på den amerikanska marknaden och den bioetanol som exporteras till unionen. Det finns prejudikat där produkter har betraktats som likadana som den berörda produkten, trots vissa skillnader (11).

| (59) | Därför beslutades att den preliminära slutsatsen skulle upphävas och att den bioetanol som uppfyller ASTM-standarden och säljs på den amerikanska marknaden skulle betraktas som likadan som den berörda produkten i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(59)

Därför beslutades att den preliminära slutsatsen skulle upphävas och att den bioetanol som uppfyller ASTM-standarden och säljs på den amerikanska marknaden skulle betraktas som likadan som den berörda produkten i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Inledning

| (60) | Som förklaras i skälen 6–16 ovan omfattade undersökningen tillverkare av bioetanol, å ena sidan, och handlare/blandningsföretag som exporterade den berörda produkten till unionsmarknaden, å andra sidan, för att det skulle gå att undersöka den eventuella förekomsten av dumpning. |
| --- | --- |

(60)

Som förklaras i skälen 6–16 ovan omfattade undersökningen tillverkare av bioetanol, å ena sidan, och handlare/blandningsföretag som exporterade den berörda produkten till unionsmarknaden, å andra sidan, för att det skulle gå att undersöka den eventuella förekomsten av dumpning.

| (61) | Enligt artikel 9.5 i grundförordningen ska förordningen om införande av tullen ange tullsatsen för varje leverantör eller, om detta inte är praktiskt möjligt, tullsatsen för det berörda leverantörslandet. |
| --- | --- |

(61)

Enligt artikel 9.5 i grundförordningen ska förordningen om införande av tullen ange tullsatsen för varje leverantör eller, om detta inte är praktiskt möjligt, tullsatsen för det berörda leverantörslandet.

| (62) | Vissa tillverkare hävdade att det var möjligt att identifiera och spåra deras produkter när de såldes till amerikanska aktörer för export, särskilt till unionen. De hänvisade till den certfieringsprocess som föreskrivs i direktivet om förnybar energi, men kunde inte påvisa något särskilt samband mellan deras försäljning på den amerikanska marknaden och den export som andra aktörer bedriver till EU. Såsom anges i skäl 12 och 63 kände dessa tillverkare inte till nivån på exportpriset till unionen. |
| --- | --- |

(62)

Vissa tillverkare hävdade att det var möjligt att identifiera och spåra deras produkter när de såldes till amerikanska aktörer för export, särskilt till unionen. De hänvisade till den certfieringsprocess som föreskrivs i direktivet om förnybar energi, men kunde inte påvisa något särskilt samband mellan deras försäljning på den amerikanska marknaden och den export som andra aktörer bedriver till EU. Såsom anges i skäl 12 och 63 kände dessa tillverkare inte till nivån på exportpriset till unionen.

| (63) | I det aktuella fallet konstaterades det att strukturen för bioetanolindustrin och metoden för att tillverka och sälja den berörda produkten på den amerikanska marknaden och exportera den till unionen betydde att det inte var praktiskt möjligt att fastställa individuella dumpningsmarginaler för de amerikanska tillverkarna. Tillverkarna i det amerikanska stickprovet exporterade i själva verket inte den berörda produkten till unionen och de undersökta handlarna/blandningsföretagen köpte in bioetanol från olika tillverkare, blandade den och sålde den i synnerhet för export till unionen. Detta innebär att det, i motsats till vad ovanstående parter hävdade, inte gick att spåra alla enskilda inköp och jämföra normalvärdena med relevanta exportpriser och att det inte går att identifiera tillverkaren vid den tidpunkt som exporten till unionen äger rum. Med andra ord innehåller varje sändning till EU bioetanol som tillverkats av olika amerikanska tillverkare i Förenta staterna, och inte bara i det amerikanska urvalet. Undersökningen visade också att det pris som de amerikanska tillverkarna i urvalet fakturerade sina amerikanska kunder i Förenta staterna inte låg i linje med det faktiska pris som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(63)

I det aktuella fallet konstaterades det att strukturen för bioetanolindustrin och metoden för att tillverka och sälja den berörda produkten på den amerikanska marknaden och exportera den till unionen betydde att det inte var praktiskt möjligt att fastställa individuella dumpningsmarginaler för de amerikanska tillverkarna. Tillverkarna i det amerikanska stickprovet exporterade i själva verket inte den berörda produkten till unionen och de undersökta handlarna/blandningsföretagen köpte in bioetanol från olika tillverkare, blandade den och sålde den i synnerhet för export till unionen. Detta innebär att det, i motsats till vad ovanstående parter hävdade, inte gick att spåra alla enskilda inköp och jämföra normalvärdena med relevanta exportpriser och att det inte går att identifiera tillverkaren vid den tidpunkt som exporten till unionen äger rum. Med andra ord innehåller varje sändning till EU bioetanol som tillverkats av olika amerikanska tillverkare i Förenta staterna, och inte bara i det amerikanska urvalet. Undersökningen visade också att det pris som de amerikanska tillverkarna i urvalet fakturerade sina amerikanska kunder i Förenta staterna inte låg i linje med det faktiska pris som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den exporterades till unionen.

| (64) | Det bör därför fastställas en landsomfattande dumpningsmarginal. |
| --- | --- |

(64)

Det bör därför fastställas en landsomfattande dumpningsmarginal.

3.2   Normalvärde

| (65) | För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om den inhemska försäljningsvolymen från de två samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen av den berörda produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(65)

För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om den inhemska försäljningsvolymen från de två samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen av den berörda produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till unionen under undersökningsperioden.

| (66) | Eftersom försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden var tillräckligt stor, fastställdes normalvärdet på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas till de två ovannämnda handlarna/blandningsföretagen av oberoende kunder i Förenta staterna vid normal handel. |
| --- | --- |

(66)

Eftersom försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden var tillräckligt stor, fastställdes normalvärdet på grundval av det pris som betalats eller skulle betalas till de två ovannämnda handlarna/blandningsföretagen av oberoende kunder i Förenta staterna vid normal handel.

3.3   Exportpris

| (67) | De samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen lämnade uppgifter som gjorde det möjligt att fastställa ett exportpris på grundval av deras priser som faktiskt betalats eller ska betalas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. För de transaktioner där importen till unionen skedde via ett närstående handelsföretag fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket det närstående handelsföretaget första gången sålde vidare produkterna till oberoende köpare i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(67)

De samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen lämnade uppgifter som gjorde det möjligt att fastställa ett exportpris på grundval av deras priser som faktiskt betalats eller ska betalas i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. För de transaktioner där importen till unionen skedde via ett närstående handelsföretag fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket det närstående handelsföretaget första gången sålde vidare produkterna till oberoende köpare i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

| (68) | När det gäller försäljningen via det närstående handelsföretaget i Schweiz, gjordes inga avdrag för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader eller vinst från exportpriset, eftersom dessa inte betraktades som kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen i unionen. Undersökningen visade att det närstående handelsföretagets huvudsakliga verksamhet bestod i handhavande av kontanta medel för den ”sockerenhet” som biobränslen ingår i och säkring av de risker som jordbruksverksamhet medför genom derivatkontrakt både på den inofficiella marknaden och på organiserade finansiella marknader. |
| --- | --- |

(68)

När det gäller försäljningen via det närstående handelsföretaget i Schweiz, gjordes inga avdrag för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader eller vinst från exportpriset, eftersom dessa inte betraktades som kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen i unionen. Undersökningen visade att det närstående handelsföretagets huvudsakliga verksamhet bestod i handhavande av kontanta medel för den ”sockerenhet” som biobränslen ingår i och säkring av de risker som jordbruksverksamhet medför genom derivatkontrakt både på den inofficiella marknaden och på organiserade finansiella marknader.

| (69) | Vissa amerikanska tillverkare hävdade att institutionernas praxis är att använda exportörens försäljningspris till den första oberoende kunden som exportpris vid dumpningsberäkningar. I det här fallet skulle detta pris vara de amerikanska tillverkarnas försäljningspris till amerikanska icke-närstående handlare/blandningsföretag. Som anges i skälen 62 och 63 exporterade dock ingen av de amerikanska bioetanoltillverkarna den berörda produkten till unionen och de kände inte till nivån på exportpriset till EU. Deras inhemska pris går alltså inte att använda, eftersom det inte är det exportpris som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten i unionen. Deras krav kan därför inte godtas. |
| --- | --- |

(69)

Vissa amerikanska tillverkare hävdade att institutionernas praxis är att använda exportörens försäljningspris till den första oberoende kunden som exportpris vid dumpningsberäkningar. I det här fallet skulle detta pris vara de amerikanska tillverkarnas försäljningspris till amerikanska icke-närstående handlare/blandningsföretag. Som anges i skälen 62 och 63 exporterade dock ingen av de amerikanska bioetanoltillverkarna den berörda produkten till unionen och de kände inte till nivån på exportpriset till EU. Deras inhemska pris går alltså inte att använda, eftersom det inte är det exportpris som betalats eller skulle betalas för den berörda produkten i unionen. Deras krav kan därför inte godtas.

3.4   Jämförelse

| (70) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp som fastställts för de samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen gjordes fritt fabrik, med hänsyn till olikheter som visats påverka priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. En handlare/ett blandningsföretag hävdar att uppgifterna om försäljningen på hemmamarknaden inte var representativa. Eftersom handlarna/blandningsföretagen inte kunde lämna några uppgifter om all försäljning på hemmamarknaden, grundas beräkningen på de uppgifter som lämnades i frågeformuläret och vid besöket på plats. |
| --- | --- |

(70)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp som fastställts för de samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen gjordes fritt fabrik, med hänsyn till olikheter som visats påverka priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. En handlare/ett blandningsföretag hävdar att uppgifterna om försäljningen på hemmamarknaden inte var representativa. Eftersom handlarna/blandningsföretagen inte kunde lämna några uppgifter om all försäljning på hemmamarknaden, grundas beräkningen på de uppgifter som lämnades i frågeformuläret och vid besöket på plats.

| (71) | En handlare/ett blandningsföretag hävdar att beräkningen av det inhemska försäljningspriset bör grundas på uppgifter om spotmarknadspriser från NYMEX. Kommissionen anser att kontrollerade uppgifter från de två handlarna/blandningsföretagen är mer tillförlitliga. |
| --- | --- |

(71)

En handlare/ett blandningsföretag hävdar att beräkningen av det inhemska försäljningspriset bör grundas på uppgifter om spotmarknadspriser från NYMEX. Kommissionen anser att kontrollerade uppgifter från de två handlarna/blandningsföretagen är mer tillförlitliga.

| (72) | Därför togs särskild hänsyn i form av justeringar för olikheter i transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, när detta var tillämpligt och berättigat. |
| --- | --- |

(72)

Därför togs särskild hänsyn i form av justeringar för olikheter i transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, när detta var tillämpligt och berättigat.

| (73) | När det gäller den berörda produkten och den likadana produkten hade handlarna/blandningsföretagen tagit emot en subvention, främst i form av punktskatteavdrag under undersökningsperioden för deras försäljning av bioetanolblandningar. Den metod som användes för att fastställa normalvärdet och exportpriset är en metod där dessa handlares/blandningsföretags faktiska försäljningspriser, inhemska försäljning och export beaktas i sin helhet. En jämförelse av handlarnas/blandningsföretagens försäljning på den amerikanska marknaden och handlarnas/blandningsföretagens exportpriser till EU för att beräkna dumpningsnivån för den berörda produkten undanröjer alltså all eventuell inverkan som subventionen kan ha haft på priserna, eftersom den påverkade både inhemsk försäljning och export i lika hög grad under undersökningsperioden. En handlare/ett blandningsföretag hävdade att man inte hade fått någon subvention för sin försäljning på hemmamarknaden. Man kunde dock inte lämna någon bevisning för detta påstående, och påståendet är också svårt att förena med de uppgifter som lämnats av de amerikanska myndigheterna om användningen av subventionen. |
| --- | --- |

(73)

När det gäller den berörda produkten och den likadana produkten hade handlarna/blandningsföretagen tagit emot en subvention, främst i form av punktskatteavdrag under undersökningsperioden för deras försäljning av bioetanolblandningar. Den metod som användes för att fastställa normalvärdet och exportpriset är en metod där dessa handlares/blandningsföretags faktiska försäljningspriser, inhemska försäljning och export beaktas i sin helhet. En jämförelse av handlarnas/blandningsföretagens försäljning på den amerikanska marknaden och handlarnas/blandningsföretagens exportpriser till EU för att beräkna dumpningsnivån för den berörda produkten undanröjer alltså all eventuell inverkan som subventionen kan ha haft på priserna, eftersom den påverkade både inhemsk försäljning och export i lika hög grad under undersökningsperioden. En handlare/ett blandningsföretag hävdade att man inte hade fått någon subvention för sin försäljning på hemmamarknaden. Man kunde dock inte lämna någon bevisning för detta påstående, och påståendet är också svårt att förena med de uppgifter som lämnats av de amerikanska myndigheterna om användningen av subventionen.

3.5   Dumpning

| (74) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande produkttyp av den berörda produkten. På grundval av den jämförelsen konstaterades de samarbetsvilliga icke-närstående handlarna/blandningsföretagen ha deltagit i dumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande produkttyp av den berörda produkten. På grundval av den jämförelsen konstaterades de samarbetsvilliga icke-närstående handlarna/blandningsföretagen ha deltagit i dumpningsåtgärder.

| (75) | Den viktade genomsnittliga dumpningsmarginalen på 9,5 % fastställdes på grundval av de sammanslagna uppgifterna från de samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen och utgör den landsomfattande dumpningsmarginalen för Förenta staterna. |
| --- | --- |

(75)

Den viktade genomsnittliga dumpningsmarginalen på 9,5 % fastställdes på grundval av de sammanslagna uppgifterna från de samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen och utgör den landsomfattande dumpningsmarginalen för Förenta staterna.

| (76) | Vissa av de amerikanska tillverkare som ingår i stickprovet framförde att de förväntade sig att tilldelas en individuell tullmarginal om slutgiltiga antidumpningsåtgärder skulle genomföras. Mot bakgrund av vad som anges i skälen 6–16 och i skälen 60–64 går det inte att godta detta krav eftersom det vid undersökningen konstaterades att det för dessa aktörer, särskilt eftersom de inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden, inte var möjligt att spåra de produkter som exporterades till unionen. De kände dessutom i allmänhet inte till när exporten skedde eller vilket pris som betalats eller skulle betalas av importörerna i unionen, vilket innebär att något tillförlitligt exportpris eller någon tillförlitlig dumpningsmarginal inte kunde fastställas för dessa tillverkare. |
| --- | --- |

(76)

Vissa av de amerikanska tillverkare som ingår i stickprovet framförde att de förväntade sig att tilldelas en individuell tullmarginal om slutgiltiga antidumpningsåtgärder skulle genomföras. Mot bakgrund av vad som anges i skälen 6–16 och i skälen 60–64 går det inte att godta detta krav eftersom det vid undersökningen konstaterades att det för dessa aktörer, särskilt eftersom de inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden, inte var möjligt att spåra de produkter som exporterades till unionen. De kände dessutom i allmänhet inte till när exporten skedde eller vilket pris som betalats eller skulle betalas av importörerna i unionen, vilket innebär att något tillförlitligt exportpris eller någon tillförlitlig dumpningsmarginal inte kunde fastställas för dessa tillverkare.

| (77) | Vissa tillverkare begärde mer information om de dumpningsberäkningar som gjorts för de två samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen. Å ena sidan bör det dock beaktas att den information som begärdes innehåller uppgifter som är affärshemligheter och därför inte kan lämnas ut till andra parter än den part som berörs. Å andra sidan är det institutionernas gängse praxis att lämna uppgifter om den allmänna metod som använts för att fastställa dumpningen till alla parter för vilka inga enskilda uppgifter användes i beräkningarna. Denna metod beskrevs i det allmänna dokumentet om meddelande av uppgifter som sändes till alla parter. |
| --- | --- |

(77)

Vissa tillverkare begärde mer information om de dumpningsberäkningar som gjorts för de två samarbetsvilliga handlarna/blandningsföretagen. Å ena sidan bör det dock beaktas att den information som begärdes innehåller uppgifter som är affärshemligheter och därför inte kan lämnas ut till andra parter än den part som berörs. Å andra sidan är det institutionernas gängse praxis att lämna uppgifter om den allmänna metod som använts för att fastställa dumpningen till alla parter för vilka inga enskilda uppgifter användes i beräkningarna. Denna metod beskrevs i det allmänna dokumentet om meddelande av uppgifter som sändes till alla parter.

4.   SKADA

4.1   Produktionen i unionen och unionsindustrin

| (78) | Unionstillverkningen fastställdes på grundval av en rapport från klaganden under undersökningen. Den sammanlagda unionstillverkningen av den likadana produkten som angavs i den rapporten jämfördes med de uppgifter som lämnades av de 17 samarbetsvilliga tillverkarna i unionen. Det konstaterades en liten skillnad på ungefär 5 % mellan dessa båda uppsättningar av uppgifter. Den förklaras av att några förhållandevis små icke-samarbetsvilliga tillverkare i unionen inte lämnade några tillverkningsuppgifter. Därför uppskattades den sammanlagda unionstillverkningen till 3,42 miljoner ton under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(78)

Unionstillverkningen fastställdes på grundval av en rapport från klaganden under undersökningen. Den sammanlagda unionstillverkningen av den likadana produkten som angavs i den rapporten jämfördes med de uppgifter som lämnades av de 17 samarbetsvilliga tillverkarna i unionen. Det konstaterades en liten skillnad på ungefär 5 % mellan dessa båda uppsättningar av uppgifter. Den förklaras av att några förhållandevis små icke-samarbetsvilliga tillverkare i unionen inte lämnade några tillverkningsuppgifter. Därför uppskattades den sammanlagda unionstillverkningen till 3,42 miljoner ton under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin.

4.2   Förbrukningen i unionen

| (79) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins sammanlagda tillverkning i unionen plus den volym import från tredjeländer som fastställts på grundval av bästa tillgängliga statistik, samtidigt som avdrag gjordes för lagervariation och export från unionsindustrin, enligt vad som rapporterats av unionsindustrin. Vissa parter hävdade att den statistik som användes för att fastställa förbrukningen inte var fullständig, eftersom en betydande import av bioetanol från andra tredjeländer, särskilt under undersökningsperioden, inte beaktades. Dessutom ansåg dessa parter att storleken på importen från Förenta staterna överskattades av kommissionen och att siffrorna för förbrukningen och marknadsandelen inte var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(79)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins sammanlagda tillverkning i unionen plus den volym import från tredjeländer som fastställts på grundval av bästa tillgängliga statistik, samtidigt som avdrag gjordes för lagervariation och export från unionsindustrin, enligt vad som rapporterats av unionsindustrin. Vissa parter hävdade att den statistik som användes för att fastställa förbrukningen inte var fullständig, eftersom en betydande import av bioetanol från andra tredjeländer, särskilt under undersökningsperioden, inte beaktades. Dessutom ansåg dessa parter att storleken på importen från Förenta staterna överskattades av kommissionen och att siffrorna för förbrukningen och marknadsandelen inte var tillförlitliga.

| (80) | Dessa påståenden analyserades och kontrollerades mot den tillgängliga informationen. När det gäller importen från andra länder, lämnade parterna inte några belägg för storleken på importen av den berörda produkten. Importen från andra länder beaktades emellertid vid beräkningen. När det gäller storleken på importen från Förenta staterna, upptäcktes ett skrivfel i beräkningen av den amerikanska importen under undersökningsperioden. Därför har importens storlek bedömts på nytt och justerats vid behov. Detta påverkar dock inte slutsatserna i bedömningarna av skada och orsakssamband. |
| --- | --- |

(80)

Dessa påståenden analyserades och kontrollerades mot den tillgängliga informationen. När det gäller importen från andra länder, lämnade parterna inte några belägg för storleken på importen av den berörda produkten. Importen från andra länder beaktades emellertid vid beräkningen. När det gäller storleken på importen från Förenta staterna, upptäcktes ett skrivfel i beräkningen av den amerikanska importen under undersökningsperioden. Därför har importens storlek bedömts på nytt och justerats vid behov. Detta påverkar dock inte slutsatserna i bedömningarna av skada och orsakssamband.

| (81) | När det gäller importen av den berörda produkten, bör det understrykas att det inte finns några särskilda tullnummer i Kombinerade nomenklaturen för den berörda produkten. De KN-nummer som kan användas för tulldeklaration av den berörda produkten omfattar andra produkter utöver den berörda produkten. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller importen av den berörda produkten, bör det understrykas att det inte finns några särskilda tullnummer i Kombinerade nomenklaturen för den berörda produkten. De KN-nummer som kan användas för tulldeklaration av den berörda produkten omfattar andra produkter utöver den berörda produkten.

| (82) | För import av bioetanolblandningar visar de icke-närstående importörernas kontrollerade svar på frågeformulären att merparten av importen tulldeklarerades enligt Taric-nummer 3824909799. Importens storlek går dock inte att hämta direkt från Eurostat, eftersom detta Taric-nummer omfattar olika kemiska produkter utöver den berörda produkten. |
| --- | --- |

(82)

För import av bioetanolblandningar visar de icke-närstående importörernas kontrollerade svar på frågeformulären att merparten av importen tulldeklarerades enligt Taric-nummer 3824909799. Importens storlek går dock inte att hämta direkt från Eurostat, eftersom detta Taric-nummer omfattar olika kemiska produkter utöver den berörda produkten.

| (83) | När det gäller den import som deklarerats under KN-nummer 2207 10 00 och 2207 20 00, gick det inte att göra åtskillnad mellan den berörda produkten och andra produkter som inte omfattades av undersökningen, eftersom det inte fanns tillräcklig information om den importerade produkten. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller den import som deklarerats under KN-nummer 2207 10 00 och 2207 20 00, gick det inte att göra åtskillnad mellan den berörda produkten och andra produkter som inte omfattades av undersökningen, eftersom det inte fanns tillräcklig information om den importerade produkten.

| (84) | Eftersom det inte gick att få fram fullständiga importuppgifter från Eurostat, beslutades det därför att även andra informationskällor skulle användas för att fastställa importen av den berörda produkten till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom det inte gick att få fram fullständiga importuppgifter från Eurostat, beslutades det därför att även andra informationskällor skulle användas för att fastställa importen av den berörda produkten till unionsmarknaden.

| (85) | För att få en så bra uppskattning som möjligt av importen av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna bedömdes statistiken från den amerikanska internationella handelskommissionen (International Trade Commission, ITC) vara den mest tillförlitliga källan. Den rapporterade exportvolymen motsvarar de amerikanska tullnumren 22071060 och 22072000. |
| --- | --- |

(85)

För att få en så bra uppskattning som möjligt av importen av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna bedömdes statistiken från den amerikanska internationella handelskommissionen (International Trade Commission, ITC) vara den mest tillförlitliga källan. Den rapporterade exportvolymen motsvarar de amerikanska tullnumren 22071060 och 22072000.

| (86) | En rimlig metod användes för att beräkna denna import och alla kvantiteter som rapporterades av den amerikanska internationella handelskommissionen beaktades när den amerikanska importen till unionsmarknaden fastställdes. |
| --- | --- |

(86)

En rimlig metod användes för att beräkna denna import och alla kvantiteter som rapporterades av den amerikanska internationella handelskommissionen beaktades när den amerikanska importen till unionsmarknaden fastställdes.

| (87) | Beräkningen av importen till unionen från Brasilien byggde på följande informationskällor: Rapporter från den brittiska byrån för förnybara bränslen (United Kingdom Renewable Fuels Agency), utdrag från tullens detaljerade importdatabas i Nederländerna, Sverige och Finland samt Eurostat. För Nederländerna, Sverige och Finland beräknades importen på grundval av importörens och exportörens namn och produktbeskrivningen när en sådan fanns tillgänglig. En försiktig metod används för att beräkna dessa importer. Alla rapporterade kvantiteter beaktades vid beräkningen av importen. |
| --- | --- |

(87)

Beräkningen av importen till unionen från Brasilien byggde på följande informationskällor: Rapporter från den brittiska byrån för förnybara bränslen (United Kingdom Renewable Fuels Agency), utdrag från tullens detaljerade importdatabas i Nederländerna, Sverige och Finland samt Eurostat. För Nederländerna, Sverige och Finland beräknades importen på grundval av importörens och exportörens namn och produktbeskrivningen när en sådan fanns tillgänglig. En försiktig metod används för att beräkna dessa importer. Alla rapporterade kvantiteter beaktades vid beräkningen av importen.

| (88) | Slutligen användes Eurostat också för att beräkna den återstående importen till unionen för andra medlemsstater än dem som anges i skäl 87. Importvolymen justerades på grundval av den procentandel bioetanol som användes som bränsle i unionen. Källan till den justeringen återfinns i klagomålet. Denna procentandel hämtades från Europeiska kommissionens årliga bedömning av etanolmarknaden (12). Procentandelen bioetanol som användes som bränsle i unionen var 54 % 2008, 66 % 2009 och 68 % 2010. För undersökningsperioden användes procentandelen 2010 för beräkningen av den relevanta importen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Slutligen användes Eurostat också för att beräkna den återstående importen till unionen för andra medlemsstater än dem som anges i skäl 87. Importvolymen justerades på grundval av den procentandel bioetanol som användes som bränsle i unionen. Källan till den justeringen återfinns i klagomålet. Denna procentandel hämtades från Europeiska kommissionens årliga bedömning av etanolmarknaden (12). Procentandelen bioetanol som användes som bränsle i unionen var 54 % 2008, 66 % 2009 och 68 % 2010. För undersökningsperioden användes procentandelen 2010 för beräkningen av den relevanta importen under undersökningsperioden.

| (89) | Vid beräkningen av import med annat ursprung användes Eurostat och utdrag från tullens detaljerade importdatabas i Nederländerna, Sverige och Finland som informationskällor. Samma metod användes som när den brasilianska importen fastställdes. |
| --- | --- |

(89)

Vid beräkningen av import med annat ursprung användes Eurostat och utdrag från tullens detaljerade importdatabas i Nederländerna, Sverige och Finland som informationskällor. Samma metod användes som när den brasilianska importen fastställdes.

| (90) | För Förenta staterna användes dessutom uppgifter från de kontrollerade svaren på frågeformuläret från icke-närstående importörer. För Förenta staterna uppskattades de genomsnittliga priserna cif för 2008 och 2009 på grundval av det genomsnittliga pris som rapporterats av amerikanska International Trade Commission för dessa år, uttryckt i förhållande till det genomsnittliga priset cif per enhet som erhållits för 2010. |
| --- | --- |

(90)

För Förenta staterna användes dessutom uppgifter från de kontrollerade svaren på frågeformuläret från icke-närstående importörer. För Förenta staterna uppskattades de genomsnittliga priserna cif för 2008 och 2009 på grundval av det genomsnittliga pris som rapporterats av amerikanska International Trade Commission för dessa år, uttryckt i förhållande till det genomsnittliga priset cif per enhet som erhållits för 2010.

| (91) | Lagervariationerna fastställdes på grundval av information om unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden. |
| --- | --- |

(91)

Lagervariationerna fastställdes på grundval av information om unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden.

| (92) | På denna grundval konstaterades förbrukningen i unionen ha utvecklats enligt följande: | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total unionsproduktion (ton) (A) | 2 153 118 | 2 797 948 | 3 274 665 | 3 389 503 |
| Total import från tredjeländer inklusive det berörda landet (B) | 1 252 705 | 1 130 703 | 859 605 | 1 031 226 |
| Total export från unionsindustrin till länder utanför EU (ton) (C) | 26 263 | 41 023 | 53 085 | 59 633 |
| Lagervariation (13) (ton) (C) | 0 | 4 730 | –8 415 | –5 458 |
| Förbrukningen i unionen (ton) | 3 379 559 | 3 882 897 | 4 089 600 | 4 366 554 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 115 | 121 | 129 |
| Källa: | (A) marknadsrapport, (B) Eurostat, amerikanska International Trade Commission, brittiska Renewable Fuels Agency och tullens importdatabas, tillhandahållen av Nederländerna, Sverige och Finland, (C) klagomålet, svar på frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i stickprovet, information från unionsindustrin som tillhandahölls i klagomålet. |

(92)

På denna grundval konstaterades förbrukningen i unionen ha utvecklats enligt följande:

2008

2009

2010

UP

Total unionsproduktion (ton) (A)

2 153 118

2 797 948

3 274 665

3 389 503

Total import från tredjeländer inklusive det berörda landet (B)

1 252 705

1 130 703

859 605

1 031 226

Total export från unionsindustrin till länder utanför EU (ton) (C)

26 263

41 023

53 085

59 633

Lagervariation (13) (ton) (C)

0

4 730

–8 415

–5 458

Förbrukningen i unionen (ton)

3 379 559

3 882 897

4 089 600

4 366 554

Index: 2008 = 100

100

115

121

129

Källa:

| (93) | Under skadeundersökningsperioden ökade konsumtionen i unionen betydligt, med 29 %. Ökningen stimulerades genom att medlemsstaterna införlivade direktivet om förnybar energi, i vilket tillväxtmål fastställs för förbrukningen av energi från förnybara källor. |
| --- | --- |

(93)

Under skadeundersökningsperioden ökade konsumtionen i unionen betydligt, med 29 %. Ökningen stimulerades genom att medlemsstaterna införlivade direktivet om förnybar energi, i vilket tillväxtmål fastställs för förbrukningen av energi från förnybara källor.

4.3   Import till unionen från de berörda länderna

4.3.1   Volym, marknadsandel och pris för importen från det berörda landet

| (94) | När det gäller volym, marknadsandel och pris utvecklades importen till unionen från Förenta staterna på följande sätt under skadeundersökningsperioden: | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Förenta staterna (ton) (A) | 63 406 | 53 332 | 348 868 | 686 185 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 84 | 550 | 1 082 |
| Marknadsandel (i %) | 1,9 | 1,4 | 8,5 | 15,7 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 73 | 454 | 837 |
| Genomsnittspris (EUR/ton) (B) | 590,6 | 552,5 | 542,5 | 626,7 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 94 | 92 | 106 |
| Källa: | (A) exportvolym enligt uppgifter från amerikanska International Trade Commission, (B) tullens importdatabas tillhandahållen av Nederländerna, Sverige och Finland och det kontrollerade svaret från en importörs frågeformulär. |

(94)

När det gäller volym, marknadsandel och pris utvecklades importen till unionen från Förenta staterna på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

2008

2009

2010

UP

Import från Förenta staterna (ton) (A)

63 406

53 332

348 868

686 185

Index: 2008 = 100

100

84

550

1 082

Marknadsandel (i %)

1,9

1,4

8,5

15,7

Index: 2008 = 100

100

73

454

837

Genomsnittspris (EUR/ton) (B)

590,6

552,5

542,5

626,7

Index: 2008 = 100

100

94

92

106

Källa:

| (95) | Importen från Förenta staterna ökade betydligt uttryckt som volym, från 63 406 ton till 686 185 ton under skadeundersökningsperioden. På motsvarande sätt ökade de amerikanska exportörernas marknadsandel i unionen betydligt under perioden, från 1,9 % till 15,7 %. |
| --- | --- |

(95)

Importen från Förenta staterna ökade betydligt uttryckt som volym, från 63 406 ton till 686 185 ton under skadeundersökningsperioden. På motsvarande sätt ökade de amerikanska exportörernas marknadsandel i unionen betydligt under perioden, från 1,9 % till 15,7 %.

| (96) | Trots att de genomsnittliga amerikanska importpriserna ökade med 6 % under perioden tog de amerikanska exportörerna konsekvent ut lägre priser än producenterna i unionen, såsom beskrivs i skäl 117 nedan. Detta systematiska prisunderskridande som praktiserades av amerikanska exportörer förklarar den betydande ökningen av deras marknadsandel under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Trots att de genomsnittliga amerikanska importpriserna ökade med 6 % under perioden tog de amerikanska exportörerna konsekvent ut lägre priser än producenterna i unionen, såsom beskrivs i skäl 117 nedan. Detta systematiska prisunderskridande som praktiserades av amerikanska exportörer förklarar den betydande ökningen av deras marknadsandel under skadeundersökningsperioden.

4.3.2   Prisunderskridande för import från det berörda landet

| (97) | I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes för varje produkttyp det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser från de amerikanska exportörerna tog ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån. För att möjliggöra en rättvis prisjämförelse tillämpades lämpliga justeringar för tullar och kostnader som uppstår efter import på det amerikanska priset. |
| --- | --- |

(97)

I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes för varje produkttyp det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser från de amerikanska exportörerna tog ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån. För att möjliggöra en rättvis prisjämförelse tillämpades lämpliga justeringar för tullar och kostnader som uppstår efter import på det amerikanska priset.

| (98) | Resultaten av jämförelsen, uttryckta i procent av försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden, visade på konsekventa prisunderskridandemarginaler på i genomsnitt 5,6 %. Detta prisunderskridande ger en antydan om vilken prispress som importen från det berörda landet utövat på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Resultaten av jämförelsen, uttryckta i procent av försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden, visade på konsekventa prisunderskridandemarginaler på i genomsnitt 5,6 %. Detta prisunderskridande ger en antydan om vilken prispress som importen från det berörda landet utövat på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Inledande anmärkningar

| (99) | I enlighet med artikel 3.5 omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer för en bedömning av unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 3.5 omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer för en bedömning av unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (100) | Skadeanalysen med avseende på makroekonomiska data såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, lagerhållning, sysselsättning, produktivitet och storleksordningen på dumpningsmarginalen bygger på data för unionsindustrin som helhet från ePURE. |
| --- | --- |

(100)

Skadeanalysen med avseende på makroekonomiska data såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, lagerhållning, sysselsättning, produktivitet och storleksordningen på dumpningsmarginalen bygger på data för unionsindustrin som helhet från ePURE.

| (101) | Skadeanalysen med avseende på mikroekonomiska data såsom priser, lönsamhet, likviditetsflöde, investeringar, avkastning på investeringar, förmåga att anskaffa kapital, löner och lagerhållning har gjorts på grundval av data som tillhandahållits av de unionstillverkare som ingick i stickprovet genom kontrollerade svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(101)

Skadeanalysen med avseende på mikroekonomiska data såsom priser, lönsamhet, likviditetsflöde, investeringar, avkastning på investeringar, förmåga att anskaffa kapital, löner och lagerhållning har gjorts på grundval av data som tillhandahållits av de unionstillverkare som ingick i stickprovet genom kontrollerade svar på frågeformuläret.

| (102) | Bioetanolindustrin i unionen är fortfarande i ett inledningsskede. Företagen har nyligen investerat i nya produktionsanläggningar eller har utökat befintlig kapacitet för att tillgodose den växande efterfrågan i unionen. Att nya tillverkare inledde produktion under skadeundersökningsperioden ledde till en positiv utveckling av indikatorer som produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym och sysselsättning. |
| --- | --- |

(102)

Bioetanolindustrin i unionen är fortfarande i ett inledningsskede. Företagen har nyligen investerat i nya produktionsanläggningar eller har utökat befintlig kapacitet för att tillgodose den växande efterfrågan i unionen. Att nya tillverkare inledde produktion under skadeundersökningsperioden ledde till en positiv utveckling av indikatorer som produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym och sysselsättning.

| (103) | Undersökningen visade också att denna typ av industri behöver en viss tid, mellan två till tre år från inledningsskedet, för att uppnå normala produktionsnivåer. |
| --- | --- |

(103)

Undersökningen visade också att denna typ av industri behöver en viss tid, mellan två till tre år från inledningsskedet, för att uppnå normala produktionsnivåer.

4.4.2   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 2 153 118 | 2 797 948 | 3 274 665 | 3 389 503 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 130 | 152 | 157 |
| Produktionskapacitet (ton) | 3 443 766 | 3 992 640 | 4 670 076 | 4 734 915 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 116 | 136 | 137 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 63 | 70 | 70 | 72 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 112 | 112 | 114 |
| Källa: | Baserat på data från unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden. |

2008

2009

2010

UP

Produktionsvolym (ton)

2 153 118

2 797 948

3 274 665

3 389 503

Index: 2008 = 100

100

130

152

157

Produktionskapacitet (ton)

3 443 766

3 992 640

4 670 076

4 734 915

Index: 2008 = 100

100

116

136

137

Kapacitetsutnyttjande (%)

63

70

70

72

Index: 2008 = 100

100

112

112

114

Källa:

| (104) | Som en följd av direktivet om förnybar energi ökade produktionen betydligt under skadeundersökningsperioden, med ca 57 %. Mellan 2008 och 2010 ökade produktionen i unionen med 36 %, men därefter avtog tillväxten kraftigt och var endast 3,5 % under undersökningsperioden jämfört med 2010. |
| --- | --- |

(104)

Som en följd av direktivet om förnybar energi ökade produktionen betydligt under skadeundersökningsperioden, med ca 57 %. Mellan 2008 och 2010 ökade produktionen i unionen med 36 %, men därefter avtog tillväxten kraftigt och var endast 3,5 % under undersökningsperioden jämfört med 2010.

| (105) | Produktionskapaciteten ökade med 37 % under skadeundersökningsperioden och följde motsvarande mönster som produktionen. |
| --- | --- |

(105)

Produktionskapaciteten ökade med 37 % under skadeundersökningsperioden och följde motsvarande mönster som produktionen.

| (106) | Kapacitetsutnyttjandet ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden, och denna ökning uppnåddes i början av perioden. Med tanke på inledningsskedet för vissa unionstillverkare 2009 förväntades kapacitetsutnyttjandet ha ökat ytterligare, eftersom det normalt krävs mellan två och tre år från inledningsfasen till dess att normala produktionsnivåer kan uppnås, såsom förklaras i skäl 103. Detta har dock inte varit fallet. |
| --- | --- |

(106)

Kapacitetsutnyttjandet ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden, och denna ökning uppnåddes i början av perioden. Med tanke på inledningsskedet för vissa unionstillverkare 2009 förväntades kapacitetsutnyttjandet ha ökat ytterligare, eftersom det normalt krävs mellan två och tre år från inledningsfasen till dess att normala produktionsnivåer kan uppnås, såsom förklaras i skäl 103. Detta har dock inte varit fallet.

| (107) | Undersökningen visade alltså att flera företag i EU inledde sin verksamhet i början av eller under skadeundersökningsperioden på grund av det förväntade offentliggörandet av direktivet om förnybar energi. Detta ledde till en positiv utveckling särskilt av ovannämnda skadefaktorer främst under perioden fram till 2010. Men situationen på unionsmarknaden förändrades samtidigt som den dumpade import från Förenta staterna ökade kraftigt under 2010, och den verksamhetstillväxt som förväntades under undersökningsperioden uteblev. |
| --- | --- |

(107)

Undersökningen visade alltså att flera företag i EU inledde sin verksamhet i början av eller under skadeundersökningsperioden på grund av det förväntade offentliggörandet av direktivet om förnybar energi. Detta ledde till en positiv utveckling särskilt av ovannämnda skadefaktorer främst under perioden fram till 2010. Men situationen på unionsmarknaden förändrades samtidigt som den dumpade import från Förenta staterna ökade kraftigt under 2010, och den verksamhetstillväxt som förväntades under undersökningsperioden uteblev.

