# Euroopa Liidu L 78/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.078.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 78 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide20. märts 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.078.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 78

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide20. märts 2013

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 227/2013, 13. märts 2013, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 | 23 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 229/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 | 41 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 227/2013, 13. märts 2013, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006

23

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 229/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006

41

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 227/2013,

13. märts 2013,

millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 27. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 579/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011, (4) on ette nähtud teatavate nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (5) sätestatud tehniliste meetmete kohaldamise jätkamine üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 27. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 579/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011, (4) on ette nähtud teatavate nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (5) sätestatud tehniliste meetmete kohaldamise jätkamine üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2012.

| (2) | Seoses ühise kalanduspoliitika käimasoleva reformiga on oodata uut tehniliste kaitsemeetmete raamistikku. Ebatõenäosus, et see uus raamistik jõustub 2012. aasta lõpuks, õigustab kõnealuste tehniliste üleminekumeetmete kohaldamise pikendamist. |
| --- | --- |

(2)

Seoses ühise kalanduspoliitika käimasoleva reformiga on oodata uut tehniliste kaitsemeetmete raamistikku. Ebatõenäosus, et see uus raamistik jõustub 2012. aasta lõpuks, õigustab kõnealuste tehniliste üleminekumeetmete kohaldamise pikendamist.

| (3) | Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine, tuleks nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 (6) ajakohastada, lisades sellesse tehnilised üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine, tuleks nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 (6) ajakohastada, lisades sellesse tehnilised üleminekumeetmed.

| (4) | Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine Mustas meres, tuleks eelnevalt liidu õiguses kehtestatud hariliku kammelja lossimise alammõõdud ja väikseima võrgusilma suurus inkorporeerida määrusesse (EÜ) nr 850/98. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine Mustas meres, tuleks eelnevalt liidu õiguses kehtestatud hariliku kammelja lossimise alammõõdud ja väikseima võrgusilma suurus inkorporeerida määrusesse (EÜ) nr 850/98.

| (5) | Kõikides ICES-piirkondades tuleks säilitada valikulise püügi keeld, et vähendada kvoodiga hõlmatud liikide tagasiheidet. |
| --- | --- |

(5)

Kõikides ICES-piirkondades tuleks säilitada valikulise püügi keeld, et vähendada kvoodiga hõlmatud liikide tagasiheidet.

| (6) | Liidu, Norra ja Fääri saarte vaheliste 2009. aastal peetud konsultatsioonide alusel tuleks soovimatu püügi vähendamiseks kehtestada teatavate liikide tagasiheite keeld ning nõue lahkuda püügipiirkonnast, kui 10 % püütud saagist sisaldab alamõõdulisi kalu. |
| --- | --- |

(6)

Liidu, Norra ja Fääri saarte vaheliste 2009. aastal peetud konsultatsioonide alusel tuleks soovimatu püügi vähendamiseks kehtestada teatavate liikide tagasiheite keeld ning nõue lahkuda püügipiirkonnast, kui 10 % püütud saagist sisaldab alamõõdulisi kalu.

| (7) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt tuleks jätkata ICES IIa rajoonis püütud heeringa lossimise või pardal hoidmise piirangute kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt tuleks jätkata ICES IIa rajoonis püütud heeringa lossimise või pardal hoidmise piirangute kohaldamist.

| (8) | STECF nõuande kohaselt ei ole kevadheeringa püügikeeld ICES VIa rajoonis enam vajalik selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ning kõnealune püügikeeld tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(8)

STECF nõuande kohaselt ei ole kevadheeringa püügikeeld ICES VIa rajoonis enam vajalik selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ning kõnealune püügikeeld tuleks kehtetuks tunnistada.

| (9) | Võttes arvesse STECF nõuannet, mille kohaselt on tobiate vähesus seotud kaljukajakate ebaõnnestunud pesitsemisega, tuleks püügikeeldu ICES IV alapiirkonnas jätkata, arvestamata kalavarude seireks igal aastal toimuvat piiratud kalapüüki. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse STECF nõuannet, mille kohaselt on tobiate vähesus seotud kaljukajakate ebaõnnestunud pesitsemisega, tuleks püügikeeldu ICES IV alapiirkonnas jätkata, arvestamata kalavarude seireks igal aastal toimuvat piiratud kalapüüki.

| (10) | STECFi nõuande kohaselt peaks olema võimalik teatavates piirkondades, kus norra salehomaari püük on keelatud, lubada selliste püügivahendite kasutamist, millega ei püüta norra salehomaari. |
| --- | --- |

(10)

STECFi nõuande kohaselt peaks olema võimalik teatavates piirkondades, kus norra salehomaari püük on keelatud, lubada selliste püügivahendite kasutamist, millega ei püüta norra salehomaari.

| (11) | STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata kilttursa noorisendite püügikeelu kohaldamist ICES VIb rajoonis. |
| --- | --- |

(11)

STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata kilttursa noorisendite püügikeelu kohaldamist ICES VIb rajoonis.

| (12) | ICES ja STECF nõuande kohaselt tuleks tursa-, kilttursa- ja merlangivarude kaitsmiseks jätkata teatavate tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist Šotimaast lääne pool asuvates vetes (ICES VIa rajoon), et aidata kaasa kalavarude kaitsmisele. |
| --- | --- |

(12)

ICES ja STECF nõuande kohaselt tuleks tursa-, kilttursa- ja merlangivarude kaitsmiseks jätkata teatavate tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist Šotimaast lääne pool asuvates vetes (ICES VIa rajoon), et aidata kaasa kalavarude kaitsmisele.

| (13) | STECF nõuande kohaselt tuleks lubada põhjaatlandi süsika püügil ICES VIa rajoonis kasutada ridvata õngesid ja automatiseeritud taglasõngejadasid. |
| --- | --- |

(13)

STECF nõuande kohaselt tuleks lubada põhjaatlandi süsika püügil ICES VIa rajoonis kasutada ridvata õngesid ja automatiseeritud taglasõngejadasid.

| (14) | Vastavalt STECF nõuandele tursa ruumilise leviku kohta ICES VIa rajoonis, mis näitab, et suur enamus tursa püügist toimub põhja pool 59° põhjalaiust, tuleks sellest joonest lõuna pool lubada seisevvõrkude kasutamist. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt STECF nõuandele tursa ruumilise leviku kohta ICES VIa rajoonis, mis näitab, et suur enamus tursa püügist toimub põhja pool 59° põhjalaiust, tuleks sellest joonest lõuna pool lubada seisevvõrkude kasutamist.

| (15) | STECF nõuande kohaselt tuleks koerhai püügil ICES VIa rajoonis lubada seisevvõrkude kasutamist. |
| --- | --- |

(15)

STECF nõuande kohaselt tuleks koerhai püügil ICES VIa rajoonis lubada seisevvõrkude kasutamist.

| (16) | Erandi korral lubada ICES VIa rajoonis püüda kala traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga tuleks nimetatud püügivahendite omaduste asjakohasus teaduslike nõuannete alusel korrapäraselt läbi vaadata, et neid kas muuta või need kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(16)

Erandi korral lubada ICES VIa rajoonis püüda kala traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga tuleks nimetatud püügivahendite omaduste asjakohasus teaduslike nõuannete alusel korrapäraselt läbi vaadata, et neid kas muuta või need kehtetuks tunnistada.

| (17) | STECF nõuande kohaselt tuleks kehtestada tursa noorisendite püügikeeld ICES VIa rajoonis. |
| --- | --- |

(17)

STECF nõuande kohaselt tuleks kehtestada tursa noorisendite püügikeeld ICES VIa rajoonis.

| (18) | ICES VI alapiirkonnas sätestatud tursa, kilttursa ja merlangi püügikeelu asjakohasus tuleks teaduslike nõuannete alusel korrapäraselt läbi vaadata, et seda kas muuta või see kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(18)

ICES VI alapiirkonnas sätestatud tursa, kilttursa ja merlangi püügikeelu asjakohasus tuleks teaduslike nõuannete alusel korrapäraselt läbi vaadata, et seda kas muuta või see kehtetuks tunnistada.

| (19) | ICES ja STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata tursavarude kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist Keldi meres (ICES VIIf ja VIIg rajoon). |
| --- | --- |

(19)

ICES ja STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata tursavarude kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist Keldi meres (ICES VIIf ja VIIg rajoon).

| (20) | STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata sinise molva kudekogumite kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist ICES VIa rajoonis. |
| --- | --- |

(20)

STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata sinise molva kudekogumite kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist ICES VIa rajoonis.

| (21) | Tuleks jätkata Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes. |
| --- | --- |

(21)

Tuleks jätkata Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes.

| (22) | Tuleks jätkata NEAFC poolt 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks jätkata NEAFC poolt 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes.

| (23) | STECF nõuande kohaselt tuleks jätkuvalt lubada kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc rajoonis ja IVb rajooni lõunaosas. |
| --- | --- |

(23)

STECF nõuande kohaselt tuleks jätkuvalt lubada kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc rajoonis ja IVb rajooni lõunaosas.

| (24) | Liidu ning Norra ja Fääri saarte vaheliste 2009. aastal peetud konsultatsioonide alusel tuleks alaliselt rakendada teatavaid meetmeid, millega piiratakse selliste pelaagilise püügi laevade saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust, millega püütakse Kirde-Atlandil heeringat, makrelli ja stauriidi. |
| --- | --- |

(24)

Liidu ning Norra ja Fääri saarte vaheliste 2009. aastal peetud konsultatsioonide alusel tuleks alaliselt rakendada teatavaid meetmeid, millega piiratakse selliste pelaagilise püügi laevade saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust, millega püütakse Kirde-Atlandil heeringat, makrelli ja stauriidi.

| (25) | ICESi nõuande kohaselt tuleks jätkata tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist, et kaitsta kudemisajal täiskasvanud tursa varusid Iiri meres. |
| --- | --- |

(25)

ICESi nõuande kohaselt tuleks jätkata tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist, et kaitsta kudemisajal täiskasvanud tursa varusid Iiri meres.

| (26) | STECFi nõuande kohaselt tuleks lubada sorteerimisvõrede kasutamist ICES VIIa rajooni piirangutega alas. |
| --- | --- |

(26)

STECFi nõuande kohaselt tuleks lubada sorteerimisvõrede kasutamist ICES VIIa rajooni piirangutega alas.

| (27) | STECFi nõuande kohaselt tuleks seisevvõrkude ja nakkevõrkudega kalapüüki ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajooni ja ICES VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ida pool 27° läänepikkust vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit ja vähem kui 600 meetrit, lubada üksnes teatavatel tingimustel, millega tagatakse bioloogiliselt tundlike süvamereliikide kaitse. |
| --- | --- |

(27)

STECFi nõuande kohaselt tuleks seisevvõrkude ja nakkevõrkudega kalapüüki ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajooni ja ICES VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ida pool 27° läänepikkust vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit ja vähem kui 600 meetrit, lubada üksnes teatavatel tingimustel, millega tagatakse bioloogiliselt tundlike süvamereliikide kaitse.

| (28) | Oluline on selgitada seisevvõrkudega püügi suhtes eelkõige ICES VII alapiirkonnas rakendatavate erinevate režiimide koostoimet. Konkreetsemalt tuleks selgitada, et spetsiifilist erandit kasutada seisevvõrke silmasuurusega vähemalt 100 millimeetrit ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning selle erandiga seotud tingimusi kohaldatakse ainult vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit ja vähem kui 600 meetrit, ja et määruses (EÜ) nr 850/98 sätestatud võrgusilma suurust ja püükide koostist käsitlevaid standardeeskirju kohaldatakse järelikult ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis ning alla 200 meetrise kaardistatud sügavusega vetes ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis. |
| --- | --- |

(28)

Oluline on selgitada seisevvõrkudega püügi suhtes eelkõige ICES VII alapiirkonnas rakendatavate erinevate režiimide koostoimet. Konkreetsemalt tuleks selgitada, et spetsiifilist erandit kasutada seisevvõrke silmasuurusega vähemalt 100 millimeetrit ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning selle erandiga seotud tingimusi kohaldatakse ainult vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit ja vähem kui 600 meetrit, ja et määruses (EÜ) nr 850/98 sätestatud võrgusilma suurust ja püükide koostist käsitlevaid standardeeskirju kohaldatakse järelikult ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis ning alla 200 meetrise kaardistatud sügavusega vetes ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis.

| (29) | STECF nõuande kohaselt peaks olema lubatud abarate kasutamine ICES IX alapiirkonnas vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit, ent vähem kui 600 meetrit. |
| --- | --- |

(29)

STECF nõuande kohaselt peaks olema lubatud abarate kasutamine ICES IX alapiirkonnas vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit, ent vähem kui 600 meetrit.

| (30) | Biskaia lahes tuleks jätkuvalt lubada kasutada teatavate selektiivsete püügivahendite kasutamist, et tagada merluusi ja norra salehomaari varude säästev kasutamine ning vähendada kõnealuste liikide tagasiheidet. |
| --- | --- |

(30)

Biskaia lahes tuleks jätkuvalt lubada kasutada teatavate selektiivsete püügivahendite kasutamist, et tagada merluusi ja norra salehomaari varude säästev kasutamine ning vähendada kõnealuste liikide tagasiheidet.

| (31) | Teatavates piirkondades tuleks jätkuvalt kohaldada püügipiiranguid, mille NEAFC kehtestas 2004. aastal ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks NEAFC reguleeritavas piirkonnas ja liit 2008. aastal ICES VIIc, VIIj, VIIk ja VIIIc rajooni teatavatel aladel. |
| --- | --- |

(31)

Teatavates piirkondades tuleks jätkuvalt kohaldada püügipiiranguid, mille NEAFC kehtestas 2004. aastal ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks NEAFC reguleeritavas piirkonnas ja liit 2008. aastal ICES VIIc, VIIj, VIIk ja VIIIc rajooni teatavatel aladel.

| (32) | Vastavalt liidu ja Norra ühise töörühma nõuandele, milles käsitletakse tehnilisi meetmeid, ei aita heeringa-, makrelli- ja kilupüügi keeld traalide ja seinnootadega nädalavahetustel Skagerrakis ja Kattegatis enam pelaagilisi kalavarusid kaitsta, kuna püügistruktuur on muutunud. Sellest tulenevalt tuleks 2011. aastal toimunud liidu, Norra ja Fääri saarte vaheliste konsultatsioonide alusel kõnealune keeld tühistada. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt liidu ja Norra ühise töörühma nõuandele, milles käsitletakse tehnilisi meetmeid, ei aita heeringa-, makrelli- ja kilupüügi keeld traalide ja seinnootadega nädalavahetustel Skagerrakis ja Kattegatis enam pelaagilisi kalavarusid kaitsta, kuna püügistruktuur on muutunud. Sellest tulenevalt tuleks 2011. aastal toimunud liidu, Norra ja Fääri saarte vaheliste konsultatsioonide alusel kõnealune keeld tühistada.

| (33) | Selguse ja parema reguleerimise huvides tuleks mõni vananenud säte välja jätta. |
| --- | --- |

(33)

Selguse ja parema reguleerimise huvides tuleks mõni vananenud säte välja jätta.

| (34) | Tuleks säilitada Skagerrakis ja Kattegatis kohaldatavad võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid, et kajastada püügistruktuuri muutumist ja selektiivsemate püügivahendite kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(34)

Tuleks säilitada Skagerrakis ja Kattegatis kohaldatavad võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid, et kajastada püügistruktuuri muutumist ja selektiivsemate püügivahendite kasutuselevõttu.

| (35) | Veenuskarplase alammõõdud tuleks bioloogiliste andmete põhjal läbi vaadata. |
| --- | --- |

(35)

Veenuskarplase alammõõdud tuleks bioloogiliste andmete põhjal läbi vaadata.

| (36) | Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) piirkonnas asuvatest vetest püütud kaheksajalale on kehtestatud alammõõt, et parandada kaheksajala ning eelkõige noorisendite kaitsmist. |
| --- | --- |

(36)

Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) piirkonnas asuvatest vetest püütud kaheksajalale on kehtestatud alammõõt, et parandada kaheksajala ning eelkõige noorisendite kaitsmist.

| (37) | Anšoovise jaoks tuleks lisada kalade arvuga kilogrammis väljendatud lossitava alammõõduga samaväärne meede, kuna see lihtsustaks tööd seda liiki püüdva laeva pardal ja hõlbustaks kontrollimeetmeid kaldal. |
| --- | --- |

(37)

Anšoovise jaoks tuleks lisada kalade arvuga kilogrammis väljendatud lossitava alammõõduga samaväärne meede, kuna see lihtsustaks tööd seda liiki püüdva laeva pardal ja hõlbustaks kontrollimeetmeid kaldal.

| (38) | Tuleks säilitada sorteerimisvõre spetsifikatsioonid, et vähendada kaaspüüki norra salehomaari püügil ICES IIIa rajoonis, ICES VI alapiirkonnas ja ICES VIIa rajoonis. |
| --- | --- |

(38)

Tuleks säilitada sorteerimisvõre spetsifikatsioonid, et vähendada kaaspüüki norra salehomaari püügil ICES IIIa rajoonis, ICES VI alapiirkonnas ja ICES VIIa rajoonis.

| (39) | Tuleks säilitada spetsifikatsioonid, milles käsitletakse ruudukujuliste silmadega selektiivakende kasutamist teatavatel tingimustel teatavate veetavate püünistega kalapüügil Biskaia lahel. |
| --- | --- |

(39)

Tuleks säilitada spetsifikatsioonid, milles käsitletakse ruudukujuliste silmadega selektiivakende kasutamist teatavatel tingimustel teatavate veetavate püünistega kalapüügil Biskaia lahel.

| (40) | ICES VIa rajoonis tuleks lubada kasutada 2-meetriseid ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid laevadel, mille mootori võimsus on alla 112 kW. |
| --- | --- |

(40)

ICES VIa rajoonis tuleks lubada kasutada 2-meetriseid ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid laevadel, mille mootori võimsus on alla 112 kW.

| (41) | Määruse (EÜ) nr 850/98 regulatiivosas kasutatud mõistet „ühendus” tuleks muuta seoses Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(41)

Määruse (EÜ) nr 850/98 regulatiivosas kasutatud mõistet „ühendus” tuleks muuta seoses Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009.

| (42) | Selleks et tagada nende eeskirjade ühetaolised rakendustingimused, mis käsitlevad samasuguse suure selektiivsusega püügivahendite kasutamist Norra salehomaari püügil ICES VIa rajoonis ning liikmesriigi konkreetsete püügipiirkondade väljajätmist seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate keelu kohaldamisalast ICES VIII, IX ja X alapiirkonnas, kus haide kaaspüük või tagasiheide on väga väike, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada ilma määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, (7) kohaldamata. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et tagada nende eeskirjade ühetaolised rakendustingimused, mis käsitlevad samasuguse suure selektiivsusega püügivahendite kasutamist Norra salehomaari püügil ICES VIa rajoonis ning liikmesriigi konkreetsete püügipiirkondade väljajätmist seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate keelu kohaldamisalast ICES VIII, IX ja X alapiirkonnas, kus haide kaaspüük või tagasiheide on väga väike, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada ilma määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, (7) kohaldamata.

| (43) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 850/98 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(43)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 850/98 vastavalt muuta.

| (44) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1434/98 (8) on sätestatud eritingimused, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks. Erand lubada ICES IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis ning ICES IIa rajooni liidu vetes väikese silmasuurusega võrkudega toimuva heeringa kaaspüügi lossimist, mis on oli eelnevalt hõlmatud teiste liidu õigusaktidega, tuleks inkorporeerida kõnealusesse määrusesse. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1434/98 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(44)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1434/98 (8) on sätestatud eritingimused, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks. Erand lubada ICES IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis ning ICES IIa rajooni liidu vetes väikese silmasuurusega võrkudega toimuva heeringa kaaspüügi lossimist, mis on oli eelnevalt hõlmatud teiste liidu õigusaktidega, tuleks inkorporeerida kõnealusesse määrusesse. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1434/98 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused

Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 1a
  Artikli 4 lõike 2 punktis c, artikli 46 lõike 1 punktis b ja I lisa joonealuses märkuses 5 asendatakse sõna „ühendus” või selle käändevorm sõnaga „liit” vastavas käändes ning vajadusel tehakse lauses asendamisest tulenevaid grammatilisi kohandusi.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 1a

Artikli 4 lõike 2 punktis c, artikli 46 lõike 1 punktis b ja I lisa joonealuses märkuses 5 asendatakse sõna „ühendus” või selle käändevorm sõnaga „liit” vastavas käändes ning vajadusel tehakse lauses asendamisest tulenevaid grammatilisi kohandusi.”

| 2) | Artikli 2 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  „i) | Piirkond 9
  Kõik Musta mere veed, mis vastavad geograafilisele alapiirkonnale 29, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1343/2011 (mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas) (9) I lisas ja resolutsioonis GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„i)

Piirkond 9

Kõik Musta mere veed, mis vastavad geograafilisele alapiirkonnale 29, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1343/2011 (mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas) (9) I lisas ja resolutsioonis GFCM/33/2009/2.

| 3) | Artikli 11 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Kohaldatakse kõnealust erandit, ilma et see piiraks artikli 34b lõike 2 punkti c kohaldamist.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 11 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Kohaldatakse kõnealust erandit, ilma et see piiraks artikli 34b lõike 2 punkti c kohaldamist.”