4.4.3   Försäljningsvolym och marknadsandel

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 2 035 367 | 2 650 526 | 3 117 410 | 3 229 326 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 130 | 152 | 159 |
| Marknadsandel (%) | 60,2 | 68,3 | 76,2 | 74,0 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 113 | 126 | 122 |
| Källa: | Baserat på data från unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden. |

2008

2009

2010

UP

Försäljningsvolym (ton)

2 035 367

2 650 526

3 117 410

3 229 326

Index: 2008 = 100

100

130

152

159

Marknadsandel (%)

60,2

68,3

76,2

74,0

Index: 2008 = 100

100

113

126

122

Källa:

| (108) | Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 59 % och dess marknadsandel ökade med 13,8 procentandelar under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen ökade stadigt mellan 2008 och 2010, men mellan 2010 och undersökningsperioden ökade den mindre än konsumtionen, som ökade med 6,8 % under den perioden. |
| --- | --- |

(108)

Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 59 % och dess marknadsandel ökade med 13,8 procentandelar under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen ökade stadigt mellan 2008 och 2010, men mellan 2010 och undersökningsperioden ökade den mindre än konsumtionen, som ökade med 6,8 % under den perioden.

| (109) | På motsvarande sätt ökade unionsindustrins marknadsandel fram till 2010, men minskade sedan under undersökningsperioden. Under perioden mellan 2010 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel med 2,2 procentandelar medan marknadsandelen för importen från Förenta staterna ökade med 7,2 procentandelar, vilket nästan motsvarar en fördubbling. |
| --- | --- |

(109)

På motsvarande sätt ökade unionsindustrins marknadsandel fram till 2010, men minskade sedan under undersökningsperioden. Under perioden mellan 2010 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel med 2,2 procentandelar medan marknadsandelen för importen från Förenta staterna ökade med 7,2 procentandelar, vilket nästan motsvarar en fördubbling.

4.4.4   Tillväxt

| (110) | Förbrukningen i unionen ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden med 29,2 %. Även försäljningsvolymen och marknadsandelen ökade under denna period, men unionsindustrin kunde inte fullt ut dra fördel av den ökade förbrukningen, särskilt från 2010. Från och med 2010 och fram till undersökningsperioden blev tillväxten av unionsindustrins försäljningsvolym långsammare och marknadsandelen minskade jämfört med de föregående åren. |
| --- | --- |

(110)

Förbrukningen i unionen ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden med 29,2 %. Även försäljningsvolymen och marknadsandelen ökade under denna period, men unionsindustrin kunde inte fullt ut dra fördel av den ökade förbrukningen, särskilt från 2010. Från och med 2010 och fram till undersökningsperioden blev tillväxten av unionsindustrins försäljningsvolym långsammare och marknadsandelen minskade jämfört med de föregående åren.

| (111) | Vissa parter hävdade att de tillväxtmönster som vissa indikatorer uppvisade under skadeundersökningsperioden inte återspeglade situationen för en industri som lidit skada. Såsom förklaras ovan visade undersökningen dock att unionsindustrins långsammare tillväxt 2010 och under undersökningsperioden sammanföll med den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(111)

Vissa parter hävdade att de tillväxtmönster som vissa indikatorer uppvisade under skadeundersökningsperioden inte återspeglade situationen för en industri som lidit skada. Såsom förklaras ovan visade undersökningen dock att unionsindustrins långsammare tillväxt 2010 och under undersökningsperioden sammanföll med den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport från Förenta staterna.

4.4.5   Sysselsättning och produktivitet

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 331 | 2 419 | 2 523 | 2 552 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 104 | 108 | 109 |
| Produktivitet
  (enhet/anställd) | 924 | 1 157 | 1 298 | 1 328 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 125 | 141 | 144 |
| Källa: | Baserat på data från unionsindustrin som tillhandahållits av klaganden. |

2008

2009

2010

UP

Antal anställda

2 331

2 419

2 523

2 552

Index: 2008 = 100

100

104

108

109

Produktivitet

(enhet/anställd)

924

1 157

1 298

1 328

Index: 2008 = 100

100

125

141

144

Källa:

| (112) | Sysselsättningen ökad med 9 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den med 8 % från 2008 till 2010 men ökade endast marginellt med 1 % under undersökningsperioden. Denna trend återspeglar trenden för kapacitet och produktion i unionen. |
| --- | --- |

(112)

Sysselsättningen ökad med 9 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den med 8 % från 2008 till 2010 men ökade endast marginellt med 1 % under undersökningsperioden. Denna trend återspeglar trenden för kapacitet och produktion i unionen.

| (113) | Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft mättes som produktion per anställd per år. Den ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden med 44 %, vilket återspeglade inlärningseffekten och den ökade effektiviteten under och efter inledningsskedet. |
| --- | --- |

(113)

Produktiviteten hos unionsindustrins arbetskraft mättes som produktion per anställd per år. Den ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden med 44 %, vilket återspeglade inlärningseffekten och den ökade effektiviteten under och efter inledningsskedet.

4.4.6   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek

| (114) | Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från det berörda landet, kan verkningarna för unionsindustrin av de dumpningsmarginaler som fastställdes under undersökningsperioden inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(114)

Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från det berörda landet, kan verkningarna för unionsindustrin av de dumpningsmarginaler som fastställdes under undersökningsperioden inte anses vara försumbara.

4.4.7   Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

| (115) | Denna fråga är inte relevant i detta fall på grund av avsaknaden av effekter av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(115)

Denna fråga är inte relevant i detta fall på grund av avsaknaden av effekter av tidigare dumpning.

4.4.8   Unionsindustrins genomsnittliga priser per enhet

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris per enhet (EUR) | 702,59 | 634,88 | 657,41 | 768,59 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 90 | 94 | 109 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

2008

2009

2010

UP

Pris per enhet (EUR)

702,59

634,88

657,41

768,59

Index: 2008 = 100

100

90

94

109

Källa:

| (116) | Unionsindustrins priser ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. De sjönk 2009 jämfört med 2008 men ökade sedan stadigt till slutet av undersökningsperioden. Undersökningen visade dock att prisökningarna inte räckte för att unionsindustrin skulle kunna täcka sina kostnader. Särskilt under undersökningsperioden ökade klyftan mellan försäljningspriser och kostnader ytterligare. Denna situation sammanföll med den ökade förekomsten på unionsmarknaden av dumpad lågprisimport från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(116)

Unionsindustrins priser ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. De sjönk 2009 jämfört med 2008 men ökade sedan stadigt till slutet av undersökningsperioden. Undersökningen visade dock att prisökningarna inte räckte för att unionsindustrin skulle kunna täcka sina kostnader. Särskilt under undersökningsperioden ökade klyftan mellan försäljningspriser och kostnader ytterligare. Denna situation sammanföll med den ökade förekomsten på unionsmarknaden av dumpad lågprisimport från Förenta staterna.

| (117) | Undersökningen visade att unionsindustrins priser förblev högre (upp till 23 %) än priserna för dumpad import från Förenta staterna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Undersökningen visade att unionsindustrins priser förblev högre (upp till 23 %) än priserna för dumpad import från Förenta staterna under skadeundersökningsperioden.

4.4.9   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettovinst före skatt (EUR) | –33 305 225 | 1 343 823 | –33 932 738 | –82 070 168 |
| Index: 2008 = – 100 | – 100 | 4 | – 102 | – 246 |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen (i procent av nettoförsäljningen) | –11,65 | 0,33 | –5,72 | –9,74 |
| Index: 2008 = – 100 | – 100 | 3 | –49 | –84 |
| Kassaflöde (EUR) | –2 528 061 | 34 783 260 | 48 733 697 | 36 832 646 |
| Index: 2008 = – 100 | – 100 | 1 376 | 1 928 | 1 457 |
| Kassaflöde i % av unionsförsäljningen till icke-närstående parter | –0,9 | 8,7 | 8,2 | 4,4 |
| Index: 2008 = – 100 | – 100 | 980 | 930 | 494 |
| Investeringar (EUR) | 330 441 830 | 86 279 988 | 38 710 739 | 23 018 175 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 26 | 12 | 7 |
| Räntabilitet (%) | –10 | 2 | –88 | – 357 |
| Index: 2008 = – 100 | – 100 | 15 | – 870 | –3 538 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

2008

2009

2010

UP

Nettovinst före skatt (EUR)

–33 305 225

1 343 823

–33 932 738

–82 070 168

Index: 2008 = – 100

– 100

4

– 102

– 246

Lönsamhet vid försäljning i unionen (i procent av nettoförsäljningen)

–11,65

0,33

–5,72

–9,74

Index: 2008 = – 100

– 100

3

–49

–84

Kassaflöde (EUR)

–2 528 061

34 783 260

48 733 697

36 832 646

Index: 2008 = – 100

– 100

1 376

1 928

1 457

Kassaflöde i % av unionsförsäljningen till icke-närstående parter

–0,9

8,7

8,2

4,4

Index: 2008 = – 100

– 100

980

930

494

Investeringar (EUR)

330 441 830

86 279 988

38 710 739

23 018 175

Index: 2008 = 100

100

26

12

7

Räntabilitet (%)

–10

2

–88

– 357

Index: 2008 = – 100

– 100

15

– 870

–3 538

Källa:

| (118) | Unionsindustrins lönsamhet fastställdes både i absoluta belopp (nettovinst före skatt) och uttryckt som nettovinsten av försäljningen före skatt i procent av försäljningsomsättningen för den likadana produkten. Unionsindustrins lönsamhet har varit negativ under skadeundersökningsperioden med undantag av 2009, när företagen i stickprovet lyckades uppnå balans mellan intäkter och utgifter. |
| --- | --- |

(118)

Unionsindustrins lönsamhet fastställdes både i absoluta belopp (nettovinst före skatt) och uttryckt som nettovinsten av försäljningen före skatt i procent av försäljningsomsättningen för den likadana produkten. Unionsindustrins lönsamhet har varit negativ under skadeundersökningsperioden med undantag av 2009, när företagen i stickprovet lyckades uppnå balans mellan intäkter och utgifter.

| (119) | Räntabiliteten följde motsvarande mönster och förblev långt under vad som krävs för att unionsindustrin ska överleva. |
| --- | --- |

(119)

Räntabiliteten följde motsvarande mönster och förblev långt under vad som krävs för att unionsindustrin ska överleva.

| (120) | Kassaflödet var negativt 2008 och förbättrades 2009 och 2010. Under undersökningsperioden började kassaflödet dock sjunka igen, vilket återspeglade en försämring av unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. |
| --- | --- |

(120)

Kassaflödet var negativt 2008 och förbättrades 2009 och 2010. Under undersökningsperioden började kassaflödet dock sjunka igen, vilket återspeglade en försämring av unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet.

| (121) | Utvecklingen av lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet under skadeundersökningsperioden begränsade unionsindustrins möjligheter att investera i sin verksamhet och underminerade dess utveckling, vilket framgår tydligt av att investeringarna minskade med 93 % under denna period. |
| --- | --- |

(121)

Utvecklingen av lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet under skadeundersökningsperioden begränsade unionsindustrins möjligheter att investera i sin verksamhet och underminerade dess utveckling, vilket framgår tydligt av att investeringarna minskade med 93 % under denna period.

4.4.10   Löner

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Löner (EUR) | 45 066 253 | 57 253 228 | 68 711 959 | 76 030 008 |
| Genomsnittliga lönekostnader per anställd (EUR) | 75 691 | 81 233 | 88 638 | 99 646 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 107 | 117 | 132 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

2008

2009

2010

UP

Löner (EUR)

45 066 253

57 253 228

68 711 959

76 030 008

Genomsnittliga lönekostnader per anställd (EUR)

75 691

81 233

88 638

99 646

Index: 2008 = 100

100

107

117

132

Källa:

| (122) | Lönerna ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket återspeglar de anställdas ökade produktivitet. |
| --- | --- |

(122)

Lönerna ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket återspeglar de anställdas ökade produktivitet.

4.4.11   Lager

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 34 585 | 24 022 | 38 649 | 31 408 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 69 | 112 | 91 |
| Lager i förhållande till produktionen (%) | 8,3 | 3,5 | 3,8 | 2,5 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

2008

2009

2010

UP

Utgående lager (ton)

34 585

24 022

38 649

31 408

Index: 2008 = 100

100

69

112

91

Lager i förhållande till produktionen (%)

8,3

3,5

3,8

2,5

Källa:

| (123) | Lagernivåerna minskade något under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Lagernivåerna minskade något under skadeundersökningsperioden.

4.5   Slutsats om skada

| (124) | Undersökningen har visat att ökningen av dumpad lågprisimport på unionsmarknaden ökade 2010 och särskilt under undersökningsperioden. Under den perioden förbättrades vissa skadeindikatorer som gäller den ekonomiska situationen på unionsmarknaden, men tillväxten var inte i linje med den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden och förbättringarna var därmed inte tillräckliga för att unionsindustrin skulle kunna utveckla sin verksamhet. |
| --- | --- |

(124)

Undersökningen har visat att ökningen av dumpad lågprisimport på unionsmarknaden ökade 2010 och särskilt under undersökningsperioden. Under den perioden förbättrades vissa skadeindikatorer som gäller den ekonomiska situationen på unionsmarknaden, men tillväxten var inte i linje med den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden och förbättringarna var därmed inte tillräckliga för att unionsindustrin skulle kunna utveckla sin verksamhet.

| (125) | Såsom normalt inom en ny och växande verksamhet var trenden under skadeundersökningsperioden positiv för vissa indikatorer, bland annat försäljningsvolym, produktion och kapacitetsutnyttjande. Detta förklaras av att nya unionstillverkare kom in på marknaden under den perioden. Oaktat detta visade undersökningen att situationen på unionsmarknaden från och med 2010, när ökningen av lågprisimport inträffade, inte har tillåtit unionstillverkarna att nå en tillräcklig verksamhets- och prisnivå för att de ska kunna utveckla och skydda de betydande investeringar som gjordes under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

Såsom normalt inom en ny och växande verksamhet var trenden under skadeundersökningsperioden positiv för vissa indikatorer, bland annat försäljningsvolym, produktion och kapacitetsutnyttjande. Detta förklaras av att nya unionstillverkare kom in på marknaden under den perioden. Oaktat detta visade undersökningen att situationen på unionsmarknaden från och med 2010, när ökningen av lågprisimport inträffade, inte har tillåtit unionstillverkarna att nå en tillräcklig verksamhets- och prisnivå för att de ska kunna utveckla och skydda de betydande investeringar som gjordes under skadeundersökningsperioden.

| (126) | Det konstaterades att lågprisimporten ständigt underskred unionsindustrins priser. Prisnivån tillät inte unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå det kassaflöde och de vinster som krävs för att utveckla verksamheten. |
| --- | --- |

(126)

Det konstaterades att lågprisimporten ständigt underskred unionsindustrins priser. Prisnivån tillät inte unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå det kassaflöde och de vinster som krävs för att utveckla verksamheten.

| (127) | De skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, försämrades eller låg kvar långt under normal nivå. Detta hade en betydande inverkan på unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital och göra nya investeringar i sin verksamhet. |
| --- | --- |

(127)

De skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet, försämrades eller låg kvar långt under normal nivå. Detta hade en betydande inverkan på unionsindustrins förmåga att anskaffa kapital och göra nya investeringar i sin verksamhet.

| (128) | Mot denna bakgrund ansågs det att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(128)

Mot denna bakgrund ansågs det att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledning

| (129) | I enlighet med artiklarna 3.5 och 3.6 i grundförordningen granskades det huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet vållade unionsindustrin skada. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(129)

I enlighet med artiklarna 3.5 och 3.6 i grundförordningen granskades det huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet vållade unionsindustrin skada. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

5.2   Den dumpade importens verkningar

| (130) | Såsom nämns ovan ökade förbrukningen i unionen betydligt under perioden, med 29,2 %. Den dumpade importen från det berörda landet ökade dock kraftigt i volym, dvs. från en andel på 1,9 % av unionsmarknaden i början av skadundersökningsperioden till 15,7 % under undersökningsperioden. Detta innebar uppenbart en press på unionsindustrin, särskilt från 2010 till undersökningsperiodens slut, när denna import mer än fördubblades. Från 2010 och särskilt under undersökningsperioden förekom stora volymer lågprisimport från Förenta staterna på unionsmarknaden som underskred unionsindustrins priser. Denna situation innebar att unionsindustrin inte kunde utvecklas som förväntat under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Såsom nämns ovan ökade förbrukningen i unionen betydligt under perioden, med 29,2 %. Den dumpade importen från det berörda landet ökade dock kraftigt i volym, dvs. från en andel på 1,9 % av unionsmarknaden i början av skadundersökningsperioden till 15,7 % under undersökningsperioden. Detta innebar uppenbart en press på unionsindustrin, särskilt från 2010 till undersökningsperiodens slut, när denna import mer än fördubblades. Från 2010 och särskilt under undersökningsperioden förekom stora volymer lågprisimport från Förenta staterna på unionsmarknaden som underskred unionsindustrins priser. Denna situation innebar att unionsindustrin inte kunde utvecklas som förväntat under undersökningsperioden.

| (131) | Vissa parter har hävdat att unionsindustrins situation förbättrades just från 2010 till undersökningsperioden, vilket sammanföll med fördubblingen av importen från Förenta staterna. Såsom förklaras ovan i skälen 102 och 107 ledde det förhållandet att många unionstillverkare började ta sig in på marknaden under skadeundersökningsperioden till positiva trender för vissa faktorer, bland annat produktion och försäljningsvolym. Unionsindustrin förlorade dock marknadsandelar under undersökningsperioden jämfört med 2010 samtidigt som den största ökningen av dumpad import från Förenta staterna förelåg på unionsmarknaden. Det prisunderskridande och den prispress som förelåg ledde till en försämring av den allmänna ekonomiska situationen, särskilt unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(131)

Vissa parter har hävdat att unionsindustrins situation förbättrades just från 2010 till undersökningsperioden, vilket sammanföll med fördubblingen av importen från Förenta staterna. Såsom förklaras ovan i skälen 102 och 107 ledde det förhållandet att många unionstillverkare började ta sig in på marknaden under skadeundersökningsperioden till positiva trender för vissa faktorer, bland annat produktion och försäljningsvolym. Unionsindustrin förlorade dock marknadsandelar under undersökningsperioden jämfört med 2010 samtidigt som den största ökningen av dumpad import från Förenta staterna förelåg på unionsmarknaden. Det prisunderskridande och den prispress som förelåg ledde till en försämring av den allmänna ekonomiska situationen, särskilt unionsindustrins lönsamhet.

| (132) | Därmed fick lågprisimporten en avgörande betydelse för den väsentliga skada unionsindustrin vållades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(132)

Därmed fick lågprisimporten en avgörande betydelse för den väsentliga skada unionsindustrin vållades under undersökningsperioden.

5.3   Verkningar av andra faktorer

| (133) | Kommissionen undersökte följande andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen: importen från andra länder, unionsindustrins exportresultat, den ekonomiska krisens inverkan och andra faktorer såsom råvaruprisernas fluktuation, utvecklingen av efterfrågan och påstådda interna problem i unionsindustrins företag. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen undersökte följande andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen: importen från andra länder, unionsindustrins exportresultat, den ekonomiska krisens inverkan och andra faktorer såsom råvaruprisernas fluktuation, utvecklingen av efterfrågan och påstådda interna problem i unionsindustrins företag.

5.3.1   Importer från andra länder (Brasilien)

| (134) | Enligt den information som finns tillgänglig fanns det, förutom Brasilien, inget annat land som exporterade den berörda produkten till unionen i betydande mängder under skadeundersökningsperioden. När det gäller priserna har de brasilianska importpriserna förblivit långt under unionstillverkarnas. Importen från Brasilien visade dock en tydligt nedåtgående trend i volym (-81 %) och marknadsandel (-25,8 %) under skadeundersökningsperioden. Eftersom importvolymerna minskade till en så låg nivå under undersökningsperioden kan de följaktligen inte anses ha brutit orsakssambandet mellan lågprisimporten från Förenta staterna och den skada som unionsindustrin vållades under undersökningsperioden. | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import med ursprung från Brasilien (ton) | 1 022 980 | 884 020 | 396 249 | 195 342 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 86 | 39 | 19 |
| Marknadsandel för importen från Brasilien (%) | 30,3 | 22,8 | 9,7 | 4,5 |
| Genomsnittligt pris cif per enhet
  (EUR/ton import) | 560,8 | 496,2 | 580,8 | 622,4 |
| Index: 2008 = 100 | 100 | 88 | 104 | 111 |
| Källa: | Eurostat, brittiska Renewable Fuels Agency, tullens importdatabas tillhandahållen av Nederländerna, Sverige och Finland och av klaganden. |

(134)

Enligt den information som finns tillgänglig fanns det, förutom Brasilien, inget annat land som exporterade den berörda produkten till unionen i betydande mängder under skadeundersökningsperioden. När det gäller priserna har de brasilianska importpriserna förblivit långt under unionstillverkarnas. Importen från Brasilien visade dock en tydligt nedåtgående trend i volym (-81 %) och marknadsandel (-25,8 %) under skadeundersökningsperioden. Eftersom importvolymerna minskade till en så låg nivå under undersökningsperioden kan de följaktligen inte anses ha brutit orsakssambandet mellan lågprisimporten från Förenta staterna och den skada som unionsindustrin vållades under undersökningsperioden.

2008

2009

2010

UP

Import med ursprung från Brasilien (ton)

1 022 980

884 020

396 249

195 342

Index: 2008 = 100

100

86

39

19

Marknadsandel för importen från Brasilien (%)

30,3

22,8

9,7

4,5

Genomsnittligt pris cif per enhet

(EUR/ton import)

560,8

496,2

580,8

622,4

Index: 2008 = 100

100

88

104

111

Källa:

| (135) | Parterna hävdade att importen från Brasilien till unionsmarknaden låg kvar över miniminivån under skadeundersökningsperioden och att den gjordes till dumpade priser. Vidare hävdade de att importen från Förenta staterna endast ersatte den marknadsandel som importen från Brasilien lämnade. Därför menade de att importen från Förenta staterna inte skulle betraktas som orsak till den väsentliga skada som unionsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(135)

Parterna hävdade att importen från Brasilien till unionsmarknaden låg kvar över miniminivån under skadeundersökningsperioden och att den gjordes till dumpade priser. Vidare hävdade de att importen från Förenta staterna endast ersatte den marknadsandel som importen från Brasilien lämnade. Därför menade de att importen från Förenta staterna inte skulle betraktas som orsak till den väsentliga skada som unionsindustrin vållats.

| (136) | Såsom förklaras ovan minskade importen från Brasilien kraftigt under skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel minskade från 30,3 % till 4,5 % under en period när förbrukningen ökade kraftigt. Med tanke på den prisnivån de brasilianska exportörerna tillämpade på unionsmarknaden kan det inte uteslutas att närvaron av brasiliansk bioetanol i viss mån bidrog till den skada som unionsindustrin vållades. Denna import ansågs dock ha sjunkit till en så låg nivå under undersökningsperioden att den inte kan betraktas som huvudorsak till skadan. Under perioden mellan 2010 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen från Förenta staterna med över 330 000 ton, medan importen från Brasilien minskade med 200 000 ton. Närvaron av brasiliansk bioetanol på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden, kan därför inte anses bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Förenta staterna och den skada som unionsindustrin lidit under den perioden. |
| --- | --- |

(136)

Såsom förklaras ovan minskade importen från Brasilien kraftigt under skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel minskade från 30,3 % till 4,5 % under en period när förbrukningen ökade kraftigt. Med tanke på den prisnivån de brasilianska exportörerna tillämpade på unionsmarknaden kan det inte uteslutas att närvaron av brasiliansk bioetanol i viss mån bidrog till den skada som unionsindustrin vållades. Denna import ansågs dock ha sjunkit till en så låg nivå under undersökningsperioden att den inte kan betraktas som huvudorsak till skadan. Under perioden mellan 2010 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen från Förenta staterna med över 330 000 ton, medan importen från Brasilien minskade med 200 000 ton. Närvaron av brasiliansk bioetanol på unionsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden, kan därför inte anses bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Förenta staterna och den skada som unionsindustrin lidit under den perioden.

5.3.2   Exportresultat för unionsindustrin

| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportförsäljningsvolym (ton) | 26 263 | 41 023 | 53 085 | 59 633 |
| Källa: | Klagomål och svar på frågeformulär från de utvalda unionstillverkarna. |

2008

2009

2010

UP

Exportförsäljningsvolym (ton)

26 263

41 023

53 085

59 633

Källa:

| (137) | Undersökningen visade att små volymer bioetanol exporterades av unionsindustrin under undersökningsperioden till priser som låg väsentligt över dem som praktiserades på unionsmarknaden. Detta har lett till slutsatsen att exportresultatet inte är en faktor som bryter orsakssambandet mellan den skada unionsindustrin lidit och den dumpade importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(137)

Undersökningen visade att små volymer bioetanol exporterades av unionsindustrin under undersökningsperioden till priser som låg väsentligt över dem som praktiserades på unionsmarknaden. Detta har lett till slutsatsen att exportresultatet inte är en faktor som bryter orsakssambandet mellan den skada unionsindustrin lidit och den dumpade importen från det berörda landet.

5.3.3   Den ekonomiska krisens inverkan

| (138) | Den ekonomiska krisen ansågs inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrin. Den största ökningen av förbrukningen av bioetanol i unionen skedde 2009, det år som allmänt anses vara det värsta under den ekonomiska krisen. Samtidigt ökade även unionstillverkarnas produktion och försäljning. |
| --- | --- |

(138)

Den ekonomiska krisen ansågs inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrin. Den största ökningen av förbrukningen av bioetanol i unionen skedde 2009, det år som allmänt anses vara det värsta under den ekonomiska krisen. Samtidigt ökade även unionstillverkarnas produktion och försäljning.

| (139) | Baserat på ovanstående anses det att den ekonomiska krisen inte bröt orsakssambandet mellan lågprisimporten från det berörda landet och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(139)

Baserat på ovanstående anses det att den ekonomiska krisen inte bröt orsakssambandet mellan lågprisimporten från det berörda landet och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.3.4   Andra faktorer

| (140) | Parter har också nämnt andra faktorer som skulle ha kunnat bryta orsakssambandet, bland annat råvaruprisernas fluktuation, den lägre än förväntade utvecklingen av efterfrågan, unionens regelverk som man hävdar missgynnar unionstillverkarna och vissa påstådda interna problem bland unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(140)

Parter har också nämnt andra faktorer som skulle ha kunnat bryta orsakssambandet, bland annat råvaruprisernas fluktuation, den lägre än förväntade utvecklingen av efterfrågan, unionens regelverk som man hävdar missgynnar unionstillverkarna och vissa påstådda interna problem bland unionstillverkarna.

| (141) | När det gäller råvaruprisernas fluktuation, befanns priserna på både majs och vete ha varit rörliga under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att de flesta tillverkare dock skyddade sig mot denna risk genom en särskild prissättningsmekanism med sina leverantörer eller genom de finansiella marknaderna. Även om priserna råvarupriserna varierade, särskilt från 2008 till 2010, när majspriset var lägre än vetepriset, var råvarupriserna under andra halvan av undersökningsperioden därmed ungefärligen desamma. Detta tyder på att eventuella prisskillnader minskas till ett minimum och inte kvarstår under några längre perioder. |
| --- | --- |

(141)

När det gäller råvaruprisernas fluktuation, befanns priserna på både majs och vete ha varit rörliga under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att de flesta tillverkare dock skyddade sig mot denna risk genom en särskild prissättningsmekanism med sina leverantörer eller genom de finansiella marknaderna. Även om priserna råvarupriserna varierade, särskilt från 2008 till 2010, när majspriset var lägre än vetepriset, var råvarupriserna under andra halvan av undersökningsperioden därmed ungefärligen desamma. Detta tyder på att eventuella prisskillnader minskas till ett minimum och inte kvarstår under några längre perioder.

| (142) | Vissa parter har hävdat att införlivandet av direktivet om förnybar energi i medlemsstaterna har varit alltför långsamt och att förbrukningen har släpat efter de mål som fastställs i det direktivet. Men även om de initiala målen inte uppfylldes helt under skadeundersökningsperioden, är den väsentligt ökade förbrukningen under perioden, 29,2 %, en positiv faktor som inte kan förbigås vid analysen. I vilket fall som helst kan det påstådda långsamma införlivandet av direktivet om förnybar energi inte rättfärdiga den stora volymen dumpad lågprisimport på unionsmarknaden som underskrider unionsindustrins priser och vållar denna industri skada. Invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(142)

Vissa parter har hävdat att införlivandet av direktivet om förnybar energi i medlemsstaterna har varit alltför långsamt och att förbrukningen har släpat efter de mål som fastställs i det direktivet. Men även om de initiala målen inte uppfylldes helt under skadeundersökningsperioden, är den väsentligt ökade förbrukningen under perioden, 29,2 %, en positiv faktor som inte kan förbigås vid analysen. I vilket fall som helst kan det påstådda långsamma införlivandet av direktivet om förnybar energi inte rättfärdiga den stora volymen dumpad lågprisimport på unionsmarknaden som underskrider unionsindustrins priser och vållar denna industri skada. Invändningen avvisades därför.

| (143) | Parter har också gjort gällande att unionsindustrin ensam inte skulle kunna tillgodose efterfrågan inom unionen beroende på osäkerheten när det gäller regelverket och på att certifieringssystemet är mycket långsamt, vilket skulle undergräva nyttan för de certifierade unionstillverkarna. Slutligen har vissa parter anfört att den eventuella skada som unionstillverkarna lidit beror på att många av tillverkarna hade interna problem under skadeundersökningsperioden. Dessa påståenden styrktes dock inte, och undersökningen kunde inte bekräfta att det fanns någon grund för dem. Det bör ändå påpekas att undersökningen visade att eventuell påstådd låg nivå för unionstillverkningen motiverades av en låg nivå på försäljningspriset på unionsmarknaden som i hög grad påverkades av ökningen av dumpad lågprisimport från Förenta staterna som underskred unionstillverkarnas priser, särskilt under undersökningsperioden. Det framgick att unionstillverkarna inte hade något annat val än att stoppa produktionen, eftersom priserna särskilt under undersökningsperioden inte ens räckte för att täcka deras råvarukostnader. Därmed kan ovannämnda obestyrkta påståenden inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(143)

Parter har också gjort gällande att unionsindustrin ensam inte skulle kunna tillgodose efterfrågan inom unionen beroende på osäkerheten när det gäller regelverket och på att certifieringssystemet är mycket långsamt, vilket skulle undergräva nyttan för de certifierade unionstillverkarna. Slutligen har vissa parter anfört att den eventuella skada som unionstillverkarna lidit beror på att många av tillverkarna hade interna problem under skadeundersökningsperioden. Dessa påståenden styrktes dock inte, och undersökningen kunde inte bekräfta att det fanns någon grund för dem. Det bör ändå påpekas att undersökningen visade att eventuell påstådd låg nivå för unionstillverkningen motiverades av en låg nivå på försäljningspriset på unionsmarknaden som i hög grad påverkades av ökningen av dumpad lågprisimport från Förenta staterna som underskred unionstillverkarnas priser, särskilt under undersökningsperioden. Det framgick att unionstillverkarna inte hade något annat val än att stoppa produktionen, eftersom priserna särskilt under undersökningsperioden inte ens räckte för att täcka deras råvarukostnader. Därmed kan ovannämnda obestyrkta påståenden inte anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

| (144) | Därmed dras slutsatsen att alla de ovannämnda faktorerna inte bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(144)

Därmed dras slutsatsen att alla de ovannämnda faktorerna inte bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Förenta staterna.

| (145) | Parterna tar slutligen upp det faktum att en stor del av exporten under undersökningsperioden deklarerades enligt KN-nummer 3824, vilket innebär en låg tullsats. Efter utgången av undersökningsperioden höjdes nivån på respektive tullsatser. Parterna anser att skadan orsakades av den låga tullsatsen och inte av dumpningen. I detta avseende räcker det att framhålla att tullsatserna kan ändras vid vilken tidpunkt som helst och att detta argument därför inte kan ifrågasätta förekomsten av skada under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(145)

Parterna tar slutligen upp det faktum att en stor del av exporten under undersökningsperioden deklarerades enligt KN-nummer 3824, vilket innebär en låg tullsats. Efter utgången av undersökningsperioden höjdes nivån på respektive tullsatser. Parterna anser att skadan orsakades av den låga tullsatsen och inte av dumpningen. I detta avseende räcker det att framhålla att tullsatserna kan ändras vid vilken tidpunkt som helst och att detta argument därför inte kan ifrågasätta förekomsten av skada under undersökningsperioden.

5.4   Slutsats om orsakssambandet

| (146) | Ovanstående analys visar att lågprisimporten med ursprung i det berörda landet ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Det har dessutom konstaterats att priserna för denna import låg under de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(146)

Ovanstående analys visar att lågprisimporten med ursprung i det berörda landet ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Det har dessutom konstaterats att priserna för denna import låg under de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden.

| (147) | Denna ökning av volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från det berörda landet sammanföll med en övergripande och kontinuerlig ökning av förbrukningen i unionen och även med negativa resultat för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Exportörerna i det berörda landet lyckades öka sin marknadsandel genom att systematiskt underskrida unionsindustrins priser. Samtidigt kunde unionsindustrin inte uppnå varaktiga positiva lönsamhetsnivåer trots ökad verksamhet. |
| --- | --- |

(147)

Denna ökning av volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från det berörda landet sammanföll med en övergripande och kontinuerlig ökning av förbrukningen i unionen och även med negativa resultat för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Exportörerna i det berörda landet lyckades öka sin marknadsandel genom att systematiskt underskrida unionsindustrins priser. Samtidigt kunde unionsindustrin inte uppnå varaktiga positiva lönsamhetsnivåer trots ökad verksamhet.

| (148) | Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(148)

Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från det berörda landet och den skada som unionsindustrin lidit.

| (149) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Förenta staterna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(149)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Förenta staterna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

6.   UNIONENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkning

| (150) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skada på grund av dumpad import från det berörda landet, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(150)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skada på grund av dumpad import från det berörda landet, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.

6.2   Unionsindustrins intresse

| (151) | Undersökningen har visat att den dumpade importen från Förenta staterna har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Utan åtgärder för att undanröja den snedvridning av handeln som följer av denna import förefaller det högst sannolikt att unionsindustrins ekonomiska situation fortsätter att försämras. |
| --- | --- |

(151)

Undersökningen har visat att den dumpade importen från Förenta staterna har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Utan åtgärder för att undanröja den snedvridning av handeln som följer av denna import förefaller det högst sannolikt att unionsindustrins ekonomiska situation fortsätter att försämras.

| (152) | Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att effektiva handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrins priser kan återspegla produktionskostnaden. Det kan förväntas att införandet av åtgärder också skulle göra det möjligt för unionsindustrin att öka försäljningsvolymen och därmed återvinna den marknadsandel som förlorades på grund av dumpad import. Detta kommer i sin tur att inverka positivt på unionsindustrins ekonomiska situation och lönsamhet. |
| --- | --- |

(152)

Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att effektiva handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrins priser kan återspegla produktionskostnaden. Det kan förväntas att införandet av åtgärder också skulle göra det möjligt för unionsindustrin att öka försäljningsvolymen och därmed återvinna den marknadsandel som förlorades på grund av dumpad import. Detta kommer i sin tur att inverka positivt på unionsindustrins ekonomiska situation och lönsamhet.

| (153) | Därför drogs slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna inte skulle strida mot unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(153)

Därför drogs slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna inte skulle strida mot unionsindustrins intresse.

6.3   Importörernas intresse

| (154) | Två företag skickade svar på frågeformulären avsedda för icke-närstående importörer i unionen. Kontrollbesök gjordes på plats hos dessa samarbetsvilliga importörer. För båda de besökta företagen utgör handeln med bioetanol endast en liten del av deras totala omsättning (mindre än 5 %). Dessutom angav båda företagen att de skulle kunna föra över eventuella prisökningar på sina kunder, dvs. användarna. |
| --- | --- |

(154)

Två företag skickade svar på frågeformulären avsedda för icke-närstående importörer i unionen. Kontrollbesök gjordes på plats hos dessa samarbetsvilliga importörer. För båda de besökta företagen utgör handeln med bioetanol endast en liten del av deras totala omsättning (mindre än 5 %). Dessutom angav båda företagen att de skulle kunna föra över eventuella prisökningar på sina kunder, dvs. användarna.

| (155) | Baserat på tillgänglig information drogs slutsatsen att ett införande av åtgärder inte skulle ha någon väsentlig negativ inverkan på importörerna. |
| --- | --- |

(155)

Baserat på tillgänglig information drogs slutsatsen att ett införande av åtgärder inte skulle ha någon väsentlig negativ inverkan på importörerna.

6.4   Användarnas intresse

| (156) | Fyra företag skickade svar på frågeformulären avsedda för användare i unionen. Kontrollbesök gjordes på plats hos en av dessa. |
| --- | --- |

(156)

Fyra företag skickade svar på frågeformulären avsedda för användare i unionen. Kontrollbesök gjordes på plats hos en av dessa.

| (157) | För det företag som besöktes utgjorde handeln med etanol en liten del av omsättningen, mindre än 5 %. Företaget har gjort en konsekvensbedömning för en blandning av E5 och beräknat att en tull på 100 EUR/m3 skulle innebära en prisökning på 0,005 EUR/liter vid pump. |
| --- | --- |

(157)

För det företag som besöktes utgjorde handeln med etanol en liten del av omsättningen, mindre än 5 %. Företaget har gjort en konsekvensbedömning för en blandning av E5 och beräknat att en tull på 100 EUR/m3 skulle innebära en prisökning på 0,005 EUR/liter vid pump.

| (158) | När det gäller övriga tre användare framgår det tydligt av data i deras svar på frågeformuläret att inverkan skulle vara begränsad även för dem. För ett företag är de volymer som köps in från det berörda landet små, och införande av antidumpningstull skulle endast inverka minimalt på företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(158)

När det gäller övriga tre användare framgår det tydligt av data i deras svar på frågeformuläret att inverkan skulle vara begränsad även för dem. För ett företag är de volymer som köps in från det berörda landet små, och införande av antidumpningstull skulle endast inverka minimalt på företagets lönsamhet.

| (159) | De båda övriga samarbetsvilliga användarna är närstående och har deklarerat att eventuella antidumpningstullar kan föras över på deras kunder. De klargjorde också att de hade tillräckliga möjligheter att välja leverantörer och inte är beroende av import från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(159)

De båda övriga samarbetsvilliga användarna är närstående och har deklarerat att eventuella antidumpningstullar kan föras över på deras kunder. De klargjorde också att de hade tillräckliga möjligheter att välja leverantörer och inte är beroende av import från Förenta staterna.

| (160) | Några parter har hävdat att det inte finns tillräcklig kapacitet i unionen för att tillgodose hela efterfrågan och att unionen behöver importera för att säkra sitt behov av bioetanol. Den kontrollerade kapacitetssiffran visar att det fanns oanvänd kapacitet i unionen, särskilt med hänsyn till den låga nivån på försäljningspriserna. Unionstillverkarna skulle därmed kunna öka sin produktion för att tillgodose den ökande efterfrågan, särskilt när snedvridningen av handeln på marknaden har undanröjts. Dessutom förväntas det att nya produktionsanläggningar byggs som kommer att tas i drift inom en nära framtid, vilket minskar de påstådda riskerna för brist på bioetanol i unionen. |
| --- | --- |

(160)

Några parter har hävdat att det inte finns tillräcklig kapacitet i unionen för att tillgodose hela efterfrågan och att unionen behöver importera för att säkra sitt behov av bioetanol. Den kontrollerade kapacitetssiffran visar att det fanns oanvänd kapacitet i unionen, särskilt med hänsyn till den låga nivån på försäljningspriserna. Unionstillverkarna skulle därmed kunna öka sin produktion för att tillgodose den ökande efterfrågan, särskilt när snedvridningen av handeln på marknaden har undanröjts. Dessutom förväntas det att nya produktionsanläggningar byggs som kommer att tas i drift inom en nära framtid, vilket minskar de påstådda riskerna för brist på bioetanol i unionen.

| (161) | Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att effekten av antidumpningsåtgärder mot import av bioetanol från Förenta staterna inte skulle ha någon väsentlig negativ inverkan på användarna i unionen. |
| --- | --- |

(161)

Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att effekten av antidumpningsåtgärder mot import av bioetanol från Förenta staterna inte skulle ha någon väsentlig negativ inverkan på användarna i unionen.

6.5   Slutsats om unionens intresse

| (162) | Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningsåtgärder på import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(162)

Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningsåtgärder på import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (163) | Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(163)

Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (164) | Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids. |
| --- | --- |

(164)

Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids.

| (165) | Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. |
| --- | --- |

(165)

Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.

| (166) | Med hänsyn till de konstateranden som gjorts, särskilt i skälen 102 och 103, anses det i detta fall att målvinsten för unionsindustrin bör baseras på den vinst som uppnåddes när importen från Förenta staterna var försumbar, dvs. den genomsnittliga vinstmarginal före skatt som en unionstillverkare som ingick i stickprovet uppnådde 2008 och 2009, en tillverkare som vid den tidpunkten inte befann sig i inledningsfasen. Det anses därför att en vinstmarginal på 6,8 % av omsättningen är rimlig och skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå under normala konkurrensförhållanden om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(166)

Med hänsyn till de konstateranden som gjorts, särskilt i skälen 102 och 103, anses det i detta fall att målvinsten för unionsindustrin bör baseras på den vinst som uppnåddes när importen från Förenta staterna var försumbar, dvs. den genomsnittliga vinstmarginal före skatt som en unionstillverkare som ingick i stickprovet uppnådde 2008 och 2009, en tillverkare som vid den tidpunkten inte befann sig i inledningsfasen. Det anses därför att en vinstmarginal på 6,8 % av omsättningen är rimlig och skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå under normala konkurrensförhållanden om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning under undersökningsperioden.

| (167) | På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att man justerade det försäljningspris som användes av unionstillverkarna i urvalet med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lade till den ovan nämnda vinstmarginalen. |
| --- | --- |

(167)

På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att man justerade det försäljningspris som användes av unionstillverkarna i urvalet med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lade till den ovan nämnda vinstmarginalen.

| (168) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Förenta staterna, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(168)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Förenta staterna, som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den produkt som unionsindustrin sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importvärdet cif.

7.2   Form och nivå för tullarna

| (169) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten och att dessa, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. Alla tullsatser bör därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som har konstaterats. |
| --- | --- |

(169)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas på import av den berörda produkten och att dessa, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. Alla tullsatser bör därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som har konstaterats.

| (170) | Följande slutgiltiga antidumpningstullar föreslås: | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Slutgiltig tull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Landsomfattande dumpningsmarginal (%) | 9,5 | 31,1 | 9,5 |

(170)

Följande slutgiltiga antidumpningstullar föreslås:

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Slutgiltig tull

Landsomfattande dumpningsmarginal (%)

9,5

31,1

9,5

| (171) | Med tanke på att antidumpningstullen även ska gälla blandningar som innehåller mer än 10 volymprocent (v/v) bioetanol, i proportion till deras bioetanolhalt, anses det, för att medlemsstaternas tullmyndigheter ska kunna genomföra åtgärden på ett effektivt sätt, lämpligt att fastställa tullen som ett fast belopp på grundval av blandningarnas halt av ren bioetanol. |
| --- | --- |

(171)

Med tanke på att antidumpningstullen även ska gälla blandningar som innehåller mer än 10 volymprocent (v/v) bioetanol, i proportion till deras bioetanolhalt, anses det, för att medlemsstaternas tullmyndigheter ska kunna genomföra åtgärden på ett effektivt sätt, lämpligt att fastställa tullen som ett fast belopp på grundval av blandningarnas halt av ren bioetanol.

| (172) | Den antidumpningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Den återspeglar följaktligen den situation som konstaterades vid undersökningen. Denna landomfattande tull som är tillämplig för alla företag är tillämplig på import av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(172)

Den antidumpningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Den återspeglar följaktligen den situation som konstaterades vid undersökningen. Denna landomfattande tull som är tillämplig för alla företag är tillämplig på import av den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna.

| (173) | Man planerade ursprungligen att begränsa åtgärdernas varaktighet till tre år med hänsyn till den uppfattade dynamiska marknadsutvecklingen när det gäller den berörda produkten. Den här frågan bedömdes emellertid på nytt efter synpunkter som inkommit från berörda parter. Särskilt klagandena hävdade att det i detta skede skulle vara för tidigt att anta att betydande förändringar sker i marknadsmönstren, eftersom övergången till en ny generation bioetanol mycket sannolikt kan ta mycket lång tid och därför inte bör beaktas i det nuvarande förslaget. Det skulle också vara för tidigt att bedöma vilket resultat och vilken verkan vissa lagstiftningsförslag som för närvarande diskuteras skulle få för alla aktörer på marknaden. Efter granskningen av dessa argument ansågs det inte vara lämpligt att avvika från den normala giltighetstid för åtgärderna som föreskrivs i artikel 11.2 i grundförordningen. Detta påverkar dock inte möjligheten för berörda parter att begära en översyn enligt artikel 11.3 när omständigheterna så kräver. |
| --- | --- |

(173)

Man planerade ursprungligen att begränsa åtgärdernas varaktighet till tre år med hänsyn till den uppfattade dynamiska marknadsutvecklingen när det gäller den berörda produkten. Den här frågan bedömdes emellertid på nytt efter synpunkter som inkommit från berörda parter. Särskilt klagandena hävdade att det i detta skede skulle vara för tidigt att anta att betydande förändringar sker i marknadsmönstren, eftersom övergången till en ny generation bioetanol mycket sannolikt kan ta mycket lång tid och därför inte bör beaktas i det nuvarande förslaget. Det skulle också vara för tidigt att bedöma vilket resultat och vilken verkan vissa lagstiftningsförslag som för närvarande diskuteras skulle få för alla aktörer på marknaden. Efter granskningen av dessa argument ansågs det inte vara lämpligt att avvika från den normala giltighetstid för åtgärderna som föreskrivs i artikel 11.2 i grundförordningen. Detta påverkar dock inte möjligheten för berörda parter att begära en översyn enligt artikel 11.3 när omständigheterna så kräver.

8.   REGISTRERING

| (174) | Kommissionen har mottagit begäranden från klaganden om registrering av import av bioetanol från Förenta staterna. Enligt artikel 14.6 i grundförordningen kan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén ålägga tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen. Importen kan göras till föremål för registrering efter begäran av unionsindustrin, om begäran innehåller tillräcklig bevisning för att motivera en sådan åtgärd. Klaganden hävdade att sådana villkor uppfylldes automatiskt, eftersom registrering infördes vid det parallella antisubventionsförfarandet beträffande import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna (14). |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen har mottagit begäranden från klaganden om registrering av import av bioetanol från Förenta staterna. Enligt artikel 14.6 i grundförordningen kan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén ålägga tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen. Importen kan göras till föremål för registrering efter begäran av unionsindustrin, om begäran innehåller tillräcklig bevisning för att motivera en sådan åtgärd. Klaganden hävdade att sådana villkor uppfylldes automatiskt, eftersom registrering infördes vid det parallella antisubventionsförfarandet beträffande import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna (14).

| (175) | Det bör dock understrykas att registreringen i samband med det parallella anti-subventionsförfarandet har införts under helt andra förhållanden. Såsom anges i skäl 10 i förordning (EU) nr 771/2012, beslöt kommissionen, trots att det konstaterats att det faktiskt förekommit utjämningsbara subventioner och att dessa vållat unionsindustrin väsentlig skada under undersökningsperioden, att inte införa någon provisorisk utjämningstull, eftersom det preliminärt konstaterats att det huvudsakliga subventionssystemet som gällde under undersökningsperioden hade slutat gälla i den meningen att det inte längre medförde några förmåner vid den tidpunkt då provisoriska åtgärder skulle ha införts. Det finns dock tecken som tyder på att Förenta staterna under de kommande månaderna kan komma att återinföra det huvudsakliga, konstaterat utjämningsbara subventionssystemet med retroaktiv verkan. Om så sker, anser kommissionen att den skulle ha rätt att anta (och senare uppbära) provisoriska utjämningstullar enligt denna undersökning. För att bevara Europeiska unionens rättigheter under dessa särskilda omständigheter har därför kommissionen beslutat kräva att tullmyndigheterna registrerar import. Dessa särskilda omständigheter gäller inte i det här antidumpningsförfarandet. |
| --- | --- |

(175)

Det bör dock understrykas att registreringen i samband med det parallella anti-subventionsförfarandet har införts under helt andra förhållanden. Såsom anges i skäl 10 i förordning (EU) nr 771/2012, beslöt kommissionen, trots att det konstaterats att det faktiskt förekommit utjämningsbara subventioner och att dessa vållat unionsindustrin väsentlig skada under undersökningsperioden, att inte införa någon provisorisk utjämningstull, eftersom det preliminärt konstaterats att det huvudsakliga subventionssystemet som gällde under undersökningsperioden hade slutat gälla i den meningen att det inte längre medförde några förmåner vid den tidpunkt då provisoriska åtgärder skulle ha införts. Det finns dock tecken som tyder på att Förenta staterna under de kommande månaderna kan komma att återinföra det huvudsakliga, konstaterat utjämningsbara subventionssystemet med retroaktiv verkan. Om så sker, anser kommissionen att den skulle ha rätt att anta (och senare uppbära) provisoriska utjämningstullar enligt denna undersökning. För att bevara Europeiska unionens rättigheter under dessa särskilda omständigheter har därför kommissionen beslutat kräva att tullmyndigheterna registrerar import. Dessa särskilda omständigheter gäller inte i det här antidumpningsförfarandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av bioetanol, även kallad drivmedelsetanol, dvs. etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), denaturerad eller odenaturerad, utom produkter med en vattenhalt på mer än 0,3 viktprocent uppmätt enligt standarden EN 15376, men inklusive etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) i blandningar med bensin med en etylalkoholhalt på mer än 10 volymprocent, avsedd för användning som bränsle som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 och ex 3824 90 97 (Taric-nummer 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 och 3824909767) med ursprung i Amerikas förenta stater.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 62,3 EUR per ton netto. Antidumpningstullen ska vara tillämplig i proportion, i vikt, till den totala halt av ren etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) (bioetanolhalt).

3.   Produkterna som beskrivs i punkt 1 ska undantas från den slutgiltiga antidumpningstullen om de är avsedda för annan användning än som bränsle. Undantag ska omfattas av de villkor som fastställs i relevanta bestämmelser i Europeiska unionen i fråga om tullkontroll av sådana varors användning (se artiklarna 291–300 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93).

4.   I de fall varor skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i förordning (EEG) nr 2454/93, ska antidumpningstullen, beräknad på grundval av de belopp som anges ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

5.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 februari 2013.

På rådets vägnar

S. SHERLOCK

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 345, 25.11.2011, s. 7.

2

(3)  EUT C 345, 25.11.2011, s. 13.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

4

(5)  Se www.ethanol.org – RFS (Renewable fuels standard, standarden för förnybara bränslen) enligt Energy Independence and Security Act från 2007.

5

(6)  Se den amerikanska skattelagstiftningen (Internal Revenue Code, IRC) – artikel 40.b.4 punkt E.

6

(7)  Se www.ethanol.org – RFS (Renewable fuels standard, standarden för förnybara bränslen) enligt Energy Independence and Security Act från 2007.

7

(8)  Undersökningen visade att för att kunna utnyttja alkoholblandningsavdraget, enligt definitionen i artikel 40.b.3 i IRC, i Förenta staterna räcker det med att blanda ren bioetanol med bara 0,1 % bensin.

8

(9)  Exempelvis: a) den information som har offentliggjorts av American Coalition for Ethanol (ACE) på nätet, b) Energy Policy Act (EPA) av /från 2005, framför allt P.L. 109-58, c) Energy Independence and Security Act från 2007 (P.L. 110-140, H.R.6) om ändring och utökning av Renewable Fuels Standard (RFS) och i vilken det fastställdes att 9 miljarder gallons förnybara bränslen skulle användas 2008 och 13,9 miljarder gallons 2011, d) faktablad som getts ut av Förenta staternas energidepartement enligt Clean cities-åtgärderna osv.

9

(10)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

10

(11)  I rådets förordning (EG) nr 2961/95 om peroxosulfater angavs t.ex. att den kinesiska produkten var ”likadan” som EU-produkten, trots kvalitetsskillnader i fråga om renhetsgrad och järnhalt (EGT L 308, 21.12.1995, s. 61, skäl 10). Se också tribunalens dom den 15 oktober 1998 i mål T-2/95, Industrie des poudres sphériques mot rådet (REG 1998, s. II-3939), där domstolen ansåg att ”institutionerna lagligen kunde konstatera att den kinesiska och ryska kalciummetallen var ’likadan’ som kalciummetallen från EU, trots de skillnader i syrehalt som innebar att EU-produkten inte var lämplig för vissa specifika tillämpningsområden, som motsvarade 11 % av EU:s förbrukning (T-2/95 punkterna 202–221)”. Denna punkt ifrågasattes inte vid överklagandet (C-458/98 P).

11

(12)  EUT C 225, 18.9.2009, s. 13, EUT C 176, 2.7.2010, s. 6, EUT C 236, 12.8.2011, s. 16.

12

(13)  Det antas att ingen lagervariation förelåg 2008.

13

(14)  Kommissionens förordning (EU) nr 771/2012 (EUT L 229, 24.8.2012, s. 20).

14

---

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/29

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 158/2013

av den 18 februari 2013

om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 20 oktober 2007 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina (2) (nedan kallat Kina). Den 4 juli 2008 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 642/2008 (3) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 oktober 2007 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina (2) (nedan kallat Kina). Den 4 juli 2008 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 642/2008 (3) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter med ursprung i Kina.

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 6 september 2007 av den nationella spanska intresseorganisationen för frukt- och grönsaksindustrin (nedan kallad FENAVAL, tidigare kallad FNACV) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för de tillverkare som svarar för 100 % av unionens sammanlagda produktion av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.). Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 6 september 2007 av den nationella spanska intresseorganisationen för frukt- och grönsaksindustrin (nedan kallad FENAVAL, tidigare kallad FNACV) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för de tillverkare som svarar för 100 % av unionens sammanlagda produktion av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.). Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Såsom det anges i skäl 12 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen om dumpning och skada perioden från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(3)

Såsom det anges i skäl 12 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen om dumpning och skada perioden från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

| (4) | Den 9 november 2007 gjorde kommissionen genom förordning (EG) nr 1295/2007 av den 5 november 2007 om att göra import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina föremål för registrering (4) (nedan kallad förordningen om registrering) import av samma produkt med ursprung i Kina till föremål för registrering. |
| --- | --- |

(4)

Den 9 november 2007 gjorde kommissionen genom förordning (EG) nr 1295/2007 av den 5 november 2007 om att göra import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina föremål för registrering (4) (nedan kallad förordningen om registrering) import av samma produkt med ursprung i Kina till föremål för registrering.

| (5) | Det bör noteras att skyddsåtgärder tillämpades på samma produkt fram till den 8 november 2007. Kommissionen införde genom förordning (EG) nr 1964/2003 (5) provisoriska skyddsåtgärder mot import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.). Slutgiltiga skyddsåtgärder infördes senare genom förordning (EG) nr 658/2004 (6) (nedan kallad förordningen om skyddsåtgärder). Både de provisoriska och de slutgiltiga skyddsåtgärderna bestod av ett system med tullkvoter, dvs. tullen togs ut först när den tullfria importvolymen hade uttömts. |
| --- | --- |

(5)

Det bör noteras att skyddsåtgärder tillämpades på samma produkt fram till den 8 november 2007. Kommissionen införde genom förordning (EG) nr 1964/2003 (5) provisoriska skyddsåtgärder mot import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.). Slutgiltiga skyddsåtgärder infördes senare genom förordning (EG) nr 658/2004 (6) (nedan kallad förordningen om skyddsåtgärder). Både de provisoriska och de slutgiltiga skyddsåtgärderna bestod av ett system med tullkvoter, dvs. tullen togs ut först när den tullfria importvolymen hade uttömts.

| (6) | Genom förordning (EG) nr 1355/2008 (7) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(6)

Genom förordning (EG) nr 1355/2008 (7) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina.

| (7) | Nivån på den slutgiltiga antidumpningstullen låg på mellan 361,4 och 531,2 EUR/ton produktvikt netto. |
| --- | --- |

(7)

Nivån på den slutgiltiga antidumpningstullen låg på mellan 361,4 och 531,2 EUR/ton produktvikt netto.

1.1   Xinshiji-domen

| (8) | I domen av den 17 februari 2011 i mål T-122/09 – Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd och Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd mot Europeiska unionens råd stödd av Europeiska kommissionen (8) – (nedan kallad Xinshiji-domen) – ogiltigförklarade tribunalen den ursprungliga förordningen i den del som gäller sökandena Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd och Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd. |
| --- | --- |

(8)

I domen av den 17 februari 2011 i mål T-122/09 – Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd och Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd mot Europeiska unionens råd stödd av Europeiska kommissionen (8) – (nedan kallad Xinshiji-domen) – ogiltigförklarade tribunalen den ursprungliga förordningen i den del som gäller sökandena Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd och Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd.

| (9) | Tribunalens dom grundades på att kommissionen åsidosatt rätten till försvar genom att inte tillhandahålla nödvändiga uppgifter för att sökandena skulle kunna avgöra om huruvida, mot bakgrund av marknadsstrukturen, justeringen av exportpriset till nivån fritt fabrik för importören var lämplig på så sätt att det blev möjligt att jämföra exportpriset och unionsindustrins pris i samma handelsled. Tribunalen ansåg också att kommissionen hade åsidosatt sin skyldighet att ange skälen till en åtgärd, eftersom skälen till en åtgärd måste figurera i den centrala delen av åtgärden och får inte anges i skriftliga eller muntliga förklaringar som ges i efterhand när åtgärden redan är föremål för ett förfarande vid Europeiska unionens domstolar. |
| --- | --- |

(9)

Tribunalens dom grundades på att kommissionen åsidosatt rätten till försvar genom att inte tillhandahålla nödvändiga uppgifter för att sökandena skulle kunna avgöra om huruvida, mot bakgrund av marknadsstrukturen, justeringen av exportpriset till nivån fritt fabrik för importören var lämplig på så sätt att det blev möjligt att jämföra exportpriset och unionsindustrins pris i samma handelsled. Tribunalen ansåg också att kommissionen hade åsidosatt sin skyldighet att ange skälen till en åtgärd, eftersom skälen till en åtgärd måste figurera i den centrala delen av åtgärden och får inte anges i skriftliga eller muntliga förklaringar som ges i efterhand när åtgärden redan är föremål för ett förfarande vid Europeiska unionens domstolar.

| (10) | I april 2011 lämnade kommissionen in ett överklagade (C-195/11P) i vilket man sökte få Xinshiji-domen upphävd. Efter det att Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) den 22 mars 2012 (se skäl 16 nedan) förklarat den ursprungliga förordningen ogiltig, drog kommissionen tillbaka sitt överklagande eftersom det inte längre hade något syfte. |
| --- | --- |

(10)

I april 2011 lämnade kommissionen in ett överklagade (C-195/11P) i vilket man sökte få Xinshiji-domen upphävd. Efter det att Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) den 22 mars 2012 (se skäl 16 nedan) förklarat den ursprungliga förordningen ogiltig, drog kommissionen tillbaka sitt överklagande eftersom det inte längre hade något syfte.

| (11) | Den 3 december 2011 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande (9) om ett partiellt återupptagande av antidumpningsundersökningen (nedan kallat det första tillkännagivandet om återupptagande) i syfte att genomföra Xinshiji-domen från tribunalen. Återupptagandet begränsades till att avgöra om huruvida, mot bakgrund av marknadsstrukturen, justeringen av exportpriset till nivån fritt fabrik för importören var lämplig på så sätt att det blev möjligt att jämföra exportpriset och unionsindustrins pris i samma handelsled. |
| --- | --- |

(11)

Den 3 december 2011 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande (9) om ett partiellt återupptagande av antidumpningsundersökningen (nedan kallat det första tillkännagivandet om återupptagande) i syfte att genomföra Xinshiji-domen från tribunalen. Återupptagandet begränsades till att avgöra om huruvida, mot bakgrund av marknadsstrukturen, justeringen av exportpriset till nivån fritt fabrik för importören var lämplig på så sätt att det blev möjligt att jämföra exportpriset och unionsindustrins pris i samma handelsled.

| (12) | Samtidigt mottog alla berörda parter ett dokument med meddelande av uppgifter tillsammans med bilagor som förklarade orsakerna till justeringen av de kostnader efter import som hade beaktats när man beräknade priserna på produkterna med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(12)

Samtidigt mottog alla berörda parter ett dokument med meddelande av uppgifter tillsammans med bilagor som förklarade orsakerna till justeringen av de kostnader efter import som hade beaktats när man beräknade priserna på produkterna med ursprung i Kina.

| (13) | Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(13)

Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (14) | Alla parter som begärde det inom den angivna tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(14)

Alla parter som begärde det inom den angivna tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (15) | De två sökande exportörerna, åtta importörer, två intresseorganisationer för importörer och en intresseorganisation för tillverkare gav sig till känna som berörda parter. |
| --- | --- |

(15)

De två sökande exportörerna, åtta importörer, två intresseorganisationer för importörer och en intresseorganisation för tillverkare gav sig till känna som berörda parter.

1.2   Domen om jämförbart land

| (16) | Den 22 mars 2012 förklarade domstolen, i mål C-338/10 – Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) mot Hauptzollamt Hamburg-Stadt (nedan kallad domen om jämförbart land) – att den ursprungliga förordningen var ogiltig (10). |
| --- | --- |

(16)

Den 22 mars 2012 förklarade domstolen, i mål C-338/10 – Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) mot Hauptzollamt Hamburg-Stadt (nedan kallad domen om jämförbart land) – att den ursprungliga förordningen var ogiltig (10).

| (17) | Domstolen ansåg att kommissionen och rådet hade fastställt den berörda produktens normalvärde på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i Europeiska unionen för en likadan produkt, utan att ha visat nödvändig omsorg för att fastställa detta värde på grundval av priserna för samma produkt i ett tredjeland med marknadsekonomi, och att de därför hade åsidosatt kraven i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Domstolen ansåg att kommissionen och rådet hade fastställt den berörda produktens normalvärde på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i Europeiska unionen för en likadan produkt, utan att ha visat nödvändig omsorg för att fastställa detta värde på grundval av priserna för samma produkt i ett tredjeland med marknadsekonomi, och att de därför hade åsidosatt kraven i artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (18) | Den 19 juni 2012 offentligjordes ett tillkännagivande (11) (nedan kallat det andra tillkännagivandet om återupptagande) i Europeiska unionens officiella tidning. I tillkännagivandet meddelades parterna att mot bakgrund av den ovan nämnda domstolens dom var importen till Europeiska unionen av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina inte längre föremål för de antidumpningsåtgärder som infördes genom den ursprungliga förordningen, och att de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats enligt den förordningen för den berörda produkten därför skulle återbetalas eller efterges. |
| --- | --- |

(18)

Den 19 juni 2012 offentligjordes ett tillkännagivande (11) (nedan kallat det andra tillkännagivandet om återupptagande) i Europeiska unionens officiella tidning. I tillkännagivandet meddelades parterna att mot bakgrund av den ovan nämnda domstolens dom var importen till Europeiska unionen av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina inte längre föremål för de antidumpningsåtgärder som infördes genom den ursprungliga förordningen, och att de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats enligt den förordningen för den berörda produkten därför skulle återbetalas eller efterges.

| (19) | Genom tillkännagivandet återupptogs också partiellt den relevanta antidumpningsundersökningen avseende import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina i syfte att genomföra den ovan nämnda domen från domstolen. |
| --- | --- |

(19)

Genom tillkännagivandet återupptogs också partiellt den relevanta antidumpningsundersökningen avseende import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina i syfte att genomföra den ovan nämnda domen från domstolen.

| (20) | I tillkännagivandet anges det att återupptagandet endast avser valet av ett eventuellt jämförbart land och fastställandet av det normalvärde som enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska användas för beräkningen av alla dumpningsmarginaler. |
| --- | --- |

(20)

I tillkännagivandet anges det att återupptagandet endast avser valet av ett eventuellt jämförbart land och fastställandet av det normalvärde som enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska användas för beräkningen av alla dumpningsmarginaler.

| (21) | I samma tillkännagivande uppmanades också de berörda parterna att lämna synpunkter samt lägga fram uppgifter och bevisning till stöd för dessa som visar vilka tredjeländer med marknadsekonomi som kan väljas för fastställandet av normalvärdet enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, bland annat när det gäller Israel, Swaziland, Thailand och Turkiet. |
| --- | --- |

(21)

I samma tillkännagivande uppmanades också de berörda parterna att lämna synpunkter samt lägga fram uppgifter och bevisning till stöd för dessa som visar vilka tredjeländer med marknadsekonomi som kan väljas för fastställandet av normalvärdet enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, bland annat när det gäller Israel, Swaziland, Thailand och Turkiet.

| (22) | Kommissionen informerade genast unionsindustrin och dess intresseorganisation, de exporterande tillverkarna, leverantörer och importörer och deras intresseorganisationer som såvitt känt var berörda samt myndigheterna i de berörda tredjeländerna. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen informerade genast unionsindustrin och dess intresseorganisation, de exporterande tillverkarna, leverantörer och importörer och deras intresseorganisationer som såvitt känt var berörda samt myndigheterna i de berörda tredjeländerna. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (23) | Alla berörda parter som begärde det inom den angivna tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(23)

Alla berörda parter som begärde det inom den angivna tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (24) | Åtta importörer och en intresseorganisation för importörer gav sig till känna som berörda parter. |
| --- | --- |

(24)

Åtta importörer och en intresseorganisation för importörer gav sig till känna som berörda parter.

2.   FÖRFARANDET EFTER MEDDELANDET AV PROVISORISKA ÅTGÄRDER

| (25) | Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts på import av den berörda produkten med ursprung i Kina lämnade ett antal berörda parter skriftliga synpunkter. De parter som så önskade fick även möjlighet att bli hörda. |
| --- | --- |

(25)

Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts på import av den berörda produkten med ursprung i Kina lämnade ett antal berörda parter skriftliga synpunkter. De parter som så önskade fick även möjlighet att bli hörda.

| (26) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. Kommissionen genomförde undersökningen särskilt med hänsyn till de aspekter som rör unionens intresse. I detta sammanhang genomfördes kontrollbesök på plats hos följande icke-närstående importörer i unionen:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburg, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

(26)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. Kommissionen genomförde undersökningen särskilt med hänsyn till de aspekter som rör unionens intresse. I detta sammanhang genomfördes kontrollbesök på plats hos följande icke-närstående importörer i unionen:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburg, Tyskland.

| — | Hüpeden & Co (GmbH & Co) KG, Hamburg, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Hüpeden & Co (GmbH & Co) KG, Hamburg, Tyskland.

| — | I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburg, Tyskland. |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburg, Tyskland.

| — | Zumdieck GmbH, Paderborn, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Zumdieck GmbH, Paderborn, Tyskland.

| — | Gaston spol. s r.o., Zlin, Tjeckien. |
| --- | --- |

—

Gaston spol. s r.o., Zlin, Tjeckien.

| (27) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. |
| --- | --- |

(27)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.

| (28) | Några importörer föreslog ett gemensamt möte med alla berörda parter, i enlighet med artikel 6.6 i grundförordningen; en av parterna avböjde emellertid. |
| --- | --- |

(28)

Några importörer föreslog ett gemensamt möte med alla berörda parter, i enlighet med artikel 6.6 i grundförordningen; en av parterna avböjde emellertid.

| (29) | De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(29)

De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

3.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (30) | Efter det att de provisoriska åtgärderna hade införts, hävdade två icke-närstående importörer i unionen att definitionen av den berörda produkten inte borde omfatta vissa typer av mandariner, antingen på grund av deras sockerhalt eller på grund av hur de var förpackade vid exporten. I detta avseende bör det noteras att dessa påståenden inte åtföljdes av någon som helst verifierbar information eller uppgifter som bevisar att dessa produkttyper har egenskaper som särskiljer dem från den berörda produkten. Det ska också noteras att olika förpackningsformat inte kan betraktas som en väsentlig egenskap när den berörda produkten ska definieras, särskilt som förpackningsformat redan har beaktats vid definitionen av den berörda produkten enligt skäl 16 i förordningen om preliminär tull. Dessa argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(30)

Efter det att de provisoriska åtgärderna hade införts, hävdade två icke-närstående importörer i unionen att definitionen av den berörda produkten inte borde omfatta vissa typer av mandariner, antingen på grund av deras sockerhalt eller på grund av hur de var förpackade vid exporten. I detta avseende bör det noteras att dessa påståenden inte åtföljdes av någon som helst verifierbar information eller uppgifter som bevisar att dessa produkttyper har egenskaper som särskiljer dem från den berörda produkten. Det ska också noteras att olika förpackningsformat inte kan betraktas som en väsentlig egenskap när den berörda produkten ska definieras, särskilt som förpackningsformat redan har beaktats vid definitionen av den berörda produkten enligt skäl 16 i förordningen om preliminär tull. Dessa argument avvisas därför.

| (31) | Åtgärderna infördes på den produkt som definierades i den ursprungliga förordningen, enligt följande: Beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider, utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, enligt definitionen i KN-nummer 2008, som för närvarande omfattas av KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90 (Taric-nummer 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 och 2008309069), och med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(31)

Åtgärderna infördes på den produkt som definierades i den ursprungliga förordningen, enligt följande: Beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider, utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, enligt definitionen i KN-nummer 2008, som för närvarande omfattas av KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90 (Taric-nummer 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 och 2008309069), och med ursprung i Kina.

| (32) | I domen om jämförbart land tolkade domstolen i detta avseende den statistik som kommissionen överlämnade till domstolen den 27 juli 2011 såsom uppgifter som bara rörde den berörda produkten. Kommissionen har emellertid på nytt undersökt omfattningen av varje KN-nummer som ingår i den statistiken och det bör noteras att den statistiken har en större produkträckvidd än produkten som är föremål för åtgärder, eftersom den omfattade de fullständiga KN-numren 2008 30 55, 2008 30 75 och 2008 30 90. De statistiska uppgifter som bara omfattar den berörda produkten eller den likadana produkten för KN-numren 2008 30 55 och 2008 30 75 för de ovan nämnda länderna under undersökningsperioden är följande:






  Land | Importvolym
  (ton) |
| --- | --- | --- |
| Kina | 49 791,30 |
| Thailand | 666,10 |
| Turkiet | 151,20 |
| Israel | 4,80 |
| Swaziland | 0 |

(32)

I domen om jämförbart land tolkade domstolen i detta avseende den statistik som kommissionen överlämnade till domstolen den 27 juli 2011 såsom uppgifter som bara rörde den berörda produkten. Kommissionen har emellertid på nytt undersökt omfattningen av varje KN-nummer som ingår i den statistiken och det bör noteras att den statistiken har en större produkträckvidd än produkten som är föremål för åtgärder, eftersom den omfattade de fullständiga KN-numren 2008 30 55, 2008 30 75 och 2008 30 90. De statistiska uppgifter som bara omfattar den berörda produkten eller den likadana produkten för KN-numren 2008 30 55 och 2008 30 75 för de ovan nämnda länderna under undersökningsperioden är följande:

Land

Importvolym

(ton)

Kina

49 791,30

Thailand

666,10

Turkiet

151,20

Israel

4,80

Swaziland

0

| (33) | Under KN-nummer 2008 30 90 innehöll statistiken andra produkter än den berörda produkten. Följaktligen går det inte att dra några slutsatser rörande import av den likadana produkten utifrån detta KN-nummer. Det framgår därför inte av statistiken att den likadana produkten importerades under undersökningsperioden i avsevärda kvantiteter från Israel eller Swaziland. |
| --- | --- |

(33)

Under KN-nummer 2008 30 90 innehöll statistiken andra produkter än den berörda produkten. Följaktligen går det inte att dra några slutsatser rörande import av den likadana produkten utifrån detta KN-nummer. Det framgår därför inte av statistiken att den likadana produkten importerades under undersökningsperioden i avsevärda kvantiteter från Israel eller Swaziland.

4.   STICKPROVSFÖRFARANDE

4.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (34) | Två icke-närstående EU-importörer ifrågasatte att de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet stod för 60 % av den totala exporten till unionen. De kunde dock inte tillhandahålla någon verifierbar information som skulle kunna motsäga riktigheten av de stickprovsuppgifter som de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna lämnat och som till största delen bekräftades under resten av undersökningen. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(34)

Två icke-närstående EU-importörer ifrågasatte att de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet stod för 60 % av den totala exporten till unionen. De kunde dock inte tillhandahålla någon verifierbar information som skulle kunna motsäga riktigheten av de stickprovsuppgifter som de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna lämnat och som till största delen bekräftades under resten av undersökningen. Argumentet avvisas därför.

| (35) | Tre kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare framförde att deras närstående företag var exporterande tillverkare av den berörda produkten och därför borde ingå i bilagan med samarbetsvilliga exporterande tillverkare. Dessa påståenden ansågs berättigade och det beslutades att man skulle ändra den berörda bilagan i enlighet med detta. En icke-närstående EU-importör hävdade att export till unionen genom handlare automatiskt borde omfattas av de åtgärder som tillämpas på de kinesiska exporterande tillverkarna. I detta avseende ska det noteras att antidumpningsåtgärder i detta fall införs för sådana produkter som tillverkas av exporterande tillverkare i det land som är föremål för undersökning och som exporteras till unionen (oavsett vilket företag som handlar med dem) och inte för företagsenheter som enbart sysslar med handel. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(35)

Tre kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare framförde att deras närstående företag var exporterande tillverkare av den berörda produkten och därför borde ingå i bilagan med samarbetsvilliga exporterande tillverkare. Dessa påståenden ansågs berättigade och det beslutades att man skulle ändra den berörda bilagan i enlighet med detta. En icke-närstående EU-importör hävdade att export till unionen genom handlare automatiskt borde omfattas av de åtgärder som tillämpas på de kinesiska exporterande tillverkarna. I detta avseende ska det noteras att antidumpningsåtgärder i detta fall införs för sådana produkter som tillverkas av exporterande tillverkare i det land som är föremål för undersökning och som exporteras till unionen (oavsett vilket företag som handlar med dem) och inte för företagsenheter som enbart sysslar med handel. Påståendet avvisades därför.

5.   DUMPNING

5.1   Marknadsekonomisk status

| (36) | Efter införandet av provisoriska åtgärder lämnade den kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inga kommentarer till resultaten när det gäller marknadsekonomisk status. Eftersom inga relevanta synpunkter inkommit, bekräftas härmed skälen 29–33 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(36)

Efter införandet av provisoriska åtgärder lämnade den kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inga kommentarer till resultaten när det gäller marknadsekonomisk status. Eftersom inga relevanta synpunkter inkommit, bekräftas härmed skälen 29–33 i förordningen om preliminär tull.

5.2   Individuell behandling

| (37) | Eftersom inga relevanta synpunkter inkommit, bekräftas härmed undersökningsresultaten i skälen 34–37 i förordningen om preliminär tull när det gäller individuell behandling. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom inga relevanta synpunkter inkommit, bekräftas härmed undersökningsresultaten i skälen 34–37 i förordningen om preliminär tull när det gäller individuell behandling.