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11a
  Piirkonnas 9 on ankurdatud seisevvõrkude silmasuurus hariliku kammelja püügil vähemalt 400 millimeetrit.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Piirkonnas 9 on ankurdatud seisevvõrkude silmasuurus hariliku kammelja püügil vähemalt 400 millimeetrit.”

| 5) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Mereorganism on alamõõduline juhul, kui tema mõõtmed on XII ja XIIa lisas asjakohase liigi ja asjakohase geograafilise piirkonna jaoks sätestatud mõõtmetest väiksemad.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Mereorganism on alamõõduline juhul, kui tema mõõtmed on XII ja XIIa lisas asjakohase liigi ja asjakohase geograafilise piirkonna jaoks sätestatud mõõtmetest väiksemad.”

| 6) | Artiklile 19 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata piirkonnas 9.” |
| --- | --- |

6)

Artiklile 19 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata piirkonnas 9.”

| 7) | Lisatakse järgmine jaotis:
  „IIIa   JAOTIS


  Meetmed tagasiheite vähendamiseks

  Artikkel 19a
  Valikulise püügi keeld
  1.   Piirkondades 1, 2, 3 ja 4 on püügitoimingute ajal keelatud selliste kvoodiga hõlmatud liikide tagasiheide, mida võib seaduslikult lossida.
  2.   Lõikes 1 osutatud sätted ei piira käesolevas määruses ega mis tahes muus kalandusalases liidu õigusaktis sätestatud kohustusi.
  Artikkel 19b
  Püügipiirkonnast lahkumise nõue ja tagasiheite keeld
  1.   Kui piirkondades 1, 2, 3 ja 4 püütud alamõõduliste makrellide, heeringate ja stauriidide kogus ühes loomuses ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, lahkub laev püügipiirkonnast.
  2.   Piirkondades 1, 2, 3 ja 4 on keelatud makrelli, heeringat ja stauriidi püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus.” |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine jaotis:

„IIIa   JAOTIS

Meetmed tagasiheite vähendamiseks

Artikkel 19a

Valikulise püügi keeld

1.   Piirkondades 1, 2, 3 ja 4 on püügitoimingute ajal keelatud selliste kvoodiga hõlmatud liikide tagasiheide, mida võib seaduslikult lossida.

2.   Lõikes 1 osutatud sätted ei piira käesolevas määruses ega mis tahes muus kalandusalases liidu õigusaktis sätestatud kohustusi.

Artikkel 19b

Püügipiirkonnast lahkumise nõue ja tagasiheite keeld

1.   Kui piirkondades 1, 2, 3 ja 4 püütud alamõõduliste makrellide, heeringate ja stauriidide kogus ühes loomuses ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, lahkub laev püügipiirkonnast.

2.   Piirkondades 1, 2, 3 ja 4 on keelatud makrelli, heeringat ja stauriidi püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus.”

| 8) | Artikli 20 lõike 1 punkt d jäetakse välja. |
| --- | --- |

8)

Artikli 20 lõike 1 punkt d jäetakse välja.

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 20a
  Heeringapüügi piirangud ICES IIa rajooni liidu vetes
  ICES IIa rajooni liidu vetest püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuarist – 28. veebruarini ja 16. maist – 31. detsembrini keelatud.” |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 20a

Heeringapüügi piirangud ICES IIa rajooni liidu vetes

ICES IIa rajooni liidu vetest püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuarist – 28. veebruarini ja 16. maist – 31. detsembrini keelatud.”

| 10) | Artikkel 29a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 29a
  Tobiapüügi keeluala ICES IV alapiirkonnas
  1.   Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 55°30′ põhjalaiust Inglismaa idarannikul, |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 29a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 29a

Tobiapüügi keeluala ICES IV alapiirkonnas

1.   Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

55°30′ põhjalaiust Inglismaa idarannikul,

| — | 55°30′ põhjalaiust, 01°00′ läänepikkust, |
| --- | --- |

—

55°30′ põhjalaiust, 01°00′ läänepikkust,

| — | 58°00′ põhjalaiust, 01°00′ läänepikkust, |
| --- | --- |

—

58°00′ põhjalaiust, 01°00′ läänepikkust,

| — | 58°00′ põhjalaiust, 02°00′ läänepikkust, |
| --- | --- |

—

58°00′ põhjalaiust, 02°00′ läänepikkust,

| — | 02°00′ läänepikkust Šotimaa idarannikul. |
| --- | --- |

—

02°00′ läänepikkust Šotimaa idarannikul.

2.   Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel piirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.”

| 11) | Artikli 29b lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Erandina lõikes 1 sätestatud keelust on püük kalakorvidega, millega ei püüta norra salehomaari, lubatud kõnealuses lõikes sätestatud geograafilistes piirkondades ja ajavahemikel.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 29b lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina lõikes 1 sätestatud keelust on püük kalakorvidega, millega ei püüta norra salehomaari, lubatud kõnealuses lõikes sätestatud geograafilistes piirkondades ja ajavahemikel.”

| 12) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 29c
  Rockalli kilttursa ala ICES VI alapiirkonnas
  1.   Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud Rockalli kilttursa püük, v.a püük õngejadaga:






  — | 57°00′ N, 15°00′ W |
| --- | --- | --- |

12)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 29c

Rockalli kilttursa ala ICES VI alapiirkonnas

1.   Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud Rockalli kilttursa püük, v.a püük õngejadaga:

—

57°00′ N, 15°00′ W

| — | 57°00′ N, 14°00′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 14°00′ W

| — | 56°30′ N, 14°00′ W |
| --- | --- |

—

56°30′ N, 14°00′ W

| — | 56°30′ N, 15°00′ W |
| --- | --- |

—

56°30′ N, 15°00′ W

| — | 57°00′ N, 15°00′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 15°00′ W

Artikkel 29d

Tursa-, kilttursa- ja merlangipüügi piirangud ICES VI alapiirkonnas

1.   Igasugune tursa-, kilttursa- ja merlangipüük on keelatud ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaselt määratud koordinaatidega loksodroomidest:

| — | 54°30′ N, 10°35′ W |
| --- | --- |

—

54°30′ N, 10°35′ W

| — | 55°20′ N, 09°50′ W |
| --- | --- |

—

55°20′ N, 09°50′ W

| — | 55°30′ N, 09°20′ W |
| --- | --- |

—

55°30′ N, 09°20′ W

| — | 56°40′ N, 08°55′ W |
| --- | --- |

—

56°40′ N, 08°55′ W

| — | 57°00′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 09°00′ W

| — | 57°20′ N, 09°20′ W |
| --- | --- |

—

57°20′ N, 09°20′ W

| — | 57°50′ N, 09°20′ W |
| --- | --- |

—

57°50′ N, 09°20′ W

| — | 58°10′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

58°10′ N, 09°00′ W

| — | 58°40′ N, 07°40′ W |
| --- | --- |

—

58°40′ N, 07°40′ W

| — | 59°00′ N, 07°30′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 07°30′ W

| — | 59°20′ N, 06°30′ W |
| --- | --- |

—

59°20′ N, 06°30′ W

| — | 59°40′ N, 06°05′ W |
| --- | --- |

—

59°40′ N, 06°05′ W

| — | 59°40′ N, 05°30′ W |
| --- | --- |

—

59°40′ N, 05°30′ W

| — | 60°00′ N, 04°50′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 04°50′ W

| — | 60°15′ N, 04°00′ W |
| --- | --- |

—

60°15′ N, 04°00′ W

2.   Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piirkonnas viibivad kalalaevad tagavad, et kõik pardal olevad püügivahendid on soritud ja stoovitud vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (10) artiklile 47.

3.   Erandina lõikest 1 lubatakse kõnealuses lõikes nimetatud piirkonnas tegeleda püügitegevusega, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:

| a) | pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning |
| --- | --- |

a)

pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning

| b) | peale makrelli, euroopa süsika, põhjaatlandi süsika ja lõhe või karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala. |
| --- | --- |

b)

peale makrelli, euroopa süsika, põhjaatlandi süsika ja lõhe või karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala.

4.   Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 millimeetri, tingimusel et:

| a) | pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 millimeetrit või üle selle, ning |
| --- | --- |

a)

pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 millimeetrit või üle selle, ning

| b) | pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala. |
| --- | --- |

b)

pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.

5.   Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on üle 120 millimeetri, tingimusel et:

| a) | neid kasutatakse ainult lõuna pool 59° N; |
| --- | --- |

a)

neid kasutatakse ainult lõuna pool 59° N;

| b) | kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 20 km laeva kohta; |
| --- | --- |

b)

kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 20 km laeva kohta;

| c) | püünis võib vees olla kuni 24 tundi ning |
| --- | --- |

c)

püünis võib vees olla kuni 24 tundi ning

| d) | merlang ja tursk moodustab saagist kuni 5 %. |
| --- | --- |

d)

merlang ja tursk moodustab saagist kuni 5 %.

6.   Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on üle 90 millimeetri, tingimusel et:

| a) | neid kasutatakse ainult lähemal kui 3 meremiili rannajoonest ja maksimaalselt kümnel päeval kalendrikuus; |
| --- | --- |

a)

neid kasutatakse ainult lähemal kui 3 meremiili rannajoonest ja maksimaalselt kümnel päeval kalendrikuus;

| b) | kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 1 000 meetrit; |
| --- | --- |

b)

kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 1 000 meetrit;

| c) | püünis võib vees olla kuni 24 tundi ning |
| --- | --- |

c)

püünis võib vees olla kuni 24 tundi ning

| d) | vähemalt 70 % saagist moodustab koerhai. |
| --- | --- |

d)

vähemalt 70 % saagist moodustab koerhai.

7.   Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes sätestatud piirkondades lubatud püüda norra salehomaari, tingimusel et:

| a) | kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre kooskõlas XIVa lisa punktidega 2–5 või XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, või muu sama kõrge selektiivsusega püügivahend; |
| --- | --- |

a)

kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre kooskõlas XIVa lisa punktidega 2–5 või XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, või muu sama kõrge selektiivsusega püügivahend;

| b) | püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 millimeetrit; |
| --- | --- |

b)

püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 millimeetrit;

| c) | norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 30 %. |
| --- | --- |

c)

norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 30 %.

Komisjon võtab STECFi pooldava arvamuse alusel vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks püügivahendid, millel on sama kõrge selektiivsus punkti a tähenduses.

8.   Lõiget 7 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| — | 59°05′ N, 06°45′ W |
| --- | --- |

—

59°05′ N, 06°45′ W

| — | 59°30′ N, 06°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 06°00′ W

| — | 59°40′ N, 05°00′ W |
| --- | --- |

—

59°40′ N, 05°00′ W

| — | 60°00′ N, 04°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 04°00′ W

| — | 59°30′ N, 04°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 04°00′ W

| — | 59°05′ N, 06°45′ W |
| --- | --- |

—

59°05′ N, 06°45′ W

9.   Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes sätestatud piirkondades lubatud kala püüda traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, tingimusel et:

| a) | kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri, pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 millimeetrit ning kõigi teiste kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 millimeetrit; |
| --- | --- |

a)

kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri, pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 millimeetrit ning kõigi teiste kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 millimeetrit;

| b) | kui pardal hoitavast saagist moodustab põhjaatlandi süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, ning |
| --- | --- |

b)

kui pardal hoitavast saagist moodustab põhjaatlandi süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, ning

| c) | kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning olenemata pardal hoitavast põhjaatlandi süsika saagi kogusest, on kasutatavas püügivahendis XIVd lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken. |
| --- | --- |

c)

kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning olenemata pardal hoitavast põhjaatlandi süsika saagi kogusest, on kasutatavas püügivahendis XIVd lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken.

10.   Komisjon hindab hiljemalt 1. jaanuariks 2015 ning seejärel iga kahe aasta järel STECF teaduslike nõuannete alusel lõikes 9 nimetatud püügivahendite omadusi ja vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku lõike 9 muutmiseks.

11.   Lõiget 9 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| — | 59°05′ N, 06°45′ W |
| --- | --- |

—

59°05′ N, 06°45′ W

| — | 59°30′ N, 06°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 06°00′ W

| — | 59°40′ N, 05°00′ W |
| --- | --- |

—

59°40′ N, 05°00′ W

| — | 60°00′ N, 04°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 04°00′ W

| — | 59°30′ N, 04°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 04°00′ W

| — | 59°05′ N, 06°45′ W |
| --- | --- |

—

59°05′ N, 06°45′ W

12.   Iga aasta 1. jaanuarist 31. märtsini ja 1. oktoobrist 31. detsembrini on keelatud igasugune kalapüük nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (11) I lisas kirjeldatud püügivahenditega ICES VIa piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| — | 55°25′ N, 07°07′ W |
| --- | --- |

—

55°25′ N, 07°07′ W

| — | 55°25′ N, 07°00′ W |
| --- | --- |

—

55°25′ N, 07°00′ W

| — | 55°18′ N, 06°50′ W |
| --- | --- |

—

55°18′ N, 06°50′ W

| — | 55°17′ N, 06°50′ W |
| --- | --- |

—

55°17′ N, 06°50′ W

| — | 55°17′ N, 06°52′ W |
| --- | --- |

—

55°17′ N, 06°52′ W

| — | 55°25′ N, 07°07′ W |
| --- | --- |

—

55°25′ N, 07°07′ W

Kalalaeva kapten ega keegi teine laeval viibijatest ei tohi käskida ega lubada ühelgi pardal viibijal üritada püüda, lossida, ümber laadida või pardal hoida nimetatud piirkonnas püütud kala.

13.   Iga asjaomane liikmesriik rakendab igal aastal 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini pardapealset vaatlemiskava, mille eesmärgiks on võtta proove saagist ja tagasi heidetud saagist kalalaevadel, mis kasutavad lõigetes 5, 6, 7 ja 9 sätestatud erandeid. Vaatlemiskavasid teostatakse piiramata vastavate eeskirjade kohaseid kohustusi ning nende eesmärgiks on hinnata tursa, kilttursa ja merlangi püüki ja tagasiheidet vähemalt 20 % täpsusega.

14.   Asjaomased liikmesriigid koostavad iga kalendriaasta kohta aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja tagasiheite koguste kohta ning esitavad selle komisjonile hiljemalt kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruaril.

15.   Komisjon hindab hiljemalt 1. jaanuariks 2015 ning seejärel iga kahe aasta järel STECF teaduslike nõuannete alusel tursa, kilttursa ja merlangi varusid lõikes 1 määratletud piirkonnas ja vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesoleva artikli muutmiseks.

Artikkel 29e

Tursapüügi piirangud ICES VII alapiirkonnas

1.   Iga aasta 1. veebruarist kuni 31. märtsini on keelatud igasugune tursapüük ICES VII alapiirkonnas, kus asuvad ICES statistilised ruudud 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata kuue meremiili ulatuses lähtejoonest.

2.   Erandina lõikest 1 lubatakse kõnealuses lõikes osutatud piirkonnas ja ajavahemikul tegeleda püügiga, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:

| a) | pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning |
| --- | --- |

a)

pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning

| b) | peale makrelli, euroopa süsika, lõhe, karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei lossita, ei hoita pardal, ega tooda maale muud kala. |
| --- | --- |

b)

peale makrelli, euroopa süsika, lõhe, karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei lossita, ei hoita pardal, ega tooda maale muud kala.

3.   Erandina lõikest 1 on selles lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 millimeetri, tingimusel et:

| a) | pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 millimeetrit või üle selle, ning |
| --- | --- |

a)

pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 millimeetrit või üle selle, ning

| b) | pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala. |
| --- | --- |

b)

pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.

Artikkel 29f

Erieeskirjad sinise molva kaitseks

1.   Iga aasta 1. märtsist kuni 31. maini ei tohi pardal hoitava sinise molva kogus ületada kuut tonni püügireisi kohta ICES VIa rajooni piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| a) | Šoti mandrilava serv






  — | 59°58′ N, 07°00′ W |
| --- | --- | --- |

a)

Šoti mandrilava serv

—

59°58′ N, 07°00′ W

| — | 59°55′ N, 06°47′ W |
| --- | --- |

—

59°55′ N, 06°47′ W

| — | 59°51′ N, 06°28′ W |
| --- | --- |

—

59°51′ N, 06°28′ W

| — | 59°45′ N, 06°38′ W |
| --- | --- |

—

59°45′ N, 06°38′ W

| — | 59°27′ N, 06°42′ W |
| --- | --- |

—

59°27′ N, 06°42′ W

| — | 59°22′ N, 06°47′ W |
| --- | --- |

—

59°22′ N, 06°47′ W

| — | 59°15′ N, 07°15′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 07°15′ W

| — | 59°07′ N, 07°31′ W |
| --- | --- |

—

59°07′ N, 07°31′ W

| — | 58°52′ N, 07°44′ W |
| --- | --- |

—

58°52′ N, 07°44′ W

| — | 58°44′ N, 08°11′ W |
| --- | --- |

—

58°44′ N, 08°11′ W

| — | 58°43′ N, 08°27′ W |
| --- | --- |

—

58°43′ N, 08°27′ W

| — | 58°28′ N, 09°16′ W |
| --- | --- |

—

58°28′ N, 09°16′ W

| — | 58°15′ N, 09°32′ W |
| --- | --- |

—

58°15′ N, 09°32′ W

| — | 58°15′ N, 09°45′ W |
| --- | --- |

—

58°15′ N, 09°45′ W

| — | 58°30′ N, 09°45′ W |
| --- | --- |

—

58°30′ N, 09°45′ W

| — | 59°30′ N, 07°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 07°00′ W

| — | 59°58′ N, 07°00′ W |
| --- | --- |

—

59°58′ N, 07°00′ W

| b) | Rosemary madaliku serv






  — | 60°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- | --- |

b)

Rosemary madaliku serv

—

60°00′ N, 11°00′ W

| — | 59°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 11°00′ W

| — | 59°00′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 09°00′ W

| — | 59°30′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 09°00′ W

| — | 59°30′ N, 10°00′ W |
| --- | --- |

—

59°30′ N, 10°00′ W

| — | 60°00′ N, 10°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 10°00′ W

| — | 60°00′ N, 11°00′ W |
| --- | --- |

—

60°00′ N, 11°00′ W

V.a piirkond, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| — | 59°15′ N, 10°24′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 10°24′ W

| — | 59°10′ N, 10°22′ W |
| --- | --- |

—

59°10′ N, 10°22′ W

| — | 59°08′ N, 10°07′ W |
| --- | --- |

—

59°08′ N, 10°07′ W

| — | 59°11′ N, 09°59′ W |
| --- | --- |

—

59°11′ N, 09°59′ W

| — | 59°15′ N, 09°58′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 09°58′ W

| — | 59°22′ N, 10°02′ W |
| --- | --- |

—

59°22′ N, 10°02′ W

| — | 59°23′ N, 10°11′ W |
| --- | --- |

—

59°23′ N, 10°11′ W

| — | 59°20′ N, 10°19′ W |
| --- | --- |

—

59°20′ N, 10°19′ W

| — | 59°15′ N, 10°24′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 10°24′ W

2.   Lõikes 1 osutatud piirkonda sisenedes ja sealt väljudes kannab kalalaeva kapten püügipäevikusse sisenemise ja väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha.

3.   Kui kalalaeva sinise molva saak jõuab kummaski lõikes 1 osutatud piirkonnas kuue tonnini:

| a) | lõpetab ta viivitamata püügi ja väljub piirkonnast, kus ta viibib; |
| --- | --- |

a)

lõpetab ta viivitamata püügi ja väljub piirkonnast, kus ta viibib;

| b) | ei tohi ta kumbagi piirkonda naasta enne saagi lossimist; |
| --- | --- |

b)

ei tohi ta kumbagi piirkonda naasta enne saagi lossimist;

| c) | ei tohi ta sinist molvat mis tahes koguses merre tagasi heita. |
| --- | --- |

c)

ei tohi ta sinist molvat mis tahes koguses merre tagasi heita.

4.   Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõudedja nendega seotud tingimused) (12) artiklis 8 osutatud vaatlejad, kes on määratud lõikes 1 osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele, peavad lisaks kõnealuse artikli lõikes 4 osutatud ülesannetele mõõtma sinise molva saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad STECF nõuande põhjal üksikasjalikud proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra.

5.   Iga aasta 15. veebruarist kuni 15. aprillini on põhjatraalide, õngejadade ja seisevvõrkude kasutamine keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| — | 60°58.76′ N, 27°27.32′ W |
| --- | --- |

—

60°58.76′ N, 27°27.32′ W

| — | 60°6.02′ N, 27°31.16′ W |
| --- | --- |

—

60°6.02′ N, 27°31.16′ W

| — | 60°59.76′ N, 27°43.48′ W |
| --- | --- |

—

60°59.76′ N, 27°43.48′ W

| — | 61°03.00′ N, 27°39.41′ W |
| --- | --- |

—

61°03.00′ N, 27°39.41′ W

| — | 60°58.76′ N, 27°27.32′ W |
| --- | --- |

—

60°58.76′ N, 27°27.32′ W

Artikkel 29g

Meetmed seoses meriahvena püügiga ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes

1.   Meriahvena sihtpüük on ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes lubatud iga aasta 1. juulist kuni 31. detsembrini üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFC reguleeritavas piirkonnas, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1236/2010 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem) (13) artikli 3 lõikes 3.

2.   Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist.

3.   Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70.

4.   Erandina määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktist b esitab sellise püügiga tegeleva kalalaeva kapten püügiaruande iga päev.

5.   Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laeva edastatud aruanded on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 1 ning need on kantud andmebaasi vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3.

6.   Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Liikmesriigi pädev asutus edastab selle teabe ICESile.

7.   Komisjon teatab liikmesriikidele kuupäeva, mil NEAFC sekretariaat teavitab NEAFC lepinguosalisi, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates kõnealusest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi.

Artikkel 29h

Meetmed seoses meriahvena püügiga Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes

1.   Meriahvena püük on keelatud ICES V alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ja ICES XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes.

Erandina esimesest lõigust on meriahvena püük lubatud 11. maist kuni 31. detsembrini piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel („meriahvena kaitseala”):

| — | 64°45′ N, 28°30′ W |
| --- | --- |

—

64°45′ N, 28°30′ W

| — | 62°50′ N, 25°45′ W |
| --- | --- |

—

62°50′ N, 25°45′ W

| — | 61°55′ N, 26°45′ W |
| --- | --- |

—

61°55′ N, 26°45′ W

| — | 61°00′ N, 26°30′ W |
| --- | --- |

—

61°00′ N, 26°30′ W

| — | 59°00′ N, 30°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 30°00′ W

| — | 59°00′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

59°00′ N, 34°00′ W

| — | 61°30′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

61°30′ N, 34°00′ W

| — | 62°50′ N, 36°00′ W |
| --- | --- |

—

62°50′ N, 36°00′ W

| — | 64°45′ N, 28°30′ W |
| --- | --- |

—

64°45′ N, 28°30′ W

2.   Olenemata lõikest 1, võib liidu õigusaktiga lubada meriahvena püüki väljaspool meriahvena kaitseala Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes iga aasta 11. maist kuni 31. detsembrini teaduslike nõuannete põhjal ja tingimusel, et asjaomases geograafilises piirkonnas on NEAFC kehtestanud meriahvena varude taastamise kava. Kõnealusel püügil võivad osaleda ainult liidu laevad, millel on nende vastava liikmesriigi nõuetekohane luba ja millest on teavitatud komisjoni määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 kohaselt.