5.3   Normalvärde

5.3.1   De berörda parternas synpunkter efter det andra tillkännagivandet om återupptagande

| (38) | Vissa importörer hävdade att den kinesiska importen var nödvändig för att täcka unionens efterfrågan, även om en importör uppgav att den spanska och turkiska produktionen tillsammans var tillräcklig för att täcka unionsmarknadens behov. En importör anmärkte att införandet av antidumpningstullar skulle ha resulterat i betydande prisökningar på den berörda produkten. Prisökningar nämndes också av de andra importörerna. Andra faktorer angavs också som skäl till prisökningen, som till exempel minskad tillgänglighet till kinesiska mandariner i unionen beroende på ökad inhemsk efterfrågan och efterfrågan från andra marknader, missväxt och brist på arbetskraft i Kina. En annan faktor som angavs var den minskade konkurrensen i unionen (det uppskattas att det för närvarande bara finns tre unionstillverkare, medan det år 2000 fanns åtta). En importör klagade på att antidumpningsåtgärderna skulle gynna stora försäljningsbolag i stället för de traditionella, som har handlat med den berörda produkten med Kina i decennier. Denna importör försvarar förekomsten av ett licenssystem baserat på uppgifter från före 2001. |
| --- | --- |

(38)

Vissa importörer hävdade att den kinesiska importen var nödvändig för att täcka unionens efterfrågan, även om en importör uppgav att den spanska och turkiska produktionen tillsammans var tillräcklig för att täcka unionsmarknadens behov. En importör anmärkte att införandet av antidumpningstullar skulle ha resulterat i betydande prisökningar på den berörda produkten. Prisökningar nämndes också av de andra importörerna. Andra faktorer angavs också som skäl till prisökningen, som till exempel minskad tillgänglighet till kinesiska mandariner i unionen beroende på ökad inhemsk efterfrågan och efterfrågan från andra marknader, missväxt och brist på arbetskraft i Kina. En annan faktor som angavs var den minskade konkurrensen i unionen (det uppskattas att det för närvarande bara finns tre unionstillverkare, medan det år 2000 fanns åtta). En importör klagade på att antidumpningsåtgärderna skulle gynna stora försäljningsbolag i stället för de traditionella, som har handlat med den berörda produkten med Kina i decennier. Denna importör försvarar förekomsten av ett licenssystem baserat på uppgifter från före 2001.

| (39) | En grupp importörer hävdade att unionsinstitutionerna bör påbörja en helt ny undersökning i stället för att partiellt återuppta antidumpningsundersökningen som ledde till införandet av de antidumpningsåtgärder som var i kraft fram till domen om jämförbart land. Kravet grundades på det faktum att importörerna inte ansåg att det fanns tillräckliga bevis för dumpning eller skada i den nuvarande situationen på marknaden. |
| --- | --- |

(39)

En grupp importörer hävdade att unionsinstitutionerna bör påbörja en helt ny undersökning i stället för att partiellt återuppta antidumpningsundersökningen som ledde till införandet av de antidumpningsåtgärder som var i kraft fram till domen om jämförbart land. Kravet grundades på det faktum att importörerna inte ansåg att det fanns tillräckliga bevis för dumpning eller skada i den nuvarande situationen på marknaden.

| (40) | Andra importörer motsatte sig en eventuell användning av uppgifter från undersökningsperioden om en ny dumpningsmarginal skulle behöva beräknas. Enligt dessa importörer bör de senaste uppgifterna användas och man föreslog särskilt perioderna 2010–11 och 2011–12. |
| --- | --- |

(40)

Andra importörer motsatte sig en eventuell användning av uppgifter från undersökningsperioden om en ny dumpningsmarginal skulle behöva beräknas. Enligt dessa importörer bör de senaste uppgifterna användas och man föreslog särskilt perioderna 2010–11 och 2011–12.

| (41) | En grupp importörer ansåg att det partiella återupptagandet av undersökningen strider mot artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Enligt importörerna bör den rättspraxis (12) som nämns i det andra tillkännagivandet om återupptagande åberopas endast om åtgärderna annulleras eller förklaras ogiltiga beroende på ett felaktigt fastställande av skada. Med importörernas egna ord hade ”gemenskapsinstitutionerna inte begått misstaget vid den tidpunkt när de fastställde skadan, utan redan när de bedömde att de berörda produkterna över huvud taget dumpades”. Eftersom den ursprungliga förordningen i detta fall förklarades ogiltig beroende på fastställandet av normalvärdet, hävdade importörerna att denna rättspraxis inte ska tillämpas. |
| --- | --- |

(41)

En grupp importörer ansåg att det partiella återupptagandet av undersökningen strider mot artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Enligt importörerna bör den rättspraxis (12) som nämns i det andra tillkännagivandet om återupptagande åberopas endast om åtgärderna annulleras eller förklaras ogiltiga beroende på ett felaktigt fastställande av skada. Med importörernas egna ord hade ”gemenskapsinstitutionerna inte begått misstaget vid den tidpunkt när de fastställde skadan, utan redan när de bedömde att de berörda produkterna över huvud taget dumpades”. Eftersom den ursprungliga förordningen i detta fall förklarades ogiltig beroende på fastställandet av normalvärdet, hävdade importörerna att denna rättspraxis inte ska tillämpas.

| (42) | Slutligen rekommenderade flera importörer Turkiet som jämförbart land. Vid en utfrågning föreslog en importör att man skulle kontakta myndigheterna i Japan och Korea, eftersom det även i de länderna skulle finnas företag som tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(42)

Slutligen rekommenderade flera importörer Turkiet som jämförbart land. Vid en utfrågning föreslog en importör att man skulle kontakta myndigheterna i Japan och Korea, eftersom det även i de länderna skulle finnas företag som tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden.

5.3.2   Analys av synpunkterna efter det andra tillkännagivandet om återupptagande

| (43) | När det gäller de många krav som sammanfattas i skäl 38 ovan ska det understrykas att kommissionen beslöt att återuppta den ursprungliga undersökningen i begränsad omfattning, som skulle gälla ett möjligt fastställande av ett jämförbart land. Kommissionen definierade ingen ny undersökningsperiod, i motsats till tillvägagångssättet i målet som ledde till domen i målet Industrie des poudres sphériques (IPS) mot rådet (mål C-458/98 P, REG 2000, s. I-8147). Anledningen till detta är att med tanke på att antidumpningstullar redan hade införts, skulle alla uppgifter som samlats in under en ny undersökningsperiod ha blivit snedvridna genom att antidumpningstullar redan fanns, särskilt när det gäller fastställandet av skada. Kommissionen anser att de punkter som togs upp av parterna rörande att det för närvarande inte skulle finnas någon dumpning på ett lämpligare sätt kan diskuteras inom ramen för en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Medan analysen av skada i den ursprungliga undersökningen utfördes i efterhand för undersökningsperioden, görs analysen av skada under interimsöversynen i form av en prognos, eftersom den skada som observerades under undersökningsperioden för interimsöversynen troligen påverkas av det faktum att antidumpningstullar redan är i kraft. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller de många krav som sammanfattas i skäl 38 ovan ska det understrykas att kommissionen beslöt att återuppta den ursprungliga undersökningen i begränsad omfattning, som skulle gälla ett möjligt fastställande av ett jämförbart land. Kommissionen definierade ingen ny undersökningsperiod, i motsats till tillvägagångssättet i målet som ledde till domen i målet Industrie des poudres sphériques (IPS) mot rådet (mål C-458/98 P, REG 2000, s. I-8147). Anledningen till detta är att med tanke på att antidumpningstullar redan hade införts, skulle alla uppgifter som samlats in under en ny undersökningsperiod ha blivit snedvridna genom att antidumpningstullar redan fanns, särskilt när det gäller fastställandet av skada. Kommissionen anser att de punkter som togs upp av parterna rörande att det för närvarande inte skulle finnas någon dumpning på ett lämpligare sätt kan diskuteras inom ramen för en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. Medan analysen av skada i den ursprungliga undersökningen utfördes i efterhand för undersökningsperioden, görs analysen av skada under interimsöversynen i form av en prognos, eftersom den skada som observerades under undersökningsperioden för interimsöversynen troligen påverkas av det faktum att antidumpningstullar redan är i kraft.

| (44) | De berörda parterna erinras om att om en importör eller annan part vill att åtgärderna ska ses över, kan de begära att en interimsöversyn inleds i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. De berörda parterna kan göra detta när som helst eftersom det har gått mer än ett år sedan de slutgiltiga åtgärderna infördes som det hänvisas till i artikel 11.3 i grundförordningen. Alla parter som innan domen om jämförbart land lämnade in en begäran om översyn enligt artikel 11.3 kommer att tillfrågas av kommissionen avdelningar om huruvida de önskar vidhålla sin begäran. |
| --- | --- |

(44)

De berörda parterna erinras om att om en importör eller annan part vill att åtgärderna ska ses över, kan de begära att en interimsöversyn inleds i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. De berörda parterna kan göra detta när som helst eftersom det har gått mer än ett år sedan de slutgiltiga åtgärderna infördes som det hänvisas till i artikel 11.3 i grundförordningen. Alla parter som innan domen om jämförbart land lämnade in en begäran om översyn enligt artikel 11.3 kommer att tillfrågas av kommissionen avdelningar om huruvida de önskar vidhålla sin begäran.

| (45) | När det gäller den påstådda överträdelsen rörande det partiella återupptagandet, bör det noteras att den nämnda rättspraxisen inte innebär att ett partiellt återupptagande bara kan äga rum om det gäller fastställandet av den skada som unionsindustrin lidit. Det som klargörs i målen T-2/95 och C-458/98 P är att ”om en rättsakt som avslutar ett administrativt förfarande bestående av flera faser, medför en ogiltigförklaring av denna inte nödvändigtvis att hela det förfarande som föregått antagandet av den ifrågasatta rättsakten ogiltigförklaras, oberoende av de materiella eller processuella grunderna för domen om ogiltigförklaring” (13). Det är därför irrelevant huruvida upphävandet eller ogiltigförklaringen av en förordning gäller fastställandet av skada eller fastställandet av normalvärde. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller den påstådda överträdelsen rörande det partiella återupptagandet, bör det noteras att den nämnda rättspraxisen inte innebär att ett partiellt återupptagande bara kan äga rum om det gäller fastställandet av den skada som unionsindustrin lidit. Det som klargörs i målen T-2/95 och C-458/98 P är att ”om en rättsakt som avslutar ett administrativt förfarande bestående av flera faser, medför en ogiltigförklaring av denna inte nödvändigtvis att hela det förfarande som föregått antagandet av den ifrågasatta rättsakten ogiltigförklaras, oberoende av de materiella eller processuella grunderna för domen om ogiltigförklaring” (13). Det är därför irrelevant huruvida upphävandet eller ogiltigförklaringen av en förordning gäller fastställandet av skada eller fastställandet av normalvärde.

| (46) | När det gäller användningen av uppgifter från undersökningsperioden, bör det erinras om att det andra tillkännagivandet om återupptagande gällde ett partiellt återupptagande av den ursprungliga undersökningen och inte en ny undersökning. Det är därför bara uppgifter från undersökningsperioden som skulle kunna vara relevanta och bör undersökas, i synnerhet som de exportpriser som används i jämförelsen också skulle gälla den perioden. Kraven på att nyare uppgifter bör användas, måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller användningen av uppgifter från undersökningsperioden, bör det erinras om att det andra tillkännagivandet om återupptagande gällde ett partiellt återupptagande av den ursprungliga undersökningen och inte en ny undersökning. Det är därför bara uppgifter från undersökningsperioden som skulle kunna vara relevanta och bör undersökas, i synnerhet som de exportpriser som används i jämförelsen också skulle gälla den perioden. Kraven på att nyare uppgifter bör användas, måste därför avvisas.

5.3.3   Undersökning efter det andra tillkännagivandet om återupptagande

| (47) | I den dom som avses i skäl 16 ovan, hänvisade domstolen särskilt till fyra länder från vilka det enligt Eurostat-uppgifter skulle ha förekommit en avsevärd import till unionen enligt KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90. Dessa länder är Israel, Swaziland, Thailand och Turkiet. Mot bakgrund av detta kontaktade kommissionen myndigheterna i dessa länder via deras beskickningar vid Europeiska unionen. De kontaktades alla före det partiella återupptagandet av undersökningen och igen vid tidpunkten för återupptagandet. De berörda beskickningarna, liksom Europeiska unionens delegationer i dessa fyra länder, ombads lämna uppgifter om tänkbara inhemska tillverkare av den likadana produkten, och, om det fanns sådana, bistå med att få företagen att samarbeta. |
| --- | --- |

(47)

I den dom som avses i skäl 16 ovan, hänvisade domstolen särskilt till fyra länder från vilka det enligt Eurostat-uppgifter skulle ha förekommit en avsevärd import till unionen enligt KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90. Dessa länder är Israel, Swaziland, Thailand och Turkiet. Mot bakgrund av detta kontaktade kommissionen myndigheterna i dessa länder via deras beskickningar vid Europeiska unionen. De kontaktades alla före det partiella återupptagandet av undersökningen och igen vid tidpunkten för återupptagandet. De berörda beskickningarna, liksom Europeiska unionens delegationer i dessa fyra länder, ombads lämna uppgifter om tänkbara inhemska tillverkare av den likadana produkten, och, om det fanns sådana, bistå med att få företagen att samarbeta.

| (48) | Trots att de kontaktades två gånger, lämnade Swazilands och Thailands beskickningar vid Europeiska unionen inte några svar. Svar inkom från Israels och Turkiets beskickningar. Den turkiska beskickningen lämnade adresser till sex påstådda tillverkare, medan den israeliska beskickningen uppgav för kommissionen att det inte fanns någon produktion av den likadana produkten i Israel under undersökningsperioden (och att det inte heller för närvarande finns någon sådan produktion). |
| --- | --- |

(48)

Trots att de kontaktades två gånger, lämnade Swazilands och Thailands beskickningar vid Europeiska unionen inte några svar. Svar inkom från Israels och Turkiets beskickningar. Den turkiska beskickningen lämnade adresser till sex påstådda tillverkare, medan den israeliska beskickningen uppgav för kommissionen att det inte fanns någon produktion av den likadana produkten i Israel under undersökningsperioden (och att det inte heller för närvarande finns någon sådan produktion).

| (49) | Alla sex turkiska tillverkare kontaktades, fem av dem två gånger. Tre av dem svarade inte alls och de andra tre uppgav för kommissionen att de inte tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. Trots att dessa företag var villiga att samarbeta kunde de därför inte lämna de nödvändiga uppgifterna till kommissionen. Resultatet bekräftades av en inlaga från en tysk importör med tillverkarintressen i Turkiet, vilken uppgav att det under undersökningsperioden inte fanns någon tillverkning av den likadana produkten i Turkiet. |
| --- | --- |

(49)

Alla sex turkiska tillverkare kontaktades, fem av dem två gånger. Tre av dem svarade inte alls och de andra tre uppgav för kommissionen att de inte tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. Trots att dessa företag var villiga att samarbeta kunde de därför inte lämna de nödvändiga uppgifterna till kommissionen. Resultatet bekräftades av en inlaga från en tysk importör med tillverkarintressen i Turkiet, vilken uppgav att det under undersökningsperioden inte fanns någon tillverkning av den likadana produkten i Turkiet.

| (50) | Trots frånvaron av svar från Thailands beskickning, kontaktades vid två tillfällen två thailändska företag, till vilka uppdaterade adresser erhölls via Europeiska unionens delegation i Bangkok. Dessa två tillverkare hade redan kontaktats under den ursprungliga undersökningen, men vid den tidpunkten hade detta inte lett till något samarbete. Även denna gång svarade en av tillverkarna inte alls på de två förfrågningarna och den andra svarade att man inte tänkte samarbeta i undersökningen. |
| --- | --- |

(50)

Trots frånvaron av svar från Thailands beskickning, kontaktades vid två tillfällen två thailändska företag, till vilka uppdaterade adresser erhölls via Europeiska unionens delegation i Bangkok. Dessa två tillverkare hade redan kontaktats under den ursprungliga undersökningen, men vid den tidpunkten hade detta inte lett till något samarbete. Även denna gång svarade en av tillverkarna inte alls på de två förfrågningarna och den andra svarade att man inte tänkte samarbeta i undersökningen.

| (51) | Trots kommissionens ansträngningar via Swazilands beskickning vid Europeiska unionen och Europeiska unionens delegation i Swaziland, har det inte varit möjligt att identifiera en eller flera tillverkare i Swaziland. |
| --- | --- |

(51)

Trots kommissionens ansträngningar via Swazilands beskickning vid Europeiska unionen och Europeiska unionens delegation i Swaziland, har det inte varit möjligt att identifiera en eller flera tillverkare i Swaziland.

| (52) | Mot bakgrund av förslaget i skäl 42 ovan, sökte man också att få till stånd samarbete med myndigheterna i Japan och Sydkorea och samtidigt ombads Europeiska unionens delegationer i de länderna att identifiera tänkbara lokala tillverkare av den likadana produkten. De koreanska myndigheterna svarade inte, men kommissionen lyckades genom Europeiska unionens delegation i Sydkorea att få namn och adress till en tänkbar tillverkare av den likadana produkten i Sydkorea. Denna tillverkare kontaktades, men inget svar inkom på begäran om samarbete. |
| --- | --- |

(52)

Mot bakgrund av förslaget i skäl 42 ovan, sökte man också att få till stånd samarbete med myndigheterna i Japan och Sydkorea och samtidigt ombads Europeiska unionens delegationer i de länderna att identifiera tänkbara lokala tillverkare av den likadana produkten. De koreanska myndigheterna svarade inte, men kommissionen lyckades genom Europeiska unionens delegation i Sydkorea att få namn och adress till en tänkbar tillverkare av den likadana produkten i Sydkorea. Denna tillverkare kontaktades, men inget svar inkom på begäran om samarbete.

| (53) | De japanska myndigheterna kontaktade två tänkbara japanska tillverkare, men enligt de japanska myndigheterna ville dessa företag emellertid inte samarbeta i förfarandet och de ville inte heller att uppgifter om dem skickades till kommissionen. |
| --- | --- |

(53)

De japanska myndigheterna kontaktade två tänkbara japanska tillverkare, men enligt de japanska myndigheterna ville dessa företag emellertid inte samarbeta i förfarandet och de ville inte heller att uppgifter om dem skickades till kommissionen.

5.3.4   Slutsats om undersökningen efter det andra tillkännagivandet om återupptagande

| (54) | Med hänsyn tagen till parternas synpunkter och analysen av dessa samt bristen på samarbete med potentiella tillverkare i tredjeländer, trots kommissionens avsevärda ansträngningar, drogs slutsatsen att det inte gick att fastställa ett normalvärde på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi, såsom föreskrivs i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Med hänsyn tagen till parternas synpunkter och analysen av dessa samt bristen på samarbete med potentiella tillverkare i tredjeländer, trots kommissionens avsevärda ansträngningar, drogs slutsatsen att det inte gick att fastställa ett normalvärde på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi, såsom föreskrivs i artikel 2.7 a i grundförordningen.

5.3.5   De berörda parternas synpunkter efter införandet av provisoriska åtgärder

| (55) | Det bör erinras om att fastställandet av normalvärdet baserades på de uppgifter som unionsindustrin lämnat. Uppgifterna kontrollerades sedan på plats hos de samarbetsvilliga unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(55)

Det bör erinras om att fastställandet av normalvärdet baserades på de uppgifter som unionsindustrin lämnat. Uppgifterna kontrollerades sedan på plats hos de samarbetsvilliga unionstillverkarna.

| (56) | Sedan provisoriska åtgärder införts, ifrågasatte alla tre kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och två icke-närstående importörer i unionen användningen av unionsindustrins priser för beräkning av normalvärdet. Det framfördes att normalvärdet borde ha beräknats på grundval av produktionskostnaderna i Kina med beaktande av lämpliga justeringar för skillnaderna mellan unionsmarknaden och den kinesiska marknaden. |
| --- | --- |

(56)

Sedan provisoriska åtgärder införts, ifrågasatte alla tre kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och två icke-närstående importörer i unionen användningen av unionsindustrins priser för beräkning av normalvärdet. Det framfördes att normalvärdet borde ha beräknats på grundval av produktionskostnaderna i Kina med beaktande av lämpliga justeringar för skillnaderna mellan unionsmarknaden och den kinesiska marknaden.

5.3.6   Analys av de synpunkter som lämnades efter införandet av provisoriska åtgärder

| (57) | Det ska i detta sammanhang påpekas att användningen av uppgifter från ett land som inte är en marknadsekonomi – i synnerhet från företag som inte beviljats marknadsekonomisk status – skulle strida mot artikel 2.7 a i grundförordningen. Argumentet avvisas därför. Det hävdades också att prisuppgifter från övriga importländer eller andra relevanta offentliggjorda uppgifter kunde ha använts som en rimlig lösning, eftersom det inte fanns något jämförbart land att samarbeta med. Sådana allmänna uppgifter skulle dock, i motsats till de uppgifter kommissionen använde, inte kunna verifieras och dubbelkontrolleras enligt artikel 6.8 i grundförordningen. Argumentet avvisas därför. Det lades inte fram några andra argument som kunde väcka tvivel om huruvida den metod som kommissionen använt är förenlig med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen, och särskilt den omständigheten att den i detta särskilda fall är den enda rimliga grundval som återstår för beräkning av normalvärdet. |
| --- | --- |

(57)

Det ska i detta sammanhang påpekas att användningen av uppgifter från ett land som inte är en marknadsekonomi – i synnerhet från företag som inte beviljats marknadsekonomisk status – skulle strida mot artikel 2.7 a i grundförordningen. Argumentet avvisas därför. Det hävdades också att prisuppgifter från övriga importländer eller andra relevanta offentliggjorda uppgifter kunde ha använts som en rimlig lösning, eftersom det inte fanns något jämförbart land att samarbeta med. Sådana allmänna uppgifter skulle dock, i motsats till de uppgifter kommissionen använde, inte kunna verifieras och dubbelkontrolleras enligt artikel 6.8 i grundförordningen. Argumentet avvisas därför. Det lades inte fram några andra argument som kunde väcka tvivel om huruvida den metod som kommissionen använt är förenlig med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen, och särskilt den omständigheten att den i detta särskilda fall är den enda rimliga grundval som återstår för beräkning av normalvärdet.

5.3.7   Slutsats om normalvärdet

| (58) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter och eftersom kommissionen, trots avsevärda ansträngningar, inte lyckats finna någon samarbetsvillig tillverkare i ett jämförbart land, har det inte varit möjligt att erhålla uppgifter för undersökningsperioden från en tillverkare i ett jämförbart land, och skälen 38–45 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter och eftersom kommissionen, trots avsevärda ansträngningar, inte lyckats finna någon samarbetsvillig tillverkare i ett jämförbart land, har det inte varit möjligt att erhålla uppgifter för undersökningsperioden från en tillverkare i ett jämförbart land, och skälen 38–45 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

5.4   Exportpris

| (59) | Efter det att de provisoriska åtgärderna införts, hävdade en kinesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i stickprovet att företagets exportpris borde justeras för vissa kostnadskomponenter (särskilt kostnaden för sjötransport). I det sammanhanget bör det påpekas att denna fråga togs upp under kontrollbesöket på plats, både hos detta företag och hos de andra företag som ingick i stickprovet. Vid det tillfället lämnade varje företag uppgifter om de berörda kostnaderna. Det belopp som företaget nu uppger är betydligt högre än det som ursprungligen angavs. Det ska påpekas att detta nya krav helt enkelt baseras på en deklaration från en speditör och att det inte återspeglar uppgifter som rör en faktisk transaktion. Ingen av de andra exporterande tillverkarna som ingick i stickprovet ifrågasatte de uppgifter som användes för beräkning av kostnader för sjötransport. Dessutom kan detta påstående inte verifieras, eftersom det lämnades in så sent. Det ska särskilt nämnas att den begärda justeringen inte rör några uppgifter som redan finns i handlingarna i ärendet. Efter att ha tagit del av detta påstående har dock kommissionen sett över uppgifterna om de berörda kostnaderna med hänsyn till deras betydelse för de exporttransaktioner till EU som företaget uppgett. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det är lämpligare att använda genomsnittet av de sjöfraktkostnader som verifierades vid kontrollbesöket på plats för alla de kinesiska företag som ingick i stickprovet. Företagets exportpris justerades följaktligen i överensstämmelse med detta. |
| --- | --- |

(59)

Efter det att de provisoriska åtgärderna införts, hävdade en kinesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i stickprovet att företagets exportpris borde justeras för vissa kostnadskomponenter (särskilt kostnaden för sjötransport). I det sammanhanget bör det påpekas att denna fråga togs upp under kontrollbesöket på plats, både hos detta företag och hos de andra företag som ingick i stickprovet. Vid det tillfället lämnade varje företag uppgifter om de berörda kostnaderna. Det belopp som företaget nu uppger är betydligt högre än det som ursprungligen angavs. Det ska påpekas att detta nya krav helt enkelt baseras på en deklaration från en speditör och att det inte återspeglar uppgifter som rör en faktisk transaktion. Ingen av de andra exporterande tillverkarna som ingick i stickprovet ifrågasatte de uppgifter som användes för beräkning av kostnader för sjötransport. Dessutom kan detta påstående inte verifieras, eftersom det lämnades in så sent. Det ska särskilt nämnas att den begärda justeringen inte rör några uppgifter som redan finns i handlingarna i ärendet. Efter att ha tagit del av detta påstående har dock kommissionen sett över uppgifterna om de berörda kostnaderna med hänsyn till deras betydelse för de exporttransaktioner till EU som företaget uppgett. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det är lämpligare att använda genomsnittet av de sjöfraktkostnader som verifierades vid kontrollbesöket på plats för alla de kinesiska företag som ingick i stickprovet. Företagets exportpris justerades följaktligen i överensstämmelse med detta.

| (60) | En annan kinesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i stickprovet påpekade att det fanns två räknefel i beräkningen av företagens exportpris i förhållande till de exportuppgifter som företaget hade lämnat in. Påståendet ansågs berättigat och tillverkarens relevanta exportpris justerades i överensstämmelse med detta. |
| --- | --- |

(60)

En annan kinesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i stickprovet påpekade att det fanns två räknefel i beräkningen av företagens exportpris i förhållande till de exportuppgifter som företaget hade lämnat in. Påståendet ansågs berättigat och tillverkarens relevanta exportpris justerades i överensstämmelse med detta.

| (61) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas härmed undersökningsresultaten i skäl 46 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas härmed undersökningsresultaten i skäl 46 i förordningen om preliminär tull.

5.5   Jämförelse

| (62) | Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 47–48 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(62)

Eftersom inga synpunkter inkommit i detta avseende, bekräftas undersökningsresultaten i skälen 47–48 i förordningen om preliminär tull.

5.6   Dumpningsmarginaler

| (63) | Med beaktande av det som anges ovan uppgår de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns före tull, till följande:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang 139,4 %, |
| --- | --- | --- |

(63)

Med beaktande av det som anges ovan uppgår de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns före tull, till följande:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang 139,4 %,

| — | Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 86,5 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 86,5 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående tillverkare Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provinsen Hubei 136,3 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående tillverkare Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provinsen Hubei 136,3 %,

| — | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i stickprovet: 131 %, |
| --- | --- |

—

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i stickprovet: 131 %,

Alla övriga företag: 139,4 %.

6.   GENOMFÖRANDET AV XINSHIJI-DOMEN

6.1   Synpunkter från de berörda parterna

6.1.1   Förtida återupptagande

| (64) | De berörda exportörerna och en grupp importörer vände sig emot det partiella återupptagandet före avkunnandet av domen i mål C-338/10. Man hävdade att ett återupptagande av undersökningen samtidigt som den ursprungliga förordningens giltighet ifrågasattes och det, enligt de berörda parternas mening, var troligt att rättsakten skulle ogiltigförklaras, stred emot principerna om proportionalitet och god förvaltning i enlighet med artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, eftersom det innebar en oskälig börda för de berörda parterna som fick ägna avsevärda ekonomiska och personella resurser åt det återupptagna förfarandet. |
| --- | --- |

(64)

De berörda exportörerna och en grupp importörer vände sig emot det partiella återupptagandet före avkunnandet av domen i mål C-338/10. Man hävdade att ett återupptagande av undersökningen samtidigt som den ursprungliga förordningens giltighet ifrågasattes och det, enligt de berörda parternas mening, var troligt att rättsakten skulle ogiltigförklaras, stred emot principerna om proportionalitet och god förvaltning i enlighet med artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, eftersom det innebar en oskälig börda för de berörda parterna som fick ägna avsevärda ekonomiska och personella resurser åt det återupptagna förfarandet.

| (65) | Samma parter hävdade också att ett återupptagande av undersökningen före avkunnandet av domen i det överklagade målet C-195/11P var förtida och stred emot artiklarna 266 och 264 i EUF-fördraget och artikel 60.2 i domstolens stadga, och att kommissionen med detta förutsatte framgång med det egna överklagandet. Ett sådant inledande stod i motsats till förhållandet mellan, å ena sidan, kommissionen och rådet och, å andra sidan, domstolen, och påverkade rätten till ett effektivt rättsmedel i domstolen. De berörda importörerna begärde att kommissionen först skulle invänta domstolens slutgiltiga beslut innan den återupptar antidumpningsförfarandet för att genomföra domen i fråga. |
| --- | --- |

(65)

Samma parter hävdade också att ett återupptagande av undersökningen före avkunnandet av domen i det överklagade målet C-195/11P var förtida och stred emot artiklarna 266 och 264 i EUF-fördraget och artikel 60.2 i domstolens stadga, och att kommissionen med detta förutsatte framgång med det egna överklagandet. Ett sådant inledande stod i motsats till förhållandet mellan, å ena sidan, kommissionen och rådet och, å andra sidan, domstolen, och påverkade rätten till ett effektivt rättsmedel i domstolen. De berörda importörerna begärde att kommissionen först skulle invänta domstolens slutgiltiga beslut innan den återupptar antidumpningsförfarandet för att genomföra domen i fråga.

| (66) | De berörda exportörerna och en grupp importörer hävdade att återupptagandet stred mot artikel 3 i grundförordningen, eftersom det grundades på uppgifter som samlats in under undersökningsperioden (dvs. 1 oktober 2006–30 september 2007) och inte under en senare period. |
| --- | --- |

(66)

De berörda exportörerna och en grupp importörer hävdade att återupptagandet stred mot artikel 3 i grundförordningen, eftersom det grundades på uppgifter som samlats in under undersökningsperioden (dvs. 1 oktober 2006–30 september 2007) och inte under en senare period.

| (67) | En grupp importörer ifrågasatte om kommissionens beteende var rättvist och opartiskt i enlighet med artikel 41.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, på grund av att kommissionen skulle ha avslagit en ansökan om en fullständig interimsöversyn från unionsimportörerna, trots att officiella Eurostat-uppgifter redan visade att importpriset ökat på en kontinuerlig och varaktig basis. |
| --- | --- |

(67)

En grupp importörer ifrågasatte om kommissionens beteende var rättvist och opartiskt i enlighet med artikel 41.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, på grund av att kommissionen skulle ha avslagit en ansökan om en fullständig interimsöversyn från unionsimportörerna, trots att officiella Eurostat-uppgifter redan visade att importpriset ökat på en kontinuerlig och varaktig basis.

6.1.2   Retroaktivitet

| (68) | De berörda exportörerna och en grupp importörer menade att återupptagandet var dömt att misslyckas, därför att överträdelsen av rätten till försvar och den bristande motiveringen i en förordning om slutgiltig antidumpningstull inte kan rättas till separat och retroaktivt. Det hävdades särskilt att de berörda parternas rätt till försvar borde skyddas under det pågående antidumpningsförfarandet, dvs. före antagandet av åtgärden, och att den korrekta motiveringen till förordningen om slutgiltig antidumpningstull borde lämnas före antagandet av den ursprungliga förordningen. |
| --- | --- |

(68)

De berörda exportörerna och en grupp importörer menade att återupptagandet var dömt att misslyckas, därför att överträdelsen av rätten till försvar och den bristande motiveringen i en förordning om slutgiltig antidumpningstull inte kan rättas till separat och retroaktivt. Det hävdades särskilt att de berörda parternas rätt till försvar borde skyddas under det pågående antidumpningsförfarandet, dvs. före antagandet av åtgärden, och att den korrekta motiveringen till förordningen om slutgiltig antidumpningstull borde lämnas före antagandet av den ursprungliga förordningen.

| (69) | Det hävdades också att en rättsakt som baseras på en otillräcklig motivering från början är, och förblir, verkningslös och att den planerade åtgärden bara kan få verkan genom antagandet av en ny rättsakt med en korrekt motivering. |
| --- | --- |

(69)

Det hävdades också att en rättsakt som baseras på en otillräcklig motivering från början är, och förblir, verkningslös och att den planerade åtgärden bara kan få verkan genom antagandet av en ny rättsakt med en korrekt motivering.

6.1.3   Inadekvat meddelande av uppgifter

| (70) | De berörda exportörerna och en grupp importörer hävdade att meddelandet av uppgifter var otillräckligt för att rätta till de juridiska brister som tribunalen konstaterat av de skäl som anges nedan. |
| --- | --- |

(70)

De berörda exportörerna och en grupp importörer hävdade att meddelandet av uppgifter var otillräckligt för att rätta till de juridiska brister som tribunalen konstaterat av de skäl som anges nedan.

| (71) | De berörda exportörerna tillsammans med en grupp importörer hävdade att den överträdelse av unionslagstiftningen som tribunalen konstaterat påverkade alla resultat och utgången av beräkningen av skademarginalen, vilket gjorde att en ny process skulle behövas för att de senaste tillgängliga uppgifterna om skada skulle kunna beaktas. |
| --- | --- |

(71)

De berörda exportörerna tillsammans med en grupp importörer hävdade att den överträdelse av unionslagstiftningen som tribunalen konstaterat påverkade alla resultat och utgången av beräkningen av skademarginalen, vilket gjorde att en ny process skulle behövas för att de senaste tillgängliga uppgifterna om skada skulle kunna beaktas.

| (72) | Vidare hävdade samma parter att kommissionen inte på rätt sätt hade uppskattat räckvidden och konsekvenserna av dess överträdelse. Man hävdade, i motsats till kommissionens tolkning, att de rättsliga överträdelser som tribunalen konstaterat inte enbart gällde beräkningen av den tvåprocentiga uppräkningen av importkostnaderna för de kinesiska produkterna (kostnader efter import) och transportkostnaderna för de produkter som tillverkats av unionstillverkarna. De berörda importörerna hävdade att överträdelserna åtminstone gällde hela fastställandet av skademarginalen. |
| --- | --- |

(72)

Vidare hävdade samma parter att kommissionen inte på rätt sätt hade uppskattat räckvidden och konsekvenserna av dess överträdelse. Man hävdade, i motsats till kommissionens tolkning, att de rättsliga överträdelser som tribunalen konstaterat inte enbart gällde beräkningen av den tvåprocentiga uppräkningen av importkostnaderna för de kinesiska produkterna (kostnader efter import) och transportkostnaderna för de produkter som tillverkats av unionstillverkarna. De berörda importörerna hävdade att överträdelserna åtminstone gällde hela fastställandet av skademarginalen.

| (73) | I detta sammanhang hävdades det att det meddelande av uppgifter som översändes vid återupptagandet inte behandlade frågan om jämförbarhet när det gäller handelsled och hur den metod som kommissionen valt för jämförelsen av import- och unionspriserna var berättigad mot bakgrund av marknaden i fråga, dvs. huruvida de produkter som tillverkats av unionstillverkarna och de importerade produkterna i själva verket konkurrerar med varandra ”i de hamburgska importörernas varulager”. De berörda exportörerna och en grupp importörer hävdade att de uppgifter om fastställandet av handelsled som lämnades vid återupptagandet var alltför allmänna för att parterna skulle kunna förstå varför jämförelsen av importpriset och unionsindustrins pris gjordes i samma handelsled, och de faktorer i undersökningen som beräkningen baserades på hade inte heller förklarats. Undersökningen tog inte heller upp frågan om varför den tvåprocentiga uppräkningen, som inte beaktade importörernas drifts- och administrationskostnader och vinstmarginal, var lämplig för att åstadkomma jämförbarhet mellan unionstillverkarnas försäljningspriser och de kinesiska exporterande tillverkarnas priser. |
| --- | --- |

(73)

I detta sammanhang hävdades det att det meddelande av uppgifter som översändes vid återupptagandet inte behandlade frågan om jämförbarhet när det gäller handelsled och hur den metod som kommissionen valt för jämförelsen av import- och unionspriserna var berättigad mot bakgrund av marknaden i fråga, dvs. huruvida de produkter som tillverkats av unionstillverkarna och de importerade produkterna i själva verket konkurrerar med varandra ”i de hamburgska importörernas varulager”. De berörda exportörerna och en grupp importörer hävdade att de uppgifter om fastställandet av handelsled som lämnades vid återupptagandet var alltför allmänna för att parterna skulle kunna förstå varför jämförelsen av importpriset och unionsindustrins pris gjordes i samma handelsled, och de faktorer i undersökningen som beräkningen baserades på hade inte heller förklarats. Undersökningen tog inte heller upp frågan om varför den tvåprocentiga uppräkningen, som inte beaktade importörernas drifts- och administrationskostnader och vinstmarginal, var lämplig för att åstadkomma jämförbarhet mellan unionstillverkarnas försäljningspriser och de kinesiska exporterande tillverkarnas priser.

| (74) | Samma parter hävdade att det inte fanns några undersökningsresultat rörande antagandet att unionstillverkarna sålde sina varor uteslutande via importörer. Det hävdades också att det underliggande resonemanget för det valda handelsledet om att unionstillverkarna sålde sina varor uteslutande via importörer avvisades eftersom bara 62 % av unionstillverkarnas försäljning, enligt de meddelade uppgifterna, gick till de oberoende importörerna. Parterna hävdade att kommissionen inte verkade känna till det faktum att enligt uppgift hade 38 % av unionstillverkningen inte sålts via importörer, vilket betyder att vid denna försäljning konkurrerade de importerade produkterna i ett annat handelsled. Det påstods att vid denna försäljning var den metod som användes av kommissionen för att fastställa skademarginalen olämplig, eftersom importörernas priser borde ha justerats genom att man för den oberoende importören lade till kostnader efter importen, försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och en lämplig vinstmarginal. I ljuset av dessa korrigeringar skulle skademarginalen ha minskats för 38 % av unionens varor, vilket skulle leda till en sammantagen minskning av skademarginalen och en åtföljande väsentlig minskning av antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(74)

Samma parter hävdade att det inte fanns några undersökningsresultat rörande antagandet att unionstillverkarna sålde sina varor uteslutande via importörer. Det hävdades också att det underliggande resonemanget för det valda handelsledet om att unionstillverkarna sålde sina varor uteslutande via importörer avvisades eftersom bara 62 % av unionstillverkarnas försäljning, enligt de meddelade uppgifterna, gick till de oberoende importörerna. Parterna hävdade att kommissionen inte verkade känna till det faktum att enligt uppgift hade 38 % av unionstillverkningen inte sålts via importörer, vilket betyder att vid denna försäljning konkurrerade de importerade produkterna i ett annat handelsled. Det påstods att vid denna försäljning var den metod som användes av kommissionen för att fastställa skademarginalen olämplig, eftersom importörernas priser borde ha justerats genom att man för den oberoende importören lade till kostnader efter importen, försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och en lämplig vinstmarginal. I ljuset av dessa korrigeringar skulle skademarginalen ha minskats för 38 % av unionens varor, vilket skulle leda till en sammantagen minskning av skademarginalen och en åtföljande väsentlig minskning av antidumpningstullarna.

| (75) | Till följd av detta hävdade parterna att kommissionen inte hade utvecklat en lämplig metod för att fastställa skademarginalen för all import med utgångspunkt i de faktiska marknadsförhållandena. Det hävdades att det, med tanke på unionstillverkarnas olika distributionskanaler, fanns ett behov av ett differentierat beaktande av unionstillverkarnas försäljning av produkter för fastställandet av skademarginalen. |
| --- | --- |

(75)

Till följd av detta hävdade parterna att kommissionen inte hade utvecklat en lämplig metod för att fastställa skademarginalen för all import med utgångspunkt i de faktiska marknadsförhållandena. Det hävdades att det, med tanke på unionstillverkarnas olika distributionskanaler, fanns ett behov av ett differentierat beaktande av unionstillverkarnas försäljning av produkter för fastställandet av skademarginalen.

| (76) | Parterna uppmanade kommissionen att lämna en detaljerad beskrivning och analys av den kontrollerade bevisningen rörande handelsflöden och tillhörande volymer som stöder dess undersökningsresultat samt att meddela de relevanta uppgifterna, som inte är konfidentiella. |
| --- | --- |

(76)

Parterna uppmanade kommissionen att lämna en detaljerad beskrivning och analys av den kontrollerade bevisningen rörande handelsflöden och tillhörande volymer som stöder dess undersökningsresultat samt att meddela de relevanta uppgifterna, som inte är konfidentiella.

| (77) | En grupp importörer ifrågasatte också den ”stereotypa hänvisningen” till uppgifternas konfidentialitet, vilket fick till följd att de exporterande tillverkarna och unionsimportörerna inte fick tillgång till källor som var relevanta för dem när de skulle fastställa om den omtvistade justeringen, mot bakgrund av marknadsstrukturen, var lämplig på så sätt att det blev möjligt att jämföra exportpriset och unionsindustrins pris i samma handelsled. De berörda importörerna hävdade att detta krav fick stöd av tribunalen i punkt 86 i Xinshiji-domen. |
| --- | --- |

(77)

En grupp importörer ifrågasatte också den ”stereotypa hänvisningen” till uppgifternas konfidentialitet, vilket fick till följd att de exporterande tillverkarna och unionsimportörerna inte fick tillgång till källor som var relevanta för dem när de skulle fastställa om den omtvistade justeringen, mot bakgrund av marknadsstrukturen, var lämplig på så sätt att det blev möjligt att jämföra exportpriset och unionsindustrins pris i samma handelsled. De berörda importörerna hävdade att detta krav fick stöd av tribunalen i punkt 86 i Xinshiji-domen.