3.   Keelatud on kasutada traalnootasid, mille võrgusilma suurus on alla 100 millimeetri.

4.   Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70.

5.   Väljaspool meriahvena kaitseala kala püüdva laeva kapten edastab määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktis b sätestatud püügiaruande iga päev pärast asjaomase kalendripäeva püügitegevuse lõpetamist. Selles märgitakse laeva pardal olev saak, mis on püütud pärast viimast püügiandmete edastamist.

6.   Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laeva edastatud aruanded on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 1 ning need on kantud andmebaasi vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3.

7.   Lõikes 6 osutatud aruanne koostatakse vastavalt asjaomastele eeskirjadele.

| 13) | Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Lõiget 1a ei kohaldata piirkonnas 9.” |
| --- | --- |

13)

Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Lõiget 1a ei kohaldata piirkonnas 9.”

| 14) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 31a
  Elektriga kalapüük ICES IVc ja IVb rajoonis
  1.   Erandina artiklist 31 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb rajoonis lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi:






  — | punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55° põhjalaiust, |
| --- | --- | --- |

14)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31a

Elektriga kalapüük ICES IVc ja IVb rajoonis

1.   Erandina artiklist 31 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb rajoonis lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi:

—

punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55° põhjalaiust,

| — | seejärel ida poole kuni punktini 55° põhjalaiust ja 5° idapikkust, |
| --- | --- |

—

seejärel ida poole kuni punktini 55° põhjalaiust ja 5° idapikkust,

| — | seejärel põhja poole kuni 56° põhjalaiuseni, |
| --- | --- |

—

seejärel põhja poole kuni 56° põhjalaiuseni,

| — | ja lõpuks ida poole kuni 56° põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul. |
| --- | --- |

—

ja lõpuks ida poole kuni 56° põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul.

2.   Elektriimpulssidega kalapüük on lubatud üksnes juhul, kui:

| a) | maksimaalselt 5 % piimtraali kasutavatest liikmesriigi laevadest kasutab traalimise ajal elektriimpulsse; |
| --- | --- |

a)

maksimaalselt 5 % piimtraali kasutavatest liikmesriigi laevadest kasutab traalimise ajal elektriimpulsse;

| b) | maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei ületa selle pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei ületa selle pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga;

| c) | elektroodidevaheline toitepinge on kuni 15 V; |
| --- | --- |

c)

elektroodidevaheline toitepinge on kuni 15 V;

| d) | kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase saja traalimise ajal. Volitamata isikul ei ole võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi; |
| --- | --- |

d)

kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase saja traalimise ajal. Volitamata isikul ei ole võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi;

| e) | raskusselise ees on keelatud kasutada üht või enamat ketipöörlejat.” |
| --- | --- |

e)

raskusselise ees on keelatud kasutada üht või enamat ketipöörlejat.”

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 32a
  Saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise piirangud pelaagilise püügi laevadele
  1.   Pelaagilise püügi laeval, mis püüab makrelli, heeringat ja stauriidi määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 3 punktis 2 määratletud NEAFC konventsiooni alal, asuva vee-eraldi varbade vahe on kuni 10 millimeetrit.
  Varvad on kohale keevitatud. Kui vee-eraldil on varbade asemel avad, ei ületa ava diameeter 10 millimeetrit. Avade diameeter vee-eraldi ees olevates rennides ei ületa 15 millimeetrit.
  2.   Kõigil NEACF konventsiooni alal tegutsevatel pelaagilise püügi laevadel keelatakse kalade vette tagasi pumpamine allpool nende veeliini asuvatest vahemahutitest või jahutatud merevee mahutitest (RSW-mahutid).
  3.   Laeva kapten saadab lipuliikmesriigi pädevale kalandusasutusele joonised, mis käsitlevad selliste NEAFC konventsiooni alal makrelli, heeringat ja stauriidi püüdvate pelaagilise püügi laevade (millel on lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaat) saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust ning kõiki selle muudatusi. Laeva lipuliikmesriigi pädev asutus kontrollib perioodiliselt esitatud jooniste täpsust. Jooniste koopiad peavad olema kogu aeg laeva pardal.” |
| --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 32a

Saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise piirangud pelaagilise püügi laevadele

1.   Pelaagilise püügi laeval, mis püüab makrelli, heeringat ja stauriidi määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 3 punktis 2 määratletud NEAFC konventsiooni alal, asuva vee-eraldi varbade vahe on kuni 10 millimeetrit.

Varvad on kohale keevitatud. Kui vee-eraldil on varbade asemel avad, ei ületa ava diameeter 10 millimeetrit. Avade diameeter vee-eraldi ees olevates rennides ei ületa 15 millimeetrit.

2.   Kõigil NEACF konventsiooni alal tegutsevatel pelaagilise püügi laevadel keelatakse kalade vette tagasi pumpamine allpool nende veeliini asuvatest vahemahutitest või jahutatud merevee mahutitest (RSW-mahutid).

3.   Laeva kapten saadab lipuliikmesriigi pädevale kalandusasutusele joonised, mis käsitlevad selliste NEAFC konventsiooni alal makrelli, heeringat ja stauriidi püüdvate pelaagilise püügi laevade (millel on lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaat) saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust ning kõiki selle muudatusi. Laeva lipuliikmesriigi pädev asutus kontrollib perioodiliselt esitatud jooniste täpsust. Jooniste koopiad peavad olema kogu aeg laeva pardal.”

| 16) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 34a
  Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres
  1.   14. veebruarist kuni 30. aprillini on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püügivahendit, seisevvõrku, abarat ja nakkevõrku või samalaadset passiivset püügivahendit ja ka konksudega püügivahendeid selles ICES VIIa rajooni osas, mis on piiratud järgmiste joontega:






  — | Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga ning |
| --- | --- | --- |

16)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 34a

Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres

1.   14. veebruarist kuni 30. aprillini on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püügivahendit, seisevvõrku, abarat ja nakkevõrku või samalaadset passiivset püügivahendit ja ka konksudega püügivahendeid selles ICES VIIa rajooni osas, mis on piiratud järgmiste joontega:

—

Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga ning

| — | sirgjoontega, mis ühendavad järjestikku järgmisi geograafilisi koordinaate:






  — | punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel põhjalaiusel 54°30′, |
| --- | --- | --- |

—

sirgjoontega, mis ühendavad järjestikku järgmisi geograafilisi koordinaate:

—

punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel põhjalaiusel 54°30′,

| — | 54°30′ N, 04°50′ W, |
| --- | --- |

—

54°30′ N, 04°50′ W,

| — | 53°15′ N, 04°50′ W, |
| --- | --- |

—

53°15′ N, 04°50′ W,

| — | punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53°15′N. |
| --- | --- |

—

punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53°15′N.

2.   Erandina lõikest 1 kõnealuses lõikes osutatud piirkonnas ja ajavahemikul:

| a) | lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ning:






  — | selliste võrkude silma suurus on vahemikus 70–79 millimeetrit või 80–99 millimeetrit; |
| --- | --- | --- |

a)

lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ning:

—

selliste võrkude silma suurus on vahemikus 70–79 millimeetrit või 80–99 millimeetrit;

| — | selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega; |
| --- | --- |

—

selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega;

| — | sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 millimeetri, ning |
| --- | --- |

—

sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 millimeetri, ning

| — | neid kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 53°30′ N, 05°30′ W |
| --- | --- | --- |

—

neid kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

53°30′ N, 05°30′ W

| — | 53°30′ N, 05°20′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 05°20′ W

| — | 54°20′ N, 04°50′ W |
| --- | --- |

—

54°20′ N, 04°50′ W

| — | 54°30′ N, 05°10′ W |
| --- | --- |

—

54°30′ N, 05°10′ W

| — | 54°30′ N, 05°20′ W |
| --- | --- |

—

54°30′ N, 05°20′ W

| — | 54°00′ N, 05°50′ W |
| --- | --- |

—

54°00′ N, 05°50′ W

| — | 54°00′ N, 06°10′ W |
| --- | --- |

—

54°00′ N, 06°10′ W

| — | 53°45′ N, 06°10′ W |
| --- | --- |

—

53°45′ N, 06°10′ W

| — | 53°45′ N, 05°30′ W |
| --- | --- |

—

53°45′ N, 05°30′ W

| — | 53°30′ N, 05°30′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 05°30′ W

| b) | lubatakse kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud:






  — | vastavad punktis a esitatud tingimustele; |
| --- | --- | --- |

b)

lubatakse kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud:

—

vastavad punktis a esitatud tingimustele;

| — | selektiivaken on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES VIIa rajooni) tursavarude taastamiseks) (14) lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele ning |
| --- | --- |

—

selektiivaken on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES VIIa rajooni) tursavarude taastamiseks) (14) lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele ning

| — | sorteerimisvõrk on kooskõlas käesoleva määruse XIVa lisa punktidega 2–5; |
| --- | --- |

—

sorteerimisvõrk on kooskõlas käesoleva määruse XIVa lisa punktidega 2–5;

| c) | lubatakse ka kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 53°45′ N, 06°00′ W |
| --- | --- | --- |

c)

lubatakse ka kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

53°45′ N, 06°00′ W

| — | 53°45′ N, 05°30′ W |
| --- | --- |

—

53°45′ N, 05°30′ W

| — | 53°30′ N, 05°30′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 05°30′ W

| — | 53°30′ N, 06°00′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 06°00′ W

| — | 53°45′ N, 06°00′ W |
| --- | --- |

—

53°45′ N, 06°00′ W

Artikkel 34b

Seisevvõrkude kasutamine ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ning ICES VIII, IX, X ja XII alapiirkonnas ida pool 27° W

1.   Liidu kalalaevad ei kasuta ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, VIII, IX ja X alapiirkonnas ankurdatud seisevvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri.

2.   Erandina lõikest 1 lubatakse kasutada järgmisi püügivahendeid:

| a) | seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 millimeetrit ja alla 150 millimeetri, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W; seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 millimeetrit ja alla 130 millimeetri ICES VIIIa, VIIIb, VIIId rajoonis ning ICES X alapiirkonnas, ning seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on 80–110 millimeetrit ICES VIIIc rajoonis ja ICES alapiirkonnas IX, tingimusel et:






  — | neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri; |
| --- | --- | --- |

a)

seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 millimeetrit ja alla 150 millimeetri, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W; seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 millimeetrit ja alla 130 millimeetri ICES VIIIa, VIIIb, VIIId rajoonis ning ICES X alapiirkonnas, ning seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on 80–110 millimeetrit ICES VIIIc rajoonis ja ICES alapiirkonnas IX, tingimusel et:

—

neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;

| — | nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5; |
| --- | --- |

—

nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;

| — | need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil; |
| --- | --- |

—

need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;

| — | võrgu pikkus on kuni 5 meremiili ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 25 km kalalaeva kohta; |
| --- | --- |

—

võrgu pikkus on kuni 5 meremiili ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 25 km kalalaeva kohta;

| — | võrk on vees kuni 24 tundi; |
| --- | --- |

—

võrk on vees kuni 24 tundi;

| b) | nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 250 millimeetrit, tingimusel et:






  — | neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri; |
| --- | --- | --- |

b)

nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 250 millimeetrit, tingimusel et:

—

neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;

| — | nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33; |
| --- | --- |

—

nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33;

| — | need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil; |
| --- | --- |

—

need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;

| — | võrgu pikkus on kuni 10 km ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 100 km kalalaeva kohta; |
| --- | --- |

—

võrgu pikkus on kuni 10 km ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 100 km kalalaeva kohta;

| — | võrk on vees kuni 72 tundi; |
| --- | --- |

—

võrk on vees kuni 72 tundi;

| c) | seisevvõrgud silmasuurusega vähemalt 100 millimeetrit ja alla 130 millimeetri ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, tingimusel et:






  — | neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri; |
| --- | --- | --- |

c)

seisevvõrgud silmasuurusega vähemalt 100 millimeetrit ja alla 130 millimeetri ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, tingimusel et:

—

neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri;

| — | nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5; |
| --- | --- |

—

nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;

| — | need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil; |
| --- | --- |

—

need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;

| — | võrgu pikkus on kuni neli meremiili ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 20 km kalalaeva kohta; |
| --- | --- |

—

võrgu pikkus on kuni neli meremiili ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 20 km kalalaeva kohta;

| — | püünis on vees kuni 24 tundi; |
| --- | --- |

—

püünis on vees kuni 24 tundi;

| — | merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 85 %; |
| --- | --- |

—

merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 85 %;

| — | püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal registreeritud taset; |
| --- | --- |

—

püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal registreeritud taset;

| — | püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %; |
| --- | --- |

—

püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %;

| — | laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva pardal 90 % liidu püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud püügivahenditest ja |
| --- | --- |

—

laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva pardal 90 % liidu püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud püügivahenditest ja

| — | liidu püügipäevikusse kantakse kõikide liikide kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida heidetakse tagasi enam kui 50 kg; |
| --- | --- |

—

liidu püügipäevikusse kantakse kõikide liikide kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida heidetakse tagasi enam kui 50 kg;

| d) | nakkevõrgud ICES IX alapiirkonnas, mille võrgusilma suurus on vähemalt 220 millimeetrit, tingimusel et:






  — | neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri; |
| --- | --- | --- |

d)

nakkevõrgud ICES IX alapiirkonnas, mille võrgusilma suurus on vähemalt 220 millimeetrit, tingimusel et:

—

neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;

| — | nende vertikaalne ulatus ei ole üle 30 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,44; |
| --- | --- |

—

nende vertikaalne ulatus ei ole üle 30 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,44;

| — | need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil; |
| --- | --- |

—

need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;

| — | võrgu pikkus on kuni 5 km ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 20 km kalalaeva kohta; |
| --- | --- |

—

võrgu pikkus on kuni 5 km ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 20 km kalalaeva kohta;

| — | võrk on vees kuni 72 tundi. |
| --- | --- |

—

võrk on vees kuni 72 tundi.

3.   Kõnealust erandit ei kohaldata NEACF reguleeritavas piirkonnas.

4.   Igale kalalaevale, mis kasutab ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, VIII, IX ja X alapiirkonnas ankurdatud seisevvõrke, nakkevõrke või abaraid kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri, antakse kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7.

5.   Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud lõike 2 punktides a, b või d. Laeva pardal võib olla võrke, mille kogupikkus on kuni 20 % suurem jadade kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta.

6.   Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdva kalalaeva kapten kannab püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite koguse ja pikkuse enne, kui laev lahkub sadamast ja sadamasse tagasi jõudes, ning annab aru nende andmete võimalike lahknevuste kohta.

7.   Pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ning ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W ja VIII, IX ja X alapiirkonnas merre järelevalveta jäetud võrgud järgmistel juhtudel:

| a) | püügivahend ei ole korralikult märgistatud; |
| --- | --- |

a)

püügivahend ei ole korralikult märgistatud;

| b) | poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahendist vähemalt 100 meremiili kaugusel; |
| --- | --- |

b)

poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahendist vähemalt 100 meremiili kaugusel;

| c) | püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem; |
| --- | --- |

c)

püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem;

| d) | püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust. |
| --- | --- |

d)

püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust.

8.   Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdva kalalaeva kapten kannab iga püügireisi ajal püügipäevikusse järgmised andmed:

| — | kasutatud võrgu silmasuurus, |
| --- | --- |

—

kasutatud võrgu silmasuurus,

| — | ühe võrgu nominaalpikkus, |
| --- | --- |

—

ühe võrgu nominaalpikkus,

| — | võrkude arv jadas, |
| --- | --- |

—

võrkude arv jadas,

| — | kasutatud jadade koguarv, |
| --- | --- |

—

kasutatud jadade koguarv,

| — | iga jada kasutamise koht, |
| --- | --- |

—

iga jada kasutamise koht,

| — | iga jada kasutamise sügavus, |
| --- | --- |

—

iga jada kasutamise sügavus,

| — | iga jada vees olemise aeg, |
| --- | --- |

—

iga jada vees olemise aeg,

| — | kaotatud püügivahendite hulk, püügivahendi viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev. |
| --- | --- |

—

kaotatud püügivahendite hulk, püügivahendi viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev.

9.   Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdval kalalaeval lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud sadamates.

10.   Lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud püügivahendit kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.

11.   Komisjon võib pärast STECFiga konsulteerimist võtta vastu rakendusaktid, millega jäetakse liikmesriigi konkreetne püügitegevus ICES VIII, IX, X alapiirkonnas lõigete 1–9 kohaldamisalast välja, juhul kui liikmesriikide esitatud teabe kohaselt toob see püügitegevus kaasa haide kaaspüügi ja tagasiheite väga vähesel määral.

Artikkel 34c

Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate püünistega püügi tingimused

1.   Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 (millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed) (15) artikli 5 lõikes 2 sätestatust, lubatakse määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas kala püüda traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70–99 millimeetrit ja mis on varustatud XIVb lisa kohase ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga.

2.   Kalapüügil ICES VIIIa ja VIIIb rajoonis on lubatud kasutada selektiivset võre ja selle kinnitusi noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega selektiivakna ees, mille silmasuurus on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60 millimeetrit. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ning määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 3 punktide a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised.

Artikkel 34d

Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed NEAFC reguleeritavas piirkonnas

1.   Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| | Reykjanese aheliku osa:






  — | 55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W |
| --- | --- | --- |

Reykjanese aheliku osa:

—

55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W

| — | 55°05.4804′ N, 35°58.9784′ W |
| --- | --- |

—

55°05.4804′ N, 35°58.9784′ W

| — | 54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W

| — | 54°41.1841′ N, 34°00.0514′ W |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ N, 34°00.0514′ W

| — | 54°00′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

54°00′ N, 34°00′ W

| — | 53°54.6406′ N, 34°49.9842′ W |
| --- | --- |

—

53°54.6406′ N, 34°49.9842′ W

| — | 53°58.9668′ N, 36°39.1260′ W |
| --- | --- |

—

53°58.9668′ N, 36°39.1260′ W

| — | 55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W

| | Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) põhjapoolne piirkond:






  — | 59°45′ N, 33°30′ W |
| --- | --- | --- |

Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) põhjapoolne piirkond:

—

59°45′ N, 33°30′ W

| — | 57°30′ N, 27°30′ W |
| --- | --- |

—

57°30′ N, 27°30′ W

| — | 56°45′ N, 28°30′ W |
| --- | --- |

—

56°45′ N, 28°30′ W

| — | 59°15′ N, 34°30′ W |
| --- | --- |

—

59°15′ N, 34°30′ W

| — | 59°45′ N, 33°30′ W |
| --- | --- |

—

59°45′ N, 33°30′ W

| | Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) keskpiirkond (Charlie-Gibbs Fracture zone ja Subpolar Frontal Region):






  — | 53°30′ N, 38°00′ W |
| --- | --- | --- |

Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) keskpiirkond (Charlie-Gibbs Fracture zone ja Subpolar Frontal Region):

—

53°30′ N, 38°00′ W

| — | 53°30′ N, 36°49′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 36°49′ W

| — | 55°04.5327′ N, 36°49′ W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ N, 36°49′ W

| — | 54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W

| — | 54°41.1841′ N, 34°00′ W |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ N, 34°00′ W

| — | 53°30′ N, 30°00′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 30°00′ W

| — | 51°30′ N, 28°00′ W |
| --- | --- |

—

51°30′ N, 28°00′ W

| — | 49°00′ N, 26°30′ W |
| --- | --- |

—

49°00′ N, 26°30′ W

| — | 49°00′ N, 30°30′ W |
| --- | --- |

—

49°00′ N, 30°30′ W

| — | 51°30′ N, 32°00′ W |
| --- | --- |

—

51°30′ N, 32°00′ W

| — | 51°30′ N, 38°00′ W |
| --- | --- |

—

51°30′ N, 38°00′ W

| — | 53°30′ N, 38°00′ W |
| --- | --- |

—

53°30′ N, 38°00′ W

| | Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) lõunapoolne piirkond:






  — | 44°30′ N, 30°30′ W |
| --- | --- | --- |

Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) lõunapoolne piirkond:

—

44°30′ N, 30°30′ W

| — | 44°30′ N, 27°00′ W |
| --- | --- |

—

44°30′ N, 27°00′ W

| — | 43°15′ N, 27°15′ W |
| --- | --- |

—

43°15′ N, 27°15′ W

| — | 43°15′ N, 31°00′ W |
| --- | --- |

—

43°15′ N, 31°00′ W

| — | 44°30′ N, 30°30′ W |
| --- | --- |

—

44°30′ N, 30°30′ W

| | Altairi veealused mäed:






  — | 45°00′ N, 34°35′ W |
| --- | --- | --- |

Altairi veealused mäed:

—

45°00′ N, 34°35′ W

| — | 45°00′ N, 33°45′ W |
| --- | --- |

—

45°00′ N, 33°45′ W

| — | 44°25′ N, 33°45′ W |
| --- | --- |

—

44°25′ N, 33°45′ W

| — | 44°25′ N, 34°35′ W |
| --- | --- |

—

44°25′ N, 34°35′ W

| — | 45°00′ N, 34°35′ W |
| --- | --- |

—

45°00′ N, 34°35′ W

| | Anti-Altairi veealused mäed:






  — | 43°45′ N, 22°50′ W |
| --- | --- | --- |

Anti-Altairi veealused mäed:

—

43°45′ N, 22°50′ W

| — | 43°45′ N, 22°05′ W |
| --- | --- |

—

43°45′ N, 22°05′ W

| — | 43°25′ N, 22°05′ W |
| --- | --- |

—

43°25′ N, 22°05′ W

| — | 43°25′ N, 22°50′ W |
| --- | --- |

—

43°25′ N, 22°50′ W

| — | 43°45′ N, 22°50′ W |
| --- | --- |

—

43°45′ N, 22°50′ W

| | Hattoni madalik:






  — | 59°26′ N, 14°30′ W |
| --- | --- | --- |

Hattoni madalik:

—

59°26′ N, 14°30′ W

| — | 59°12′ N, 15°08′ W |
| --- | --- |

—

59°12′ N, 15°08′ W

| — | 59°01′ N, 17°00′ W |
| --- | --- |

—

59°01′ N, 17°00′ W

| — | 58°50′ N, 17°38′ W |
| --- | --- |

—

58°50′ N, 17°38′ W

| — | 58°30′ N, 17°52′ W |
| --- | --- |

—

58°30′ N, 17°52′ W

| — | 58°30′ N, 18°22′ W |
| --- | --- |

—

58°30′ N, 18°22′ W

| — | 58°03′ N, 18°22′ W |
| --- | --- |

—

58°03′ N, 18°22′ W

| — | 58°03′ N, 17°30′ W |
| --- | --- |

—

58°03′ N, 17°30′ W

| — | 57°55′ N, 17°30′ W |
| --- | --- |

—

57°55′ N, 17°30′ W

| — | 57°45′ N, 19°15′ W |
| --- | --- |

—

57°45′ N, 19°15′ W

| — | 58°11.15′ N, 18°57.51′ W |
| --- | --- |

—

58°11.15′ N, 18°57.51′ W

| — | 58°11.57′ N, 19°11.97′ W |
| --- | --- |

—

58°11.57′ N, 19°11.97′ W

| — | 58°27.75′ N, 19°11.65′ W |
| --- | --- |

—

58°27.75′ N, 19°11.65′ W

| — | 58°39.09′ N, 19°14.28′ W |
| --- | --- |

—

58°39.09′ N, 19°14.28′ W

| — | 58°38.11′ N, 19°01.29′ W |
| --- | --- |

—

58°38.11′ N, 19°01.29′ W

| — | 58°53.14′ N, 18°43.54′ W |
| --- | --- |

—

58°53.14′ N, 18°43.54′ W

| — | 59°00.29′ N, 18°01.31′ W |
| --- | --- |

—

59°00.29′ N, 18°01.31′ W

| — | 59°08.01′ N, 17°49.31′ W |
| --- | --- |

—

59°08.01′ N, 17°49.31′ W

| — | 59°08.75′ N, 18°01.47′ W |
| --- | --- |

—

59°08.75′ N, 18°01.47′ W

| — | 59°15.16′ N, 18°01.56′ W |
| --- | --- |

—

59°15.16′ N, 18°01.56′ W

| — | 59°24.17′ N, 17°31.22′ W |
| --- | --- |

—

59°24.17′ N, 17°31.22′ W

| — | 59°21.77′ N, 17°15.36′ W |
| --- | --- |

—

59°21.77′ N, 17°15.36′ W

| — | 59°26.91′ N, 17°01.66′ W |
| --- | --- |

—

59°26.91′ N, 17°01.66′ W

| — | 59°42.69′ N, 16°45.96′ W |
| --- | --- |

—

59°42.69′ N, 16°45.96′ W

| — | 59°20.97′ N, 15°44.75′ W |
| --- | --- |

—

59°20.97′ N, 15°44.75′ W

| — | 59°21′ N, 15°40′ W |
| --- | --- |

—

59°21′ N, 15°40′ W

| — | 59°26′ N, 14°30′ W |
| --- | --- |

—

59°26′ N, 14°30′ W

| | Loode-Rockalli madalik:






  — | 57°00′ N, 14°53′ W |
| --- | --- | --- |

Loode-Rockalli madalik:

—

57°00′ N, 14°53′ W

| — | 57°37′ N, 14°42′ W |
| --- | --- |

—

57°37′ N, 14°42′ W

| — | 57°55′ N, 14°24′ W |
| --- | --- |

—

57°55′ N, 14°24′ W

| — | 58°15′ N, 13°50′ W |
| --- | --- |

—

58°15′ N, 13°50′ W

| — | 57°57′ N, 13°09′ W |
| --- | --- |

—

57°57′ N, 13°09′ W

| — | 57°50′ N, 13°14′ W |
| --- | --- |

—

57°50′ N, 13°14′ W

| — | 57°57′ N, 13°45′ W |
| --- | --- |

—

57°57′ N, 13°45′ W

| — | 57°49′ N, 14°06′ W |
| --- | --- |

—

57°49′ N, 14°06′ W

| — | 57°29′ N, 14°19′ W |
| --- | --- |

—

57°29′ N, 14°19′ W

| — | 57°22′ N, 14°19′ W |
| --- | --- |

—

57°22′ N, 14°19′ W

| — | 57°00′ N, 14°34′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 14°34′ W

| — | 56°56′ N, 14°36′ W |
| --- | --- |

—

56°56′ N, 14°36′ W

| — | 56°56′ N, 14°51′ W |
| --- | --- |

—

56°56′ N, 14°51′ W

| — | 57°00′ N, 14°53′ W |
| --- | --- |

—

57°00′ N, 14°53′ W

| | Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank):






  — | 56°24′ N, 15°37′ W |
| --- | --- | --- |

Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank):

—

56°24′ N, 15°37′ W

| — | 56°21′ N, 14°58′ W |
| --- | --- |

—

56°21′ N, 14°58′ W

| — | 56°04′ N, 15°10′ W |
| --- | --- |

—

56°04′ N, 15°10′ W

| — | 55°51′ N, 15°37′ W |
| --- | --- |

—

55°51′ N, 15°37′ W

| — | 56°10′ N, 15°52′ W |
| --- | --- |

—

56°10′ N, 15°52′ W

| — | 56°24′ N, 15°37′ W |
| --- | --- |

—

56°24′ N, 15°37′ W

| | Logachevi veealune mägi:






  — | 55°17′ N, 16°10′ W |
| --- | --- | --- |

Logachevi veealune mägi:

—

55°17′ N, 16°10′ W

| — | 55°34′ N, 15°07′ W |
| --- | --- |

—

55°34′ N, 15°07′ W

| — | 55°50′ N, 15°15′ W |
| --- | --- |

—

55°50′ N, 15°15′ W

| — | 55°33′ N, 16°16′ W |
| --- | --- |

—

55°33′ N, 16°16′ W

| — | 55°17′ N, 16°10′ W |
| --- | --- |

—

55°17′ N, 16°10′ W

| | Lääne-Rockalli veealune mägi:






  — | 57°20′ N, 16°30′ W |
| --- | --- | --- |

Lääne-Rockalli veealune mägi:

—

57°20′ N, 16°30′ W

| — | 57°05′ N, 15°58′ W |
| --- | --- |

—

57°05′ N, 15°58′ W

| — | 56°21′ N, 17°17′ W |
| --- | --- |

—

56°21′ N, 17°17′ W

| — | 56°40′ N, 17°50′ W |
| --- | --- |

—

56°40′ N, 17°50′ W

| — | 57°20′ N, 16°30′ W |
| --- | --- |

—

57°20′ N, 16°30′ W

2.   Kui NEAFC reguleeritava piirkonna uutes ja senistes põhjalähedase püügi piirkondades toimuva püügi käigus püütud eluskoralli või eluskäsnade kogus püügivahendi kohta on suurem kui 60 kg eluskoralli ja/või 800 kg eluskäsnade puhul, teatab laev sellest oma lipuriigile, lõpetab püügi ja liigub vähemalt 2 meremiili eemale asukohast, mis tõenditele tuginedes on lähim kõnealuse saagi püüdmise täpsele kohale.

Artikkel 34e

Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed ICES VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis

1.   Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| | Belgica veealune mäestik:






  — | 51°29.4′ N, 11°51.6′ W |
| --- | --- | --- |

Belgica veealune mäestik:

—

51°29.4′ N, 11°51.6′ W

| — | 51°32.4′ N, 11°41.4′ W |
| --- | --- |

—

51°32.4′ N, 11°41.4′ W

| — | 51°15.6′ N, 11°33.0′ W |
| --- | --- |

—

51°15.6′ N, 11°33.0′ W

| — | 51°13.8′ N, 11°44.4′ W |
| --- | --- |

—

51°13.8′ N, 11°44.4′ W

| — | 51°29.4′ N, 11°51.6′ W |
| --- | --- |

—

51°29.4′ N, 11°51.6′ W

| | Hovlandi veealune mäestik:






  — | 52°16.2′ N, 13°12.6′ W |
| --- | --- | --- |

Hovlandi veealune mäestik:

—

52°16.2′ N, 13°12.6′ W

| — | 52°24.0′ N, 12°58.2′ W |
| --- | --- |

—

52°24.0′ N, 12°58.2′ W

| — | 52°16.8′ N, 12°54.0′ W |
| --- | --- |

—

52°16.8′ N, 12°54.0′ W

| — | 52°16.8′ N, 12°29.4′ W |
| --- | --- |

—

52°16.8′ N, 12°29.4′ W

| — | 52°04.2′ N, 12°29.4′ W |
| --- | --- |

—

52°04.2′ N, 12°29.4′ W

| — | 52°04.2′ N, 12°52.8′ W |
| --- | --- |

—

52°04.2′ N, 12°52.8′ W

| — | 52°09.0′ N, 12°56.4′ W |
| --- | --- |

—

52°09.0′ N, 12°56.4′ W

| — | 52°09.0′ N, 13°10.8′ W |
| --- | --- |

—

52°09.0′ N, 13°10.8′ W

| — | 52°16.2′ N, 13°12.6′ W |
| --- | --- |

—

52°16.2′ N, 13°12.6′ W

| | Porcupine’i madaliku loodeosa I piirkond:






  — | 53°30.6′ N, 14°32.4′ W |
| --- | --- | --- |

Porcupine’i madaliku loodeosa I piirkond:

—

53°30.6′ N, 14°32.4′ W

| — | 53°35.4′ N, 14°27.6′ W |
| --- | --- |

—

53°35.4′ N, 14°27.6′ W

| — | 53°40.8′ N, 14°15.6′ W |
| --- | --- |

—

53°40.8′ N, 14°15.6′ W

| — | 53°34.2′ N, 14°11.4′ W |
| --- | --- |

—

53°34.2′ N, 14°11.4′ W

| — | 53°31.8′ N, 14°14.4′ W |
| --- | --- |

—

53°31.8′ N, 14°14.4′ W

| — | 53°24.0′ N, 14°28.8′ W |
| --- | --- |

—

53°24.0′ N, 14°28.8′ W

| — | 53°30.6′ N, 14°32.4′ W |
| --- | --- |

—

53°30.6′ N, 14°32.4′ W

| | Porcupine’i madaliku loodeosa II piirkond:






  — | 53°43.2′ N, 14°10.8′ W |
| --- | --- | --- |

Porcupine’i madaliku loodeosa II piirkond:

—

53°43.2′ N, 14°10.8′ W

| — | 53°51.6′ N, 13°53.4′ W |
| --- | --- |

—

53°51.6′ N, 13°53.4′ W

| — | 53°45.6′ N, 13°49.8′ W |
| --- | --- |

—

53°45.6′ N, 13°49.8′ W

| — | 53°36.6′ N, 14°07.2′ W |
| --- | --- |

—

53°36.6′ N, 14°07.2′ W

| — | 53°43.2′ N, 14°10.8′ W |
| --- | --- |

—

53°43.2′ N, 14°10.8′ W

| | Porcupine’i madaliku edelaosa:






  — | 51°54.6′ N, 15°07.2′ W |
| --- | --- | --- |

Porcupine’i madaliku edelaosa:

—

51°54.6′ N, 15°07.2′ W

| — | 51°54.6′ N, 14°55.2′ W |
| --- | --- |

—

51°54.6′ N, 14°55.2′ W

| — | 51°42.0′ N, 14°55.2′ W |
| --- | --- |

—

51°42.0′ N, 14°55.2′ W

| — | 51°42.0′ N, 15°10.2′ W |
| --- | --- |

—

51°42.0′ N, 15°10.2′ W

| — | 51°49.2′ N, 15°06.0′ W |
| --- | --- |

—

51°49.2′ N, 15°06.0′ W

| — | 51°54.6′ N, 15°07.2′ W |
| --- | --- |

—

51°54.6′ N, 15°07.2′ W

2.   Kõik käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad kantakse püügiluba omavate laevade loetellu ning neile antakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügiluba. Püügiluba omavate laevade loetellu kuuluvad laevad kannavad pardal üksnes pelaagilisi püügivahendeid.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüda kavatsevad pealaagilise püügi laevad teatavad määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktis 15 määratletud kalapüügi seirekeskusele Iirimaal neli tundi varem oma kavatsusest siseneda ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse.

4.   Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvatel pelaagilise püügi laevadel on toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal viibides täiel määral kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.

5.   Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad saadavad iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid.

6.   Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kalapüügi lõpetanud pelaagilise püügi laevad teavitavad Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse.

7.   Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal pelaagiliste liikide püügi piiranguna nõutakse, et pardal olevad või püügil kasutatavad võrgud oleksid silmasuurusega 16–31 millimeetrit või 32–54 millimeetrit.

Artikkel 34f

Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed ICES VIIIc rajoonis

1.   Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

El Cachucho:

| — | 44°12′ N, 05°16′ W |
| --- | --- |

—

44°12′ N, 05°16′ W

| — | 44°12′ N, 04°26′ W |
| --- | --- |

—

44°12′ N, 04°26′ W

| — | 43°53′ N, 04°26′ W |
| --- | --- |

—

43°53′ N, 04°26′ W

| — | 43° 53′ N, 05°16′ W |
| --- | --- |

—

43° 53′ N, 05°16′ W

| — | 44°12′ N, 05°16′ W |
| --- | --- |

—

44°12′ N, 05°16′ W

2.   Erandina lõikes 1 sätestatud keelust võivad laevad, mis on 2006., 2007. ja 2008. aastal põhjaõngejadadega püüdnud lima-niituimlutsu, saada oma kalandusametilt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt kalapüügiloa sellise püügi jätkamiseks piirkonnas lõuna pool 44°00.00′ N. Igal sellise loa saanud laeval on sõltumata nende kogupikkusest toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on lõikes 1 osutatud piirkonnas kala püüdes kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.

| 17) | Artikkel 38 jäetakse välja. |
| --- | --- |

17)

Artikkel 38 jäetakse välja.

| 18) | Artikkel 47 jäetakse välja. |
| --- | --- |

18)

Artikkel 47 jäetakse välja.

| 19) | Vastavalt käesoleva määruse lisale muudetakse määruse (EÜ) nr 850/98 I, IV, XII ja XIV lisa. |
| --- | --- |

19)

Vastavalt käesoleva määruse lisale muudetakse määruse (EÜ) nr 850/98 I, IV, XII ja XIV lisa.

| 20) | Vastavalt käesoleva määruse lisale lisatakse XIIa, XIVa, XIVb, XIVc ja XIVd lisa. |
| --- | --- |

20)

Vastavalt käesoleva määruse lisale lisatakse XIIa, XIVa, XIVb, XIVc ja XIVd lisa.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1434/98 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1434/98 artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Lõiget 1 ei kohaldata ICES IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis ning ICES IIa rajooni ELi vetes püütud heeringa suhtes.”

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. märts 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. CREIGHTON

---

(1)  ELT C 351, 15.11.2012, lk 83.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. veebruari 2013. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.

3

(4)  ELT L 165, 24.6.2011, lk 1.

4

(5)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

5

(6)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

6

(7)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

7

(8)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10.

8

(9)  ELT L 347, 30.12.2011, lk 44.”

9

(10)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

10

(11)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

11

(12)  EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.

12

(13)  ELT L 348, 31.12.2010, lk 17.”

13

(14)  EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.

14

(15)  EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8.”

15

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 850/98 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisas jäetakse välja tabeli kuues joonealune märkus. |
| --- | --- |

1)

I lisas jäetakse välja tabeli kuues joonealune märkus.

| 2) | IV lisas asendatakse tabel järgmisega:
  „Veetavad püügivahendid: Skagerrak ja Kattegat
  Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma ühe suuruskategooria puhul













  Liik | Võrgusilma suuruskategooria (mm) |
| --- | --- | --- |
| < 16 | 16–31 | 32–69 | 35–69 | 70–89 (5) | ≥ 90 |
| Sihtliikide miinimumprotsent |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | Puudub |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Norra tursik (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Harilik merilohe (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Limused (v.a Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Harilik tuulehaug (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Hõbekalad (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Kilu (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Harilik e euroopa angerjas (Anguilla anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Põhjamere garneel / läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Makrellid (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Harilik stauriid (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Harilik heeringas (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Põhjamere garneel / läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Merlang (Merlangus merlangus) | | | | | | | X | X |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Kõik muud mereorganismid | | | | | | | | X |

2)

IV lisas asendatakse tabel järgmisega:

„Veetavad püügivahendid: Skagerrak ja Kattegat

Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma ühe suuruskategooria puhul

Liik

Võrgusilma suuruskategooria (mm)

< 16

16–31

32–69

35–69

70–89 (5)

≥ 90

Sihtliikide miinimumprotsent

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

Puudub

Tobiaslased (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Tobiaslased (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Norra tursik (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Harilik merilohe (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Limused (v.a Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Harilik tuulehaug (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Hõbekalad (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Kilu (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Harilik e euroopa angerjas (Anguilla anguilla)

X

X

X

X

X

X

Põhjamere garneel / läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Makrellid (Scomber spp.)

X

X

X

Harilik stauriid (Trachurus spp.)

X

X

X

Harilik heeringas (Clupea harengus)

X

X

X

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

X

X

X

Põhjamere garneel / läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Merlang (Merlangus merlangus)

X

X

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

X

X

Kõik muud mereorganismid

X

| 3) | XII lisa tabelit muudetakse järgmiselt:






  a) | veenuskarplast ja kaheksajalga käsitlevad read asendatakse järgmisega:







  „Liik | Alammõõdud |
| --- | --- | --- | --- |
| Piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak/Kattegat | Skagerrak/Kattegat |
| Veenuskarplane (Venerupis philippinarum) | 35 mm | |

3)

XII lisa tabelit muudetakse järgmiselt:

a)

veenuskarplast ja kaheksajalga käsitlevad read asendatakse järgmisega:

„Liik

Alammõõdud

Piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak/Kattegat

Skagerrak/Kattegat

Veenuskarplane (Venerupis philippinarum)

35 mm

| Liik | Alammõõdud: piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak/Kattegat |
| --- | --- |
| Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) | Kogu piirkond, v.a piirkonna 5 suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 750 grammi
  Piirkonna 5 suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 450 grammi (roogitud)” |

Liik

Alammõõdud: piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak/Kattegat

Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris)

Kogu piirkond, v.a piirkonna 5 suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 750 grammi

Piirkonna 5 suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed: 450 grammi (roogitud)”

| b) | anšoovist käsitlevad read asendatakse järgmisega:






  „Liik | Alammõõdud: piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak/Kattegat |
| --- | --- | --- |
| Anšoovis (Engraulis encrasicolus) | Kogu piirkond, välja arvatud ICES IXa rajoon ida pool 7° 23′ 48′′ W: 12 cm või 90 isendit kilo kohta
  ICES IXa rajoon ida pool 7° 23′ 48′′ W: 10 cm” |

b)

anšoovist käsitlevad read asendatakse järgmisega:

„Liik

Alammõõdud: piirkonnad 1–5, v.a Skagerrak/Kattegat

Anšoovis (Engraulis encrasicolus)

Kogu piirkond, välja arvatud ICES IXa rajoon ida pool 7° 23′ 48′′ W: 12 cm või 90 isendit kilo kohta

ICES IXa rajoon ida pool 7° 23′ 48′′ W: 10 cm”

| 4) | Lisatakse järgmine lisa:

  „XIIa LISA
  Alammõõdud piirkonnas 9






  Liik | Alammõõdud: piirkond 9 |
| --- | --- | --- |
| Harilik kammeljas (Psetta maxima) | 45 cm” |

4)

Lisatakse järgmine lisa:

„XIIa LISA

Alammõõdud piirkonnas 9

Liik

Alammõõdud: piirkond 9

Harilik kammeljas (Psetta maxima)

45 cm”

| 5) | XIV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised eestikeelsed nimed:






  EESTIKEELNE NIMI | TEADUSLIK NIMI |
| --- | --- | --- |
| „Hirvkalalased | Capros aper |
| Lima-niituimluts | Phycis blennoides |
| Meriahven | Sebastes spp. |
| Sardinellad | Sardinella aurita” |

5)

XIV lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised eestikeelsed nimed:

EESTIKEELNE NIMI

TEADUSLIK NIMI

„Hirvkalalased

Capros aper

Capros aper

Lima-niituimluts

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Meriahven

Sebastes spp.

Sebastes

Sardinellad

Sardinella aurita”

Sardinella aurita

| 6) | Lisatakse järgmised lisad:„
  XIVa LISA
  SORTEERIMISVÕRE SPETSIFIKATSIOONID






  1. | Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste võrgusilmade suurus on vähemalt 70 millimeetrit ja alla 90 millimeetri. Noodapära on vähemalt 8 meetrit pikk. Kasutada ei tohi traali, mille noodapära ümbermõõdul on rohkem kui 100 ruudukujulist võrgusilma, jättes välja liitekohad ja palistused. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära nõutakse ainult Skagerrakis ja Kattegatis. |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmised lisad:

XIVa LISA

SORTEERIMISVÕRE SPETSIFIKATSIOONID

1.

Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste võrgusilmade suurus on vähemalt 70 millimeetrit ja alla 90 millimeetri. Noodapära on vähemalt 8 meetrit pikk. Kasutada ei tohi traali, mille noodapära ümbermõõdul on rohkem kui 100 ruudukujulist võrgusilma, jättes välja liitekohad ja palistused. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära nõutakse ainult Skagerrakis ja Kattegatis.

| 2. | Võre on ristkülikukujuline. Võre varvad on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 millimeetrit. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil. |
| --- | --- |

2.

Võre on ristkülikukujuline. Võre varvad on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 millimeetrit. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil.

| 3. | Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni mittekoonilise osa alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge. |
| --- | --- |

3.

Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni mittekoonilise osa alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge.

| 4. | Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena. |
| --- | --- |

4.

Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena.

| 5. | Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 millimeetrit. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 sentimeetrit. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.



  Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuid väiksemad kalad ja norra salehomaarid läbivad võre ja sattuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel. Joonisel kujutatud ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära on nõutav ainult Skagerrakis ja Kattegatis. |
| --- | --- |

5.

Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 millimeetrit. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 sentimeetrit. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.

Image

Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuid väiksemad kalad ja norra salehomaarid läbivad võre ja sattuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel. Joonisel kujutatud ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära on nõutav ainult Skagerrakis ja Kattegatis.

XIVb LISA

BISKAIA LAHES LUBATUD TEATAVATE VEETAVATE PÜÜNISTEGA PÜÜGI TINGIMUSED

1.   Ülemise ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioonid

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

2.   Selektiivakna asukoht

Selektiivaken paigutatakse traali tagumise koonilise osa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest koosneva mittekoonilise osa ette.

Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise koonilise osa vahel.

3.   Selektiivakna suurus

Selektiivakna pikkus on vähemalt 2 meetrit ja laius vähemalt 1 meeter.

4.   Selektiivakna võrk

Silmaava suurus on vähemalt 100 millimeetrit. Võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega.

Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega.

Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi maksimaalne jämedus on 4 millimeetrit.

5.   Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge

Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada. Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 millimeetrit.

Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud.

Selektiivakna väikseima külje (s.t meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise osa avatud rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne paneeli pikiküljele kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga.

6.   Selektiivakna paigutust traalis kujutab järgmine joonis.

Image

XIVc LISA

ÜLE 15 MEETRI PIKKUSTE LAEVADE RUUDUKUJULISTE SILMADEGA SELEKTIIVAKEN

1.   Ülemise ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioonid

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus on vähemalt 120 millimeetrit. Selektiivaken on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW võimsusega laev; sellisel juhul on selektiivaken vähemalt kaks meetrit pikk.

2.   Selektiivakna asukoht

Selektiivaken paikneb noodapära ülemises paneelis. Selektiivakna tagumine serv ei tohi olla kaugemal kui 12 meetrit komisjoni 6. detsembri 1984. aasta määruse (EMÜ) nr 3440/84 (mis käsitleb seadiste kinnitamist traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude külge) (9) artikli 8 kohasest gaitanist.

3.   Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge

Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma.

Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kolm rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 80 millimeetrit, või kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 120 millimeetrit, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed.

XIVd LISA

ALLA 15 MEETRI PIKKUSTE LAEVADE RUUDUKUJULISTE SILMADEGA SELEKTIIVAKEN

1.   Ülemise ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioonid

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus on vähemalt 110 millimeetrit. Selektiivaken on vähemalt kolm meetrit pikk, välja arvatud juhul, kui ta on ühendatud võrkudega, mida veab vähem kui 112 kW võimsusega laev; sellisel juhul on selektiivaken vähemalt kaks meetrit pikk.

2.   Selektiivakna asukoht

Selektiivaken paikneb noodapära ülemises paneelis. Selektiivakna tagumine serv ei tohi olla kaugemal kui 12 meetrit määruse (EMÜ) nr 3440/84 artikli 8 kohasest gaitanist.

3.   Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge

Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed.

---

(1)  Ainult nelja miili ulatuses lähtejoonest.

1

(2)  Lähtejoonest nelja miili ulatusse jäävast alast väljaspool.

2

(3)  1. märtsist kuni 31. oktoobrini Skagerrakis ja 1. märtsist kuni 31. juulini Kattegatis.

3

(4)  1. novembrist kuni veebruarikuu viimase päevani Skagerrakis ja 1. augustist kuni veebruarikuu viimase päevani Kattegatis.

4

(5)  Selle silmasuuruse kategooria puhul peab noodapära olema tehtud ruudukujuliste silmadega võrgust, millel on käesoleva määruse XIVa lisas kirjeldatud sorteerimisvõre.

5

(6)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 10 % segu tursast, kilttursast, euroopa merluusist, merilestast, pikklestast, väikesuulestast, harilikust merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, lestast, makrellist, megrimist, merlangist, harilikust soomuslestast, põhjaatlandi süsikast, norra salehomaarist ja homaarist.

6

(7)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 50 % segu tursast, kilttursast, euroopa merluusist, merilestast, pikklestast, väikesuulestast, harilikust merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, lestast, heeringast, makrellist, megrimist, harilikust soomuslestast, põhjaatlandi süsikast, Norra salehomaarist ja homaarist.

7

(8)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 60 % segu tursast, kilttursast, euroopa merluusist, merilestast, pikklestast, väikesuulestast, harilikust merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, lestast, megrimist, merlangist, harilikust soomuslestast, põhjaatlandi süsikast ja homaarist.”

8

(9)  EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23.

9

---

| 20.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/23

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 228/2013,

13. märts 2013,

millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku, artikli 43 lõiget 2 ja artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põllumajandusvaldkonna erimeetmed Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade asukohast tingitud raskuste kõrvaldamiseks on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 247/2006 (3). Kõnealuseid meetmeid on rakendatud piirkondlike toetusprogrammide kaudu, mis on peamine vahend kõnealuste piirkondade varustamisel põllumajandustoodetega. Võttes arvesse vajadust uuendada seniseid meetmeid, sealhulgas Lissaboni lepingu jõustumise tõttu, tuleks määrus (EÜ) nr 247/2006 kehtetuks tunnistada ning asendada see uue määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajandusvaldkonna erimeetmed Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade asukohast tingitud raskuste kõrvaldamiseks on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 247/2006 (3). Kõnealuseid meetmeid on rakendatud piirkondlike toetusprogrammide kaudu, mis on peamine vahend kõnealuste piirkondade varustamisel põllumajandustoodetega. Võttes arvesse vajadust uuendada seniseid meetmeid, sealhulgas Lissaboni lepingu jõustumise tõttu, tuleks määrus (EÜ) nr 247/2006 kehtetuks tunnistada ning asendada see uue määrusega.

| (2) | Täpsustada tuleks peamised eesmärgid, millele liidu äärepoolseimate piirkondade toetamise korra elluviimine kaasa aitab. |
| --- | --- |

(2)

Täpsustada tuleks peamised eesmärgid, millele liidu äärepoolseimate piirkondade toetamise korra elluviimine kaasa aitab.

| (3) | Samuti on vaja täpsustada kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmide (edaspidi „POSEI programmid”) sisu, mille asjaomased liikmesriigid peaksid subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ja geograafiliselt kõige sobivamal tasemel välja töötama ning komisjonile heakskiidu saamiseks esitama. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on vaja täpsustada kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmide (edaspidi „POSEI programmid”) sisu, mille asjaomased liikmesriigid peaksid subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ja geograafiliselt kõige sobivamal tasemel välja töötama ning komisjonile heakskiidu saamiseks esitama.

| (4) | Liidu äärepoolseimate piirkondade toetamise korra eesmärkide paremaks elluviimiseks peaksid POSEI programmid hõlmama meetmeid, mis tagavad piirkondade varustamise põllumajandustoodetega ning kohaliku põllumajandusliku tootmise säilimise ja arengu. Asjaomaseid piirkondi käsitlevat kavandamistegevust tuleks ühtlustada ning komisjoni ja liikmesriikide vahelist partnerlust hõlmav lähenemisviis tuleks muuta süsteemseks. |
| --- | --- |

(4)

Liidu äärepoolseimate piirkondade toetamise korra eesmärkide paremaks elluviimiseks peaksid POSEI programmid hõlmama meetmeid, mis tagavad piirkondade varustamise põllumajandustoodetega ning kohaliku põllumajandusliku tootmise säilimise ja arengu. Asjaomaseid piirkondi käsitlevat kavandamistegevust tuleks ühtlustada ning komisjoni ja liikmesriikide vahelist partnerlust hõlmav lähenemisviis tuleks muuta süsteemseks.

| (5) | Kohaldades subsidiaarsuse ja paindlikkuse põhimõtteid, mis on äärepoolseimate piirkondade toetamise korra jaoks heaks kiidetud programmipõhise lähenemise alus, võivad liikmesriikide nimetatud ametisasutused teha selleks, et kohandada programmi vastavalt äärepoolseimate piirkondade tegelikule olukorrale, ettepanekuid programmi muutmiseks. Need ametiasutused peaksid saama POSEI programme kooskõlas administreerimise lihtsustamise põhimõttega muuta, seadmata ohtu POSEI programmide tõhusust ja neile eraldatud rahalisi vahendeid. Samadest põhimõtetest lähtuvalt tuleks programmide muutmise korda kohandada, et kajastada eri tüüpi muudatuste olulisust. |
| --- | --- |

(5)

Kohaldades subsidiaarsuse ja paindlikkuse põhimõtteid, mis on äärepoolseimate piirkondade toetamise korra jaoks heaks kiidetud programmipõhise lähenemise alus, võivad liikmesriikide nimetatud ametisasutused teha selleks, et kohandada programmi vastavalt äärepoolseimate piirkondade tegelikule olukorrale, ettepanekuid programmi muutmiseks. Need ametiasutused peaksid saama POSEI programme kooskõlas administreerimise lihtsustamise põhimõttega muuta, seadmata ohtu POSEI programmide tõhusust ja neile eraldatud rahalisi vahendeid. Samadest põhimõtetest lähtuvalt tuleks programmide muutmise korda kohandada, et kajastada eri tüüpi muudatuste olulisust.

| (6) | Et tagada äärepoolseimate piirkondade varustamine oluliste põllumajandustoodetega ja leevendada nende äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulusid, oleks asjakohane kehtestada tarnete erikord. Äärepoolseimate piirkondade erilise geograafilise asendi tõttu tekitab toiduks ja töötlemiseks ette nähtud ning toorainena kasutatavate oluliste toodete tarnimine täiendavaid veokulusid. Peale selle seavad äärepoolseimast asukohast, eelkõige saarelisest asendist ja väikesest pindalast tulenevad objektiivsed tegurid äärepoolseimate piirkondade ettevõtjatele ja tootjatele täiendavaid piiranguid, mis oluliselt pärsivad nende tegevust. Kõnealuseid pärssivaid piiranguid saab vähendada oluliste toodete hinna alandamisega. Tarnete erikord ei tohiks aga mingil tingimusel kahjustada kohalikku tootmist ega selle arengut. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada äärepoolseimate piirkondade varustamine oluliste põllumajandustoodetega ja leevendada nende äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulusid, oleks asjakohane kehtestada tarnete erikord. Äärepoolseimate piirkondade erilise geograafilise asendi tõttu tekitab toiduks ja töötlemiseks ette nähtud ning toorainena kasutatavate oluliste toodete tarnimine täiendavaid veokulusid. Peale selle seavad äärepoolseimast asukohast, eelkõige saarelisest asendist ja väikesest pindalast tulenevad objektiivsed tegurid äärepoolseimate piirkondade ettevõtjatele ja tootjatele täiendavaid piiranguid, mis oluliselt pärsivad nende tegevust. Kõnealuseid pärssivaid piiranguid saab vähendada oluliste toodete hinna alandamisega. Tarnete erikord ei tohiks aga mingil tingimusel kahjustada kohalikku tootmist ega selle arengut.

| (7) | Erandina aluslepingu artiklist 28 tuleks sel eesmärgil vabastada kolmandatest riikidest imporditavad asjaomased tooted kohaldatavatest impordimaksudest. Tooteid, mis on liidu tolliterritooriumile sisse toodud seestöötlemise või tolliladustamise tolliprotseduuri alusel, tuleks nende päritolu ja nende suhtes liidu õiguse kohaselt kohaldatava tollirežiimi arvessevõtmiseks käsitada otse imporditud toodetena, et võimaldada tarnete erikorrast tulenevaid soodustusi. |
| --- | --- |

(7)

Erandina aluslepingu artiklist 28 tuleks sel eesmärgil vabastada kolmandatest riikidest imporditavad asjaomased tooted kohaldatavatest impordimaksudest. Tooteid, mis on liidu tolliterritooriumile sisse toodud seestöötlemise või tolliladustamise tolliprotseduuri alusel, tuleks nende päritolu ja nende suhtes liidu õiguse kohaselt kohaldatava tollirežiimi arvessevõtmiseks käsitada otse imporditud toodetena, et võimaldada tarnete erikorrast tulenevaid soodustusi.

| (8) | Et saavutada äärepoolseimates piirkondades hindade alandamise eesmärki, leevendades piirkondade eraldatusest tingitud lisakulusid, tuleks anda toetust liidust pärit toodete tarnimiseks äärepoolseimatesse piirkondadesse. Toetuse puhul tuleks arvesse võtta äärepoolseimatesse piirkondadesse veo täiendavaid kulusid ja kolmandatesse riikidesse ekspordi hindu ning tooraineks ja töötlemiseks ette nähtud saaduste puhul äärepoolseima asukohaga, eelkõige saarelise asendi ja väikese pindala, raskete looduslike olude ja karmi kliima ning saarte hajutatusega seonduvaid lisakulusid. |
| --- | --- |

(8)

Et saavutada äärepoolseimates piirkondades hindade alandamise eesmärki, leevendades piirkondade eraldatusest tingitud lisakulusid, tuleks anda toetust liidust pärit toodete tarnimiseks äärepoolseimatesse piirkondadesse. Toetuse puhul tuleks arvesse võtta äärepoolseimatesse piirkondadesse veo täiendavaid kulusid ja kolmandatesse riikidesse ekspordi hindu ning tooraineks ja töötlemiseks ette nähtud saaduste puhul äärepoolseima asukohaga, eelkõige saarelise asendi ja väikese pindala, raskete looduslike olude ja karmi kliima ning saarte hajutatusega seonduvaid lisakulusid.

| (9) | Toetus traditsioonilistele sektoritele on seda olulisem, et see võimaldab neil säilitada oma konkurentsivõimet liidu turul, kus nad konkureerivad kolmandate riikidega. Liikmesriigid peaksid aga programmide väljatöötamisel tagama võimaluste piires ka äärepoolseimate piirkondade põllumajandustegevuse mitmekesisuse. |
| --- | --- |

(9)

Toetus traditsioonilistele sektoritele on seda olulisem, et see võimaldab neil säilitada oma konkurentsivõimet liidu turul, kus nad konkureerivad kolmandate riikidega. Liikmesriigid peaksid aga programmide väljatöötamisel tagama võimaluste piires ka äärepoolseimate piirkondade põllumajandustegevuse mitmekesisuse.

| (10) | Äärepoolseimate piirkondade lõpptarbijatele kahjulikult mõjuvate spekulatsioonide ärahoidmiseks tuleks täpsustada, et tarnete erikorra alla peaksid kuuluma üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga tooted. |
| --- | --- |

(10)

Äärepoolseimate piirkondade lõpptarbijatele kahjulikult mõjuvate spekulatsioonide ärahoidmiseks tuleks täpsustada, et tarnete erikorra alla peaksid kuuluma üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga tooted.

| (11) | Ette tuleks näha kõnealuse korra toimimiseeskirjad, milles käsitletakse eelkõige ettevõtjate registri loomist ja sellise sertifikaadisüsteemi loomist, mis hõlmaks nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (4) artiklites 130 ja 161 osutatud litsentse. |
| --- | --- |

(11)

Ette tuleks näha kõnealuse korra toimimiseeskirjad, milles käsitletakse eelkõige ettevõtjate registri loomist ja sellise sertifikaadisüsteemi loomist, mis hõlmaks nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (4) artiklites 130 ja 161 osutatud litsentse.

| (12) | Tarnete erikorraga hõlmatud tegevuse järelevalvenõuetega on ette nähtud asjaomaste toodete halduskontroll nende importimisel ja äärepoolseimatesse piirkondadesse sisse toomisel, samuti nende eksportimisel ja kõnealustest piirkondadest välja viimisel. Selleks et erikorra eesmärke ellu viia, peaks selle korra majanduslikud eelised kajastuma ka tootmiskulude tasemes ja hindade languses lõpptarbija tasemel. Kõnealuseid majanduslikke soodustusi tuleks teha üksnes juhul, kui need tegelikult lõpptarbijani edasi kanduvad, ning seda tuleks asjakohaselt kontrollida. |
| --- | --- |

(12)

Tarnete erikorraga hõlmatud tegevuse järelevalvenõuetega on ette nähtud asjaomaste toodete halduskontroll nende importimisel ja äärepoolseimatesse piirkondadesse sisse toomisel, samuti nende eksportimisel ja kõnealustest piirkondadest välja viimisel. Selleks et erikorra eesmärke ellu viia, peaks selle korra majanduslikud eelised kajastuma ka tootmiskulude tasemes ja hindade languses lõpptarbija tasemel. Kõnealuseid majanduslikke soodustusi tuleks teha üksnes juhul, kui need tegelikult lõpptarbijani edasi kanduvad, ning seda tuleks asjakohaselt kontrollida.

| (13) | Kuna tarnete erikorraga hõlmatud kogused on piiratud äärepoolseimate piirkondade tarnevajadustega, ei tohiks see kord kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist. Peale selle ei tohiks tarnete erikorra majanduslikud soodustused põhjustada häireid asjaomaste toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks keelata kõnealuste toodete lähetamine või eksport äärepoolseimatest piirkondadest. Siiski tuleks nende toodete lähetamist või eksporti lubada juhul, kui tarnete erikorra tõttu saadud rahaline kasu hüvitatakse. |
| --- | --- |

(13)

Kuna tarnete erikorraga hõlmatud kogused on piiratud äärepoolseimate piirkondade tarnevajadustega, ei tohiks see kord kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist. Peale selle ei tohiks tarnete erikorra majanduslikud soodustused põhjustada häireid asjaomaste toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks keelata kõnealuste toodete lähetamine või eksport äärepoolseimatest piirkondadest. Siiski tuleks nende toodete lähetamist või eksporti lubada juhul, kui tarnete erikorra tõttu saadud rahaline kasu hüvitatakse.

| (14) | Äärepoolseimate piirkondade vahelise kaubavahetuse võimaldamiseks tuleks lubada töödeldud toodete kaubavahetust kõnealuste piirkondade vahel. Samuti tuleks arvesse võtta äärepoolseimate piirkondade tavapäraseid kaubavoogusid nii piirkondliku kaubanduse kui ka tavapärase ülejäänud liitu või kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ja lähetamise korral, ning tuleks lubada tavapärastele kaubavoogudele vastavat töödeldud toodete eksporti kõikidest kõnealustest piirkondadest. Selguse huvides tuleks täpsustada võrdlusperiood kõnealuste tavapäraselt eksporditud või edasisaadetud koguste määramiseks. |
| --- | --- |

(14)

Äärepoolseimate piirkondade vahelise kaubavahetuse võimaldamiseks tuleks lubada töödeldud toodete kaubavahetust kõnealuste piirkondade vahel. Samuti tuleks arvesse võtta äärepoolseimate piirkondade tavapäraseid kaubavoogusid nii piirkondliku kaubanduse kui ka tavapärase ülejäänud liitu või kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ja lähetamise korral, ning tuleks lubada tavapärastele kaubavoogudele vastavat töödeldud toodete eksporti kõikidest kõnealustest piirkondadest. Selguse huvides tuleks täpsustada võrdlusperiood kõnealuste tavapäraselt eksporditud või edasisaadetud koguste määramiseks.

| (15) | Tuleks võtta kohased meetmed, et võimaldada suhkrutöötlemissektori ümberkorraldamist Assooridel. Meetmete puhul tuleks võtta arvesse asjaolu, et elujõulise suhkrusektori jaoks Assooridel on vaja kindlustada teatav tootmise ja töötlemise tase. Seda arvesse võttes tuleks Assooridel erandkorras jätkuvalt lubada suhkrusaadetiste edastamist liidu teistesse piirkondadesse, ületades viieaastase perioodi jooksul tavapäraseid kaubavooge ning nende suhtes kohaldatakse järkjärguliselt vähendatavaid aastasi piirmäärasid. Kuna edasisaadetavad kogused vastavad kogustele, mis on hädavajalikud kohaliku suhkrutootmise ja -töötlemise elujõulisuse tagamiseks ega ületa neid, ei avalda ajutise iseloomuga suhkrusaadetised Assooridelt kahjulikku mõju liidu siseturule. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks võtta kohased meetmed, et võimaldada suhkrutöötlemissektori ümberkorraldamist Assooridel. Meetmete puhul tuleks võtta arvesse asjaolu, et elujõulise suhkrusektori jaoks Assooridel on vaja kindlustada teatav tootmise ja töötlemise tase. Seda arvesse võttes tuleks Assooridel erandkorras jätkuvalt lubada suhkrusaadetiste edastamist liidu teistesse piirkondadesse, ületades viieaastase perioodi jooksul tavapäraseid kaubavooge ning nende suhtes kohaldatakse järkjärguliselt vähendatavaid aastasi piirmäärasid. Kuna edasisaadetavad kogused vastavad kogustele, mis on hädavajalikud kohaliku suhkrutootmise ja -töötlemise elujõulisuse tagamiseks ega ületa neid, ei avalda ajutise iseloomuga suhkrusaadetised Assooridelt kahjulikku mõju liidu siseturule.

| (16) | Assooride, Madeira ja Kanaari saarte varustamiseks ette nähtud kvoodivälise suhkru puhul tuleb jätkuvalt kohaldada imporditollimaksudest vabastamise korda. Ühtlasi tuleks lubada kohaldada Assooride suhtes toor-roosuhkru imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi saavutamiseni. |
| --- | --- |

(16)

Assooride, Madeira ja Kanaari saarte varustamiseks ette nähtud kvoodivälise suhkru puhul tuleb jätkuvalt kohaldada imporditollimaksudest vabastamise korda. Ühtlasi tuleks lubada kohaldada Assooride suhtes toor-roosuhkru imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi saavutamiseni.

| (17) | Siiani on Kanaari saartele tarnete erikorra alusel tarnitud tööstuslikuks töötlemiseks ette nähtud taimse rasvaga lõssipulbrit, mis kuulub CN-koodi 1901 90 99 (taimse rasvaga lõssipulber) alla. Selle kohaliku toidutraditsiooni tavapäraseks osaks muutunud toote tarnimist tuleks jätkuvalt lubada. |
| --- | --- |

(17)

Siiani on Kanaari saartele tarnete erikorra alusel tarnitud tööstuslikuks töötlemiseks ette nähtud taimse rasvaga lõssipulbrit, mis kuulub CN-koodi 1901 90 99 (taimse rasvaga lõssipulber) alla. Selle kohaliku toidutraditsiooni tavapäraseks osaks muutunud toote tarnimist tuleks jätkuvalt lubada.

| (18) | Kuna Réunioni toidutraditsioon põhineb riisil, riisi töötlemis- ja valgendamistööstusel on Réunionil pikk ajalugu ning Réunionil ei toodeta riisi kohalike vajaduste katmiseks piisavalt, tuleks vabastada kõnealuse toote import Réunionile kõigist tollimaksudest. |
| --- | --- |

(18)

Kuna Réunioni toidutraditsioon põhineb riisil, riisi töötlemis- ja valgendamistööstusel on Réunionil pikk ajalugu ning Réunionil ei toodeta riisi kohalike vajaduste katmiseks piisavalt, tuleks vabastada kõnealuse toote import Réunionile kõigist tollimaksudest.