6.1.4   Transportkostnader

| (78) | De berörda exportörerna motsatte sig ökningen av unionsindustrins försäljningspris fritt fabrik för att inbegripa leveranskostnaderna till importörens varulager, eftersom man menade att detta inte rimmar med den inre marknaden och att handelspolitiska skyddsåtgärder inte är avsedda att råda bot på unionsindustrins kostnadsnackdelar som beror på produktionsanläggningarnas läge. |
| --- | --- |

(78)

De berörda exportörerna motsatte sig ökningen av unionsindustrins försäljningspris fritt fabrik för att inbegripa leveranskostnaderna till importörens varulager, eftersom man menade att detta inte rimmar med den inre marknaden och att handelspolitiska skyddsåtgärder inte är avsedda att råda bot på unionsindustrins kostnadsnackdelar som beror på produktionsanläggningarnas läge.

| (79) | De berörda exportörerna och en grupp importörer hävdade att kommissionen borde ha tagit hänsyn till det faktum att importörerna hade högre omlastningskostnader, eftersom de kinesiska produkterna levererades i containrar, medan unionstillverkarnas produkter levererades på lastpallar för transport med lastbil och därför omgående kunde sändas vidare till kunderna utan någon ytterligare hantering, vilket minskade hanteringskostnaderna med 50 % eller 7 EUR per ton. |
| --- | --- |

(79)

De berörda exportörerna och en grupp importörer hävdade att kommissionen borde ha tagit hänsyn till det faktum att importörerna hade högre omlastningskostnader, eftersom de kinesiska produkterna levererades i containrar, medan unionstillverkarnas produkter levererades på lastpallar för transport med lastbil och därför omgående kunde sändas vidare till kunderna utan någon ytterligare hantering, vilket minskade hanteringskostnaderna med 50 % eller 7 EUR per ton.

| (80) | En grupp importörer hävdade att kommissionen, när det gäller den andel av unionsindustrins produkter som faktiskt distribuerades via en importör, hade förbisett att det bara uppstod kostnader för transport av unionsindustrins varor till importörernas varulager om de konserverade mandarinerna var fysiskt tillgängliga i den berörda importörerens varulager. Merparten av de produkter som såldes av unionstillverkarna via importörer levererades emellertid direkt av unionstillverkarna till importörernas kunder. Det hävdades att detta gav en avsevärd kostnadsfördel för unionstillverkarna jämfört med de importerade produkterna och, om man rätt hade beaktat detta, skulle skademarginalen ha blivit mindre än den blev med kommissionens beräkningsmetod. |
| --- | --- |

(80)

En grupp importörer hävdade att kommissionen, när det gäller den andel av unionsindustrins produkter som faktiskt distribuerades via en importör, hade förbisett att det bara uppstod kostnader för transport av unionsindustrins varor till importörernas varulager om de konserverade mandarinerna var fysiskt tillgängliga i den berörda importörerens varulager. Merparten av de produkter som såldes av unionstillverkarna via importörer levererades emellertid direkt av unionstillverkarna till importörernas kunder. Det hävdades att detta gav en avsevärd kostnadsfördel för unionstillverkarna jämfört med de importerade produkterna och, om man rätt hade beaktat detta, skulle skademarginalen ha blivit mindre än den blev med kommissionens beräkningsmetod.

| (81) | Intresseorganisationen för importörer och vissa importörer vände sig emot den siffra (90 EUR) som låg till grund för beräkningen av transportkostnaderna. Parterna hävdade att transportkostnaderna var för höga, och att de förmodligen gällde transport per lastbil. Enligt parternas uppgifter transporterades emellertid merparten av varorna med fartyg, vilket är ett mycket billigare transportsätt. |
| --- | --- |

(81)

Intresseorganisationen för importörer och vissa importörer vände sig emot den siffra (90 EUR) som låg till grund för beräkningen av transportkostnaderna. Parterna hävdade att transportkostnaderna var för höga, och att de förmodligen gällde transport per lastbil. Enligt parternas uppgifter transporterades emellertid merparten av varorna med fartyg, vilket är ett mycket billigare transportsätt.

| (82) | Parterna begärde en förklaring till att terminalhanteringsavgifter och kostnader för lastbilstransport till importörens lokaler inkluderades i kostnaderna efter import. |
| --- | --- |

(82)

Parterna begärde en förklaring till att terminalhanteringsavgifter och kostnader för lastbilstransport till importörens lokaler inkluderades i kostnaderna efter import.

6.2   Analys av synpunkterna

| (83) | När det gäller argumentet att undersökningen inte borde ha återupptagits samtidigt som den ursprungliga förordningens giltighet ifrågasattes i mål C-338/10 (se skäl 64), förklarade kommissionen att den när den handlade förutsatte lagenlighet. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller argumentet att undersökningen inte borde ha återupptagits samtidigt som den ursprungliga förordningens giltighet ifrågasattes i mål C-338/10 (se skäl 64), förklarade kommissionen att den när den handlade förutsatte lagenlighet.

| (84) | När det gäller påståendena rörande det förtida återupptagande som är föremål för det pågående överklagade målet C-195/11P (se skäl 65), anser kommissionen att argumentet är grundlöst, eftersom återupptagandet baserades på tribunalens slutsatser. Överklagandet har dessutom under tiden dragits tillbaka. |
| --- | --- |

(84)

När det gäller påståendena rörande det förtida återupptagande som är föremål för det pågående överklagade målet C-195/11P (se skäl 65), anser kommissionen att argumentet är grundlöst, eftersom återupptagandet baserades på tribunalens slutsatser. Överklagandet har dessutom under tiden dragits tillbaka.

| (85) | När det gäller kraven på en ny undersökning, måste det understrykas att det partiella återupptagandet har till syfte att komma till rätta med den överträdelse av rätten till försvar som tribunalen konstaterat, inte att återuppta hela förfarandet. Kommissionen kommer att underrätta de berörda parterna om att de har möjlighet att begära inledandet av en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, om de vill att institutionerna ska kontrollera deras argument att det utifrån mer aktuella uppgifter inte längre föreligger någon skada. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller kraven på en ny undersökning, måste det understrykas att det partiella återupptagandet har till syfte att komma till rätta med den överträdelse av rätten till försvar som tribunalen konstaterat, inte att återuppta hela förfarandet. Kommissionen kommer att underrätta de berörda parterna om att de har möjlighet att begära inledandet av en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, om de vill att institutionerna ska kontrollera deras argument att det utifrån mer aktuella uppgifter inte längre föreligger någon skada.

| (86) | När det gäller kravet att skadeanalysen bör baseras på mer aktuella uppgifter (se skäl 66), bör man notera att mer aktuella uppgifter kommer att påverkas av att en antidumpningstull redan har tillämpats. Det lämpliga instrumentet för att analysera mer aktuella uppgifter är därför en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, och inte en ny undersökning (se också skäl 43 ovan). |
| --- | --- |

(86)

När det gäller kravet att skadeanalysen bör baseras på mer aktuella uppgifter (se skäl 66), bör man notera att mer aktuella uppgifter kommer att påverkas av att en antidumpningstull redan har tillämpats. Det lämpliga instrumentet för att analysera mer aktuella uppgifter är därför en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, och inte en ny undersökning (se också skäl 43 ovan).

| (87) | Angående tvivlet på att förfarandet var rättvist och opartiskt (se skäl 67), grundas detta på ett missförstånd att kommissionen skulle ha avvisat en begäran om interimsöversyn. Kommissionens avdelningar informerade respektive parter i ett brev av den 6 september 2011 att på grundval av de uppgifter som lämnats fram till det datumet kunde inte något beslut fattas om huruvida en översyn kunde inledas. Det gjordes en beskrivning av de punkter som krävde ytterligare klargörande eller bevisning. De berörda parterna underrättades om detta vid utfrågningen den 29 februari 2012 och uppmanades att fortsätta diskussionen med den relevanta kommissionsavdelningen. Kommissionens avdelningar kommer att upplysa dem om att de kan gå vidare med sin begäran så snart den här förordningen har trätt i kraft. Den ettåriga tidsfrist som föreskrivs i artikel 11.3 i grundförordningen gäller inte i det aktuella fallet, eftersom en sådan skulle strida mot syftet, som är att det bör vara en minimitid mellan den ursprungliga undersökningsperioden och en interimsöversyn. I det aktuella fallet har denna minimitid iakttagits. |
| --- | --- |

(87)

Angående tvivlet på att förfarandet var rättvist och opartiskt (se skäl 67), grundas detta på ett missförstånd att kommissionen skulle ha avvisat en begäran om interimsöversyn. Kommissionens avdelningar informerade respektive parter i ett brev av den 6 september 2011 att på grundval av de uppgifter som lämnats fram till det datumet kunde inte något beslut fattas om huruvida en översyn kunde inledas. Det gjordes en beskrivning av de punkter som krävde ytterligare klargörande eller bevisning. De berörda parterna underrättades om detta vid utfrågningen den 29 februari 2012 och uppmanades att fortsätta diskussionen med den relevanta kommissionsavdelningen. Kommissionens avdelningar kommer att upplysa dem om att de kan gå vidare med sin begäran så snart den här förordningen har trätt i kraft. Den ettåriga tidsfrist som föreskrivs i artikel 11.3 i grundförordningen gäller inte i det aktuella fallet, eftersom en sådan skulle strida mot syftet, som är att det bör vara en minimitid mellan den ursprungliga undersökningsperioden och en interimsöversyn. I det aktuella fallet har denna minimitid iakttagits.

| (88) | När det gäller argumentet om att retroaktivt rätta till överträdelsen av rätten till försvar (se skäl 68), anser kommissionen att till följd av tribunalens dom har undersökningen återupptagits på den punkt där överträdelsen skedde. Parterna har nu möjlighet att utöva sina rättigheter i den utsträckning som de hindrats från detta enligt tribunalens slutsatser. Tullarna kommer dessutom bara att införas i framtiden. Mot denna bakgrund anser kommissionen att det inte finns någon anledning att retroaktivt rätta till överträdelsen som parterna begär och detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller argumentet om att retroaktivt rätta till överträdelsen av rätten till försvar (se skäl 68), anser kommissionen att till följd av tribunalens dom har undersökningen återupptagits på den punkt där överträdelsen skedde. Parterna har nu möjlighet att utöva sina rättigheter i den utsträckning som de hindrats från detta enligt tribunalens slutsatser. Tullarna kommer dessutom bara att införas i framtiden. Mot denna bakgrund anser kommissionen att det inte finns någon anledning att retroaktivt rätta till överträdelsen som parterna begär och detta argument måste därför avvisas.

| (89) | Beträffande argumentet om otillräcklig motivering (se skäl 69), är själva syftet med återupptagandet att komma till rätta med bristen på motivering och att grunda en ny rättsakt på en fullständig motivering. Det anses därför att detta argument från parterna har tillgodosetts. |
| --- | --- |

(89)

Beträffande argumentet om otillräcklig motivering (se skäl 69), är själva syftet med återupptagandet att komma till rätta med bristen på motivering och att grunda en ny rättsakt på en fullständig motivering. Det anses därför att detta argument från parterna har tillgodosetts.

| (90) | När det gäller domens tillämpningsområde (se skäl 72), är syftet med återupptagandet att fastställa rätt handelsled, och särskilt att klargöra varför justeringen av kostnaderna efter import av exportpriset cif var nödvändig för att säkerställa att jämförelsen av exportpriset och unionsindustrins pris gjordes i samma handelsled. Parternas argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller domens tillämpningsområde (se skäl 72), är syftet med återupptagandet att fastställa rätt handelsled, och särskilt att klargöra varför justeringen av kostnaderna efter import av exportpriset cif var nödvändig för att säkerställa att jämförelsen av exportpriset och unionsindustrins pris gjordes i samma handelsled. Parternas argument måste därför avvisas.

| (91) | Beträffande påståendet att meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011 var bristfälligt och inte förklarade vilket handelsled som tillämpats i detta fallet (se särskilt skälen 73–76), fick parterna vid flera tillfällen ytterligare information och förklaringar, närmare bestämt i punkterna 4 och 5 i meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011 och under utfrågningarna den 29 februari 2012. |
| --- | --- |

(91)

Beträffande påståendet att meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011 var bristfälligt och inte förklarade vilket handelsled som tillämpats i detta fallet (se särskilt skälen 73–76), fick parterna vid flera tillfällen ytterligare information och förklaringar, närmare bestämt i punkterna 4 och 5 i meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011 och under utfrågningarna den 29 februari 2012.

| (92) | För full klarhet rörande denna punkt kan undersökningsresultaten om handelsled sammanfattas på följande sätt: i) Undersökningen visade att mandariner på burk bara produceras i en spansk region (Valencia) och att de i huvudsak säljs i Tyskland och Förenade kungariket. Det fastställdes att unionens försäljning till Tyskland och Förenade kungariket utgjorde 62 % av unionens sammanlagda försäljning. ii) På grundval av de kontrollerade uppgifterna fastställdes det att under undersökningsperioden sålde unionstillverkarna och de kinesiska exportörerna i huvudsak till samma kunder, dvs. till handlare och distributörer. iii) Därför gjordes prisjämförelsen mellan importen från de exporterande tillverkarna och unionstillverkarnas försäljning för de exporterande tillverkarnas del vid unionens gräns (cif), och för unionstillverkarnas del på nivån fritt fabrik justerad till importörernas varulager. iv) Metoden krävde följande justeringar: Å ena sidan en justering av kostnaderna efter import rörande de kinesiska exportpriserna cif, från hamnen till importörernas varulager. Denna justering på 2 % baserades på inhämtade och kontrollerade fakturor och beräkningarna lämnades till de berörda parterna i bilagan till meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011. Å andra sidan ökades unionstillverkarnas priser fritt fabrik för att återspegla fraktkostnaderna för att ta varorna från tillverkarna (Valencia) till importörernas lokaler (Tyskland och Förenade kungariket). Fraktjusteringen beräknades på de fastställda transportkostnaderna från Valencia till Hamburg. Eftersom unionstillverkarnas försäljning inte enbart gick till Tyskland och Förenade kungariket, minskades detta genomsnitt i förhållande till andelen försäljning till Tyskland och Förenade kungariket (62 %) och i förhållande till direktförsäljningen. |
| --- | --- |

(92)

För full klarhet rörande denna punkt kan undersökningsresultaten om handelsled sammanfattas på följande sätt: i) Undersökningen visade att mandariner på burk bara produceras i en spansk region (Valencia) och att de i huvudsak säljs i Tyskland och Förenade kungariket. Det fastställdes att unionens försäljning till Tyskland och Förenade kungariket utgjorde 62 % av unionens sammanlagda försäljning. ii) På grundval av de kontrollerade uppgifterna fastställdes det att under undersökningsperioden sålde unionstillverkarna och de kinesiska exportörerna i huvudsak till samma kunder, dvs. till handlare och distributörer. iii) Därför gjordes prisjämförelsen mellan importen från de exporterande tillverkarna och unionstillverkarnas försäljning för de exporterande tillverkarnas del vid unionens gräns (cif), och för unionstillverkarnas del på nivån fritt fabrik justerad till importörernas varulager. iv) Metoden krävde följande justeringar: Å ena sidan en justering av kostnaderna efter import rörande de kinesiska exportpriserna cif, från hamnen till importörernas varulager. Denna justering på 2 % baserades på inhämtade och kontrollerade fakturor och beräkningarna lämnades till de berörda parterna i bilagan till meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011. Å andra sidan ökades unionstillverkarnas priser fritt fabrik för att återspegla fraktkostnaderna för att ta varorna från tillverkarna (Valencia) till importörernas lokaler (Tyskland och Förenade kungariket). Fraktjusteringen beräknades på de fastställda transportkostnaderna från Valencia till Hamburg. Eftersom unionstillverkarnas försäljning inte enbart gick till Tyskland och Förenade kungariket, minskades detta genomsnitt i förhållande till andelen försäljning till Tyskland och Förenade kungariket (62 %) och i förhållande till direktförsäljningen.

| (93) | När det gäller unionstillverkarnas andel direktförsäljning, låg den på mellan 2 och 12 % under undersökningsperioden. Den exakta procentsatsen kan inte uppges av sekretesskäl. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller unionstillverkarnas andel direktförsäljning, låg den på mellan 2 och 12 % under undersökningsperioden. Den exakta procentsatsen kan inte uppges av sekretesskäl.

| (94) | Vidare hävdades det att ett differentierat tillvägagångssätt vid fastställandet av lämpligt handelsled när det gäller unionstillverkarnas direktförsäljning (se skäl 72) borde ha utarbetats. Det bör härvidlag noteras att utifrån de kontrollerade undersökningsresultaten såldes inte någon kinesisk import direkt under undersökningsperioden. Eftersom det inte fanns någon matchande direktförsäljning för den kinesiska exporten, var det inte möjligt att utarbeta ett differentierat tillvägagångssätt vid fastställandet av handelsled för den andel av unionstillverkarnas försäljning som skedde direkt. För beräkning av skademarginalen justerades i stället unionstillverkarnas direktförsäljning tillbaka till nivån fritt fabrik och man gjorde sedan den justering för frakt som beskrivs i skäl 92 punkt iv ovan. Mot denna bakgrund avvisades parternas påståenden. |
| --- | --- |

(94)

Vidare hävdades det att ett differentierat tillvägagångssätt vid fastställandet av lämpligt handelsled när det gäller unionstillverkarnas direktförsäljning (se skäl 72) borde ha utarbetats. Det bör härvidlag noteras att utifrån de kontrollerade undersökningsresultaten såldes inte någon kinesisk import direkt under undersökningsperioden. Eftersom det inte fanns någon matchande direktförsäljning för den kinesiska exporten, var det inte möjligt att utarbeta ett differentierat tillvägagångssätt vid fastställandet av handelsled för den andel av unionstillverkarnas försäljning som skedde direkt. För beräkning av skademarginalen justerades i stället unionstillverkarnas direktförsäljning tillbaka till nivån fritt fabrik och man gjorde sedan den justering för frakt som beskrivs i skäl 92 punkt iv ovan. Mot denna bakgrund avvisades parternas påståenden.

| (95) | När det gäller parternas påstående att en justering av exportpriset cif borde ha inbegripit försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal (se skäl 73), ska det noteras att om kommissionen skulle ha justerat exportpriset cif genom tillägg av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, skulle försäljningen av de importerade varorna ha kommit upp till detaljhandelsnivå. I så fall skulle jämförelsen mellan de kinesiska exportpriserna och unionens försäljningspriser ha gjorts i olika handelsled. Mot denna bakgrund avvisades parternas påstående. |
| --- | --- |

(95)

När det gäller parternas påstående att en justering av exportpriset cif borde ha inbegripit försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal (se skäl 73), ska det noteras att om kommissionen skulle ha justerat exportpriset cif genom tillägg av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, skulle försäljningen av de importerade varorna ha kommit upp till detaljhandelsnivå. I så fall skulle jämförelsen mellan de kinesiska exportpriserna och unionens försäljningspriser ha gjorts i olika handelsled. Mot denna bakgrund avvisades parternas påstående.

| (96) | Beträffande parternas argument att det framgår av meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011 att 38 % av unionstillverkarnas försäljning under undersökningsperioden var direktförsäljning (se skäl 74), förklarades det för parterna den 29 februari 2012 att denna slutsats var ett misstag. Att unionsindustrins försäljning till Tyskland och Förenade kungariket utgjorde 62 % rör den geografiska fördelningen av försäljningen och har inget att göra med vilken typ av kund det rör sig om, utan det handlar i stället om direktförsäljningen. Från denna uppgift kan man bara dra slutsatsen, vilket bekräftas, att återstående 38 % av unionstillverkarnas försäljning skedde till andra länder än Tyskland och Förenade kungariket. Eftersom parternas antagande om handelsled för 38 % av unionstillverkarnas försäljning är felaktigt, måste det påstående som baseras på detta antagande rörande behovet av en omräkning av skademarginalen också avvisas. |
| --- | --- |

(96)

Beträffande parternas argument att det framgår av meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011 att 38 % av unionstillverkarnas försäljning under undersökningsperioden var direktförsäljning (se skäl 74), förklarades det för parterna den 29 februari 2012 att denna slutsats var ett misstag. Att unionsindustrins försäljning till Tyskland och Förenade kungariket utgjorde 62 % rör den geografiska fördelningen av försäljningen och har inget att göra med vilken typ av kund det rör sig om, utan det handlar i stället om direktförsäljningen. Från denna uppgift kan man bara dra slutsatsen, vilket bekräftas, att återstående 38 % av unionstillverkarnas försäljning skedde till andra länder än Tyskland och Förenade kungariket. Eftersom parternas antagande om handelsled för 38 % av unionstillverkarnas försäljning är felaktigt, måste det påstående som baseras på detta antagande rörande behovet av en omräkning av skademarginalen också avvisas.

| (97) | Beträffande kravet på meddelande med detaljerade uppgifter om handelsflöden och tillhörande volymer (se skäl 76), erinras det om att de fakta och siffror som ligger till grund för valet av metod för att fastställa det aktuella handelsledet tas upp i punkterna 3–7 i meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011. Parterna hänvisas till dessa uppgifter samt till den förklaring som lämnades under utfrågningarna den 29 februari 2012. För tydlighetens skull förklaras i detalj de underliggande handelsflödena i skäl 92 ovan. |
| --- | --- |

(97)

Beträffande kravet på meddelande med detaljerade uppgifter om handelsflöden och tillhörande volymer (se skäl 76), erinras det om att de fakta och siffror som ligger till grund för valet av metod för att fastställa det aktuella handelsledet tas upp i punkterna 3–7 i meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011. Parterna hänvisas till dessa uppgifter samt till den förklaring som lämnades under utfrågningarna den 29 februari 2012. För tydlighetens skull förklaras i detalj de underliggande handelsflödena i skäl 92 ovan.

| (98) | När det gäller argumentet om ”stereotyp hänvisning till uppgifternas konfidentialitet” (se skäl 77), anser kommissionen att de uppgifter som var konfidentiella rörde i) procentandelen direktförsäljning och ii) de uppgifter som användes för beräkningen av den tvåprocentiga uppräkningen baserad på de fakturor och uppgifter som samlades in under kontrollbesöket. Det ska härvidlag noteras att fakturor till sin natur anses vara konfidentiella uppgifter. Den icke-konfidentiella sammanfattningen av de senare lämnas i bilagan till meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011. När det gäller direktförsäljningen, bekräftade förhörsombudet under den gemensamma utfrågningen den 29 februari 2012 att de faktiska siffrorna om direktförsäljningen är konfidentiella uppgifter. Förhörsombudet erbjöd sig emellertid att på begäran av parterna undersöka hur uppgifterna i den konfidentiella handlingen hade använts av kommissionens avdelningar för undersökningen och underrätta parterna om huruvida uppgifterna verkade ha återspeglats på rätt sätt i undersökningsresultaten. Parterna begärde inte detta. Kommissionen anser därför att kravet att meddela alla uppgifter som inte var konfidentiella hade tillgodosetts. Med tanke på att de uppgifter som bedömts är mer än fem år gamla, anser kommissionen att det nu kan uppges att procentandelen direktförsäljning är mellan 2 och 12 %. |
| --- | --- |

(98)

När det gäller argumentet om ”stereotyp hänvisning till uppgifternas konfidentialitet” (se skäl 77), anser kommissionen att de uppgifter som var konfidentiella rörde i) procentandelen direktförsäljning och ii) de uppgifter som användes för beräkningen av den tvåprocentiga uppräkningen baserad på de fakturor och uppgifter som samlades in under kontrollbesöket. Det ska härvidlag noteras att fakturor till sin natur anses vara konfidentiella uppgifter. Den icke-konfidentiella sammanfattningen av de senare lämnas i bilagan till meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011. När det gäller direktförsäljningen, bekräftade förhörsombudet under den gemensamma utfrågningen den 29 februari 2012 att de faktiska siffrorna om direktförsäljningen är konfidentiella uppgifter. Förhörsombudet erbjöd sig emellertid att på begäran av parterna undersöka hur uppgifterna i den konfidentiella handlingen hade använts av kommissionens avdelningar för undersökningen och underrätta parterna om huruvida uppgifterna verkade ha återspeglats på rätt sätt i undersökningsresultaten. Parterna begärde inte detta. Kommissionen anser därför att kravet att meddela alla uppgifter som inte var konfidentiella hade tillgodosetts. Med tanke på att de uppgifter som bedömts är mer än fem år gamla, anser kommissionen att det nu kan uppges att procentandelen direktförsäljning är mellan 2 och 12 %.

| (99) | När det gäller parternas invändningar rörande justeringen för frakt på unionsindustrins försäljningspris fritt fabrik (se skäl 78), anser kommissionen att justeringen i fråga gjordes för transporten av varorna till importörernas varulager, dvs. i samma handelsled som den kinesiska exporten. Justeringen baserades på de särskilda omständigheterna på den relevanta marknaden, där mandariner på burk bara produceras i en spansk region (Valencia) och i huvudsak säljs i Tyskland och Förenade kungariket. Den gjordes för att få till stånd en rättvis jämförelse mellan exportpriset och unionspriset i samma handelsled, inte för att motverka den påstådda kostnadsnackdelen för unionstillverkarna beroende på deras produktionsanläggningars läge. Parternas argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller parternas invändningar rörande justeringen för frakt på unionsindustrins försäljningspris fritt fabrik (se skäl 78), anser kommissionen att justeringen i fråga gjordes för transporten av varorna till importörernas varulager, dvs. i samma handelsled som den kinesiska exporten. Justeringen baserades på de särskilda omständigheterna på den relevanta marknaden, där mandariner på burk bara produceras i en spansk region (Valencia) och i huvudsak säljs i Tyskland och Förenade kungariket. Den gjordes för att få till stånd en rättvis jämförelse mellan exportpriset och unionspriset i samma handelsled, inte för att motverka den påstådda kostnadsnackdelen för unionstillverkarna beroende på deras produktionsanläggningars läge. Parternas argument avvisas därför.

| (100) | Rörande argumentet att kommissionen borde ha beaktat importörernas högre kostnader eftersom de kinesiska produkterna levererades i containrar, medan unionstillverkarnas produkter levererades på lastpallar, vilket minskade unionstillverkarnas hanteringskostnader (se skäl 79), ska det noteras att justeringen bara täckte kostnaden för transporten av varorna till importörernas varulager. Kostnaderna för detta uppkommer i samband med avsändandet av varorna till detaljhandlarna och efter det att handelsledet fastställts och kan därför inte beaktas. Parternas argument avslås därför. |
| --- | --- |

(100)

Rörande argumentet att kommissionen borde ha beaktat importörernas högre kostnader eftersom de kinesiska produkterna levererades i containrar, medan unionstillverkarnas produkter levererades på lastpallar, vilket minskade unionstillverkarnas hanteringskostnader (se skäl 79), ska det noteras att justeringen bara täckte kostnaden för transporten av varorna till importörernas varulager. Kostnaderna för detta uppkommer i samband med avsändandet av varorna till detaljhandlarna och efter det att handelsledet fastställts och kan därför inte beaktas. Parternas argument avslås därför.

| (101) | Beträffande argumentet att unionstillverkarnas transportkostnader borde ha minskats för att ta hänsyn till de fall när produkterna levereras direkt till importörernas kunder, såsom importörerna hävdat (se skäl 80), bör det erinras om att justeringen för frakt på unionsindustrins försäljningspris fritt fabrik baserades på de fastställda kostnaderna för fysisk leverans till varulagret i Hamburg (90 EUR) i enlighet med insamlade fakturor, därför att varulagret i Hamburg är lämpligt handelsled för en jämförelse av exportpriset och priset på unionsprodukten. Justeringen för frakt är inte berättigad därför att den inbegriper totala transportkostnader mellan unionstillverkaren och detaljhandlaren (vilka skulle varit högre än kostnaderna för leverans till varulagret), men med tanke på särdragen på marknaden för den berörda produkten, är varulagret i Hamburg lämpligt handelsled. I detta sammanhang verkar parternas argument vara utan betydelse. |
| --- | --- |

(101)

Beträffande argumentet att unionstillverkarnas transportkostnader borde ha minskats för att ta hänsyn till de fall när produkterna levereras direkt till importörernas kunder, såsom importörerna hävdat (se skäl 80), bör det erinras om att justeringen för frakt på unionsindustrins försäljningspris fritt fabrik baserades på de fastställda kostnaderna för fysisk leverans till varulagret i Hamburg (90 EUR) i enlighet med insamlade fakturor, därför att varulagret i Hamburg är lämpligt handelsled för en jämförelse av exportpriset och priset på unionsprodukten. Justeringen för frakt är inte berättigad därför att den inbegriper totala transportkostnader mellan unionstillverkaren och detaljhandlaren (vilka skulle varit högre än kostnaderna för leverans till varulagret), men med tanke på särdragen på marknaden för den berörda produkten, är varulagret i Hamburg lämpligt handelsled. I detta sammanhang verkar parternas argument vara utan betydelse.

| (102) | Parterna hävdade att den tillämpade justeringen för frakt var för hög, eftersom den baserades på kostnaderna för transport per lastbil (se skäl 81). Det bör härvidlag erinras om att justeringen för frakt baserades på de fastställda kostnaderna för fysisk leverans till Hamburg, vilket inkluderade både lastbil och båt. Den justering som parterna begärt hade därför redan inkluderats i beräkningen av fraktkostnaderna till Hamburg. Det var därför inte nödvändigt att kontrollera de uppgifter som lämnats av parterna under utfrågningen, eftersom kostnaderna för leverans till Hamburg redan hade fastställts i den ursprungliga undersökningen utifrån kontrollerade uppgifter från unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(102)

Parterna hävdade att den tillämpade justeringen för frakt var för hög, eftersom den baserades på kostnaderna för transport per lastbil (se skäl 81). Det bör härvidlag erinras om att justeringen för frakt baserades på de fastställda kostnaderna för fysisk leverans till Hamburg, vilket inkluderade både lastbil och båt. Den justering som parterna begärt hade därför redan inkluderats i beräkningen av fraktkostnaderna till Hamburg. Det var därför inte nödvändigt att kontrollera de uppgifter som lämnats av parterna under utfrågningen, eftersom kostnaderna för leverans till Hamburg redan hade fastställts i den ursprungliga undersökningen utifrån kontrollerade uppgifter från unionstillverkarna.

| (103) | Beträffande sökandens kommentar till beräkningen av kostnaderna efter import (se skäl 82), uppges det, såsom förklaras i punkt 9 i meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011, att både terminalhanteringsavgifterna och kostnaderna för lastbilstransport till importörens lokaler ingick i beräkningen. Varken sjöfraktkostnader eller försäkringskostnader ingick i terminalhanteringsavgifterna, eftersom dessa kostnader redan ingick i cif-priset som samlades in och kontrollerades under kontrollbesöket på plats i exportörens lokaler. Om kommissionen skulle ha inkluderat de kostnaderna i beräkningen av kostnaderna efter import, skulle det ha inneburit att kostnaderna hade räknats två gånger. |
| --- | --- |

(103)

Beträffande sökandens kommentar till beräkningen av kostnaderna efter import (se skäl 82), uppges det, såsom förklaras i punkt 9 i meddelandet av uppgifter av den 5 december 2011, att både terminalhanteringsavgifterna och kostnaderna för lastbilstransport till importörens lokaler ingick i beräkningen. Varken sjöfraktkostnader eller försäkringskostnader ingick i terminalhanteringsavgifterna, eftersom dessa kostnader redan ingick i cif-priset som samlades in och kontrollerades under kontrollbesöket på plats i exportörens lokaler. Om kommissionen skulle ha inkluderat de kostnaderna i beräkningen av kostnaderna efter import, skulle det ha inneburit att kostnaderna hade räknats två gånger.

6.3   Förfarande

| (104) | Den 5 december 2011 överlämnade kommissionen ett meddelande av uppgifter med de fakta och siffror som ligger till grund för tribunalens ogiltigförklaring av åtgärderna. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(104)

Den 5 december 2011 överlämnade kommissionen ett meddelande av uppgifter med de fakta och siffror som ligger till grund för tribunalens ogiltigförklaring av åtgärderna. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter.

| (105) | Den 29 februari 2012 höll kommissionen utfrågningar med alla parter som så önskade, inklusive en utfrågning av de berörda exportörerna och en grupp importörer tillsammans med förhörsombudet. |
| --- | --- |

(105)

Den 29 februari 2012 höll kommissionen utfrågningar med alla parter som så önskade, inklusive en utfrågning av de berörda exportörerna och en grupp importörer tillsammans med förhörsombudet.

| (106) | Den 26 mars 2012 informerade en av de berörda parterna kommissionen om att parten mot bakgrund av domen i mål C-338/10 ansåg att det partiella återupptagandet rörande kostnaderna efter import inte var meningsfullt. |
| --- | --- |

(106)

Den 26 mars 2012 informerade en av de berörda parterna kommissionen om att parten mot bakgrund av domen i mål C-338/10 ansåg att det partiella återupptagandet rörande kostnaderna efter import inte var meningsfullt.

| (107) | Den 17 juli 2012 svarade kommissionen att den mot bakgrund av återupptagandet den 19 juni 2012 ansåg att båda de partiella återupptagandena fortfarande pågår och att undersökningarna därför fortfarande var meningsfulla. |
| --- | --- |

(107)

Den 17 juli 2012 svarade kommissionen att den mot bakgrund av återupptagandet den 19 juni 2012 ansåg att båda de partiella återupptagandena fortfarande pågår och att undersökningarna därför fortfarande var meningsfulla.

6.4   Slutsats

| (108) | Tribunalens Xinshiji-dom har genomförts genom att man tillhandahållit ytterligare motivering, information och förklaringar åt parterna angående den återupptagna punkten i den ursprungliga undersökningen. Parterna gavs tillfälle att lämna synpunkter och bli hörda. Alla argument har behandlats och noggrant beaktats. |
| --- | --- |

(108)

Tribunalens Xinshiji-dom har genomförts genom att man tillhandahållit ytterligare motivering, information och förklaringar åt parterna angående den återupptagna punkten i den ursprungliga undersökningen. Parterna gavs tillfälle att lämna synpunkter och bli hörda. Alla argument har behandlats och noggrant beaktats.

| (109) | Med hänsyn tagen till parternas synpunkter och analysen av dessa, drog man slutsatsen att de argument och fakta som de berörda parterna tagit upp inte visade på något behov av att ändra den omtvistade beräkningen av skademarginalen. |
| --- | --- |

(109)

Med hänsyn tagen till parternas synpunkter och analysen av dessa, drog man slutsatsen att de argument och fakta som de berörda parterna tagit upp inte visade på något behov av att ändra den omtvistade beräkningen av skademarginalen.

| (110) | Den skademarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen bekräftas därför härmed. |
| --- | --- |

(110)

Den skademarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen bekräftas därför härmed.

| (111) | Mot bakgrund av ovanstående drog man slutsatsen att genomförandet av Xinshiji-domen ska ske genom att den slutgiltiga antidumpningstullen återinförs för sökandena i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(111)

Mot bakgrund av ovanstående drog man slutsatsen att genomförandet av Xinshiji-domen ska ske genom att den slutgiltiga antidumpningstullen återinförs för sökandena i det aktuella fallet.

7.   SKADA

7.1   Unionstillverkning och unionsindustrin

| (112) | Eftersom det inte inkommit några väl underbyggda synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 52–54 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(112)

Eftersom det inte inkommit några väl underbyggda synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 52–54 i förordningen om preliminär tull.

7.2   Förbrukning i unionen

| (113) | En av de exporterande parterna hävdade att förbrukningen enligt förordningen om skyddsåtgärder och den förbrukningsnivå som fastställs i förordningen om preliminär tull inte överensstämmer med varandra. Det bör understrykas att skillnaderna i förbrukningsnivå i huvudsak berodde på att den aktuella undersökningen inte omfattade exakt samma produkter och att olika antal medlemsstater ingick i de två undersökningarna. Inga nya och underbyggda uppgifter har inkommit i detta avseende. Undersökningsresultaten i skälen 55–57 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. Samtidigt bekräftas de efterföljande delarna av analysen som rör förbrukningen i detta avseende. |
| --- | --- |

(113)

En av de exporterande parterna hävdade att förbrukningen enligt förordningen om skyddsåtgärder och den förbrukningsnivå som fastställs i förordningen om preliminär tull inte överensstämmer med varandra. Det bör understrykas att skillnaderna i förbrukningsnivå i huvudsak berodde på att den aktuella undersökningen inte omfattade exakt samma produkter och att olika antal medlemsstater ingick i de två undersökningarna. Inga nya och underbyggda uppgifter har inkommit i detta avseende. Undersökningsresultaten i skälen 55–57 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför. Samtidigt bekräftas de efterföljande delarna av analysen som rör förbrukningen i detta avseende.

7.3   Import från det berörda landet

7.3.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (114) | När det gäller marknadsandelen opponerade sig vissa berörda parter mot de uppgifter som kommissionen lämnade i skäl 58 i förordningen om preliminär tull och som visade att den dumpade importen ökat sin marknadsandel. De hävdade att marknadsandelen för importen från Kina hade minskat, i motsats till kommissionens resultat. Utvärderingen av importen från Kina sett till volym och marknadsandel kontrollerades. Såsom anges i skäl 58 var det bara under ett enda år som marknadsandelen för importen från Kina föll. Under resten av den undersökta perioden låg marknadsandelen för importen från Kina hela tiden kvar på en hög nivå. Därför bekräftas de resultat som lades fram i det preliminära skedet. |
| --- | --- |

(114)

När det gäller marknadsandelen opponerade sig vissa berörda parter mot de uppgifter som kommissionen lämnade i skäl 58 i förordningen om preliminär tull och som visade att den dumpade importen ökat sin marknadsandel. De hävdade att marknadsandelen för importen från Kina hade minskat, i motsats till kommissionens resultat. Utvärderingen av importen från Kina sett till volym och marknadsandel kontrollerades. Såsom anges i skäl 58 var det bara under ett enda år som marknadsandelen för importen från Kina föll. Under resten av den undersökta perioden låg marknadsandelen för importen från Kina hela tiden kvar på en hög nivå. Därför bekräftas de resultat som lades fram i det preliminära skedet.

| (115) | Vissa parter framförde att man också borde undersöka importvolymerna efter undersökningsperiodens slut för att kunna bedöma om importen från Kina håller på att öka. Det bör påpekas att tendenserna för importen från Kina utvärderades för perioden mellan 2002/2003 och 2006/2007, och att det under denna period kunde konstateras en klar ökning. I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beaktas inte händelser efter undersökningsperiodens slut annat än under särskilda omständigheter. Såsom anförs i skäl 136 undersöktes hur som helst hur stor importen var efter undersökningsperiodens slut, och det konstaterades att den var avsevärd. |
| --- | --- |

(115)

Vissa parter framförde att man också borde undersöka importvolymerna efter undersökningsperiodens slut för att kunna bedöma om importen från Kina håller på att öka. Det bör påpekas att tendenserna för importen från Kina utvärderades för perioden mellan 2002/2003 och 2006/2007, och att det under denna period kunde konstateras en klar ökning. I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beaktas inte händelser efter undersökningsperiodens slut annat än under särskilda omständigheter. Såsom anförs i skäl 136 undersöktes hur som helst hur stor importen var efter undersökningsperiodens slut, och det konstaterades att den var avsevärd.

7.3.2   Prisunderskridande

| (116) | Tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens undersökningsresultat rörande prisunderskridande. En tillverkare bestred den metod som använts för beräkning av underskridande och begärde en justering för de kostnader som handlarna bär för sin indirekta försäljning. I berättigade fall anpassades beräkningarna. Det framgick av den reviderade jämförelsen att priserna i unionen för importen av den berörda produkten underskred unionsindustrins priser med mellan 18,4 % och 35,2 % under undersökningsperioden, enligt uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(116)

Tre samarbetsvilliga exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens undersökningsresultat rörande prisunderskridande. En tillverkare bestred den metod som använts för beräkning av underskridande och begärde en justering för de kostnader som handlarna bär för sin indirekta försäljning. I berättigade fall anpassades beräkningarna. Det framgick av den reviderade jämförelsen att priserna i unionen för importen av den berörda produkten underskred unionsindustrins priser med mellan 18,4 % och 35,2 % under undersökningsperioden, enligt uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet.

7.4   Unionsindustrins situation

| (117) | Två importörer och importörernas intresseorganisation ifrågasatte den varaktighet för konserveringssäsongen som anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull. De hävdade att konserveringssäsongen i Spanien endast varar tre månader, och inte fyra till fem månader såsom anges i förordningen om preliminär tull. Detta påstående är emellertid knutet till vilken gröda (till sin natur varierande) som används och vilken kvantitet som produceras, och det har under alla omständigheter ingen inverkan på skadefaktorerna enligt kommissionens analys. |
| --- | --- |

(117)

Två importörer och importörernas intresseorganisation ifrågasatte den varaktighet för konserveringssäsongen som anges i skäl 79 i förordningen om preliminär tull. De hävdade att konserveringssäsongen i Spanien endast varar tre månader, och inte fyra till fem månader såsom anges i förordningen om preliminär tull. Detta påstående är emellertid knutet till vilken gröda (till sin natur varierande) som används och vilken kvantitet som produceras, och det har under alla omständigheter ingen inverkan på skadefaktorerna enligt kommissionens analys.

| (118) | Eftersom det inte inkommit några andra underbyggda uppgifter eller argument beträffande unionsindustrins situation, bekräftas skälen 63–86 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom det inte inkommit några andra underbyggda uppgifter eller argument beträffande unionsindustrins situation, bekräftas skälen 63–86 i förordningen om preliminär tull.

7.5   Slutsats om skada

| (119) | Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull hävdade ett antal importörer och exporterande tillverkare, med hänvisning till skäl 83–86 i förordningen om preliminär tull, att de uppgifter som kommissionen hade använt för att bestämma skadenivån varken var riktiga eller hade utvärderats på ett objektivt sätt. De hävdade att nästan alla skaderelaterade indikatorer uppvisade positiva tendenser, och att det därför inte finns några bevis för skada. |
| --- | --- |

(119)

Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull hävdade ett antal importörer och exporterande tillverkare, med hänvisning till skäl 83–86 i förordningen om preliminär tull, att de uppgifter som kommissionen hade använt för att bestämma skadenivån varken var riktiga eller hade utvärderats på ett objektivt sätt. De hävdade att nästan alla skaderelaterade indikatorer uppvisade positiva tendenser, och att det därför inte finns några bevis för skada.

| (120) | Härvidlag bör det påpekas att även om några indikatorer visar på små förbättringar, måste situationen för unionsindustrin utvärderas i sin helhet och med hänsyn till den omständigheten att skyddsåtgärder tillämpades fram till och med undersökningsperiodens utgång. Detta undersöktes noggrant i skälen 51–86 i förordningen om preliminär tull. Den djupgående omstruktureringsprocess som dessa åtgärder möjliggjorde resulterade i en stor minskning av produktion och kapacitet, vilket under normala omständigheter skulle ha medfört en betydande förbättring av unionstillverkarnas situation totalt sett, bl.a. när det gäller produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljning samt pris- och kostnadsdifferentiering. I stället har volymindikatorerna förblivit svaga, lagren har ökat väsentligt och de finansiella indikatorerna har fortsatt att vara negativa – i några fall har de till och med förvärrats. |
| --- | --- |

(120)

Härvidlag bör det påpekas att även om några indikatorer visar på små förbättringar, måste situationen för unionsindustrin utvärderas i sin helhet och med hänsyn till den omständigheten att skyddsåtgärder tillämpades fram till och med undersökningsperiodens utgång. Detta undersöktes noggrant i skälen 51–86 i förordningen om preliminär tull. Den djupgående omstruktureringsprocess som dessa åtgärder möjliggjorde resulterade i en stor minskning av produktion och kapacitet, vilket under normala omständigheter skulle ha medfört en betydande förbättring av unionstillverkarnas situation totalt sett, bl.a. när det gäller produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljning samt pris- och kostnadsdifferentiering. I stället har volymindikatorerna förblivit svaga, lagren har ökat väsentligt och de finansiella indikatorerna har fortsatt att vara negativa – i några fall har de till och med förvärrats.

| (121) | På grundval av detta anses det att slutsatserna i förordningen om preliminär tull beträffande den väsentliga skada som unionsindustrin lidit inte har ändrats. Eftersom det inte inkommit några andra underbyggda uppgifter eller argument, bekräftas därför slutsatserna slutgiltigt. |
| --- | --- |

(121)

På grundval av detta anses det att slutsatserna i förordningen om preliminär tull beträffande den väsentliga skada som unionsindustrin lidit inte har ändrats. Eftersom det inte inkommit några andra underbyggda uppgifter eller argument, bekräftas därför slutsatserna slutgiltigt.

8.   ORSAKSSAMBAND

8.1   Verkningar av den dumpade importen

| (122) | Några parter hävdade att volymen för kinesisk import hade varit stabil sedan 1982 och därför inte kunde ha vållat skada såsom det beskrivs i förordningen om preliminär tull (se skäl 58). Såsom förklaras i skäl 114 har faktiskt importen från Kina ökat kraftigt under den berörda perioden, till förfång för unionsindustrins marknadsandel. Dessutom hänvisar man i detta påstående till importtendenser som sträcker sig långt utanför den berörda perioden, och påståendet måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(122)

Några parter hävdade att volymen för kinesisk import hade varit stabil sedan 1982 och därför inte kunde ha vållat skada såsom det beskrivs i förordningen om preliminär tull (se skäl 58). Såsom förklaras i skäl 114 har faktiskt importen från Kina ökat kraftigt under den berörda perioden, till förfång för unionsindustrins marknadsandel. Dessutom hänvisar man i detta påstående till importtendenser som sträcker sig långt utanför den berörda perioden, och påståendet måste därför avvisas.

| (123) | Såsom nämns i skäl 116 ovan dras slutgiltigt slutsatsen att priserna på importen från de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden underskred unionsindustrins genomsnittliga priser med mellan 18,4 % och 35,2 %. Revideringen av prisunderskridandemarginalen påverkar inte slutsatserna om de verkningar av den dumpade importen som anges i skälen 100 och 101 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(123)

Såsom nämns i skäl 116 ovan dras slutgiltigt slutsatsen att priserna på importen från de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden underskred unionsindustrins genomsnittliga priser med mellan 18,4 % och 35,2 %. Revideringen av prisunderskridandemarginalen påverkar inte slutsatserna om de verkningar av den dumpade importen som anges i skälen 100 och 101 i förordningen om preliminär tull.

8.2   Växelkursfluktuationer

| (124) | Efter införandet av de preliminära tullarna hävdade några importörer vidare att växelkursen hade ett negativt inflytande på prisnivån. Växelkursen var enligt deras åsikt den viktigaste skadevållande faktorn. Kommissionens bedömning avser dock endast en skillnad mellan prisnivåer, och en analys av de faktorer som påverkar prisernas nivå behöver alltså inte göras. Det kunde därför konstateras att det finns ett klart orsakssamband mellan den höga dumpningsnivån och den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit, och därmed kan skäl 95 i förordningen om preliminär tull bekräftas. |
| --- | --- |

(124)

Efter införandet av de preliminära tullarna hävdade några importörer vidare att växelkursen hade ett negativt inflytande på prisnivån. Växelkursen var enligt deras åsikt den viktigaste skadevållande faktorn. Kommissionens bedömning avser dock endast en skillnad mellan prisnivåer, och en analys av de faktorer som påverkar prisernas nivå behöver alltså inte göras. Det kunde därför konstateras att det finns ett klart orsakssamband mellan den höga dumpningsnivån och den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit, och därmed kan skäl 95 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

8.3   Tillgång och priser på råvaror

| (125) | Några berörda parter framförde att skadan inte berodde på dumpad import, utan snarare på den knappa tillgången på den färska frukt som utgör råvaran för mandariner på burk. |
| --- | --- |

(125)

Några berörda parter framförde att skadan inte berodde på dumpad import, utan snarare på den knappa tillgången på den färska frukt som utgör råvaran för mandariner på burk.

| (126) | Officiella uppgifter från det spanska jordbruksministeriet bekräftar dock att den mängd som stod till konserveringsindustrins förfogande var mer än tillräcklig för att täcka de spanska tillverkarnas produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(126)

Officiella uppgifter från det spanska jordbruksministeriet bekräftar dock att den mängd som stod till konserveringsindustrins förfogande var mer än tillräcklig för att täcka de spanska tillverkarnas produktionskapacitet.

| (127) | I viss utsträckning konkurrerar tillverkarna med konsumentmarknaden för färskvaror om den färska frukten. Denna konkurrens bryter dock inte orsakssambandet. En tydlig och viktig orsak till unionsindustrins relativt låga produktion, försäljning och marknadsandel är snarare den prispress som orsakas av den massiva importen från Kina till mycket låga priser. I denna situation och eftersom marknadspriset bestäms av en import som utgör mer än 70 % av marknaden och som underskrider och pressar ned priserna, skulle det vara oekonomiskt att producera mer utan rimliga förväntningar om att kunna avsätta produkterna till priser som möjliggör normala vinster. Därför skulle den spanska industrin rimligen lätt kunna producera mycket större mängder, om marknadspriset inte hade tyngt deras ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

(127)

I viss utsträckning konkurrerar tillverkarna med konsumentmarknaden för färskvaror om den färska frukten. Denna konkurrens bryter dock inte orsakssambandet. En tydlig och viktig orsak till unionsindustrins relativt låga produktion, försäljning och marknadsandel är snarare den prispress som orsakas av den massiva importen från Kina till mycket låga priser. I denna situation och eftersom marknadspriset bestäms av en import som utgör mer än 70 % av marknaden och som underskrider och pressar ned priserna, skulle det vara oekonomiskt att producera mer utan rimliga förväntningar om att kunna avsätta produkterna till priser som möjliggör normala vinster. Därför skulle den spanska industrin rimligen lätt kunna producera mycket större mängder, om marknadspriset inte hade tyngt deras ekonomiska resultat.

| (128) | En annan omständighet som bekräftar denna analys är att unionstillverkarna fortsätter att hålla stora lager, vilket understryker att den skadevållande situationen för unionsindustrin inte beror på otillräcklig produktion, utan på att produktionen inte kan säljas på grund av trycket från den kinesiska importen. |
| --- | --- |

(128)

En annan omständighet som bekräftar denna analys är att unionstillverkarna fortsätter att hålla stora lager, vilket understryker att den skadevållande situationen för unionsindustrin inte beror på otillräcklig produktion, utan på att produktionen inte kan säljas på grund av trycket från den kinesiska importen.

| (129) | Eftersom råvaran är en jordbruksprodukt, är dess pris underkastat säsongsmässiga fluktuationer. Icke desto mindre har kommissionen under den undersökta femårsperioden, som omfattade skördeperioder med såväl låga som höga priser, observerat att skada (t.ex. i form av ekonomiska förluster) uppstår oberoende av dessa fluktuationer, och att det därför inte finns något direkt samband mellan unionsindustrins ekonomiska resultat och dessa säsongsmässiga fluktuationer. |
| --- | --- |

(129)

Eftersom råvaran är en jordbruksprodukt, är dess pris underkastat säsongsmässiga fluktuationer. Icke desto mindre har kommissionen under den undersökta femårsperioden, som omfattade skördeperioder med såväl låga som höga priser, observerat att skada (t.ex. i form av ekonomiska förluster) uppstår oberoende av dessa fluktuationer, och att det därför inte finns något direkt samband mellan unionsindustrins ekonomiska resultat och dessa säsongsmässiga fluktuationer.

8.4   Kvalitetsskillnader

| (130) | Vissa parter hävdade att de kinesiska varorna var av högre kvalitet än unionsindustrins. Det finns emellertid inte tillräcklig dokumentation som visar att eventuella prisskillnader skulle ha uppstått som en följd av detta, och det finns inte heller belägg för påståendet att konsumenterna föredrar kinesiska varor i en sådan omfattning att det är orsaken till den förvärrade situationen för unionsindustrin. Under alla omständigheter skulle sådana prisskillnader vara till de kinesiska varornas fördel och leda till större prisunderskridande/målprisunderskridande. Eftersom det inte inkommit några nya och underbyggda uppgifter eller argument beträffande detta, bekräftas härmed slutsatserna i skäl 99 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(130)

Vissa parter hävdade att de kinesiska varorna var av högre kvalitet än unionsindustrins. Det finns emellertid inte tillräcklig dokumentation som visar att eventuella prisskillnader skulle ha uppstått som en följd av detta, och det finns inte heller belägg för påståendet att konsumenterna föredrar kinesiska varor i en sådan omfattning att det är orsaken till den förvärrade situationen för unionsindustrin. Under alla omständigheter skulle sådana prisskillnader vara till de kinesiska varornas fördel och leda till större prisunderskridande/målprisunderskridande. Eftersom det inte inkommit några nya och underbyggda uppgifter eller argument beträffande detta, bekräftas härmed slutsatserna i skäl 99 i förordningen om preliminär tull.

8.5   Kostnadsökningar

| (131) | Några parter framförde att vissa tillverkares extraordinära kostnadsökningar låg till grund för skadan. Dessa påståenden var inte tillräckligt underbyggda. Kommissionens undersökning visade inte att det inträffat något som kunde ändra bedömningen av orsakssambandet eller beräkningen av nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(131)

Några parter framförde att vissa tillverkares extraordinära kostnadsökningar låg till grund för skadan. Dessa påståenden var inte tillräckligt underbyggda. Kommissionens undersökning visade inte att det inträffat något som kunde ändra bedömningen av orsakssambandet eller beräkningen av nivån för undanröjande av skada.

| (132) | Några parter framförde synpunkter rörande de ökade produktionskostnaderna och unionens bristande förmåga att minska dem. Vissa kostnader (t.ex. energi) har ökat, men deras påverkan är inte tillräckligt stor för att bryta orsakssambandet i en situation där en mycket stor dumpad kinesisk export får unionsindustrins försäljning och produktion att minska (varvid dess enhetskostnader ökar) och pressar ned unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(132)

Några parter framförde synpunkter rörande de ökade produktionskostnaderna och unionens bristande förmåga att minska dem. Vissa kostnader (t.ex. energi) har ökat, men deras påverkan är inte tillräckligt stor för att bryta orsakssambandet i en situation där en mycket stor dumpad kinesisk export får unionsindustrins försäljning och produktion att minska (varvid dess enhetskostnader ökar) och pressar ned unionsindustrins priser.

8.6   Stödordningar

| (133) | Det framfördes att unionens stödordningar orsakade en artificiell tillväxt i EU:s tillverkningssektor och ledde till en reducerad råvarutillgång för den berörda produkten. Detta var ett allmänt påstående som inte var tillräckligt underbyggt. Under alla omständigheter ändrades de berörda stödordningarna 1996, när stödet tillföll jordbrukarna i stället för de företag som bearbetade den berörda produkten. Kommissionens analys har inte avslöjat några restverkningar under undersökningsperioden vilka skulle kunna bryta orsakssambandet. När det gäller tillgången, hänvisas det till skälen 128 och 129 ovan. |
| --- | --- |

(133)

Det framfördes att unionens stödordningar orsakade en artificiell tillväxt i EU:s tillverkningssektor och ledde till en reducerad råvarutillgång för den berörda produkten. Detta var ett allmänt påstående som inte var tillräckligt underbyggt. Under alla omständigheter ändrades de berörda stödordningarna 1996, när stödet tillföll jordbrukarna i stället för de företag som bearbetade den berörda produkten. Kommissionens analys har inte avslöjat några restverkningar under undersökningsperioden vilka skulle kunna bryta orsakssambandet. När det gäller tillgången, hänvisas det till skälen 128 och 129 ovan.

8.7   Slutsats om orsakssamband

| (134) | Eftersom inga ytterligare nya och underbyggda uppgifter eller argument har inkommit, bekräftas slutsatserna i skälen 87–101 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(134)

Eftersom inga ytterligare nya och underbyggda uppgifter eller argument har inkommit, bekräftas slutsatserna i skälen 87–101 i förordningen om preliminär tull.

| (135) | Med anledning av ovanstående bekräftas det preliminära undersökningsresultatet att det finns ett orsakssamband mellan den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(135)

Med anledning av ovanstående bekräftas det preliminära undersökningsresultatet att det finns ett orsakssamband mellan den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina.

9.   UNIONENS INTRESSE

9.1   Utvecklingen efter undersökningsperioden

| (136) | Från och med den 9 november 2007 blev importen från Kina föremål för registrering i enlighet med förordningen om registrering. Detta gjordes med ett eventuellt retroaktivt införande av antidumpningstullar i åtanke. Följaktligen och genom ett undantag har också utvecklingen efter undersökningsperioden analyserats. Eurostats uppgifter bekräftar att importen från Kina fortfarande är betydande, och detta har också bekräftats av vissa importörer. Importvolymen för de tio månaderna närmast efter undersökningsperiodens slut uppgick till en nivå på 74 000 ton med stabilt låga priser. |
| --- | --- |

(136)

Från och med den 9 november 2007 blev importen från Kina föremål för registrering i enlighet med förordningen om registrering. Detta gjordes med ett eventuellt retroaktivt införande av antidumpningstullar i åtanke. Följaktligen och genom ett undantag har också utvecklingen efter undersökningsperioden analyserats. Eurostats uppgifter bekräftar att importen från Kina fortfarande är betydande, och detta har också bekräftats av vissa importörer. Importvolymen för de tio månaderna närmast efter undersökningsperiodens slut uppgick till en nivå på 74 000 ton med stabilt låga priser.

9.2   Unionstillverkarnas förmåga att försörja unionsmarknaden

| (137) | Ett antal parter kommenterade den låga spanska produktionsnivån, som de ansåg var otillräcklig för att fullt ut försörja unionsmarknaden. Det är riktigt att unionsindustrin i nuvarande läge inte försörjer hela unionsmarknaden, men det bör noteras att denna omständighet är kopplad till verkningarna av den skadevållande importen, såsom beskrivs ovan. Under alla omständigheter är syftet med åtgärderna inte att stänga unionsmarknaden för kinesisk import, utan att undanröja verkningarna av skadevållande dumpning. Eftersom det bl.a. endast finns två försörjningskällor för dessa produkter, anses det att de kinesiska produkterna, även om det införs slutgiltiga åtgärder fortfarande kommer att spela en betydelsefull roll i unionen. |
| --- | --- |

(137)

Ett antal parter kommenterade den låga spanska produktionsnivån, som de ansåg var otillräcklig för att fullt ut försörja unionsmarknaden. Det är riktigt att unionsindustrin i nuvarande läge inte försörjer hela unionsmarknaden, men det bör noteras att denna omständighet är kopplad till verkningarna av den skadevållande importen, såsom beskrivs ovan. Under alla omständigheter är syftet med åtgärderna inte att stänga unionsmarknaden för kinesisk import, utan att undanröja verkningarna av skadevållande dumpning. Eftersom det bl.a. endast finns två försörjningskällor för dessa produkter, anses det att de kinesiska produkterna, även om det införs slutgiltiga åtgärder fortfarande kommer att spela en betydelsefull roll i unionen.

9.3   Unionsindustrins och leverantörernas intresse

| (138) | En intresseorganisation för importörer hävdade att antidumpningsåtgärder utan kvantitativa begränsningar inte skulle skydda den spanska industrin, utan i stället automatiskt utlösa illegal handel. Detta är ett argument som snarare antyder att institutionerna måste kunna säkerställa lämplig tillsyn över åtgärdernas genomförande, och inte ett argument emot de fördelar unionstillverkarna skulle kunna få genom åtgärder. |
| --- | --- |

(138)

En intresseorganisation för importörer hävdade att antidumpningsåtgärder utan kvantitativa begränsningar inte skulle skydda den spanska industrin, utan i stället automatiskt utlösa illegal handel. Detta är ett argument som snarare antyder att institutionerna måste kunna säkerställa lämplig tillsyn över åtgärdernas genomförande, och inte ett argument emot de fördelar unionstillverkarna skulle kunna få genom åtgärder.

| (139) | En annan importör hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle förbättra situationen för de spanska tillverkarna, eftersom importörerna i unionen har byggt upp stora lager med vilka de skulle kunna tillgodose efterfrågan på marknaden inom den närmaste framtiden. Lagrens storlek och denna ”lagerhamstring” bekräftades av en annan importör. Dessa kommentarer bekräftar kommissionens analys i förordningen om preliminär tull och i den här förordningen. Det bör dock påpekas att syftet med åtgärderna är att dämpa verkningarna av skadevållande dumpning under fem års tid, och inte endast under ett år. |
| --- | --- |

(139)

En annan importör hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle förbättra situationen för de spanska tillverkarna, eftersom importörerna i unionen har byggt upp stora lager med vilka de skulle kunna tillgodose efterfrågan på marknaden inom den närmaste framtiden. Lagrens storlek och denna ”lagerhamstring” bekräftades av en annan importör. Dessa kommentarer bekräftar kommissionens analys i förordningen om preliminär tull och i den här förordningen. Det bör dock påpekas att syftet med åtgärderna är att dämpa verkningarna av skadevållande dumpning under fem års tid, och inte endast under ett år.

| (140) | Eftersom inga andra nya och underbyggda uppgifter eller argument har inkommit i detta avseende, bekräftas slutsatserna om unionsindustrins intresse i skälen 103–106 och 115 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom inga andra nya och underbyggda uppgifter eller argument har inkommit i detta avseende, bekräftas slutsatserna om unionsindustrins intresse i skälen 103–106 och 115 i förordningen om preliminär tull.

9.4   Intresset för icke-närstående importörer och handlare i unionen

| (141) | De samarbetsvilliga importörerna uttryckte ett allmänt intresse av att upprätthålla två försörjningskällor för den berörda produkten, nämligen Spanien och Kina, för att kunna behålla försörjningssäkerheten till konkurrenskraftiga priser. |
| --- | --- |

(141)

De samarbetsvilliga importörerna uttryckte ett allmänt intresse av att upprätthålla två försörjningskällor för den berörda produkten, nämligen Spanien och Kina, för att kunna behålla försörjningssäkerheten till konkurrenskraftiga priser.

| (142) | Icke desto mindre skulle majoriteten av importörerna, om slutgiltiga åtgärder skulle vidtas, föredra åtgärder som också innehåller kvantitativa komponenter. Kommissionen finner inte detta tillräckligt, såsom förklaras nedan i skäl 156. |
| --- | --- |

(142)

Icke desto mindre skulle majoriteten av importörerna, om slutgiltiga åtgärder skulle vidtas, föredra åtgärder som också innehåller kvantitativa komponenter. Kommissionen finner inte detta tillräckligt, såsom förklaras nedan i skäl 156.

| (143) | Uppgifter från de samarbetsvilliga importörer som ingick i stickprovet kontrollerades och bekräftade att sektorn för mandariner på burk utgör mindre än 6 % av deras samlade omsättning, och att importörerna i genomsnitt uppnådde en lönsamhet på över 10 % under både undersökningsperioden och perioden 2004–2008. |
| --- | --- |

(143)

Uppgifter från de samarbetsvilliga importörer som ingick i stickprovet kontrollerades och bekräftade att sektorn för mandariner på burk utgör mindre än 6 % av deras samlade omsättning, och att importörerna i genomsnitt uppnådde en lönsamhet på över 10 % under både undersökningsperioden och perioden 2004–2008.

| (144) | Ovanstående understryker att åtgärdernas potentiella verkningar för importörer och handlare som helhet inte skulle vara oproportionella i förhållande till deras positiva verkningar. |
| --- | --- |

(144)

Ovanstående understryker att åtgärdernas potentiella verkningar för importörer och handlare som helhet inte skulle vara oproportionella i förhållande till deras positiva verkningar.

9.5   Användarnas och detaljhandlarnas intresse

| (145) | En användare som står för mindre än 1 % av förbrukningen lämnade allmänna synpunkter på den minskade tillgången till mandariner i EU och de kinesiska varornas överlägsna kvalitet. Han uppmanades att samarbeta ytterligare och lämna in individuella uppgifter, men avstod och lämnade inga uppgifter som underbyggde påståendena. En annan detaljhandlare, som var medlem av importörernas största intresseorganisation, var rent allmänt emot en prishöjning. Det har inte kommit in några andra synpunkter rörande användarnas och detaljhandlarnas intresse under undersökningen. Under dessa omständigheter och eftersom inga underbyggda synpunkter inkommit från användare och detaljhandlare, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 109–112 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(145)

En användare som står för mindre än 1 % av förbrukningen lämnade allmänna synpunkter på den minskade tillgången till mandariner i EU och de kinesiska varornas överlägsna kvalitet. Han uppmanades att samarbeta ytterligare och lämna in individuella uppgifter, men avstod och lämnade inga uppgifter som underbyggde påståendena. En annan detaljhandlare, som var medlem av importörernas största intresseorganisation, var rent allmänt emot en prishöjning. Det har inte kommit in några andra synpunkter rörande användarnas och detaljhandlarnas intresse under undersökningen. Under dessa omständigheter och eftersom inga underbyggda synpunkter inkommit från användare och detaljhandlare, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 109–112 i förordningen om preliminär tull.

9.6   Konsumenternas intresse

| (146) | I motsats till vad en importör hävdade, beaktades konsumenternas intressen i det preliminära skedet. Kommissionens resultat sammanfattades i skälen 113 och 114 i förordningen om preliminär tull. Andra parter anförde att verkningarna för konsumenterna skulle vara betydande. Det lades dock inte fram några andra uppgifter som kunde väcka tvivel om slutsatserna i ovannämnda skäl. Även om tullar skulle leda till ökade konsumentpriser, har ingen part bestridit den omständigheten att denna produkt utgör en mycket liten del av hushållens utgifter för mat. Eftersom det inte föreligger några synpunkter från konsumenterna eller har inkommit några nya och underbyggda uppgifter, bekräftas därför dessa slutsatser. |
| --- | --- |

(146)

I motsats till vad en importör hävdade, beaktades konsumenternas intressen i det preliminära skedet. Kommissionens resultat sammanfattades i skälen 113 och 114 i förordningen om preliminär tull. Andra parter anförde att verkningarna för konsumenterna skulle vara betydande. Det lades dock inte fram några andra uppgifter som kunde väcka tvivel om slutsatserna i ovannämnda skäl. Även om tullar skulle leda till ökade konsumentpriser, har ingen part bestridit den omständigheten att denna produkt utgör en mycket liten del av hushållens utgifter för mat. Eftersom det inte föreligger några synpunkter från konsumenterna eller har inkommit några nya och underbyggda uppgifter, bekräftas därför dessa slutsatser.

9.7   Slutsats om unionens intresse

| (147) | Ovanstående kompletterande analys av de intressen som står på spel har inte ändrat de preliminära slutsatserna i detta avseende. Uppgifter från de samarbetsvilliga importörer som ingick i stickprovet kontrollerades och de bekräftade att sektorn för mandariner på burk utgör mindre än 6 % av deras totala omsättning, och att importörerna i genomsnitt uppnådde ett tillfredsställande resultat både under undersökningsperioden och under perioden 2004–2008, vilket gör att konsekvenserna av åtgärderna för importörerna kommer att bli minimala. Det har också fastslagits att de ekonomiska verkningarna för slutkonsumenten skulle bli obetydliga, eftersom det köps marginella mängder per konsument i konsumentländerna. Det anses att de slutsatser rörande unionens intresse som fastställs i förordningen om preliminär tull inte har ändrats. Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutgiltigt de slutsatser som dras i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(147)

Ovanstående kompletterande analys av de intressen som står på spel har inte ändrat de preliminära slutsatserna i detta avseende. Uppgifter från de samarbetsvilliga importörer som ingick i stickprovet kontrollerades och de bekräftade att sektorn för mandariner på burk utgör mindre än 6 % av deras totala omsättning, och att importörerna i genomsnitt uppnådde ett tillfredsställande resultat både under undersökningsperioden och under perioden 2004–2008, vilket gör att konsekvenserna av åtgärderna för importörerna kommer att bli minimala. Det har också fastslagits att de ekonomiska verkningarna för slutkonsumenten skulle bli obetydliga, eftersom det köps marginella mängder per konsument i konsumentländerna. Det anses att de slutsatser rörande unionens intresse som fastställs i förordningen om preliminär tull inte har ändrats. Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutgiltigt de slutsatser som dras i förordningen om preliminär tull.

10.   SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER

10.1   Nivå för undanröjande av skada

| (148) | En importör hävdade att den vinstmarginal på 6,8 % som användes som referens i det preliminära skedet hade satts för högt. I detta avseende bör det påpekas att samma nivå användes i samband med skyddsåtgärderna och godtogs som unionsindustrins faktiska vinst under perioden mellan 1998–1999 och 2001–2002. Den avspeglar unionstillverkarnas vinst i en normal handelssituation före den ökning av importen som åsamkade industrin skada. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(148)

En importör hävdade att den vinstmarginal på 6,8 % som användes som referens i det preliminära skedet hade satts för högt. I detta avseende bör det påpekas att samma nivå användes i samband med skyddsåtgärderna och godtogs som unionsindustrins faktiska vinst under perioden mellan 1998–1999 och 2001–2002. Den avspeglar unionstillverkarnas vinst i en normal handelssituation före den ökning av importen som åsamkade industrin skada. Detta argument avvisas därför.

| (149) | Unionstillverkarna hävdade att man vid fastställandet av de preliminära tullarna inte tog hänsyn till den speciella situation på marknaden för mandariner på burk, med produktionen koncentrerad till ett enda land, samtidigt som större delen av försäljningen och importen är koncentrerad till ett annat europeiskt land. De krävde därför att man vid de slutgiltiga beräkningarna skulle ta hänsyn till transportkostnaderna från producentlandet till konsumentlandet. Påståendet ansågs berättigat, och beräkningarna anpassades för att återspegla koncentrationen av försäljningen i de relevanta områdena i unionen. |
| --- | --- |

(149)

Unionstillverkarna hävdade att man vid fastställandet av de preliminära tullarna inte tog hänsyn till den speciella situation på marknaden för mandariner på burk, med produktionen koncentrerad till ett enda land, samtidigt som större delen av försäljningen och importen är koncentrerad till ett annat europeiskt land. De krävde därför att man vid de slutgiltiga beräkningarna skulle ta hänsyn till transportkostnaderna från producentlandet till konsumentlandet. Påståendet ansågs berättigat, och beräkningarna anpassades för att återspegla koncentrationen av försäljningen i de relevanta områdena i unionen.

| (150) | En part lämnade synpunkter rörande beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. Där så var berättigat gjordes justeringar i slutskedet. |
| --- | --- |

(150)

En part lämnade synpunkter rörande beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. Där så var berättigat gjordes justeringar i slutskedet.

| (151) | De skademarginaler som blev resultatet och som när så är berättigat beaktar de berörda parternas påpekanden, uttrycks i procent av det samlade importvärdet cif för varje enskild kinesisk exportör som ingick i stickprovet och är som framgår nedan lägre än de konstaterade dumpningsmarginalerna:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 100,1 %, |
| --- | --- | --- |

(151)

De skademarginaler som blev resultatet och som när så är berättigat beaktar de berörda parternas påpekanden, uttrycks i procent av det samlade importvärdet cif för varje enskild kinesisk exportör som ingick i stickprovet och är som framgår nedan lägre än de konstaterade dumpningsmarginalerna:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 100,1 %,

| — | Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 48,4 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 48,4 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående tillverkare Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provinsen Hubei: 92,0 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående tillverkare Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provinsen Hubei: 92,0 %,

| — | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet: 90,6 %, |
| --- | --- |

—

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet: 90,6 %,

Alla övriga företag: 100,1 %.

10.2   Retroaktivitet

| (152) | Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen den 9 november 2007 importen av den berörda produkten med ursprung i Kina till föremål för registrering på grundval av en begäran från unionsindustrin. Denna begäran har dragits tillbaka, och frågan har därför inte granskats ytterligare. |
| --- | --- |

(152)

Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen den 9 november 2007 importen av den berörda produkten med ursprung i Kina till föremål för registrering på grundval av en begäran från unionsindustrin. Denna begäran har dragits tillbaka, och frågan har därför inte granskats ytterligare.

10.3   Slutgiltiga åtgärder

| (153) | Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen alltså fastställas till nivån för den skada som konstaterats. |
| --- | --- |

(153)

Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen alltså fastställas till nivån för den skada som konstaterats.

| (154) | På grundval av ovanstående och i överensstämmelse med den rättelse som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning L 258 (14), bör den slutgiltiga tullen fastställas till följande:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 531,2 EUR/ton, |
| --- | --- | --- |

(154)

På grundval av ovanstående och i överensstämmelse med den rättelse som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning L 258 (14), bör den slutgiltiga tullen fastställas till följande:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 531,2 EUR/ton,

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang: 361,4 EUR/ton. |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang: 361,4 EUR/ton.

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående tillverkare Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provinsen Hubei: 490,7 EUR/ton, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående tillverkare Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provinsen Hubei: 490,7 EUR/ton,

| — | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet: 499,6 EUR/ton. |
| --- | --- |

—

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet: 499,6 EUR/ton.

Alla övriga företag: 531,2 EUR/ton.