| (19) | Liidu poliitika äärepoolseimate piirkondade kohaliku tootmise toetamiseks hõlmab palju erinevaid tooteid ja meetmeid tootmise, turustamise ja töötlemise soodustamiseks. Need meetmed on olnud tõhusad ning kindlustanud põllumajanduse järjepidevuse ja arengu. Liit peaks jätkama nende tootmisviiside toetamist, sest see on äärepoolseimate piirkondade keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu olulisim tegur. Kogemus on näidanud, et maaelu arengu poliitika puhul võib tugev partnerlus kohalike asutustega aidata sihipärasemalt tegeleda asjaomaste piirkondade eriprobleemidega. Seega peaks jätkama kohaliku tootmise toetamist POSEI programmide kaudu. |
| --- | --- |

(19)

Liidu poliitika äärepoolseimate piirkondade kohaliku tootmise toetamiseks hõlmab palju erinevaid tooteid ja meetmeid tootmise, turustamise ja töötlemise soodustamiseks. Need meetmed on olnud tõhusad ning kindlustanud põllumajanduse järjepidevuse ja arengu. Liit peaks jätkama nende tootmisviiside toetamist, sest see on äärepoolseimate piirkondade keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu olulisim tegur. Kogemus on näidanud, et maaelu arengu poliitika puhul võib tugev partnerlus kohalike asutustega aidata sihipärasemalt tegeleda asjaomaste piirkondade eriprobleemidega. Seega peaks jätkama kohaliku tootmise toetamist POSEI programmide kaudu.

| (20) | Äärepoolseimate piirkondade toodete turustamise toetamiseks tuleks seada sisse toetus kõnealuste toodete turustamiseks väljaspool tootmispiirkonda, arvestades kõnealuste piirkondade kaugust tarbijaturgudest ja kahekordse ladustamise vajadust, mis nõuavad suuri lisakulutusi ning on peamised äärepoolseimate piirkondade konkurentsivõimet siseturul pärssivad tegurid. Kõnealuste tegurite tõttu on vaja POSEI kava lähitulevikus läbi vaadata. |
| --- | --- |

(20)

Äärepoolseimate piirkondade toodete turustamise toetamiseks tuleks seada sisse toetus kõnealuste toodete turustamiseks väljaspool tootmispiirkonda, arvestades kõnealuste piirkondade kaugust tarbijaturgudest ja kahekordse ladustamise vajadust, mis nõuavad suuri lisakulutusi ning on peamised äärepoolseimate piirkondade konkurentsivõimet siseturul pärssivad tegurid. Kõnealuste tegurite tõttu on vaja POSEI kava lähitulevikus läbi vaadata.

| (21) | Kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavate meetmete kehtestamiseks tuleks määrata kindlaks POSEI programmides nõutavad miinimumkriteeriumid, eelkõige asukoha, väljapakutud strateegia, eesmärkide ja meetmete kirjeldus. Selleks et vältida toetuse mittevastavust ja kattumist, tuleks samuti kindlaks määrata põhimõtted, mis tagavad kõnealuste meetmete kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

(21)

Kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavate meetmete kehtestamiseks tuleks määrata kindlaks POSEI programmides nõutavad miinimumkriteeriumid, eelkõige asukoha, väljapakutud strateegia, eesmärkide ja meetmete kirjeldus. Selleks et vältida toetuse mittevastavust ja kattumist, tuleks samuti kindlaks määrata põhimõtted, mis tagavad kõnealuste meetmete kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega.

| (22) | Käesoleva määruse kohaldamiseks peaks samuti olema võimalik, et POSEI programmid sisaldavad meetmeid uuringute, tutvustusprojektide, koolituse ja tehnilise abi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määruse kohaldamiseks peaks samuti olema võimalik, et POSEI programmid sisaldavad meetmeid uuringute, tutvustusprojektide, koolituse ja tehnilise abi rahastamiseks.

| (23) | Äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootjaid tuleks julgustada jätkama kvaliteetsete toodete tootmist ning nende toodete turustamist tuleks toetada. Sel otstarbel võib kasulik olla käesoleva määrusega loodud logo ja liidu muude kvaliteedi tunnustamise viiside kasutamine. |
| --- | --- |

(23)

Äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootjaid tuleks julgustada jätkama kvaliteetsete toodete tootmist ning nende toodete turustamist tuleks toetada. Sel otstarbel võib kasulik olla käesoleva määrusega loodud logo ja liidu muude kvaliteedi tunnustamise viiside kasutamine.

| (24) | Äärepoolseimate piirkondade teatavate põllumajandus-, töötlemis- ja turustamisettevõtete struktuur on ebapiisav ning ettevõtted kannatavad konkreetsete raskuste käes. Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (5) artikli 26 lõikega 2 ja artikli 28 lõikega 2 on seetõttu ette nähtud soodsam toetusmäär äärepoolseimates piirkondades tehtavate teatavate investeeringuliikide puhul. |
| --- | --- |

(24)

Äärepoolseimate piirkondade teatavate põllumajandus-, töötlemis- ja turustamisettevõtete struktuur on ebapiisav ning ettevõtted kannatavad konkreetsete raskuste käes. Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (5) artikli 26 lõikega 2 ja artikli 28 lõikega 2 on seetõttu ette nähtud soodsam toetusmäär äärepoolseimates piirkondades tehtavate teatavate investeeringuliikide puhul.

| (25) | Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 27 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuses määruses sätestatud investeeringutoetuse piirangut ei kohaldata äärepoolseimate piirkondade puhul. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 27 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuses määruses sätestatud investeeringutoetuse piirangut ei kohaldata äärepoolseimate piirkondade puhul.

| (26) | Määruses (EÜ) nr 1698/2005 on määratud kindlaks põllumajanduse keskkonnatoetuse saamise tingimustele vastavad aastased ülemmäärad. Assooride teatavate väga tundlike karjamaade erilise keskkonnaseisundi arvessevõtmiseks ning põllumajandusmaa maastiku, iseloomulike vormide ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, eriti Madeira ja Kanaari saarte terrasspõllunduspiirkondades, samuti äärepoolseimate piirkondade kivimüüride säilitamiseks, tuleks teatavate erimeetmete puhul ette näha võimalus suurendada kõnealuseid määrasid kuni kaks korda. |
| --- | --- |

(26)

Määruses (EÜ) nr 1698/2005 on määratud kindlaks põllumajanduse keskkonnatoetuse saamise tingimustele vastavad aastased ülemmäärad. Assooride teatavate väga tundlike karjamaade erilise keskkonnaseisundi arvessevõtmiseks ning põllumajandusmaa maastiku, iseloomulike vormide ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, eriti Madeira ja Kanaari saarte terrasspõllunduspiirkondades, samuti äärepoolseimate piirkondade kivimüüride säilitamiseks, tuleks teatavate erimeetmete puhul ette näha võimalus suurendada kõnealuseid määrasid kuni kaks korda.

| (27) | Erandi võib teha komisjoni järjepidevast strateegiast, mille kohaselt ei anta riigiabi aluslepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks, et leevendada põllumajanduslikule tootmisele seatud eripiiranguid äärepoolseimates piirkondades, mis tulenevad nende äärepoolseimast asukohast, eelkõige eraldatusest, saarelisest asendist, väikesest pindalast, mägisest maastikust, kliimast või nende majanduslikust sõltuvusest vähesest hulgast toodetest. Põllumajandustootmine on eluliselt tähtis maapiirkondade elavdamise ja elanikkonna paikseks jäämise seisukohast ning äärepoolseimaid maapiirkondi mõjutab eriti elanikkonna vananemine, väike rahvastikutihedus ja mõningates piirkondades ka elanikkonna väljavool. |
| --- | --- |

(27)

Erandi võib teha komisjoni järjepidevast strateegiast, mille kohaselt ei anta riigiabi aluslepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks, et leevendada põllumajanduslikule tootmisele seatud eripiiranguid äärepoolseimates piirkondades, mis tulenevad nende äärepoolseimast asukohast, eelkõige eraldatusest, saarelisest asendist, väikesest pindalast, mägisest maastikust, kliimast või nende majanduslikust sõltuvusest vähesest hulgast toodetest. Põllumajandustootmine on eluliselt tähtis maapiirkondade elavdamise ja elanikkonna paikseks jäämise seisukohast ning äärepoolseimaid maapiirkondi mõjutab eriti elanikkonna vananemine, väike rahvastikutihedus ja mõningates piirkondades ka elanikkonna väljavool.

| (28) | Äärepoolseimate piirkondade põllumajanduskultuuride taimetervis kannatab eriomaste probleemide tõttu, nt kahjurite saabumine, mida seostatakse suurenenud impordimahtudega teistest riikidest, kliima ja kõnealustes piirkondades varem rakendatud kontrollimeetmete puudulikkusega. Seetõttu tuleks rakendada programme kahjulike organismide vastu võitlemiseks, muu hulgas säästvate ja keskkonnasõbralike mahepõllumajanduslike meetodite abil. Tuleks kindlaks määrata liidu rahaline toetus selliste programmide puhul, võttes arvesse, et mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt viiakse alates 2014. aastast nende programmide rahastamine teise eelarverubriigi alla. |
| --- | --- |

(28)

Äärepoolseimate piirkondade põllumajanduskultuuride taimetervis kannatab eriomaste probleemide tõttu, nt kahjurite saabumine, mida seostatakse suurenenud impordimahtudega teistest riikidest, kliima ja kõnealustes piirkondades varem rakendatud kontrollimeetmete puudulikkusega. Seetõttu tuleks rakendada programme kahjulike organismide vastu võitlemiseks, muu hulgas säästvate ja keskkonnasõbralike mahepõllumajanduslike meetodite abil. Tuleks kindlaks määrata liidu rahaline toetus selliste programmide puhul, võttes arvesse, et mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt viiakse alates 2014. aastast nende programmide rahastamine teise eelarverubriigi alla.

| (29) | Viinamarjaistandused on Madeiral ning Kanaari saartel kõige levinum viljeluse liik, olles väga tähtsad ka Assooridele, nii et nende säilitamine on majanduslikel, sotsiaalsetel ja keskkondlikel põhjustel eriti tähtis. Et jätkuvalt tootmist edendada, ei kohaldata kõnealustes piirkondades määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ette nähtud loobumislisatasu, turumehhanisme ja Kanaari saarte puhul istutusõiguste süsteemi. Erakorralist destilleerimist peaks siiski olema võimalik kohaldada Kanaari saartel juhul, kui turg on kvaliteediprobleemide tõttu erandlikult häiritud. Samuti on tehnilised ning sotsiaal-majanduslikud raskused takistanud õigeaegset ümberkorraldust Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades, kuhu on istutatud viinamarjade hübriidsorte, mis on määruse (EÜ) nr 1234/2007 alusel keelatud. Sellistes viinamarjaistandustes toodetud veini kasutatakse üksnes tavapäraseks kohalikuks tarbimiseks. |
| --- | --- |

(29)

Viinamarjaistandused on Madeiral ning Kanaari saartel kõige levinum viljeluse liik, olles väga tähtsad ka Assooridele, nii et nende säilitamine on majanduslikel, sotsiaalsetel ja keskkondlikel põhjustel eriti tähtis. Et jätkuvalt tootmist edendada, ei kohaldata kõnealustes piirkondades määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ette nähtud loobumislisatasu, turumehhanisme ja Kanaari saarte puhul istutusõiguste süsteemi. Erakorralist destilleerimist peaks siiski olema võimalik kohaldada Kanaari saartel juhul, kui turg on kvaliteediprobleemide tõttu erandlikult häiritud. Samuti on tehnilised ning sotsiaal-majanduslikud raskused takistanud õigeaegset ümberkorraldust Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades, kuhu on istutatud viinamarjade hübriidsorte, mis on määruse (EÜ) nr 1234/2007 alusel keelatud. Sellistes viinamarjaistandustes toodetud veini kasutatakse üksnes tavapäraseks kohalikuks tarbimiseks.

| (30) | Piimasektori ümberkorraldamine Assooridel ei ole veel lõpetatud. Arvestades Assooride suurt sõltuvust piimatootmisest ning muid takistusi, mis on tingitud saarte äärepoolsest asukohast ja elujõulise alternatiivse tootmisharu puudumisest, tuleks säilitada erandid määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavatest sätetest, milles käsitletakse piima ja piimatoodete pealt arvestatavat kvoodiületamise tasu. |
| --- | --- |

(30)

Piimasektori ümberkorraldamine Assooridel ei ole veel lõpetatud. Arvestades Assooride suurt sõltuvust piimatootmisest ning muid takistusi, mis on tingitud saarte äärepoolsest asukohast ja elujõulise alternatiivse tootmisharu puudumisest, tuleks säilitada erandid määruse (EÜ) nr 1234/2007 teatavatest sätetest, milles käsitletakse piima ja piimatoodete pealt arvestatavat kvoodiületamise tasu.

| (31) | Kuna piimatootmisel on Assooridel ühe peamise majandusarengut, sotsiaalset stabiilsust, keskkonna kvaliteeti ja maakasutust soodustava tegurina asendamatu roll, on POSEI programmid kõige sobivam vahend mis tahes vajalike meetmete võtmiseks, et seda tootmist säilitada. |
| --- | --- |

(31)

Kuna piimatootmisel on Assooridel ühe peamise majandusarengut, sotsiaalset stabiilsust, keskkonna kvaliteeti ja maakasutust soodustava tegurina asendamatu roll, on POSEI programmid kõige sobivam vahend mis tahes vajalike meetmete võtmiseks, et seda tootmist säilitada.

| (32) | Lehmapiima tootmise toetus Madeiral ja Réunionil ei ole olnud piisav, et säilitada tasakaal kodumaiste ja välismaiste tarnete vahel peamiselt nii sektorit mõjutavate tõsiste struktuuriliste raskuste tõttu kui ka sektori raskuste tõttu uue majanduskeskkonnaga kohanemisel. Selle tulemusena tuleks lubada liidust pärit piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima tootmist, pidades silmas kohalikku tarbimisvajadust, kui selle meetmega ei takistata kohapeal toodetud piima kogumist ja turustamist ega selle tootmise arengu soodustamiseks tehtavaid jõupingutusi. Tarbija nõuetekohaseks teavitamiseks tuleks kehtestada kohustus tähistada toote müümisel kasutataval märgistusel piimapulbrist toodetud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistusviis. Seda sätet tuleks kohaldada ka Martinique’i, Prantsuse Guajaana ja Guadeloupe’i suhtes, kui Prantsusmaa seda taotleb ja kui ta põhjendab oma taotlust kohalike sidusrühmade sooviga ning suutlikkusega piimatootmist arendada. |
| --- | --- |

(32)

Lehmapiima tootmise toetus Madeiral ja Réunionil ei ole olnud piisav, et säilitada tasakaal kodumaiste ja välismaiste tarnete vahel peamiselt nii sektorit mõjutavate tõsiste struktuuriliste raskuste tõttu kui ka sektori raskuste tõttu uue majanduskeskkonnaga kohanemisel. Selle tulemusena tuleks lubada liidust pärit piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima tootmist, pidades silmas kohalikku tarbimisvajadust, kui selle meetmega ei takistata kohapeal toodetud piima kogumist ja turustamist ega selle tootmise arengu soodustamiseks tehtavaid jõupingutusi. Tarbija nõuetekohaseks teavitamiseks tuleks kehtestada kohustus tähistada toote müümisel kasutataval märgistusel piimapulbrist toodetud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistusviis. Seda sätet tuleks kohaldada ka Martinique’i, Prantsuse Guajaana ja Guadeloupe’i suhtes, kui Prantsusmaa seda taotleb ja kui ta põhjendab oma taotlust kohalike sidusrühmade sooviga ning suutlikkusega piimatootmist arendada.

| (33) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamata jätmine Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja Madeiral on põhjendatud vajadusega säilitada soodustuste abil kohalik piimatootmine. Madeiral tuleks seda erandit kohaldada 4 000 tonni ulatuses. |
| --- | --- |

(33)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamata jätmine Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja Madeiral on põhjendatud vajadusega säilitada soodustuste abil kohalik piimatootmine. Madeiral tuleks seda erandit kohaldada 4 000 tonni ulatuses.

| (34) | Äärepoolseimate piirkondade vahelist kaubandust tuleks edendada kohaliku tarbimise vajaduse rahuldamiseks. On otstarbekas ergutada iga äärepoolseima piirkonna üleliigse toodangu – nt Assooride piima, veiseliha ja noorte isasveiste – eksporti nendesse piirkondadesse, kus ei suudeta ise oma vajadust katta, eesmärgiga elavdada kaubavahetust, vältides samas kahjulikku mõju kohaliku tootmise arengule. Samuti tuleks tagada vajalikud tingimused õiglaseks ja ausaks kaubanduseks. |
| --- | --- |

(34)

Äärepoolseimate piirkondade vahelist kaubandust tuleks edendada kohaliku tarbimise vajaduse rahuldamiseks. On otstarbekas ergutada iga äärepoolseima piirkonna üleliigse toodangu – nt Assooride piima, veiseliha ja noorte isasveiste – eksporti nendesse piirkondadesse, kus ei suudeta ise oma vajadust katta, eesmärgiga elavdada kaubavahetust, vältides samas kahjulikku mõju kohaliku tootmise arengule. Samuti tuleks tagada vajalikud tingimused õiglaseks ja ausaks kaubanduseks.

| (35) | Tavapärast loomakasvatust tuleks toetada. Kohaliku tarbimise vajaduse rahuldamiseks Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja Madeiral tuleks teatavatel tingimustel ja aastase maksimaalse määraga lubada nuumamiseks mõeldud isasveiste puhul tollimaksuvaba importi kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(35)

Tavapärast loomakasvatust tuleks toetada. Kohaliku tarbimise vajaduse rahuldamiseks Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja Madeiral tuleks teatavatel tingimustel ja aastase maksimaalse määraga lubada nuumamiseks mõeldud isasveiste puhul tollimaksuvaba importi kolmandatest riikidest.

| (36) | Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (6) loodud võimalust kanda ammlehmade eest makstavate lisatasude õigused üle Portugalist Assooridele tuleks uuendada ja seda tuleks kohaldada äärepoolseimate piirkondade toetuskorra raames. |
| --- | --- |

(36)

Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (6) loodud võimalust kanda ammlehmade eest makstavate lisatasude õigused üle Portugalist Assooridele tuleks uuendada ja seda tuleks kohaldada äärepoolseimate piirkondade toetuskorra raames.

| (37) | Tubakakasvatus on Kanaari saartel ajaloolise tähtsusega. Majanduslikust aspektist lähtudes on tubaka tootmine jätkuvalt üks põhilisi tööstustegevusi kõnealuses piirkonnas. Sotsiaalset aspekti silmas pidades on tubakakasvatus väga töömahukas ja seda viljelevad väikesed põllumajandusettevõtted. Kõnealuse põllukultuuri ebapiisava tulususe tõttu on see väljasuremisohus. Tubakat kasvatatakse praegu veel üksnes väikesel maa-alal La Palma saarel, kus seda kasutatakse sigarite käsitsi valmistamiseks. Seepärast tuleks Hispaanial lubada anda lisaks liidu toetusele jätkuvalt täiendavat toetust kõnealuse traditsioonilise põllukultuuri säilitamiseks, et toetada sigarite käsitsi valmistamist. Peale selle peaks tubakatoodete jätkuva valmistamise eesmärgil olema toortubaka ja pooltöödeldud tubaka importimine Kanaari saartele jätkuvalt vabastatud tollimaksust kuni 20 000 tonni eemaldatud leherootsudega toortubaka ekvivalendi piires aastas. |
| --- | --- |

(37)

Tubakakasvatus on Kanaari saartel ajaloolise tähtsusega. Majanduslikust aspektist lähtudes on tubaka tootmine jätkuvalt üks põhilisi tööstustegevusi kõnealuses piirkonnas. Sotsiaalset aspekti silmas pidades on tubakakasvatus väga töömahukas ja seda viljelevad väikesed põllumajandusettevõtted. Kõnealuse põllukultuuri ebapiisava tulususe tõttu on see väljasuremisohus. Tubakat kasvatatakse praegu veel üksnes väikesel maa-alal La Palma saarel, kus seda kasutatakse sigarite käsitsi valmistamiseks. Seepärast tuleks Hispaanial lubada anda lisaks liidu toetusele jätkuvalt täiendavat toetust kõnealuse traditsioonilise põllukultuuri säilitamiseks, et toetada sigarite käsitsi valmistamist. Peale selle peaks tubakatoodete jätkuva valmistamise eesmärgil olema toortubaka ja pooltöödeldud tubaka importimine Kanaari saartele jätkuvalt vabastatud tollimaksust kuni 20 000 tonni eemaldatud leherootsudega toortubaka ekvivalendi piires aastas.

| (38) | Käesoleva määruse rakendamine ei tohiks kahjustada eritoetuste taset, millest äärepoolseimad piirkonnad on seni kasu saanud. Seetõttu peaks liimesriikidel olema sobivate meetmete rakendamiseks juba olemas summad, mis vastavad liidu poolt määrusega (EÜ) nr 247/2006 eraldatud toetusele. |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva määruse rakendamine ei tohiks kahjustada eritoetuste taset, millest äärepoolseimad piirkonnad on seni kasu saanud. Seetõttu peaks liimesriikidel olema sobivate meetmete rakendamiseks juba olemas summad, mis vastavad liidu poolt määrusega (EÜ) nr 247/2006 eraldatud toetusele.

| (39) | Võttes arvesse võimalikku mõju, mida tulevaste kaubanduskokkulepete läbirääkimised ning ühise põllumajanduspoliitika muudatused võivad äärepoolseimatele piirkondadele avaldada, tuleks seoses nende läbirääkimiste ja muudatustega tehtavate analüüside, uuringute ja hindamiste raames erilist tähelepanu pöörata nende piirkondade eripärale. |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse võimalikku mõju, mida tulevaste kaubanduskokkulepete läbirääkimised ning ühise põllumajanduspoliitika muudatused võivad äärepoolseimatele piirkondadele avaldada, tuleks seoses nende läbirääkimiste ja muudatustega tehtavate analüüside, uuringute ja hindamiste raames erilist tähelepanu pöörata nende piirkondade eripärale.

| (40) | Alates 2006. aastast on karjakasvatuse arengu ja demograafilise surve tõttu suurenenud teatavates äärepoolseimates piirkondades, eelkõige Assooridel ja Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, vajadus oluliste toodete järele. Seetõttu tuleks suurendada seda eelarve osa, mida liikmesriigid saaksid kasutada asjaomaste piirkondade tarnete erikorra puhul. |
| --- | --- |

(40)

Alates 2006. aastast on karjakasvatuse arengu ja demograafilise surve tõttu suurenenud teatavates äärepoolseimates piirkondades, eelkõige Assooridel ja Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, vajadus oluliste toodete järele. Seetõttu tuleks suurendada seda eelarve osa, mida liikmesriigid saaksid kasutada asjaomaste piirkondade tarnete erikorra puhul.

| (41) | Äärepoolseimate piirkondade sotsiaal-majanduslik kude on jätkuvalt väga habras ning mõne jaoks neist suuresti sõltuv banaanisektorist, mis ise kannatab selgelt konkurentsivõimetuse tõttu ja võimetuse tõttu reageerida muutunud turutingimustele. Banaanisektorile eraldatavat POSEI eelarvet tuleks seetõttu suurendada ühekordse piiratud summa võrra, mis tuleks maksta banaanitootjatele eelarveaastal 2013. |
| --- | --- |

(41)

Äärepoolseimate piirkondade sotsiaal-majanduslik kude on jätkuvalt väga habras ning mõne jaoks neist suuresti sõltuv banaanisektorist, mis ise kannatab selgelt konkurentsivõimetuse tõttu ja võimetuse tõttu reageerida muutunud turutingimustele. Banaanisektorile eraldatavat POSEI eelarvet tuleks seetõttu suurendada ühekordse piiratud summa võrra, mis tuleks maksta banaanitootjatele eelarveaastal 2013.

| (42) | Käesoleva määrusega kehtestatud süsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse teatavate mitteolemuslike osade täiendamise või muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(42)

Käesoleva määrusega kehtestatud süsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse teatavate mitteolemuslike osade täiendamise või muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (43) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused POSEI programmi rakendamiseks liikmesriikides ja vältida konkurentsimoonutusi ja ettevõtetevahelist diskrimineerimist, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (7). |
| --- | --- |

(43)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused POSEI programmi rakendamiseks liikmesriikides ja vältida konkurentsimoonutusi ja ettevõtetevahelist diskrimineerimist, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (7).

| (44) | Kavandatud meetmete kiire kohaldamise võimaldamiseks peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(44)

Kavandatud meetmete kiire kohaldamise võimaldamiseks peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

REGULEERIMISESE JA EESMÄRGID

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse põllumajanduse erimeetmed selliste raskuste leevendamiseks, mis on tingitud aluslepingu artiklis 349 nimetatud liidu piirkondade (edaspidi „äärepoolseimad piirkonnad”) äärepoolseimast asukohast, eelkõige kõrvalisest asukohast, eraldatusest, väikesest pindalast, maastikust, karmist kliimast ja majanduslikust sõltuvusest vähesest hulgast toodetest.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Artiklis 1 osutatud erimeetmed aitavad saavutada järgmisi eesmärke:

| a) | tagada äärepoolseimate piirkondade varustamine toiduks või töötlemiseks ette nähtud ning põllumajandusliku toorainena kasutatavate oluliste toodetega, vähendades äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulusid ning kahjustamata kohalikku tootmist ja selle arengut; |
| --- | --- |

a)

tagada äärepoolseimate piirkondade varustamine toiduks või töötlemiseks ette nähtud ning põllumajandusliku toorainena kasutatavate oluliste toodetega, vähendades äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulusid ning kahjustamata kohalikku tootmist ja selle arengut;

| b) | kindlustada looma- ja taimeliikide mitmekesistamisega seotud valdkondade pikaajaline tulevik ja areng äärepoolseimates piirkondades, sh kohalike toodete tootmine, töötlemine ja turustamine; |
| --- | --- |

b)

kindlustada looma- ja taimeliikide mitmekesistamisega seotud valdkondade pikaajaline tulevik ja areng äärepoolseimates piirkondades, sh kohalike toodete tootmine, töötlemine ja turustamine;

| c) | säilitada äärepoolseimates piirkondades traditsioonilise põllumajandustegevuse areng ja parandada selle konkurentsivõimet, sh kohaliku saagi ja toodete tootmise, töötlemise ja turustamise osas. |
| --- | --- |

c)

säilitada äärepoolseimates piirkondades traditsioonilise põllumajandustegevuse areng ja parandada selle konkurentsivõimet, sh kohaliku saagi ja toodete tootmise, töötlemise ja turustamise osas.

2.   Lõikes 1 osutatud eesmärgid viiakse ellu III, IV ja V peatükis esitatud meetmete abil.

II   PEATÜKK

POSEI PROGRAMMID

Artikkel 3

POSEI programmide koostamine

1.   Artiklis 1 sätestatud meetmed on määratud iga äärepoolseima piirkonna puhul kindlaks kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmiga (POSEI) (Programme d'Options Spécifiques à l'Eloignement et l'Insularité, edaspidi „POSEI programm”), mis hõlmab järgmist:

| a) | tarnete erikorda vastavalt III peatükile ja |
| --- | --- |

a)

tarnete erikorda vastavalt III peatükile ja

| b) | erimeetmeid kohaliku põllumajandustootmise toetamiseks vastavalt IV peatükile. |
| --- | --- |

b)

erimeetmeid kohaliku põllumajandustootmise toetamiseks vastavalt IV peatükile.

2.   POSEI programm kehtestatakse sellisel geograafilisel tasandil, mida asjaomane liikmesriik peab kõige asjakohasemaks. Selle valmistab ette liikmesriigi määratud pädev asutus ning pärast konsulteerimist pädevate asutuste ja organisatsioonidega asjakohasel piirkondlikul tasandil esitab liikmesriik selle artikli 6 kohaselt komisjonile kinnitamiseks.

3.   Liikmesriik võib oma äärepoolseimate piirkondade kohta esitada üksnes ühe POSEI programmi.

Artikkel 4

Kooskõla ja järjepidevus

1.   POSEI programmide raames võetavad meetmed peavad vastama liidu õigusele. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega ja nende raames võetud meetmetega.

2.   Tagatakse järjepidevus POSEI programmide ja muude ühise põllumajanduspoliitika vahendite raames võetavate meetmete vahel, eelkõige ühise turukorralduse, maaelu arengu, toodete kvaliteedi, loomade heaolu ja keskkonnakaitse valdkonnas.

Käesoleva määruse raames ei tohi ühtegi meedet rahastada:

| a) | lisatoetusena turu ühise korralduse raames sätestatud lisatasudele või toetuskavadele, välja arvatud objektiivsete kriteeriumidega põhjendatud erandjuhtudel; |
| --- | --- |

a)

lisatoetusena turu ühise korralduse raames sätestatud lisatasudele või toetuskavadele, välja arvatud objektiivsete kriteeriumidega põhjendatud erandjuhtudel;

| b) | teadusuuringute toetusena, meetmena teadusuuringute kavade toetamiseks ega meetmetena, mis vastavad liidupoolse rahastamise tingimustele nõukogu 25. mai 2009. aasta otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) (8) kohaselt; |
| --- | --- |

b)

teadusuuringute toetusena, meetmena teadusuuringute kavade toetamiseks ega meetmetena, mis vastavad liidupoolse rahastamise tingimustele nõukogu 25. mai 2009. aasta otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) (8) kohaselt;

| c) | määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaldamisalasse jäävate meetmete toetusena. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaldamisalasse jäävate meetmete toetusena.

Artikkel 5

POSEI programmide sisu

POSEI programm hõlmab järgmist:

| a) | meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat aastase rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist; |
| --- | --- |

a)

meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat aastase rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist;

| b) | tõendust, et programmide raames võetavad erinevad meetmed on omavahel ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavate kriteeriumide ja kvantitatiivsete näitajatega kooskõlas ja järjepidevad; |
| --- | --- |

b)

tõendust, et programmide raames võetavad erinevad meetmed on omavahel ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavate kriteeriumide ja kvantitatiivsete näitajatega kooskõlas ja järjepidevad;

| c) | programmide, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tulemuslikku ja asjakohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks; |
| --- | --- |

c)

programmide, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tulemuslikku ja asjakohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks;

| d) | programmi rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste ja organite määramist ning pädevate asutuste või organite ja sotsiaal-majanduslike partnerite määramist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi. |
| --- | --- |

d)

programmi rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste ja organite määramist ning pädevate asutuste või organite ja sotsiaal-majanduslike partnerite määramist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi.

Artikkel 6

POSEI programmide heakskiitmine ja muutmine

1.   POSEI programmid on loodud määrusega (EÜ) nr 247/2006 ning neid rahastatakse artikli 30 lõigetes 2 ja 3 osutatud rahaeraldistest.

Iga programm sisaldab prognoositavat tarnebilanssi, milles esitatakse tooted, nende kogused ja nende tarnimiseks antava liidu toetuse suurus, ning kohaliku tootmise toetuskava projekti.

2.   Et programme äärepoolseimate piirkondade nõuetele ja väljapakutud strateegiale paremini kohandada, võivad liikmesriigid pärast asjaomaste sotsiaal-majanduslike partneritega konsulteerimist esitada sõltuvalt POSEI programmidega hõlmatud meetmete aastahinnangust komisjonile artikli 30 lõigetes 2 ja 3 osutatud rahaeraldiste raames oma nõuetekohaselt põhjendatud ettepanekud meetmete muutmiseks. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse menetlused, et hinnata, kas esitatud muudatusettepanekud vastavad liidu õigusele ning otsustada, kas need heaks kiita. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Lõikes 2 osutatud rakendusaktides sätestatud menetlustes võib arvesse võtta järgmisi tegureid: liikmesriikide muudatusettepanekute olulisus seoses uute meetmete kehtestamisega, kas meetmetele eraldatud eelarvelisi vahendeid on muudetud oluliselt, prognoositavas tarnebilansis esitatud toodete koguste ja neile antava toetuse taseme muutused ning nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (9) kehtestatud koodides ja kirjeldustes tehtud muudatused.

4.   Lõike 2 osutatud rakendusaktides määratakse iga menetluse puhul kindlaks ka muudatuste taotlemise sagedus ning ajavahemik, mille jooksul tuleb heakskiidetud muudatusettepanekud rakendada.

Artikkel 7

Rahaeraldiste muutmine

Hiljemalt 22. aprillil 2013 esitavad liikmesriigid komisjonile oma POSEI programmide muudatusettepanekute kavandid artikli 30 lõikega 5 kehtestatud muudatuste kajastamiseks.

Muudatused rakenduvad üks kuu pärast nende esitamist, kui komisjon ei ole selle aja jooksul esitanud vastuväiteid.

Pädevad asutused maksavad artikli 30 lõikes 5 osutatud toetuse välja hiljemalt 30. juunil 2013.

Artikkel 8

Kontroll ja järelevalve

Kontrollitegevuses teostavad liikmesriigid halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle. Komisjon võtab vastu rakendusaktid liikmesriikide teostatavate kontrollide miinimumnõuete kohta.

Komisjon võtab ühtlasi vastu rakendusaktid menetluse ning materiaalsete ja finantsnäitajate kohta, et tagada programmide tõhus järelevalve.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

III   PEATÜKK

TARNETE ERIKORD

Artikkel 9

Prognoositav tarnebilanss

1.   Kehtestatakse tarnete erikord aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete jaoks, mis on äärepoolseimates piirkondades olulised toiduna, muude toodete tootmiseks või põllumajandusliku toorainena.

2.   Asjaomane liikmesriik kehtestab kõige asjakohasemal geograafilisel tasandil prognoositava tarnebilansi, et määrata aluslepingu I lisas nimetatud põllumajandustoodete kogused, mida on vaja iga äärepoolseima piirkonna aastase tarnevajaduse rahuldamiseks.

Eraldi prognoositava bilansi võib koostada kohalikuks turustamiseks ja ülejäänud liitu tavapäraseks edasisaatmiseks või artikli 14 lõike 3 tähenduses kolmandatest riikidest eksporditud piirkondliku või traditsioonilise kaubavahetuse raames ette nähtud tooteid töötlevate ja pakendavate ettevõtete vajaduste jaoks.

Artikkel 10

Erikorra toimimine

1.   Prognoositavas tarnebilansis kindlaksmääratud koguste piires ei kohaldata tollimakse tarnete erikorraga hõlmatud kolmandatest riikidest pärit toodete importimisel äärepoolseimatesse piirkondadesse.

Tooteid, mis on liidu tolliterritooriumile sisse toodud seestöötlemise või tolliladustamise tolliprotseduuri alusel, käsitatakse käesoleva peatüki kohaldamisel kolmandatest riikidest otse imporditud toodetena.

2.   Artikli 9 lõike 2 kohaselt kehtestatud nõuete täitmise tagamiseks hinna ja kvaliteedi osas ning samas säilitades liidu osakaalu tarnimisel, antakse toetust riikliku sekkumise raames ladustatud või liidu turul saadavate liidu toodete tarnimiseks äärepoolseimatesse piirkondadesse.

Toetus määratakse kindlaks iga asjaomase toote puhul, võttes arvesse äärepoolseimatesse piirkondadesse toodete vedamisel tekkivaid lisakulusid ja kolmandatesse riikidesse eksportimise suhtes kohaldatavaid hindu ning töötlemiseks ette nähtud toodete ja põllumajanduslike sisendite puhul äärepoolseima asukohaga, eelkõige saarelise asendiga või väikese pindalaga seonduvaid lisakulusid.

3.   Toetust ei anta nende toodete tarnimiseks, mille suhtes on juba kohaldatud tarnete erikorra soodustusi muus äärepoolseimas piirkonnas.

4.   Tarnete erikorda kohaldatakse üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga toodete suhtes. Kolmandate riikide toodete tagatiste tase peab vastama liidu veterinaar- ja taimetervisestandardite kohaselt toodetud toodete tasemele.

Artikkel 11

Rakendamine

Tarnete erikorra rakendamisel võetakse eelkõige arvesse:

| a) | äärepoolseimate piirkondade erivajadusi ning töötlemiseks ja tooraineks ette nähtud toodete puhul konkreetseid kvaliteedinõudeid; |
| --- | --- |

a)

äärepoolseimate piirkondade erivajadusi ning töötlemiseks ja tooraineks ette nähtud toodete puhul konkreetseid kvaliteedinõudeid;

| b) | kaubavoogusid ülejäänud liiduga; |
| --- | --- |

b)

kaubavoogusid ülejäänud liiduga;

| c) | kavandatava toetuse majanduslikku külge; |
| --- | --- |

c)

kavandatava toetuse majanduslikku külge;

| d) | vajadust tagada, et olemasolevat kohalikku tootmist ei viida tasakaalust välja ega takistata selle arengut. |
| --- | --- |

d)

vajadust tagada, et olemasolevat kohalikku tootmist ei viida tasakaalust välja ega takistata selle arengut.

Artikkel 12

Sertifikaadid

1.   Tarnete erikorraga hõlmatud imporditollimaksudest vabastamist või tarnetoetust kohaldatakse sertifikaadi esitamisel.

Sertifikaate antakse välja üksnes nendele ettevõtjatele, kes on kantud pädevate asutuste hallatavasse registrisse.

Sertifikaadid ei ole üleantavad.

2.   Impordilitsentside, vabastussertifikaatide ja toetussertifikaatide taotlemisel ei nõuta tagatist. Kuivõrd see on käesoleva määruse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks vajalik, võib pädev asutus nõuda artiklis 13 osutatud soodustuse summaga võrdse tagatise esitamist. Sellisel juhul kohaldatakse komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste- ja toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (10) artikli 34 lõikeid 1, 4, 5, 6, 7 ja 8.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks ettevõtjate registrisse kandmise tingimused ja tagatakse, et ettevõtjad saaksid tarnete erikorra raames täielikult oma õigusi teostada.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid vajalike meetmete kehtestamiseks, mis aitavad tagada, et liikmesriigid kohaldaksid käesolevat artiklit ühetaoliselt, eelkõige sertifikaatide korra elluviimise ja ettevõtjate poolt registreerimisel võetavate kohustuste osas. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Soodustuse mõju

1.   Imporditollimaksudest vabastamisel või tarnetoetusel põhineva tarnete erikorra kohaldamise tingimuseks on korrast tuleneva majandusliku soodustuse mõju jõudmine lõpptarbijani, kelleks võib olla tavatarbija, kui tegemist on otseseks tarbimiseks ette nähtud toodetega; viimane töötleja või pakendaja, kui tegemist on töötlemis- või pakendamisettevõtetele mõeldud toodetega; või põllumajandusettevõtja, kui tegemist on loomasöödaks või põllumajanduslikuks tooraineks ette nähtud tootega.

Esimeses lõigus osutatud soodustus peab olema võrdne imporditollimaksudest vabastamise summaga või toetuse summaga.

2.   Lõike 1 ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid lõikes 1 sätestatud eeskirjade kohaldamise, eriti tingimuste kohta, mille järgi liikmesriigid saaksid jälgida soodustuse tegelikku jõudmist lõpptarbijani. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 14

Eksport kolmandatesse riikidesse ja lähetamine ülejäänud liitu

1.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse nõuded, mille alusel võib tarnete erikorraga hõlmatud tooteid eksportida kolmandatesse riikidesse või lähetada ülejäänud liitu ning mis hõlmavad artikli 10 kohaselt imporditollimaksude maksmist või saadud toetuse hüvitamist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Tarnete erikorraga hõlmatud toodete eksportimisel kolmandatesse riikidesse ei nõuta sertifikaadi esitamist.

Esimest lõiku ei kohaldata kaubavoogude suhtes Prantsusmaa ülemeredepartemangude vahel.

2.   Lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata äärepoolseimates piirkondades tarnete erikorra raames toetust saanud toodetest töödeldud toodete suhtes, mis on:

| a) | eksporditud kolmandatesse riikidesse või lähetatud ülejäänud liitu tavapärase lähetamise või eksportimise piires. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse kõnealused kogused lähetamise või ekspordi keskmiste näitajate alusel, võttes võrdlusaluseks kolme parima aasta tõendatud keskmised näitajad ajavahemikul 2005–2012. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega; |
| --- | --- |

a)

eksporditud kolmandatesse riikidesse või lähetatud ülejäänud liitu tavapärase lähetamise või eksportimise piires. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse kõnealused kogused lähetamise või ekspordi keskmiste näitajate alusel, võttes võrdlusaluseks kolme parima aasta tõendatud keskmised näitajad ajavahemikul 2005–2012. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega;

| b) | eksporditud kolmandatesse riikidesse piirkondlike kaubanduse raames; |
| --- | --- |

b)

eksporditud kolmandatesse riikidesse piirkondlike kaubanduse raames;

| c) | lähetatud Assooride, Madeira ja Kanaari saarte piirkondade vahel; |
| --- | --- |

c)

lähetatud Assooride, Madeira ja Kanaari saarte piirkondade vahel;

| d) | lähetatud Prantsusmaa ülemeredepartemangude vahel. |
| --- | --- |

d)

lähetatud Prantsusmaa ülemeredepartemangude vahel.

Esimese lõigu punktides a ja b osutatud toodete ekspordile ei anta eksporditoetust.

Esimese lõigu punktides a ja b osutatud toodete eksportimisel kolmandatesse riikidesse ei nõuta sertifikaadi esitamist.

3.   Käesolevas peatükis mõistetakse „piirkondliku kaubanduse” all äärepoolseimate piirkondade kaubavahetust kolmandate riikidega, mis asuvad kõnealuste äärepoolseimate piirkondadega samas geograafilises piirkonnas, ning riikidega, millega neil on ajaloolised kaubandussuhted. Komisjon võtab vastu rakendusaktid kõnealuste riikide nimekirja koostamiseks, võttes arvesse liikmesriikide objektiivseid nõudmisi pärast konsulteerimist asjaomaste sektoritega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Tooteid, mis on tarnitud Prantsusmaa ülemeredepartemangudesse, Assooridele, Madeirale või Kanaari saartele tarnete erikorra alusel ja mida on kasutatud laevade ja lennukite pardavarudega varustamiseks, käsitatakse kohalikult tarbituna.

5.   Erandina lõike 2 esimese lõigu punktist a võib järgmise viie aasta jooksul tarnida Assooridelt liidu teistesse piirkondadesse järgmised maksimumkogused suhkrut (CN-kood 1701):

—   2011. aastal: 3 000 tonni,

—   2012. aastal: 2 500 tonni,

—   2013. aastal: 2 000 tonni,

—   2014. aastal: 1 500 tonni,

—   2015. aastal: 1 000 tonni.

6.   Toodete töötlemisel, millele võib järgneda tavapärane või piirkondlik eksport või tavapärane lähetamine, tuleb mutatis mutandis täita asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud seestöötlemise protseduuri ja tollikontrolli all töötlemise protseduuri alusel ette nähtud töötlemistingimusi, välja arvatud kõikide tavaliste käitlemistoimingute puhul.

Artikkel 15

Suhkur

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 204 lõigetes 2 ja 3 sätestatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 61 osutatud kvooti ületava toodangu puhul imporditollimaksudest vabastamise kava käesoleva määruse artiklis 9 osutatud prognoositava tarnebilansi piires järgmiste toodete suhtes:

| a) | suhkur, mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna; |
| --- | --- |

a)

suhkur, mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna;

| b) | suhkur, mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10 alla kuuluva toorsuhkruna (toorpeedisuhkur). |
| --- | --- |

b)

suhkur, mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10 alla kuuluva toorsuhkruna (toorpeedisuhkur).

2.   Rafineerimise eesmärgil võib Assooridel kohaldada imporditollimaksudest vabastamist prognoositava tarnebilansi piires lisaks lõikes 1 osutatud kogustele ka CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluva toorsuhkru (toor-roosuhkur) suhtes.

Assooride toorsuhkruvajaduse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kohaliku suhkrupeeditootmise arengut. Tarnekorraga hõlmatavad kogused määratakse kindlaks nii, et Assooridel igal aastal rafineeritava suhkru kogus ei ületa 10 000 tonni.

Artikkel 16

Lõssipulber

Erandina artiklist 9 võib Kanaari saartele jätkuvalt tarnida CN-koodi 1901 90 99 alla kuuluvat lõssipulbrit (lõssipulber taimse rasvaga), mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks, kuni 800 tonni aastas. Nimetatud tootele liidu poolt makstav toetus ei tohi ületada vastavalt 210 eurot tonni kohta ning see sisaldub artiklis 30 osutatud ülemmääras. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.