10.4   Åtgärdernas form

| (155) | Ett antal parter begärde åtgärder där komponenterna pris och kvantitet kombinerades, på så sätt att det för en ursprunglig importvolym inte skulle betalas någon tull alls eller en lägre tull. I vissa fall var detta knutet till ett licenssystem. |
| --- | --- |

(155)

Ett antal parter begärde åtgärder där komponenterna pris och kvantitet kombinerades, på så sätt att det för en ursprunglig importvolym inte skulle betalas någon tull alls eller en lägre tull. I vissa fall var detta knutet till ett licenssystem.

| (156) | Denna möjlighet diskuterades, men förkastades, särskilt av följande skäl. Antidumpningstullar införs eftersom exportpriset är lägre än normalvärdet. De mängder som exporteras till unionen är relevanta för analysen av huruvida den dumpade importen vållar skada. Dessa mängder är dock normalt sett irrelevanta för den tullsats som bör införas. Om dumpad import förorsakar skada, kan man med andra ord kompensera för dumpningen genom en tull som tillämpas på den första sändning som importeras efter tullens ikraftträdande. Slutligen kan det sägas att i den mån det skulle konstateras vara i unionens intresse att produkter under en viss period importeras utan tillämpning av antidumpningstullar, möjliggör artikel 14.4 i grundförordningen under vissa omständigheter att de skjuts upp. |
| --- | --- |

(156)

Denna möjlighet diskuterades, men förkastades, särskilt av följande skäl. Antidumpningstullar införs eftersom exportpriset är lägre än normalvärdet. De mängder som exporteras till unionen är relevanta för analysen av huruvida den dumpade importen vållar skada. Dessa mängder är dock normalt sett irrelevanta för den tullsats som bör införas. Om dumpad import förorsakar skada, kan man med andra ord kompensera för dumpningen genom en tull som tillämpas på den första sändning som importeras efter tullens ikraftträdande. Slutligen kan det sägas att i den mån det skulle konstateras vara i unionens intresse att produkter under en viss period importeras utan tillämpning av antidumpningstullar, möjliggör artikel 14.4 i grundförordningen under vissa omständigheter att de skjuts upp.

| (157) | Några parter har hävdat att varje form av åtgärder utan kvantitativa restriktioner kommer att leda till ett undvikande av tull. Parterna hänvisade återigen till den ”lagerhamstring” som uppstod i kölvattnet av utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004. Kommissionens undersökning har bekräftat att detta var ett klart försök att undvika tull. Mot bakgrund av dessa synpunkter och de förhållanden som beskrivs i skälen 123 och 125 i förordningen om preliminär tull, kommer kommissionen att övervaka utvecklingen för att se till att åtgärderna genomförs på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(157)

Några parter har hävdat att varje form av åtgärder utan kvantitativa restriktioner kommer att leda till ett undvikande av tull. Parterna hänvisade återigen till den ”lagerhamstring” som uppstod i kölvattnet av utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004. Kommissionens undersökning har bekräftat att detta var ett klart försök att undvika tull. Mot bakgrund av dessa synpunkter och de förhållanden som beskrivs i skälen 123 och 125 i förordningen om preliminär tull, kommer kommissionen att övervaka utvecklingen för att se till att åtgärderna genomförs på ett korrekt sätt.

| (158) | Andra parter har hävdat att åtgärderna bör utesluta de volymer som redan omfattas av befintliga försäljningskontrakt. Detta skulle i praktiken vara liktydigt med tullbefrielse, vilket skulle underminera den avhjälpande verkan av åtgärderna, och detta förslag måste därför avvisas. Det hänvisas också till skälen 138 och 139 ovan. |
| --- | --- |

(158)

Andra parter har hävdat att åtgärderna bör utesluta de volymer som redan omfattas av befintliga försäljningskontrakt. Detta skulle i praktiken vara liktydigt med tullbefrielse, vilket skulle underminera den avhjälpande verkan av åtgärderna, och detta förslag måste därför avvisas. Det hänvisas också till skälen 138 och 139 ovan.

| (159) | Genom förordningen om preliminär tull infördes en antidumpningstull i form av en särskild tull för varje företag som en följd av tillämpningen av nivån för undanröjande av skada på de exportpriser som användes vid beräkningen av dumpning under undersökningsperioden. Denna metod kan också bekräftas för det skede då de slutgiltiga åtgärderna vidtas. |
| --- | --- |

(159)

Genom förordningen om preliminär tull infördes en antidumpningstull i form av en särskild tull för varje företag som en följd av tillämpningen av nivån för undanröjande av skada på de exportpriser som användes vid beräkningen av dumpning under undersökningsperioden. Denna metod kan också bekräftas för det skede då de slutgiltiga åtgärderna vidtas.

10.5   Åtaganden

| (160) | I ett sent skede av undersökningen erbjöd flera exporterande tillverkare i Kina prisåtaganden. Dessa åtaganden bedömdes inte som godtagbara med hänsyn till den betydande prisvolatiliteten för denna vara, risken för undvikande och kringgående av tullar när det gäller denna produkt (se skäl 124 och 125 i förordningen om preliminär tull) och den omständigheten att det inte fanns några garantier från de kinesiska myndigheternas sida om behörig tillsyn över företag som inte beviljats marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(160)

I ett sent skede av undersökningen erbjöd flera exporterande tillverkare i Kina prisåtaganden. Dessa åtaganden bedömdes inte som godtagbara med hänsyn till den betydande prisvolatiliteten för denna vara, risken för undvikande och kringgående av tullar när det gäller denna produkt (se skäl 124 och 125 i förordningen om preliminär tull) och den omständigheten att det inte fanns några garantier från de kinesiska myndigheternas sida om behörig tillsyn över företag som inte beviljats marknadsekonomisk status.

11.   REGISTRERING

| (161) | Import av den berörda produkten gjordes till föremål för registrering genom kommissionens förordning (EU) nr 572/2012 (15). Den registreringen bör upphöra. Beslut om ett eventuellt retroaktivt uttag av tullar kommer att fattas senare, när fullständiga statistiska uppgifter blir tillgängliga. |
| --- | --- |

(161)

Import av den berörda produkten gjordes till föremål för registrering genom kommissionens förordning (EU) nr 572/2012 (15). Den registreringen bör upphöra. Beslut om ett eventuellt retroaktivt uttag av tullar kommer att fattas senare, när fullständiga statistiska uppgifter blir tillgängliga.

12.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (162) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera att en slutgiltig antidumpningstull införs på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde framföras efter meddelandet av uppgifter. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Två grupper importörer begärde och beviljades utfrågningar i närvaro av förhörsombudet vid GD Handel. |
| --- | --- |

(162)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera att en slutgiltig antidumpningstull införs på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde framföras efter meddelandet av uppgifter. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Två grupper importörer begärde och beviljades utfrågningar i närvaro av förhörsombudet vid GD Handel.

| (163) | När det gäller Xinshiji-domen, hade de argument som fördes fram redan analyserats och behandlats i det allmänna meddelandet av uppgifter. Inget av dessa argument ledde till någon ändring av de omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen beslutade bekräfta den skademarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. När det gäller domen om jämförbart land, upprepade en grupp importörer de kommentarer de gjorde under undersökningen rörande räckvidden för det partiella återupptagandet, användningen av uppgifter från undersökningsperioden och fastställandet av normalvärdet. Dessa synpunkter behandlas i skälen 43, 46 och 54 ovan. Samma grupp importörer uppgav att de var positiva till ett system med skyddsåtgärder med kvoter i stället för antidumpningstullar. Anledningen till varför ett kvotsystem måste avvisas förklaras ovan i skäl 156. Det bör vidare noteras att skyddsåtgärder bara kan införas i vissa situationer och under mycket speciella förhållanden i överensstämmelse med rådets förordning (EG) nr 260/2009 av den 26 februari 2009 om gemensamma importregler (16). Det anses att antidumpningstullar är det lämpligaste sättet att komma till rätta med skadevållande dumpning. Denna grupp importörer påpekade också rörande frågorna i skäl 44 och 85 ovan att kommissionen inte inledde någon interimsöversyn när den ombads att göra det. Det bör åter påpekas att det efter det att domen om jämförbart land hade avkunnats inte längre var möjligt att göra någon interimsöversyn, eftersom det inte längre fanns någon tull i kraft. Kommissionen ska återuppta analysen av den pågående begäran om interimsöversyn så snart den här förordningen har trätt i kraft. Om analysen av begäran visar att de krav som fastställs i artikel 11.3 i grundförordningen har uppfyllts, kommer en interimsöversyn att inledas snarast möjligt. |
| --- | --- |

(163)

När det gäller Xinshiji-domen, hade de argument som fördes fram redan analyserats och behandlats i det allmänna meddelandet av uppgifter. Inget av dessa argument ledde till någon ändring av de omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen beslutade bekräfta den skademarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. När det gäller domen om jämförbart land, upprepade en grupp importörer de kommentarer de gjorde under undersökningen rörande räckvidden för det partiella återupptagandet, användningen av uppgifter från undersökningsperioden och fastställandet av normalvärdet. Dessa synpunkter behandlas i skälen 43, 46 och 54 ovan. Samma grupp importörer uppgav att de var positiva till ett system med skyddsåtgärder med kvoter i stället för antidumpningstullar. Anledningen till varför ett kvotsystem måste avvisas förklaras ovan i skäl 156. Det bör vidare noteras att skyddsåtgärder bara kan införas i vissa situationer och under mycket speciella förhållanden i överensstämmelse med rådets förordning (EG) nr 260/2009 av den 26 februari 2009 om gemensamma importregler (16). Det anses att antidumpningstullar är det lämpligaste sättet att komma till rätta med skadevållande dumpning. Denna grupp importörer påpekade också rörande frågorna i skäl 44 och 85 ovan att kommissionen inte inledde någon interimsöversyn när den ombads att göra det. Det bör åter påpekas att det efter det att domen om jämförbart land hade avkunnats inte längre var möjligt att göra någon interimsöversyn, eftersom det inte längre fanns någon tull i kraft. Kommissionen ska återuppta analysen av den pågående begäran om interimsöversyn så snart den här förordningen har trätt i kraft. Om analysen av begäran visar att de krav som fastställs i artikel 11.3 i grundförordningen har uppfyllts, kommer en interimsöversyn att inledas snarast möjligt.

| (164) | Efter att ha beaktat de synpunkter som lämnades in efter det att berörda parter underrättats om slutsatserna av undersökningen, ansåg kommissionen att ingen av synpunkterna var av ett sådant slag att de kunde ändra de slutsatser som dragits under undersökningen. |
| --- | --- |

(164)

Efter att ha beaktat de synpunkter som lämnades in efter det att berörda parter underrättats om slutsatserna av undersökningen, ansåg kommissionen att ingen av synpunkterna var av ett sådant slag att de kunde ändra de slutsatser som dragits under undersökningen.

13.   ÅTGÄRDERNAS VARAKTIGHET

| (165) | Genom denna förordning genomförs domstolens domar rörande den ursprungliga förordningen. Den här förordningen ska därför upphöra att gälla fem år efter det att den ursprungliga förordningen har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(165)

Genom denna förordning genomförs domstolens domar rörande den ursprungliga förordningen. Den här förordningen ska därför upphöra att gälla fem år efter det att den ursprungliga förordningen har trätt i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska återinföras på import av beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, enligt definitionen i KN-nummer 2008, som för närvarande omfattas av KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90 (Taric-nummer 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 och 2008309069) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | EUR/ton nettoprodukt-vikt | Taric-tilläggs-nummer |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående tillverkare Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provinsen Hubei | 490,7 | A888 |
| Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet (se bilagan) | 499,6 | A889 |
| Alla övriga företag | 531,2 | A999 |

Företag

EUR/ton nettoprodukt-vikt

Taric-tilläggs-nummer

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang och dess närstående tillverkare Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provinsen Hubei

490,7

A888

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet (se bilagan)

499,6

A889

Alla övriga företag

531,2

A999

Artikel 2

1.   I de fall då varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (17), ska antidumpningstullens belopp, beräknat på grundval av artikel 1, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

2.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Tullmyndigheterna ska åläggas att upphöra med den registrering av import som sker i enlighet med artikel 1 i förordning (EU) nr 572/2012.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Denna förordning ska upphöra att gälla den 31 december 2013.

Artikel 6

Begäran om översyn ska tillåtas så snart denna förordning har trätt i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 februari 2013.

På rådets vägnar

S. SHERLOCK

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 246, 20.10.2007, s. 15.

2

(3)  EUT L 178, 5.7.2008, s. 19.

3

(4)  EUT L 288, 6.11.2007, s. 22.

4

(5)  EUT L 290, 8.11.2003, s. 3.

5

(6)  EUT L 104, 8.4.2004, s. 67.

6

(7)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 35.

7

(8)  EUT C 103, 2.4.2011, s. 21.

8

(9)  EUT C 353, 3.12.2011, s. 15.

9

(10)  Domstolens dom (tredje avdelningen) av den 22 mars 2012 i mål C-338/10, GLS mot Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

10

(11)  EUT C 175, 19.6.2012, s. 19.

11

(12)  Mål T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS) mot rådet, REG 1998, s. II-3939 och mål C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques (IPS) mot rådet, REG 2000, s. I-08147.

12

(13)  Mål T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS) mot rådet, REG 1998, s. II-3941.

13

(14)  EUT L 258, 26.9.2008, s. 74.

14

(15)  Kommissionens förordning (EU) nr 572/2012 av den 28 juni 2012 om att göra import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina föremål för registrering (EUT L 169, 29.6.2012, s. 50).

15

(16)  EUT L 84, 31.3.2009, s. 1.

16

(17)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

17

---

BILAGA

SAMARBETSVILLIGA EXPORTERANDE TILLVERKARE SOM INTE INGICK I STICKPROVET

(Taric-tilläggsnummer A889)

Hunan Pointer Foods Co., Ltd, Yongzhou, Hunan

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd, Xiangshan, Ningbo

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd, Yichang, Hubei

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, Xinchang, Zhejiang

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd, Yidu, Hubei

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd, Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd, Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd, Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd, Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd, Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd, Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd, Mingzhou, Ningbo

---

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/47

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 159/2013

av den 21 februari 2013

om godkännande av ett preparat av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat som fodertillsats för svin, fjäderfä, nötkreatur, får, getter, kaniner och hästar samt om ändring av förordningarna (EG) nr 1876/2006 och (EG) nr 757/2007

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Ett preparat av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat godkändes i enlighet med direktiv 70/524/EEG som fodertillsats utan tidsbegränsning för svin och mjölkkor enligt kommissionens förordning (EG) nr 1876/2006 (3) och för slaktboskap genom kommissionens förordning (EG) nr 757/2007 (4). Preparatet infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt, i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Ett preparat av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat godkändes i enlighet med direktiv 70/524/EEG som fodertillsats utan tidsbegränsning för svin och mjölkkor enligt kommissionens förordning (EG) nr 1876/2006 (3) och för slaktboskap genom kommissionens förordning (EG) nr 757/2007 (4). Preparatet infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt, i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i det beslutet har det lämnats in en ansökan om en ny utvärdering av preparatet av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat som fodertillsats för svin, mjölkkor och slaktboskap och, i enlighet med artikel 7 i den förordningen, om ett nytt användningsområde när det gäller svin, fjäderfä, nötkreatur, får, getter, kaniner och hästar, med en begäran om att tillsatsen ska införas i tillsatskategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i det beslutet har det lämnats in en ansökan om en ny utvärdering av preparatet av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat som fodertillsats för svin, mjölkkor och slaktboskap och, i enlighet med artikel 7 i den förordningen, om ett nytt användningsområde när det gäller svin, fjäderfä, nötkreatur, får, getter, kaniner och hästar, med en begäran om att tillsatsen ska införas i tillsatskategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 6 september 2011 (5) och den 24 april 2012 (6) att preparatet av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat under de föreslagna användningsförhållandena inte inverkar negativt på djurs hälsa, på människors hälsa, under förutsättning att tillräckliga åtgärder vidtas till skydd för användarna, eller på miljön, och att det är effektivt i fråga om konservering av spannmål och helfoder. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 6 september 2011 (5) och den 24 april 2012 (6) att preparatet av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat under de föreslagna användningsförhållandena inte inverkar negativt på djurs hälsa, på människors hälsa, under förutsättning att tillräckliga åtgärder vidtas till skydd för användarna, eller på miljön, och att det är effektivt i fråga om konservering av spannmål och helfoder. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Eftersom det beviljas ett nytt godkännande enligt förordning (EG) nr 1831/2003 bör förordningarna (EG) nr 1876/2006 och (EG) nr 757/2007 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det beviljas ett nytt godkännande enligt förordning (EG) nr 1831/2003 bör förordningarna (EG) nr 1876/2006 och (EG) nr 757/2007 ändras i enlighet med detta.

| (7) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet tillämpas omedelbart, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet tillämpas omedelbart, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

Det preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”konserveringsmedel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Ändringar av förordning (EG) nr 1876/2006

Artikel 4 i och bilaga IV till förordning (EG) nr 1876/2006 ska utgå.

Artikel 3

Ändringar av förordning (EG) nr 757/2007

Artikel 1 i och bilaga I till förordning (EG) nr 757/2007 ska utgå.

Artikel 4

Övergångsåtgärder

Det preparat som anges i bilagan och foder innehållande detta preparat som har tillverkats och märkts före den 14 september 2013 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 14 mars 2013 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 februari 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EGT L 270, 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  EUT L 360, 19.12.2006, s. 126.

3

(4)  EUT L 172, 30.6.2007, s. 43.

4

(5)  The EFSA Journal, vol. 9(2011):9, artikelnr 2357.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):5, artikelnr 2681.

6

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: konserveringsmedel |
| 1a700 | — | Preparat av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av | natriumbensoat: 140 g/kg |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: konserveringsmedel

1a700

—

Preparat av natriumbensoat, propionsyra och natriumpropionat

Tillsatsens sammansättning

Preparat av

natriumbensoat: 140 g/kg

| | propionsyra: 370 g/kg |
| --- | --- |

propionsyra: 370 g/kg

| | natriumpropionat: 110 g/kg |
| --- | --- |

natriumpropionat: 110 g/kg

| | vatten: 380 g/kg |
| --- | --- |

vatten: 380 g/kg

| | Beskrivning av de aktiva substanserna | Natriumbensoat (C7H5O2Na) ≥ 99 % efter torkning i 2 timmar vid 105 °C |
| --- | --- | --- |

Beskrivning av de aktiva substanserna

Natriumbensoat (C7H5O2Na) ≥ 99 % efter torkning i 2 timmar vid 105 °C

| | Propionsyra (C3H6O2) ≥ 99,5 % |
| --- | --- |

Propionsyra (C3H6O2) ≥ 99,5 %

| | Natriumpropionat (C3H5O2Na) ≥ 99 % efter torkning i 4 timmar vid 105 °C |
| --- | --- |

Natriumpropionat (C3H5O2Na) ≥ 99 % efter torkning i 4 timmar vid 105 °C

| | Analysmetod
   (1)

  Kvantitativ bestämning i fodertillsatsen:






  — | Bestämning av bensoat: Omvänd fas-kromatografi med UV-detektion (HPLC-UV) |
| --- | --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Kvantitativ bestämning i fodertillsatsen:

—

Bestämning av bensoat: Omvänd fas-kromatografi med UV-detektion (HPLC-UV)

| — | Propionat totalt: Jonkromatografi med detektion med hjälp av brytningsindex (HPLC-RI) |
| --- | --- |

—

Propionat totalt: Jonkromatografi med detektion med hjälp av brytningsindex (HPLC-RI)

| — | Natrium totalt: Atomabsorptionsspektrometri (AAS) (EN ISO 6869) |
| --- | --- |

—

Natrium totalt: Atomabsorptionsspektrometri (AAS) (EN ISO 6869)

Svin

Fjäderfä

Nötkreatur

Får

Getter

Kaniner

Hästar

—

—

10 000

| 1. | Samtidig användning med andra källor för de aktiva substanserna får inte leda till att den tillåtna högsta halten överskrids. |
| --- | --- |

1.

Samtidig användning med andra källor för de aktiva substanserna får inte leda till att den tillåtna högsta halten överskrids.

| 2. | Lägsta halt:






  — | Spannmål, utom majskärnor, med en vattenhalt på ≥ 15 %: 3 000 mg/kg spannmål. |
| --- | --- | --- |

2.

Lägsta halt:

—

Spannmål, utom majskärnor, med en vattenhalt på ≥ 15 %: 3 000 mg/kg spannmål.

| — | Majskärnor med en vattenhalt på ≥ 15 %: 13 000 mg/kg majskärnor. |
| --- | --- |

—

Majskärnor med en vattenhalt på ≥ 15 %: 13 000 mg/kg majskärnor.

| — | Helfoder med en vattenhalt på ≥ 12 %: 5 000 mg/kg helfoder. |
| --- | --- |

—

Helfoder med en vattenhalt på ≥ 12 %: 5 000 mg/kg helfoder.

| 3. | Högsta halt i all spannmål: 22 000 mg/kg spannmål. |
| --- | --- |

3.

Högsta halt i all spannmål: 22 000 mg/kg spannmål.

| 4. | Användarsäkerhet: Andnings- och ögonskydd samt skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andnings- och ögonskydd samt skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

14 mars 2023

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/50

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 160/2013

av den 21 februari 2013

om ändring av förordningarna (EG) nr 162/2003, (EG) nr 971/2008, (EU) nr 1118/2010, (EU) nr 169/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 vad gäller namnet på innehavaren av godkännandet av diklazuril i foder

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Janssen Pharmaceutica NV har lämnat in en ansökan enligt artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 i vilken det föreslår en ändring av namnet på innehavaren av godkännandet i kommissionens förordningar (EG) nr 162/2003 av den 30 januari 2003 om godkännande av en fodertillsats (2), (EG) nr 971/2008 av den 3 oktober 2008 om ett nytt användningsområde för ett koccidiostat som fodertillsats (3), (EU) nr 1118/2010 av den 2 december 2010 om godkännandet av diklazuril som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Janssen Pharmaceutica NV) och om ändring av förordning (EG) nr 2430/1999 (4), (EU) nr 169/2011 av den 23 februari 2011 om godkännande av diklazuril som fodertillsats för pärlhöns (innehavare av godkännandet: Janssen Pharmaceutica NV) (5) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 av den 5 september 2011 om godkännande av diklazuril som fodertillsats för slaktkalkoner (innehavare av godkännandet: Janssen Pharmaceutica NV) och om ändring av förordning (EG) nr 2430/1999 (6). |
| --- | --- |

(1)

Janssen Pharmaceutica NV har lämnat in en ansökan enligt artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 i vilken det föreslår en ändring av namnet på innehavaren av godkännandet i kommissionens förordningar (EG) nr 162/2003 av den 30 januari 2003 om godkännande av en fodertillsats (2), (EG) nr 971/2008 av den 3 oktober 2008 om ett nytt användningsområde för ett koccidiostat som fodertillsats (3), (EU) nr 1118/2010 av den 2 december 2010 om godkännandet av diklazuril som fodertillsats för slaktkycklingar (innehavare av godkännandet: Janssen Pharmaceutica NV) och om ändring av förordning (EG) nr 2430/1999 (4), (EU) nr 169/2011 av den 23 februari 2011 om godkännande av diklazuril som fodertillsats för pärlhöns (innehavare av godkännandet: Janssen Pharmaceutica NV) (5) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 av den 5 september 2011 om godkännande av diklazuril som fodertillsats för slaktkalkoner (innehavare av godkännandet: Janssen Pharmaceutica NV) och om ändring av förordning (EG) nr 2430/1999 (6).

| (2) | Sökanden hävdar att Janssen Animal Health, en division inom Janssen Pharmaceutica NV, med verkan från och med den 7 juli 2011 förvärvades av Eli Lilly and Company Ltd, som nu äger rätten att saluföra tillsatsen diklazuril. Sökanden har lämnat in relevanta uppgifter som stöd för sin begäran. |
| --- | --- |

(2)

Sökanden hävdar att Janssen Animal Health, en division inom Janssen Pharmaceutica NV, med verkan från och med den 7 juli 2011 förvärvades av Eli Lilly and Company Ltd, som nu äger rätten att saluföra tillsatsen diklazuril. Sökanden har lämnat in relevanta uppgifter som stöd för sin begäran.

| (3) | Den föreslagna ändringen av villkoren för godkännandet är av rent administrativ karaktär och föranleder ingen ny bedömning av den berörda tillsatsen. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har underrättats om ansökan. |
| --- | --- |

(3)

Den föreslagna ändringen av villkoren för godkännandet är av rent administrativ karaktär och föranleder ingen ny bedömning av den berörda tillsatsen. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har underrättats om ansökan.

| (4) | För att Eli Lilly and Company Ltd ska kunna utnyttja sin rätt till saluföring måste villkoren för godkännandet ändras. |
| --- | --- |

(4)

För att Eli Lilly and Company Ltd ska kunna utnyttja sin rätt till saluföring måste villkoren för godkännandet ändras.

| (5) | Förordningarna (EG) nr 162/2003, (EG) nr 971/2008, (EU) nr 1118/2010, (EU) nr 169/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordningarna (EG) nr 162/2003, (EG) nr 971/2008, (EU) nr 1118/2010, (EU) nr 169/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att de ändringar i förordningarna (EG) nr 162/2003, (EG) nr 971/2008, (EU) nr 1118/2010, (EU) nr 169/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 som görs genom den här förordningen tillämpas omedelbart, bör en övergångsperiod fastställas under vilken befintliga lager får tömmas. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att de ändringar i förordningarna (EG) nr 162/2003, (EG) nr 971/2008, (EU) nr 1118/2010, (EU) nr 169/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 som görs genom den här förordningen tillämpas omedelbart, bör en övergångsperiod fastställas under vilken befintliga lager får tömmas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av förordning (EG) nr 162/2003

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EG) nr 162/2003 ska ”Janssen Pharmaceutica nv” ersättas med ”Eli Lilly and Company Ltd”.

Artikel 2

Ändring av förordning (EG) nr 971/2008

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EG) nr 971/2008 ska ”Janssen Pharmaceutica nv” ersättas med ”Eli Lilly and Company Ltd”.

Artikel 3

Ändring av förordning (EU) nr 1118/2010

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EU) nr 1118/2010 ska ”Janssen Pharmaceutica N.V.” ersättas med ”Eli Lilly and Company Ltd”.

Artikel 4

Ändring av förordning (EU) nr 169/2011

I kolumn 2 i bilagan till förordning (EU) nr 169/2011 ska ”Janssen Pharmaceutica NV” ersättas med ”Eli Lilly and Company Ltd”.

Artikel 5

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 888/2011

I kolumn 2 i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 888/2011 ska ”Janssen Pharmaceutica N.V.” ersättas med ”Eli Lilly and Company Ltd”.

Artikel 6

Övergångsåtgärd

Befintliga lager av denna tillsats som uppfyller de bestämmelser som är tillämpliga före dagen för denna förordnings ikraftträdande får även fortsättningsvis släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 februari 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EGT L 26, 31.1.2003, s. 3.

2

(3)  EUT L 265, 4.10.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 317, 3.12.2010, s. 5.

4

(5)  EUT L 49, 24.2.2011, s. 6.

5

(6)  EUT L 229, 6.9.2011, s. 9.

6

---

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 161/2013

av den 21 februari 2013

om godkännande av ett preparat av natriumhydroxid som fodertillsats för katter, hundar och prydnadsfisk

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Ett preparat av natriumhydroxid, CAS-nr 1310-73-2, godkändes i enlighet med direktiv 70/524/EEG som fodertillsats utan tidsbegränsning för katter och hundar genom kommissionens direktiv 86/525/EEG (3). Preparatet infördes därefter i gemenskapens register över fodertillsatser som en befintlig produkt, i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Ett preparat av natriumhydroxid, CAS-nr 1310-73-2, godkändes i enlighet med direktiv 70/524/EEG som fodertillsats utan tidsbegränsning för katter och hundar genom kommissionens direktiv 86/525/EEG (3). Preparatet infördes därefter i gemenskapens register över fodertillsatser som en befintlig produkt, i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i det beslutet har det lämnats in en ansökan om en ny utvärdering av natriumhydroxid, CAS-nr 1310-73-2, som fodertillsats för katter och hundar och, i enlighet med artikel 7 i den förordningen, om ett nytt användningsområde när det gäller prydnadsfisk, med en begäran om att tillsatsen ska införas i tillsatskategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i det beslutet har det lämnats in en ansökan om en ny utvärdering av natriumhydroxid, CAS-nr 1310-73-2, som fodertillsats för katter och hundar och, i enlighet med artikel 7 i den förordningen, om ett nytt användningsområde när det gäller prydnadsfisk, med en begäran om att tillsatsen ska införas i tillsatskategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 11 september 2012 (4), med hänsyn tagen till att tillsatsen redan har godkänts som livsmedelstillsats med samma funktion, att natriumhydroxid under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, samt att dess funktion som surhetsreglerande medel i stort sett är densamma som i livsmedel och att det därför inte krävs ytterligare dokumentation om effektiviteten. Myndigheten drog slutsatsen att inga säkerhetsrisker skulle uppstå för användarna om lämpliga skyddsåtgärder vidtogs. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 11 september 2012 (4), med hänsyn tagen till att tillsatsen redan har godkänts som livsmedelstillsats med samma funktion, att natriumhydroxid under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, samt att dess funktion som surhetsreglerande medel i stort sett är densamma som i livsmedel och att det därför inte krävs ytterligare dokumentation om effektiviteten. Myndigheten drog slutsatsen att inga säkerhetsrisker skulle uppstå för användarna om lämpliga skyddsåtgärder vidtogs. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av natriumhydroxid visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av natriumhydroxid visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet tillämpas omedelbart, bör det tillåtas en övergångsperiod för avveckling av befintliga lager av tillsatsen och av förblandningar och foderblandningar innehållande den enligt godkännandet genom direktiv 86/525/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet tillämpas omedelbart, bör det tillåtas en övergångsperiod för avveckling av befintliga lager av tillsatsen och av förblandningar och foderblandningar innehållande den enligt godkännandet genom direktiv 86/525/EEG.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”surhetsreglerande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Den tillsats som anges i bilagan och förblandningar innehållande denna tillsats som har tillverkats och märkts före den 14 mars 2014 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 14 mars 2013 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Foderblandningar innehållande den tillsats som anges i bilagan som har tillverkats och märkts före den 14 mars 2015 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 14 mars 2013 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 februari 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EGT L 270, 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  EGT L 310, 5.11.1986, s. 19.

3

(4)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):10, artikelnr 2882.

4

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: surhetsreglerande medel |
| 1j524 | — | Natriumhydroxid | | Tillsatsens sammansättning

  Natriumhydroxid 50 % (vikt/vikt)
  (vattenlösning) |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: surhetsreglerande medel

1j524

—

Natriumhydroxid

Tillsatsens sammansättning

Natriumhydroxid 50 % (vikt/vikt)

(vattenlösning)

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Natriumhydroxid ≥ 98,0 % av alkali totalt (beräknat som NaOH)
  NaOH CAS-nr: 1310-73-2
  Framställt genom kemisk syntes |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Natriumhydroxid ≥ 98,0 % av alkali totalt (beräknat som NaOH)

NaOH CAS-nr: 1310-73-2

Framställt genom kemisk syntes

| | Analysmetod
   (1)

  Bestämning av natriumhydroxid i fodertillsatsen: Titrimetrisk metod – ”sodium hydroxide” i Combined Compendium for Food Additive Specifications, FAO JECFA Monograph 1 (2006). |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Bestämning av natriumhydroxid i fodertillsatsen: Titrimetrisk metod – ”sodium hydroxide” i Combined Compendium for Food Additive Specifications, FAO JECFA Monograph 1 (2006).

Katter, hundar och prydnadsfisk

—

—

—

| 1. | Användarsäkerhet: Andningsskydd, ögonskydd, skyddshandskar och skyddskläder ska användas vid hanteringen. |
| --- | --- |

1.

Användarsäkerhet: Andningsskydd, ögonskydd, skyddshandskar och skyddskläder ska användas vid hanteringen.

| 2. | Användning: Den resulterande totala koncentrationen av natrium i foder får inte rubba elektrolytbalansen. |
| --- | --- |

2.

Användning: Den resulterande totala koncentrationen av natrium i foder får inte rubba elektrolytbalansen.

14 mars 2023

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på följande webbplatser: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx och http://www.fao.org/ag/jecfa-additives/details.html?id=400.

---

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 162/2013

av den 21 februari 2013

om ändring av bilagan till förordning (EG) nr 3199/93 om ömsesidigt erkännande av förfaranden för att fullständigt denaturera alkohol för att erhålla punktskattebefrielse

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 92/83/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker (1), särskilt artikel 27.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 27.1 a i direktiv 92/83/EEG ska medlemsstaterna befria från punktskatt alkohol som fullständigt denaturerats enligt en medlemsstats krav, förutsatt att kraven har anmälts i vederbörlig ordning och godkänts enligt villkoren i punkterna 3 och 4 i den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 27.1 a i direktiv 92/83/EEG ska medlemsstaterna befria från punktskatt alkohol som fullständigt denaturerats enligt en medlemsstats krav, förutsatt att kraven har anmälts i vederbörlig ordning och godkänts enligt villkoren i punkterna 3 och 4 i den artikeln.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 3199/93 av den 22 november 1993 om ömsesidigt erkännande av förfaranden för att fullständigt denaturera alkohol för att erhålla punktskattebefrielse (2) ska de denatureringsmedel som används i varje medlemsstat för att fullständigt denaturera alkohol enligt artikel 27.1 a i direktiv 92/83/EEG beskrivas i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 3199/93 av den 22 november 1993 om ömsesidigt erkännande av förfaranden för att fullständigt denaturera alkohol för att erhålla punktskattebefrielse (2) ska de denatureringsmedel som används i varje medlemsstat för att fullständigt denaturera alkohol enligt artikel 27.1 a i direktiv 92/83/EEG beskrivas i bilagan till den förordningen.

| (3) | Mängden denatureringsförfaranden gör denatureringssystemet mer komplext, minskar möjligheten att administrera systemet på ett effektivt sätt och innebär fler möjligheter för bedrägeri. |
| --- | --- |

(3)

Mängden denatureringsförfaranden gör denatureringssystemet mer komplext, minskar möjligheten att administrera systemet på ett effektivt sätt och innebär fler möjligheter för bedrägeri.

| (4) | 2008 gav medlemsstaterna omfattande stöd för en projektgrupp som arbetade i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1482/2007/EG av den 11 december 2007 om ett gemenskapsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden (Fiscalis 2013) och upphävande av beslut nr 2235/2002/EG (3) som omfattade ett stort antal kemiska tullaboratorier och gemensamma forskningscentrumet. Projektets syfte var att utforska möjligheten att tillämpa gemensamma denatureringsförfaranden (euro-denatureringsmedel) för att fullständigt denaturera alkohol. |
| --- | --- |

(4)

2008 gav medlemsstaterna omfattande stöd för en projektgrupp som arbetade i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1482/2007/EG av den 11 december 2007 om ett gemenskapsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden (Fiscalis 2013) och upphävande av beslut nr 2235/2002/EG (3) som omfattade ett stort antal kemiska tullaboratorier och gemensamma forskningscentrumet. Projektets syfte var att utforska möjligheten att tillämpa gemensamma denatureringsförfaranden (euro-denatureringsmedel) för att fullständigt denaturera alkohol.

| (5) | I sin slutrapport som offentliggjordes i juni 2011 föreslog projektgruppen att ett denatureringsförfarande som består av tre liter isopropylalkohol (IPA), tre liter metyletylketon (MEK) och ett gram denatoniumbensoat per hektoliter absolut alkohol skulle kunna övervägas för antagande som ett gemensamt denatureringsförfarande för att fullständigt denaturera alkohol. En stor fördel med det gemensamma förfarandet är att det är troligt att det ersätter ett flertal förfaranden som är specifika för de olika medlemsstaterna. Det förfarandet bör därför användas som ett förfarande som är gemensamt för alla medlemsstater för att fullständigt denaturera alkohol i syfte att förhindra skatteflykt, skatteundandragande eller missbruk inom detta område. |
| --- | --- |

(5)

I sin slutrapport som offentliggjordes i juni 2011 föreslog projektgruppen att ett denatureringsförfarande som består av tre liter isopropylalkohol (IPA), tre liter metyletylketon (MEK) och ett gram denatoniumbensoat per hektoliter absolut alkohol skulle kunna övervägas för antagande som ett gemensamt denatureringsförfarande för att fullständigt denaturera alkohol. En stor fördel med det gemensamma förfarandet är att det är troligt att det ersätter ett flertal förfaranden som är specifika för de olika medlemsstaterna. Det förfarandet bör därför användas som ett förfarande som är gemensamt för alla medlemsstater för att fullständigt denaturera alkohol i syfte att förhindra skatteflykt, skatteundandragande eller missbruk inom detta område.

| (6) | Följaktligen har varje medlemsstat meddelat kommissionen en ny förteckning över krav i enlighet med artikel 27.3 i direktiv 92/83/EEG. Alla förteckningarna tog upp det gemensamma denatureringsförfarandet, och vissa av dem angav också andra existerande förfaranden. Vad gäller existerande förfaranden uttryckte en del medlemsstater en önskan om att behålla dem under en övergångsperiod eller under en icke-specificerad tidsperiod på grund av specifika tekniska krav. |
| --- | --- |

(6)

Följaktligen har varje medlemsstat meddelat kommissionen en ny förteckning över krav i enlighet med artikel 27.3 i direktiv 92/83/EEG. Alla förteckningarna tog upp det gemensamma denatureringsförfarandet, och vissa av dem angav också andra existerande förfaranden. Vad gäller existerande förfaranden uttryckte en del medlemsstater en önskan om att behålla dem under en övergångsperiod eller under en icke-specificerad tidsperiod på grund av specifika tekniska krav.

| (7) | Kommissionen vidarebefordrade den 28 juni 2012 alla mottagna meddelanden till de övriga medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen vidarebefordrade den 28 juni 2012 alla mottagna meddelanden till de övriga medlemsstaterna.

| (8) | Ingen av medlemsstaterna motsatte sig det föreslagna gemensamma denatureringsförfarandet. |
| --- | --- |

(8)

Ingen av medlemsstaterna motsatte sig det föreslagna gemensamma denatureringsförfarandet.

| (9) | Vad gäller de existerande förfarandena har inga nya faktorer tagits upp som tyder på att det finns risk för skatteflykt, skatteundandragande eller missbruk. |
| --- | --- |

(9)

Vad gäller de existerande förfarandena har inga nya faktorer tagits upp som tyder på att det finns risk för skatteflykt, skatteundandragande eller missbruk.

| (10) | Förutom det gemensamma denatureringsförfarandet för att fullständigt denaturera alkohol har frågorna om patentering och dithörande kostnader lett Österrike till att anta ett alternativt förfarande som redan används av andra medlemsstater som denatureringsförfarande. |
| --- | --- |

(10)

Förutom det gemensamma denatureringsförfarandet för att fullständigt denaturera alkohol har frågorna om patentering och dithörande kostnader lett Österrike till att anta ett alternativt förfarande som redan används av andra medlemsstater som denatureringsförfarande.

| (11) | För att ge industrin tillräckligt med tid för att göra slut på lagren av denatureringsmedel och denaturerade produkter som hittills omfattas av förordning (EG) nr 3199/93, men som inte längre kommer att omfattas när den här förordningen blir tillämplig, bör tillämpningen av avsnitt I i bilagan till den här förordningen senareläggas. |
| --- | --- |

(11)

För att ge industrin tillräckligt med tid för att göra slut på lagren av denatureringsmedel och denaturerade produkter som hittills omfattas av förordning (EG) nr 3199/93, men som inte längre kommer att omfattas när den här förordningen blir tillämplig, bör tillämpningen av avsnitt I i bilagan till den här förordningen senareläggas.

| (12) | Förordning (EG) nr 3199/93 bör följaktligen ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Förordning (EG) nr 3199/93 bör följaktligen ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för punktskatter. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för punktskatter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 3199/93 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 februari 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 316, 31.10.1992, s. 21.

1

(2)  EGT L 288, 23.11.1993, s. 12.

2

(3)  EUT L 330, 15.12.2007, s. 1.

3

---

BILAGA

Förteckning över godkända produkter med deras CAS-nummer (Chemical Abstracts Service) nummer när sådant är tillgängligt och formler som är godkända för att fullständigt denaturera alkohol.

| Aceton | CAS: 67-64-1 |
| --- | --- |
| CI reactive red 24 | CAS: 70210-20-7 |
| Obearbetat pyridin | CAS: saknas |
| Kristallviolett (C.I. no. 42555) | CAS: 548-62-9 |
| Denatoniumbensoat | CAS: 3734-33-6 |
| Etanol | CAS: 64-17-5 |
| Etylacetat | CAS: 141-78-6 |
| Etyl-sec-amylketon | CAS: 541-85-5 |
| Etyl(tert-butyl)eter | CAS: 637-92-3 |
| Fluorescein | CAS: 2321-07-5 |
| Formaldehyd | CAS: 50-00-0 |
| Finkelolja | CAS: 8013-75-0 |
| Bensin (inklusive blyfri bensin) | CAS: 86290-81-5 |
| Isopropylalkohol (IPA) | CAS: 67-63-0 |
| Fotogen | CAS: 8008-20-6 |
| Lampolja | CAS: 64742-47-8 till 64742-48-9 |
| Metanol | CAS: 67-56-1 |
| Metyletylketon (butanon) (MEK) | CAS: 78-93-3 |
| Metylisobutylketon | CAS: 108-10-1 |
| Metylisopropylketon | CAS: 563-80-4 |
| Metylviolett | CAS: 8004-87-3 |
| Metylenblått | CAS: 61-73-4 |
| Mineralnafta | CAS: saknas |
| Lacknafta | CAS: 8030-30-6 |
| Pyridin (eller pyridinbaser) | CAS: 110-86-1 |
| Terpentin | CAS: 8006-64-2 |
| Teknisk bensin | CAS: 92045-57-3 |
| tert-butylalkohol | CAS: 75-65-0 |
| Tiofen | CAS: 110-02-1 |
| Tymolblått | CAS: 76-61-9 |
| Metanol | CAS: saknas |

Aceton

CAS: 67-64-1

CI reactive red 24

CAS: 70210-20-7

Obearbetat pyridin

CAS: saknas

Kristallviolett (C.I. no. 42555)

CAS: 548-62-9

Denatoniumbensoat

CAS: 3734-33-6

Etanol

CAS: 64-17-5

Etylacetat

CAS: 141-78-6

Etyl-sec-amylketon

CAS: 541-85-5

Etyl(tert-butyl)eter

CAS: 637-92-3

Fluorescein

CAS: 2321-07-5

Formaldehyd

CAS: 50-00-0

Finkelolja

CAS: 8013-75-0

Bensin (inklusive blyfri bensin)

CAS: 86290-81-5

Isopropylalkohol (IPA)

CAS: 67-63-0

Fotogen

CAS: 8008-20-6

Lampolja

CAS: 64742-47-8 till 64742-48-9

Metanol

CAS: 67-56-1

Metyletylketon (butanon) (MEK)

CAS: 78-93-3

Metylisobutylketon

CAS: 108-10-1

Metylisopropylketon

CAS: 563-80-4

Metylviolett

CAS: 8004-87-3

Metylenblått

CAS: 61-73-4

Mineralnafta

CAS: saknas

Lacknafta

CAS: 8030-30-6

Pyridin (eller pyridinbaser)

CAS: 110-86-1

Terpentin

CAS: 8006-64-2

Teknisk bensin

CAS: 92045-57-3

tert-butylalkohol

CAS: 75-65-0

Tiofen

CAS: 110-02-1

Tymolblått

CAS: 76-61-9

Metanol

CAS: saknas

Synonymer till de godkända produkterna är tillgängliga på olika europeiska språk i databasen Europeiska tullförteckningen över kemiska ämnen.

Termen ”absolut etanol” används i hela bilagan, i enlighet med den terminologi som används av Internationella kemiunionen (IUPAC).

I.   Denatureringsförfarande som används i alla medlemsstater

Per hektoliter absolut etanol:

| — | 3 liter isopropylalkohol (IPA), |
| --- | --- |

—

3 liter isopropylalkohol (IPA),

| — | 3 liter metyletylketon (MEK), |
| --- | --- |

—

3 liter metyletylketon (MEK),

| — | 1 gram denatoniumbensoat. |
| --- | --- |

—

1 gram denatoniumbensoat.

För den inre marknaden tillåts medlemsstaterna att tillsätta ett färgämne för att ge produkten en karaktäristisk färg som gör att den omedelbart kan identifieras.

II.   Ytterligare denatureringsförfaranden som används i vissa medlemsstater

Tjeckien

Per hektoliter absolut etanol, någon av följande formuleringar:

| 1. | — | 0,4 liter lacknafta, |
| --- | --- | --- |

1.

—

0,4 liter lacknafta,

| — | 0,2 liter fotogen, |
| --- | --- |

—

0,2 liter fotogen,

| — | 0,1 liter teknisk bensin. |
| --- | --- |

—

0,1 liter teknisk bensin.

| 2. | — | 3 liter etyl(tert-butyl)eter, |
| --- | --- | --- |

2.

—

3 liter etyl(tert-butyl)eter,

| — | 1 liter isopropylalkohol, |
| --- | --- |

—

1 liter isopropylalkohol,

| — | 1 liter blyfri bensin, |
| --- | --- |

—

1 liter blyfri bensin,

| — | 10 milligram fluorescein. |
| --- | --- |

—

10 milligram fluorescein.

Tyskland

Per hektoliter absolut etanol:

En liter ketonblandning, bestående av

| — | 95 till 96 viktprocent metyletylketon (MEK), |
| --- | --- |

—

95 till 96 viktprocent metyletylketon (MEK),

| — | 2,5 till 3 viktprocent metylisopropylketon (3-metyl-2-butanon), |
| --- | --- |

—

2,5 till 3 viktprocent metylisopropylketon (3-metyl-2-butanon),

| — | 1,5 till 2 viktprocent etyl-sec-amylketon (5-metyl-3-heptanon), |
| --- | --- |

—

1,5 till 2 viktprocent etyl-sec-amylketon (5-metyl-3-heptanon),

samt 1 gram denatoniumbensoat.

Estland

Per hektoliter absolut etanol:

| — | 3 liter aceton, |
| --- | --- |

—

3 liter aceton,

| — | 2 gram denatoniumbensoat. |
| --- | --- |

—

2 gram denatoniumbensoat.

Irland

En bas produceras genom att blanda följande:

| — | 90 volymprocent etanol, |
| --- | --- |

—

90 volymprocent etanol,

| — | 9,5 volymprocent metanol, |
| --- | --- |

—

9,5 volymprocent metanol,

| — | 0,5 volymprocent obearbetat pyridin. |
| --- | --- |

—

0,5 volymprocent obearbetat pyridin.

För varje 10 hektoliter av basen tillsätts följande:

| — | 3,75 liter mineralnafta (petroleum), |
| --- | --- |

—

3,75 liter mineralnafta (petroleum),

| — | 1,5 gram metylviolett. |
| --- | --- |

—

1,5 gram metylviolett.

Obs: Metanolen och det obearbetade pyridinet i basen kan ersättas med 10 volymprocent metanol.

Grekland

Endast alkohol av låg kvalitet (fördestillat och destillationsrester) med en alkoholhalt av minst 93 volymprocent och högst 96 volymprocent får denatureras.

Per hektoliter hydratiserad alkohol (93 volymprocent) tillsätts följande ämnen:

| — | 2 liter metanol, |
| --- | --- |

—

2 liter metanol,

| — | 1 liter terpentin, |
| --- | --- |

—

1 liter terpentin,

| — | 0,50 liter lampolja, |
| --- | --- |

—

0,50 liter lampolja,

| — | 0,40 gram metylenblått. |
| --- | --- |

—

0,40 gram metylenblått.

Vid en temperatur av 20 °C ska slutprodukten, i oförändrat skick, uppnå 93 volymprocent.

Italien

Per hektoliter absolut etanol ska följande läggas till:

| — | 125 gram tiofen, |
| --- | --- |

—

125 gram tiofen,

| — | 0,8 gram denatoniumbensoat, |
| --- | --- |

—

0,8 gram denatoniumbensoat,

| — | 3 gram CI reactive red 24 (rött färgämne), i en lösning på 25 viktprocent, |
| --- | --- |

—

3 gram CI reactive red 24 (rött färgämne), i en lösning på 25 viktprocent,

| — | 2 liter metyletylketon (MEK). |
| --- | --- |

—

2 liter metyletylketon (MEK).

Etylalkohol som ska denatureras ska innehålla minst 83 volymprocent etylalkohol och ska ha en styrka om minst 90 volymprocent mätt med en EG-alkoholometer.

För att säkerställa att alla komponenter löses fullständigt ska denatureringsblandningen beredas i etylalkohol med mindre än 96 volymprocent mätt med en EG-alkoholometer.

Syftet med CI reactive red 24 är att ge produkten en karaktäristisk röd färg som gör att produktens ändamål framgår omedelbart.

Lettland

| 1. | Per hektoliter absolut etanol, någon av följande formuleringar:






  a) | minst:






  — | 9 liter isopropylalkohol, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Per hektoliter absolut etanol, någon av följande formuleringar:

a)

minst:

—

9 liter isopropylalkohol,

| — | 1 liter aceton, |
| --- | --- |

—

1 liter aceton,

| — | 0,4 gram metylenblått eller tymolblått eller kristallviolett, |
| --- | --- |

—

0,4 gram metylenblått eller tymolblått eller kristallviolett,

| b) | minst:






  — | 3 liter metylisobutylketon, |
| --- | --- | --- |

b)

minst:

—

3 liter metylisobutylketon,

| — | 2 liter metyletylketon (MEK), |
| --- | --- |

—

2 liter metyletylketon (MEK),

| c) | minst:






  — | 3 liter aceton, |
| --- | --- | --- |

c)

minst:

—

3 liter aceton,

| — | 2 gram denatoniumbensoat, |
| --- | --- |

—

2 gram denatoniumbensoat,

| d) | minst 10 liter etylacetat. |
| --- | --- |

d)

minst 10 liter etylacetat.

| 2. | Per hektoliter vattenfri etylalkohol (innehållande högst 0,5 % vatten):
  Bensin minst 5 liter och högst 7 liter. |
| --- | --- |

2.

Per hektoliter vattenfri etylalkohol (innehållande högst 0,5 % vatten):

Bensin minst 5 liter och högst 7 liter.

Litauen

Per hektoliter absolut etanol:

| — | 3 liter aceton, |
| --- | --- |

—

3 liter aceton,

| — | 2 gram denatoniumbensoat. |
| --- | --- |

—

2 gram denatoniumbensoat.

Ungern

Alkoholprodukter som innehåller minst något av följande (halterna anges i förhållande till mängden ren alkohol):

| a) | 2 viktprocent metyletylketon (MEK), 3 viktprocent metylisobutylketon och 0,001 viktprocent denatoniumbensoat, |
| --- | --- |

a)

2 viktprocent metyletylketon (MEK), 3 viktprocent metylisobutylketon och 0,001 viktprocent denatoniumbensoat,

| b) | 1 viktprocent metyletylketon (MEK) och 0,001 viktprocent denatoniumbensoat, |
| --- | --- |

b)

1 viktprocent metyletylketon (MEK) och 0,001 viktprocent denatoniumbensoat,

| c) | 2 viktprocent isopropylalkohol, 1 viktprocent tert-butylalkohol och 0,001 viktprocent denatoniumbensoat. |
| --- | --- |

c)

2 viktprocent isopropylalkohol, 1 viktprocent tert-butylalkohol och 0,001 viktprocent denatoniumbensoat.

Malta

En bas produceras genom att blanda följande:

| — | 90 volymprocent etanol, |
| --- | --- |

—

90 volymprocent etanol,

| — | 9,5 volymprocent metanol, |
| --- | --- |

—

9,5 volymprocent metanol,

| — | 0,5 volymprocent obearbetat pyridin. |
| --- | --- |

—

0,5 volymprocent obearbetat pyridin.

För varje 10 hektoliter av basen tillsätts följande:

| — | 3,75 liter mineralnafta (petroleum), |
| --- | --- |

—

3,75 liter mineralnafta (petroleum),

| — | 1,5 gram metylviolett. |
| --- | --- |

—

1,5 gram metylviolett.

Nederländerna

Per hektoliter absolut etanol:

Fem liter av en blandning bestående av

| — | 60 volymprocent metanol, |
| --- | --- |

—

60 volymprocent metanol,

| — | 20 volymprocent aceton, |
| --- | --- |

—

20 volymprocent aceton,

| — | 11 volymprocent finkelolja (ett koncentrat av biprodukter från alkoholdestillering), |
| --- | --- |

—

11 volymprocent finkelolja (ett koncentrat av biprodukter från alkoholdestillering),

| — | 8 volymprocent vatten, |
| --- | --- |

—

8 volymprocent vatten,

| — | 0,5 volymprocent metyletylketon (MEK), |
| --- | --- |

—

0,5 volymprocent metyletylketon (MEK),

| — | 0,5 volymprocent formalin (en vattenlösning med 37 viktprocent formaldehyd). |
| --- | --- |

—

0,5 volymprocent formalin (en vattenlösning med 37 viktprocent formaldehyd).

Österrike

Per hektoliter absolut etanol:

En liter ketonblandning, bestående av

| — | 95 till 96 viktprocent metyletylketon (MEK), |
| --- | --- |

—

95 till 96 viktprocent metyletylketon (MEK),

| — | 2,5 till 3 viktprocent metylisopropylketon, |
| --- | --- |

—

2,5 till 3 viktprocent metylisopropylketon,

| — | 1,5 till 2 viktprocent etyl-sec-amylketon, |
| --- | --- |

—

1,5 till 2 viktprocent etyl-sec-amylketon,

samt 1 gram denatoniumbensoat.

Polen

Per hektoliter absolut etanol, någon av följande formuleringar:

| 1. | 0,75 liter ketonblandning, bestående av






  — | 95 till 96 viktprocent metyletylketon (MEK), |
| --- | --- | --- |

1.

0,75 liter ketonblandning, bestående av

—

95 till 96 viktprocent metyletylketon (MEK),

| — | 2,5 till 3 viktprocent metylisopropylketon, |
| --- | --- |

—

2,5 till 3 viktprocent metylisopropylketon,

| — | 1,5 till 2 viktprocent etyl-sec-amylketon, |
| --- | --- |

—

1,5 till 2 viktprocent etyl-sec-amylketon,

samt 0,25 liter pyridinbaser.

| 2. | En liter ketonblandning, bestående av






  — | 95 till 96 viktprocent metyletylketon (MEK), |
| --- | --- | --- |

2.

En liter ketonblandning, bestående av

—

95 till 96 viktprocent metyletylketon (MEK),

| — | 2,5 till 3 viktprocent metylisopropylketon, |
| --- | --- |

—

2,5 till 3 viktprocent metylisopropylketon,

| — | 1,5 till 2 viktprocent etyl-sec-amylketon, |
| --- | --- |

—

1,5 till 2 viktprocent etyl-sec-amylketon,

samt 1 gram denatoniumbensoat.

Rumänien

Per hektoliter absolut etanol:

| — | 2 liter metyletylketon (MEK), |
| --- | --- |

—

2 liter metyletylketon (MEK),

| — | 1 gram denatoniumbensoat, |
| --- | --- |

—

1 gram denatoniumbensoat,

| — | 0,2 gram metylenblått. |
| --- | --- |

—

0,2 gram metylenblått.

Slovenien

Per hektoliter absolut etanol:

| — | 1 580 gram isopropylalkohol, |
| --- | --- |

—

1 580 gram isopropylalkohol,

| — | 790 gram tert-butylalkohol, |
| --- | --- |

—

790 gram tert-butylalkohol,

| — | 0,79 gram denatoniumbensoat. |
| --- | --- |

—

0,79 gram denatoniumbensoat.

Slovakien

Per hektoliter absolut etanol:

| 1. | | 3 liter metylisobutylketon, |
| --- | --- | --- |

1.

3 liter metylisobutylketon,

| | 2 liter metyletylketon (MEK), |
| --- | --- |

2 liter metyletylketon (MEK),

| | 1 gram denatoniumbensoat, |
| --- | --- |

1 gram denatoniumbensoat,

| | 0,2 gram metylenblått. |
| --- | --- |

0,2 gram metylenblått.

| 2. | | 1,5 liter teknisk bensin, |
| --- | --- | --- |

2.

1,5 liter teknisk bensin,

| | 1,5 liter fotogen, |
| --- | --- |

1,5 liter fotogen,

| | 2 gram denatoniumbensoat. |
| --- | --- |

2 gram denatoniumbensoat.

Finland

Per hektoliter absolut etanol, någon av följande formuleringar:

| 1. | | 2 liter metyletylketon (MEK), |
| --- | --- | --- |

1.

2 liter metyletylketon (MEK),

| | 3 liter metylisobutylketon. |
| --- | --- |

3 liter metylisobutylketon.

| 2. | | 2 liter aceton, |
| --- | --- | --- |

2.

2 liter aceton,

| | 3 liter metylisobutylketon. |
| --- | --- |

3 liter metylisobutylketon.

Sverige

Per hektoliter absolut etanol:

| — | 3 liter metylisobutylketon, |
| --- | --- |

—

3 liter metylisobutylketon,

| — | 2 liter metyletylketon (MEK). |
| --- | --- |

—

2 liter metyletylketon (MEK).

Förenade kungariket

En bas produceras genom att blanda följande:

| — | 90 volymprocent etanol, |
| --- | --- |

—

90 volymprocent etanol,

| — | 9,5 volymprocent metanol, |
| --- | --- |

—

9,5 volymprocent metanol,

| — | 0,5 volymprocent obearbetat pyridin. |
| --- | --- |

—

0,5 volymprocent obearbetat pyridin.

För varje 10 hektoliter av basen tillsätts följande:

| — | 3,75 liter mineralnafta (petroleum), |
| --- | --- |

—

3,75 liter mineralnafta (petroleum),

| — | 1,5 gram metylviolett (C.I. no. 42555). |
| --- | --- |

—

1,5 gram metylviolett (C.I. no. 42555).

---

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 163/2013

av den 21 februari 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 februari 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 83,8 |
| MA | 61,8 |
| TN | 86,4 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 83,7 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 190,0 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 44,1 |
| TR | 102,3 |
| ZZ | 73,2 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 71,3 |
| MA | 63,4 |
| TN | 56,2 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 60,0 |
| 0805 20 10 | IL | 125,9 |
| MA | 109,8 |
| ZZ | 117,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 144,7 |
| KR | 134,8 |
| MA | 120,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | TR | 72,2 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 31,3 |
| US | 180,2 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | AR | 140,0 |
| CL | 228,4 |
| CN | 77,9 |
| TR | 172,7 |
| US | 187,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 152,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

83,8

MA

61,8

TN

86,4

TR

102,8

ZZ

83,7

0707 00 05

EG

191,6

MA

190,0

TR

175,4

ZZ

185,7

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

44,1

TR

102,3

ZZ

73,2

0805 10 20

EG

51,1

IL

71,3

MA

63,4

TN

56,2

TR

58,0

ZZ

60,0

0805 20 10

IL

125,9

MA

109,8

ZZ

117,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

144,7

KR

134,8

MA

120,0

TR

70,3

ZZ

105,5

0805 50 10

TR

72,2

ZZ

72,2

0808 10 80

CN

83,6

MK

31,3

US

180,2

ZZ

98,4

0808 30 90

AR

140,0

CL

228,4

CN

77,9

TR

172,7

US

187,5

ZA

109,1

ZZ

152,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/64

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 164/2013

av den 21 februari 2013

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 143 jämförd med artikel 4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 614/2009 av den 7 juli 2009 om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (2), särskilt artikel 3.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör ändras i enlighet med detta.

| (4) | Denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, varför den här förordningen bör träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, varför den här förordningen bör träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 februari 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 181, 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  EGT L 145, 29.6.1995, s. 47.

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nr | Varuslag | Representativt pris
  (EUR/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3.3
  (EUR/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Plockade och urtagna (s.k. 70 %-kycklingar), frysta | 158,2 | 0 | AR |
| 121,7 | 0 | BR |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 153,1 | 0 | AR |
| 150,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns, benfria, frysta | 271,6 | 9 | AR |
| 241,2 | 18 | BR |
| 318,4 | 0 | CL |
| 223,0 | 23 | TH |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkoner, frysta | 280,0 | 5 | BR |
| 323,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Äggula | 569,2 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Torkade ägg utan skal | 486,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 266,7 | 6 | BR |
| 206,3 | 24 | TH |
| 3502 11 90 | Torkat äggalbumin | 750,3 | 0 | AR |

KN-nr

Varuslag

Representativt pris

(EUR/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3.3

(EUR/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 10

Plockade och urtagna (s.k. 70 %-kycklingar), frysta

158,2

0

AR

121,7

0

BR

0207 12 90

Plockade och urtagna (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

153,1

0

AR

150,0

0

BR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns, benfria, frysta

271,6

9

AR

241,2

18

BR

318,4

0

CL

223,0

23

TH

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkoner, frysta

280,0

5

BR

323,6

0

CL

0408 11 80

Äggula

569,2

0

AR

0408 91 80

Torkade ägg utan skal

486,0

0

AR

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

266,7

6

BR

206,3

24

TH

3502 11 90

Torkat äggalbumin

750,3

0

AR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ’ZZ’ betecknar ’övrigt ursprung’.”

1

---

DIREKTIV

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/66

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2013/7/EU

av den 21 februari 2013

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp alkyl(C12-16) dimetylbensylammoniumklorid som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 16.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I den förteckningen ingår kvartära ammoniumföreningar, bensyl-C12-16-alkyldimetyl, klorider, som är synonymt med alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1451/2007 av den 4 december 2007 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (2) fastställs en förteckning över verksamma ämnen som ska utvärderas för att eventuellt tas upp i bilaga I, IA eller IB till direktiv 98/8/EG. I den förteckningen ingår kvartära ammoniumföreningar, bensyl-C12-16-alkyldimetyl, klorider, som är synonymt med alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid.

| (2) | I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, enligt definitionen i bilaga V till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med förordning (EG) nr 1451/2007 har alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid utvärderats i överensstämmelse med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, enligt definitionen i bilaga V till det direktivet.

| (3) | Italien utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den 14 augusti 2007 den behöriga myndighetens rapport till kommissionen tillsammans med en rekommendation, i enlighet med artikel 10.5 och 10.7 i kommissionens förordning (EG) nr 2032/2003 av den 4 november 2003 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden, och om ändring av förordning (EG) nr 1896/2000 (3). |
| --- | --- |

(3)

Italien utsågs till rapporterande medlemsstat och överlämnade den 14 augusti 2007 den behöriga myndighetens rapport till kommissionen tillsammans med en rekommendation, i enlighet med artikel 10.5 och 10.7 i kommissionens förordning (EG) nr 2032/2003 av den 4 november 2003 om andra fasen av det tioåriga arbetsprogram som avses i artikel 16.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden, och om ändring av förordning (EG) nr 1896/2000 (3).

| (4) | Den behöriga myndighetens rapport granskades av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 21 september 2012. |
| --- | --- |

(4)

Den behöriga myndighetens rapport granskades av medlemsstaterna och kommissionen. I enlighet med artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1451/2007 infördes resultaten från granskningen i en granskningsrapport vid mötet i ständiga kommittén för biocidprodukter den 21 september 2012.

| (5) | Av utvärderingarna framgår att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid för användning i produkttyp 8 bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(5)

Av utvärderingarna framgår att biocidprodukter som används som träskyddsmedel och som innehåller alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid kan förväntas uppfylla kraven i artikel 5 i direktiv 98/8/EG. Alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid för användning i produkttyp 8 bör därför tas upp i bilaga I till det direktivet.

| (6) | Inte alla potentiella användningsområden och exponeringsscenarier har utvärderats på unionsnivå. Exempelvis har varken användning av icke yrkesmässiga användare eller exponering via livsmedel eller foder utvärderats. Det är därför lämpligt att kräva att medlemsstaterna utvärderar de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för människor och delar av miljön som inte på ett representativt sätt ingick i riskbedömningen på unionsnivå. Medlemsstaterna bör också när de godkänner produkter se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att reducera identifierade risker till acceptabla nivåer. |
| --- | --- |

(6)

Inte alla potentiella användningsområden och exponeringsscenarier har utvärderats på unionsnivå. Exempelvis har varken användning av icke yrkesmässiga användare eller exponering via livsmedel eller foder utvärderats. Det är därför lämpligt att kräva att medlemsstaterna utvärderar de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för människor och delar av miljön som inte på ett representativt sätt ingick i riskbedömningen på unionsnivå. Medlemsstaterna bör också när de godkänner produkter se till att lämpliga åtgärder vidtas eller särskilda villkor införs för att reducera identifierade risker till acceptabla nivåer.

| (7) | Mot bakgrund av de risker för människors hälsa som identifierats bör det krävas att det fastställs säkra driftsrutiner, att produkter används med lämplig personlig skyddsutrustning och att produkter inte appliceras på trä som barn kan komma i direkt kontakt med, om det inte kan visas i ansökan om produktgodkännande att riskerna kan reduceras till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av de risker för människors hälsa som identifierats bör det krävas att det fastställs säkra driftsrutiner, att produkter används med lämplig personlig skyddsutrustning och att produkter inte appliceras på trä som barn kan komma i direkt kontakt med, om det inte kan visas i ansökan om produktgodkännande att riskerna kan reduceras till en acceptabel nivå.

| (8) | Mot bakgrund av de risker för miljön som identifierats bör det krävas att industriell eller yrkesmässig applicering sker inom ett inneslutet område eller på ett ogenomträngligt hårt underlag med invallning, att nybehandlat virke efter behandlingen lagras på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att spillvätska från appliceringen av produkter som används som träskyddsmedel och som innehåller alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av de risker för miljön som identifierats bör det krävas att industriell eller yrkesmässig applicering sker inom ett inneslutet område eller på ett ogenomträngligt hårt underlag med invallning, att nybehandlat virke efter behandlingen lagras på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att spillvätska från appliceringen av produkter som används som träskyddsmedel och som innehåller alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.

| (9) | Oacceptabla risker för miljön har identifierats vid situationer där trä behandlat med alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid är ständigt utsatt för väder och vind eller ofta utsatt för väta (användningsklass 3 enligt OECD:s definition (4)), används för utomhuskonstruktioner nära eller ovanför vatten (”broscenariot” i användningsklass 3 enligt OECD:s definition (5)) eller är i kontakt med sötvatten (användningsklass 4b enligt OECD:s definition (6)). Det bör därför krävas att produkter inte godkänns för behandling av trä avsett för dessa användningar, om inte uppgifter lämnas som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 i och bilaga VI till direktiv 98/8/EG, vid behov genom tillämpning av lämpliga riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

(9)

Oacceptabla risker för miljön har identifierats vid situationer där trä behandlat med alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid är ständigt utsatt för väder och vind eller ofta utsatt för väta (användningsklass 3 enligt OECD:s definition (4)), används för utomhuskonstruktioner nära eller ovanför vatten (”broscenariot” i användningsklass 3 enligt OECD:s definition (5)) eller är i kontakt med sötvatten (användningsklass 4b enligt OECD:s definition (6)). Det bör därför krävas att produkter inte godkänns för behandling av trä avsett för dessa användningar, om inte uppgifter lämnas som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 i och bilaga VI till direktiv 98/8/EG, vid behov genom tillämpning av lämpliga riskreducerande åtgärder.

| (10) | Bestämmelserna i detta direktiv bör börja tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter av produkttyp 8 som innehåller det verksamma ämnet alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid behandlas likvärdigt på unionsmarknaden, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(10)

Bestämmelserna i detta direktiv bör börja tillämpas samtidigt i alla medlemsstater så att de biocidprodukter av produkttyp 8 som innehåller det verksamma ämnet alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid behandlas likvärdigt på unionsmarknaden, och även för att generellt sett främja en väl fungerande marknad för biocidprodukter.

| (11) | En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG, så att medlemsstaterna och berörda parter kan förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG räknas från dagen för upptagandet. |
| --- | --- |

(11)

En rimlig tid bör förflyta innan ett verksamt ämne tas upp i bilaga I till direktiv 98/8/EG, så att medlemsstaterna och berörda parter kan förbereda sig för att uppfylla de nya kraven, och för att sökande som har utarbetat dokumentation till fullo ska kunna åtnjuta den tioåriga dataskyddsperiod som i enlighet med artikel 12.1 c ii i direktiv 98/8/EG räknas från dagen för upptagandet.

| (12) | Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(12)

Efter upptagandet bör medlemsstaterna ges en rimlig tidsfrist för att genomföra artikel 16.3 i direktiv 98/8/EG.

| (13) | Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Direktiv 98/8/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (7) har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (7) har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 98/8/EG ska ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 januari 2014 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 februari 2015.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 februari 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  EUT L 307, 24.11.2003, s. 1.

3

(4)  OECD:s dokumentserie om utsläppsscenarier, nr 2, Emission Scenario Document for Wood Preservatives, del 2, s. 64.

4

Emission Scenario Document for Wood Preservatives

(5)  Ibid.

5

(6)  Ibid.

6

(7)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

7

---

BILAGA

Följande post ska läggas till i bilaga I till direktiv 98/8/EG:

| Nummer | Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1) | Datum för upptagande | Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3, om inte ett av de undantag som anges i den här rubrikens fotnot är tillämpligt (2) | Upptagandeperioden löper ut | Produkttyp | Särskilda bestämmelser (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”64 | Alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid
  C12-16-ADBAC | IUPAC-namn: Ej tillämpligt
  EG-nr: 270-325-2
  CAS-nr: 68424-85-1 | Torrvikt: 940 g/kg | 1 februari 2015 | 31 januari 2017 | 31 januari 2025 | 8 | Riskbedömningen på unionsnivå omfattade inte alla potentiella användningsområden och exponeringsscenarier; vissa användningsområden och exponeringsscenarier omfattades inte, t.ex. användning av icke yrkesmässiga användare och exponering via livsmedel eller foder. När ansökan om godkännande av en produkt bedöms enligt artikel 5 och bilaga VI ska medlemsstaterna, om detta är relevant för den berörda produkten, utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för människor och delar av miljön som inte på ett representativt sätt ingick i riskbedömningen på unionsnivå.
  Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:






  1. | Säkra driftsrutiner ska fastställas för industriella och yrkesmässiga användare och produkter ska användas tillsammans med lämplig personlig skyddsutrustning, om det inte i ansökan om produktgodkännande kan visas att riskerna kan reduceras till en acceptabel nivå på andra sätt. |

Nummer

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1)

Datum för upptagande

Sista dag för uppfyllande av artikel 16.3, om inte ett av de undantag som anges i den här rubrikens fotnot är tillämpligt (2)

Upptagandeperioden löper ut

Produkttyp

Särskilda bestämmelser (3)

”64

Alkyl (C12-16) dimetylbensylammoniumklorid

C12-16-ADBAC

IUPAC-namn: Ej tillämpligt

EG-nr: 270-325-2

CAS-nr: 68424-85-1

Torrvikt: 940 g/kg

1 februari 2015

31 januari 2017

31 januari 2025

8

Riskbedömningen på unionsnivå omfattade inte alla potentiella användningsområden och exponeringsscenarier; vissa användningsområden och exponeringsscenarier omfattades inte, t.ex. användning av icke yrkesmässiga användare och exponering via livsmedel eller foder. När ansökan om godkännande av en produkt bedöms enligt artikel 5 och bilaga VI ska medlemsstaterna, om detta är relevant för den berörda produkten, utvärdera de användningsområden eller exponeringsscenarier och de risker för människor och delar av miljön som inte på ett representativt sätt ingick i riskbedömningen på unionsnivå.

Medlemsstaterna ska se till att godkännanden omfattas av följande villkor:

1.

Säkra driftsrutiner ska fastställas för industriella och yrkesmässiga användare och produkter ska användas tillsammans med lämplig personlig skyddsutrustning, om det inte i ansökan om produktgodkännande kan visas att riskerna kan reduceras till en acceptabel nivå på andra sätt.

| 2. | Produkter får inte godkännas för behandling av trä som barn kan komma i direkt kontakt med, om det inte kan visas i ansökan om produktgodkännande att riskerna kan reduceras till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

2.

Produkter får inte godkännas för behandling av trä som barn kan komma i direkt kontakt med, om det inte kan visas i ansökan om produktgodkännande att riskerna kan reduceras till en acceptabel nivå.

| 3. | På etiketter och, om sådana finns, säkerhetsdatablad för produkter som godkänts ska det anges att industriell eller yrkesmässig applicering ska ske inom ett inneslutet område eller på ett ogenomträngligt hårt underlag med invallning, att nybehandlat virke efter behandlingen ska lagras på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att spillvätska från appliceringen av produkten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande. |
| --- | --- |

3.

På etiketter och, om sådana finns, säkerhetsdatablad för produkter som godkänts ska det anges att industriell eller yrkesmässig applicering ska ske inom ett inneslutet område eller på ett ogenomträngligt hårt underlag med invallning, att nybehandlat virke efter behandlingen ska lagras på ett ogenomträngligt hårt underlag så att direkt läckage till mark eller vatten förhindras och att spillvätska från appliceringen av produkten ska samlas upp för återanvändning eller bortskaffande.

| 4. | Produkter får inte godkännas för behandling av trä som kommer att vara i kontakt med sötvatten eller användas i utomhuskonstruktionernära eller ovanför vatten, som ständigt kommer att utsättas för väder och vind eller ofta utsättas för väta, om inte uppgifter lämnas som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, vid behov genom tillämpning av lämpliga riskreducerande åtgärder.” |
| --- | --- |

4.

Produkter får inte godkännas för behandling av trä som kommer att vara i kontakt med sötvatten eller användas i utomhuskonstruktionernära eller ovanför vatten, som ständigt kommer att utsättas för väder och vind eller ofta utsättas för väta, om inte uppgifter lämnas som visar att produkten kommer att uppfylla kraven i artikel 5 och bilaga VI, vid behov genom tillämpning av lämpliga riskreducerande åtgärder.”

---

(1)  Den renhet som angavs i denna kolumn var den minsta renhetsgraden för det verksamma ämne som använts för utvärderingen enligt artikel 11. Det verksamma ämnet i den produkt som släpps ut på marknaden kan ha samma renhetsgrad eller annan renhetsgrad, om det har bevisats vara tekniskt ekvivalent med det utvärderade ämnet.

1

(2)  För produkter som innehåller mer än ett verksamt ämne som omfattas av artikel 16.2 är den sista dagen för uppfyllande av artikel 16.3 den som gäller för det sista av dess verksamma ämnen som upptas i denna bilaga. För produkter för vilka det första godkännandet har beviljats mindre än 120 dagar före sista dagen för uppfyllande av artikel 16.3 och en fullständig ansökan lämnats in om ömsesidigt erkännande i enlighet med artikel 4.1 inom 60 dagar från beviljandet av det första godkännandet, förlängs tidsfristen för uppfyllande av artikel 16.3 för denna ansökan till 120 dagar efter dagen för mottagandet av den fullständiga ansökan om ömsesidigt erkännande. För produkter för vilka en medlemsstat har föreslagit ett undantag från ömsesidigt erkännande i enlighet med artikel 4.4 förlängs tidsfristen för uppfyllande av artikel 16.3 till 30 dagar efter dagen för kommissionens beslut antaget i enlighet med artikel 4.4 andra stycket.

2

(3)  När det gäller genomförandet av de gemensamma principerna i bilaga VI återfinns utvärderingsrapporternas innehåll och slutsatser på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

3

---

BESLUT

| 22.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/70

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 februari 2013

om utnämning av en fransk ledamot och två franska suppleanter i Regionkommittén

(2013/101/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den franska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015.

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Jean-Yves Le DRIAN har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Jean-Yves Le DRIAN har löpt ut.

| (3) | Två platser som suppleant har blivit lediga till följd av att mandaten för Victorin LUREL och Caroline CAYEUX har löpt ut. |
| --- | --- |

(3)

Två platser som suppleant har blivit lediga till följd av att mandaten för Victorin LUREL och Caroline CAYEUX har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2015,

| a) | som ledamot






  — | Pierrick MASSIOT, président du Conseil régional de Bretagne |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamot

—

Pierrick MASSIOT, président du Conseil régional de Bretagne

och

| b) | som suppleanter






  — | Josette BOREL-LECERTIN, présidente du Conseil régional de Guadeloupe |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

—

Josette BOREL-LECERTIN, présidente du Conseil régional de Guadeloupe

| — | Daniel DUGLERY, conseiller régional d’Auvergne. |
| --- | --- |

—

Daniel DUGLERY, conseiller régional d’Auvergne.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 februari 2013.

På rådets vägnar

S. SHERLOCK

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---