Artikkel 17

Riis

Tollimaksuga ei maksustata ühegi CN-koodi 1006 10, 1006 20 või 1006 40 00 alla kuuluva toote importi Prantsusmaa Réunioni ülemeredepartemangu seal tarbimiseks.

Artikkel 18

Kontroll ja karistused

1.   Tarnete erikorraga hõlmatud toodete importimisel või nende sissetoomisel äärepoolseimatesse piirkondadesse, samuti nende eksportimisel või lähetamisel äärepoolseimatest piirkondadest kuuluvad kõnealused tooted halduskontrolli alla.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid liikmesriikide kohaldatava kontrolli miinimumnõuete kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Ilma et see piiraks karistuste kohaldamist siseriiklike õigusaktide alusel ja välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral, võtab pädev asutus juhul, kui artiklis 12 osutatud ettevõtja ei täida artikli 12 alusel võetud kohustusi, järgmised meetmed:

| a) | nõuab tagasi ettevõtjale antud soodustuse; |
| --- | --- |

a)

nõuab tagasi ettevõtjale antud soodustuse;

| b) | peatab ajutiselt või tühistab ettevõtte registreerimise olenevalt rikkumise tõsidusest. |
| --- | --- |

b)

peatab ajutiselt või tühistab ettevõtte registreerimise olenevalt rikkumise tõsidusest.

3.   Kui artiklis 12 osutatud ettevõtja ei teosta kavandatud importi või sissetoomist, peatab pädev asutus tema litsentside ja sertifikaatide taotlemise õiguse litsentsi või sertifikaadi kehtivusaja lõppemisele järgnevaks 60 päevaks, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral. Pärast peatamisaja lõppu tuleb pädeva asutuse poolt kindlaksmääratava aja jooksul edasiste lubade või sertifikaatide väljaandmiseks esitada soodustuse summaga võrdne tagatis.

Pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et väljaantud litsentside ja sertifikaatide täieliku või osalise kasutamata jätmise või tühistamise tõttu järelejäänud tootekogused uuesti kasutusele võtta või antud soodustus tagasi nõuda.

IV   PEATÜKK

MEETMED KOHALIKE PÕLLUMAJANDUSTOODETE TOETAMISEKS

Artikkel 19

Meetmed

1.   POSEI programmid hõlmavad kohalikke põllumajandustooteid soodustavaid aluslepingu III jaotise kolmanda osa kohaldamisalasse kuuluvaid erimeetmeid äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootmise järjepidevuse ja arengu tagamiseks.

2.   Programmi need osad, mis hõlmavad kohalikku põllumajandustootmist toetavaid meetmeid ja mis vastavad artiklis 2 sätestatud eesmärkidele, sisaldavad vähemalt järgmisi üksikasju:

| a) | kirjeldust, milles arvandmete alusel käsitletakse põllumajandustootmise olukorda, arvestades olemasolevaid hindamise tulemusi, näidatakse arenguerinevusi, arengus mahajäämust ja arenguvõimalusi, kasutatud rahastamisvahendeid ning varem algatatud ettevõtmiste peamisi tulemusi; |
| --- | --- |

a)

kirjeldust, milles arvandmete alusel käsitletakse põllumajandustootmise olukorda, arvestades olemasolevaid hindamise tulemusi, näidatakse arenguerinevusi, arengus mahajäämust ja arenguvõimalusi, kasutatud rahastamisvahendeid ning varem algatatud ettevõtmiste peamisi tulemusi;

| b) | väljapakutud strateegia kirjeldust, seatud prioriteete ning kvantitatiivseid üldisi ja tegevuseesmärke, samuti eelhindamist, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele; |
| --- | --- |

b)

väljapakutud strateegia kirjeldust, seatud prioriteete ning kvantitatiivseid üldisi ja tegevuseesmärke, samuti eelhindamist, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele;

| c) | kavandatavate meetmete kirjeldust, eelkõige programmi rakendamiseks ette nähtud toetuskavade kirjeldust, ning vajaduse korral teavet asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta; |
| --- | --- |

c)

kavandatavate meetmete kirjeldust, eelkõige programmi rakendamiseks ette nähtud toetuskavade kirjeldust, ning vajaduse korral teavet asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta;

| d) | nende toetuste loetelu, mis koosnevad otsetoetustest määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 lõike d tähenduses; |
| --- | --- |

d)

nende toetuste loetelu, mis koosnevad otsetoetustest määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 2 lõike d tähenduses;

| e) | programmiga kehtestatud ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks iga meetme jaoks määratud toetusesummat ja iga tegevuse jaoks ette nähtud eeldatavat summat. |
| --- | --- |

e)

programmiga kehtestatud ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks iga meetme jaoks määratud toetusesummat ja iga tegevuse jaoks ette nähtud eeldatavat summat.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid lõikes 2 osutatud toetuse andmise tingimuste kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Programm võib hõlmata toetusmeetmeid äärepoolseimate piirkondade põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks.

Iga meede võib sisaldada mitut tegevust. Iga tegevuse puhul on programmiga määratud kindlaks järgmised üksikasjad:

| a) | toetusesaajad, |
| --- | --- |

a)

toetusesaajad,

| b) | toetusekõlblikkuse tingimused, |
| --- | --- |

b)

toetusekõlblikkuse tingimused,

| c) | toetuse summa ühiku kohta. |
| --- | --- |

c)

toetuse summa ühiku kohta.

Et toetada toodete turustamist väljaspool nende tootmispiirkonda, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusaktid turustamiseks antava toetuse summa kindlaksmääramise tingimuste kohta ja, kui see on asjakohane, tingimuste kohta, millega määratakse kindlaks nende toodete kogused, millele toetust võib anda.

Artikkel 20

Kontrollid ja alusetult tehtud väljamaksed

1.   Käesolevas peatükis osutatud meetmete kontrollimiseks teostatakse halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle.

2.   Alusetult tehtud väljamakse korral on asjaomane toetusesaaja kohustatud kõnealuse summa tagasi maksma. Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1122/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega) (11) artiklit 80 kohaldatakse mutatis mutandis.

V   PEATÜKK

TÄIENDAVAD MEETMED

Artikkel 21

Logo

1.   Äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike kvaliteetsete töödeldud või töötlemata põllumajandustoodete tuntuse ja tarbimise suurendamiseks luuakse logo.

2.   Asjaomased kaubandusorganisatsioonid teevad ettepaneku lõikega 1 ette nähtud logo kasutamise tingimuste kohta. Riiklikud asutused edastavad need ettepanekud koos oma arvamusega komisjonile.

Logo kasutamist jälgib ametiasutus või pädevate riiklike asutuste loa saanud organ.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusaktid logo kasutusõiguse rakendamise tingimuste ning järeletegemise ja kasutamise tingimuste kohta. Kõnealused tingimused määratakse kindlaks selleks, et parandada äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike kvaliteetsete töödeldud või töötlemata põllumajandustoodete tuntust ja suurendada nende tarbimist.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis käsitlevad üksikasjalikke eeskirju logo rakendamiseks, samuti liikmesriikide teostatavat kontrolli ja järelevalve miinimumnõudeid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 22

Maaelu arendamine

1.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikest 4 võib kõnealuse määruse I lisaga ette nähtud liidupoolse toetuse saamise tingimustele vastavaid aastaseid ülemmäärasid tõsta kuni kaks korda Assooride järvede kaitsmise meetme puhul ja äärepoolseimate piirkondade põllumajandusmaa maastiku, bioloogilise mitmekesisuse ja iseloomulike vormide ning kivimüüride säilitamise meetme puhul.

2.   Käesoleva artikli lõikega 1 kavandatud meetmete kirjeldus kantakse vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 16 nimetatud kõnealuste piirkondade programmidesse.

Artikkel 23

Riigiabi

1.   Aluslepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete puhul, mille suhtes kohaldatakse aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109, võib komisjon kooskõlas aluslepingu artikliga 108 lubada äärepoolseimate piirkondade eraldatusest, saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tulenevate eriliste põllumajanduspiirangute leevendamiseks tegevusabi andmist kõnealuste toodete tootmis-, töötlemis- ja turustamissektorites.

2.   Liikmesriigid võivad POSEI programmide elluviimist täiendavalt rahastada. Sellisel juhul peavad nad teavitama komisjoni riigiabist ja komisjon võib selle kõnealuste programmide osana vastavalt käesolevale määrusele heaks kiita. Sel viisil teatatud abi käsitatakse abina, millest on teatatud aluslepingu artikli 108 lõike 3 esimese lause tähenduses.

3.   Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade suhkrusektorile võib Prantsusmaa anda abi kuni 90 miljonit eurot turustusaasta kohta.

Prantsusmaa teavitab komisjoni 30 päeva jooksul pärast iga turustusaasta lõppu tegelikult makstud abisummadest.

4.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamist, erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 180 esimesest lõigust ning nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1184/2006 (millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes) (12) artiklist 3, ei kohaldata aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109 maksete suhtes, mida liikmesriigid teevad kooskõlas käesoleva määrusega selle IV peatüki, käesoleva artikli lõike 3 ning artiklite 24 ja 28 alusel.

Artikkel 24

Taimetervise programmid

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile taimedele ja taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemise programmid äärepoolseimates piirkondades. Programmides määratakse eelkõige kindlaks taotletavad eesmärgid, võetavad meetmed, nende kestus ja kulud.

Komisjon hindab esitatud programme. Komisjon otsustab kõnealuste programmide heakskiitmise või heakskiitmata jätmise rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Liit toetab lõikes 1 ette nähtud programmide rahastamist, tuginedes piirkondliku olukorra tehnilisele analüüsile.

Selline toetus võib hõlmata kuni 75 % toetusekõlblikest kulutustest. Maksmine toimub liikmesriikide asutuste esitatud dokumentide põhjal. Vajaduse korral võib komisjon korraldada uurimise, mille teostavad tema nimel nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) (13) artiklis 21 osutatud eksperdid.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata lõikes 2 kehtestatud kriteeriumide ja vastavalt lõikele 1 esitatud programmi põhjal iga piirkonna ja programmi kohta kindlaks:

| a) | liidupoolse rahalise osaluse suurus ning toetusesumma; |
| --- | --- |

a)

liidupoolse rahalise osaluse suurus ning toetusesumma;

| b) | liidupoolse toetuse tingimustele vastavad meetmed. |
| --- | --- |

b)

liidupoolse toetuse tingimustele vastavad meetmed.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 25

Vein

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikleid 103v, 103w, 103x ja 182a ei kohaldata Assooride ja Madeira suhtes.

2.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõike 2 teisest lõigust võib Assooridel ja Madeiral koristatud viinamarju, mis on pärit kõnealuse lõigu punktis b osutatud viinamarjasortidest, kasutada üksnes sellise veini tootmiseks, mida ei turustata mujal kui kõnealustes piirkondades.

Portugal likvideerib, kasutades selleks vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 103q ette nähtud toetusi, järk-järgult viinamarjaistandused, kuhu on istutatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a lõike 2 teise lõigu punktis b loetletud viinamarjasordid.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklist 85f kohaldatakse istutusõiguste üleminekurežiimi Kanaari saarte suhtes kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 26

Piim

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 79 osutatud kvoodiületamise tasu jaotamise eesmärgil käsitatakse ületootmist põhjustanud tootjatena üksnes kõnealuse määruse artikli 65 punktis c määratletud tootjaid, kes asuvad ja toodavad Assooridel ning turustavad koguseid, mis ületavad nende individuaalset kvooti, mida on suurendatud käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud protsendimäära võrra.

Kolmandas lõigus osutatud protsendimäära võrra suurendatud kvooti ületavate koguste eest makstakse kvoodiületamise tasu pärast seda, kui piirmäära suurendamise tõttu üle jäänud kasutamata kogused on ümber jaotatud kõigi määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 65 punktis c määratletud tootjate vahel, kes asuvad ja toodavad Assooridel, ning jaotamine on toimunud võrdeliselt iga Assooridel asuva ja tootva tootja kasutuses oleva kvoodiga.

Esimeses lõigus osutatud protsendimäär võrdub alates 2005.–2006. turustusaastast 23 000 tonni suuruse koguse ja 31. märtsil 2010 iga põllumajandusettevõtte kasutuses olevate kvootide summa suhtega. Seda kohaldatakse üksnes 31. märtsil 2010 kasutuses olevate kvootide suhtes.

2.   Turustatud piima või piimaekvivalendi koguseid, mis ületavad kvooti, kuid mis pärast lõikes 1 osutatud ümberjaotamist vastavad lõike 1 kolmandas lõigus osutatud protsendimäärale, ei võeta arvesse Portugali kvoodi ületamise määra kindlaksmääramisel, mida arvutatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 66 kohaselt.

3.   Piimatootjate suhtes kohaldatavat, määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ette nähtud kvoodiületamise tasu kava ei kohaldata Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ega 4 000 tonni kohapeal toodetud piima ulatuses Madeiral.

4.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 114 lõikest 2, lubatakse Prantsusmaa Réunioni ülemeredepartemangul toota liidu päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohaliku tarbimisvajaduse piires, kui selle meetmega ei takistata kohapeal toodetud piima kogumist ja turustamist. Kui Prantsusmaa tõestab sellise meetme asjakohasust Prantsusmaa Martinique’i, Guadeloupe’i ja Prantsuse Guajaana ülemeredepartemangude jaoks, on komisjonil vajaduse korral õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusakte kõnealuse meetme laiendamiseks nimetatud departemangudele. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.

Sellisel viisil saadud kõrgkuumutatud pulbripiima valmistusviis peab olema toote müümisel kasutataval märgistusel selgelt tähistatud.

Artikkel 27

Loomakasvatus

1.   Kuni kohalike noorte isasveiste arv jõuab tasemele, mis on piisav kohaliku loomaliha tootmise arendamiseks Prantsusmaa ülemeredepartemangudes ja Madeiral, kehtestatakse võimalus importida ilma ühise tollitariifistiku imporditollimaksu kohaldamata kolmandatest riikidest veiseid nuumamiseks ja tarbimiseks Prantsusmaa ülemeredepartemangudesse ja Madeirale. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis käsitlevad käesoleva lõigu kohaldamiseks vajalikke meetmeid ning eelkõige tingimusi, mille alusel vabastada noorte isasveiste import Prantsusmaa ülemeredepartemangudesse ja Madeirale tollimaksust. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artiklit 13 ja artikli 14 lõiget 1 kohaldatakse loomade suhtes, mis vastavad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tollimaksudest vabastamise tingimustele.

2.   Lõikes 1 osutatud tollimaksust vabastamise tingimustele vastavate loomade arv määratakse kindlaks POSEI programmidega, kui impordivajadus on põhjendatud, võttes arvesse kohaliku tootmise arengut. Selliste loomade puhul eelistatakse tootjaid, kelle nuumveistest on vähemalt 50 % kohaliku päritoluga.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusakte imporditollimaksudest vabastamise kohta. Kõnealused tingimused võtavad arvesse loomakasvatussektori ja selle harude kohalikku eripära.

3.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 52 ja artikli 53 lõike 1 kohaldamisel võib Portugal vähendada riiklikku ülemmäära osa, mis vastab lammaste ja kitsede liha eest makstavatele tasudele ning ammlehmade eest makstavatele lisatasudele. Sellisel juhul võtab komisjon vastu rakendusaktid asjaomase summa kohta, mis kantakse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 52 ja artikli 53 lõike 1 kohaselt kehtestatud ülemmäärast käesoleva määruse artikli 30 lõike 2 teises taandes osutatud rahalise eraldise alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 28

Riigiabi tubakatootmisele

Hispaanial lubatakse anda Kanaari saartele tubaka tootmise toetust. Kõnealune toetus ei tohi põhjustada saarte tootjate vahelist diskrimineerimist.

Toetuse suurus ei tohi ületada 2 980,62 eurot tonni kohta. Täiendavat toetust makstakse kuni 10 tonni jaoks aastas.

Artikkel 29

Tubaka vabastamine tollimaksust

1.   Tollimaksu ei kohaldata Kanaari saartele järgmiste otse imporditava toortubaka ja pooltöödeldud tubaka suhtes:

| a) | CN-kood 2401 ja |
| --- | --- |

a)

CN-kood 2401 ja

| b) | järgmised alaliigid:






  — | 2401 10 eemaldamata leherootsudega tubakas, |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised alaliigid:

—

2401 10 eemaldamata leherootsudega tubakas,

| — | 2401 20 eemaldatud leherootsudega tubakas, |
| --- | --- |

—

2401 20 eemaldatud leherootsudega tubakas,

| — | ex 2401 20 sigarite välimised lehed alustel, rullides, tubaka tootmiseks, |
| --- | --- |

—

ex 2401 20 sigarite välimised lehed alustel, rullides, tubaka tootmiseks,

| — | 2401 30 tubakajäägid, |
| --- | --- |

—

2401 30 tubakajäägid,

| — | ex 2402 10 ümbriseta lõpetamata sigarid, |
| --- | --- |

—

ex 2402 10 ümbriseta lõpetamata sigarid,

| — | ex 2403 10 sigaretitubakas (valmis tubakasegud sigarettide, sigarite ja sigarillode tootmiseks), |
| --- | --- |

—

ex 2403 10 sigaretitubakas (valmis tubakasegud sigarettide, sigarite ja sigarillode tootmiseks),

| — | ex 2403 91 homogeniseeritud või taastatud tubakas, ka lehtede või ribadena, |
| --- | --- |

—

ex 2403 91 homogeniseeritud või taastatud tubakas, ka lehtede või ribadena,

| — | ex 2403 99 paisutatud tubakas. |
| --- | --- |

—

ex 2403 99 paisutatud tubakas.

Esimeses lõigus osutatud erand antakse artiklis 12 osutatud sertifikaatide abil.

Kõnealust erandit kohaldatakse selliste esimeses lõigus osutatud toodete suhtes, millest valmistatakse Kanaari saartel kohalikke vahetult suitsetamiseks mõeldud tooteid, kuni aastase impordilimiidi 20 000 võrdlustonni eemaldatud leherootsudega toortubaka puhul.

2.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis käsitlevad lõike 1 kohaldamiseks vajalikke meetmeid ning eelkõige tingimusi, mille alusel vabastada tubaka import Kanaari saartele tollimaksust. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

VI   PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 30

Rahalised vahendid

1.   Käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude tasakaalustamiseks nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (14) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, välja arvatud meetmeid, mis on sätestatud:

| a) | artiklis 22 ning |
| --- | --- |

a)

artiklis 22 ning

| b) | artiklis 24, alates aastateks 2014–2020 kehtestatud mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamiskuupäevast. |
| --- | --- |

b)

artiklis 24, alates aastateks 2014–2020 kehtestatud mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamiskuupäevast.

2.   Igal eelarveaastal rahastab liit III ja IV peatükiga ette nähtud meetmeid aastase ülemmäära ulatuses järgmiselt:

| — | Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 278,41 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |
| — | Assoorid ja Madeira | 106,21 miljonit eurot; |
| — | Kanaari saared | 268,42 miljonit eurot. |

—

Prantsusmaa ülemeredepartemangud

278,41 miljonit eurot;

—

Assoorid ja Madeira

106,21 miljonit eurot;

—

Kanaari saared

268,42 miljonit eurot.

3.   Peatükiga III ette nähtud meetmete rahastamiseks igal eelarveaastal eraldatud summad ei tohi olla suuremad kui järgmised summad:

| — | Prantsusmaa ülemeredepartemangud | 26,9 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |
| — | Assoorid ja Madeira | 21,2 miljonit eurot; |
| — | Kanaari saared | 72,7 miljonit eurot. |

—

Prantsusmaa ülemeredepartemangud

26,9 miljonit eurot;

—

Assoorid ja Madeira

21,2 miljonit eurot;

—

Kanaari saared

72,7 miljonit eurot.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et kehtestada nõuded, mille kohaselt võivad liikmesriigid igal aastal muuta eraldatavaid vahendeid erinevatele toodetele, mis on tarnete erikorra raames toetuskõlblikud. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 34 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusakte tingimuste kohta, mille alusel määratakse kindlaks uuringute, tutvustusprojektide, koolituse ja tehnilise abi rahastamise meetmete jaoks eraldatava aastase summa ülemmäär, eeldusel et eraldis on mõistlik ja proportsionaalne.

5.   Liit rahastab eelarveaastal 2013 äärepoolseimate piirkondade banaanisektorit täiendavalt järgmiste maksimumsummade ulatuses:

| — | Prantsusmaa ülemeredepartemangud | kuni 18,52 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |
| — | Assoorid ja Madeira | kuni 1,24 miljonit eurot; |
| — | Kanaari saared | kuni 20,24 miljonit eurot. |

—

Prantsusmaa ülemeredepartemangud

kuni 18,52 miljonit eurot;

—

Assoorid ja Madeira

kuni 1,24 miljonit eurot;

—

Kanaari saared

kuni 20,24 miljonit eurot.

VII   PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 31

Riiklikud meetmed

Liikmesriigid võtavad käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed, eelkõige kontrolli ja halduskaristuste suhtes, ning teavitavad sellest komisjoni.

Artikkel 32

Teatised ja aruanded

1.   Hiljemalt iga aasta 15. veebruariks teavitavad liikmesriigid komisjoni neile eraldatud assigneeringutest, mida nad kavatsevad järgmisel aastal POSEI programmide alla kuuluva prognoositava tarnebilansi rakendamiseks ja kohalikku põllumajandustootmist toetavate meetmete rakendamiseks kulutada.

2.   Hiljemalt iga aasta 30. septembriks esitavad liikmesriigid komisjonile aruande käesoleva määrusega ette nähtud meetmete eelmisel aastal rakendamise kohta.

3.   Komisjon esitab 30. juuniks 2015 ja seejärel iga viie aasta möödudes Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande käesoleva määruse alusel võetud meetmete mõju kohta (sealhulgas banaani- ja piimasektoris), millele vajaduse korral lisatakse asjakohased ettepanekud.

4.   Komisjon lisab kaubanduslepingute sõlmimise ja ühise põllumajanduspoliitika raames läbiviidavatesse analüüsidesse, uuringutesse ja hinnangutesse eripeatüki, kui on tegemist äärepoolseimatele piirkondadele erilist huvi pakkuva teemaga.

Artikkel 33

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 12 lõike 2 teises lõigus, artikli 19 lõike 4 kolmandas lõigus, artikli 21 lõikes 3, artikli 26 lõike 4 esimeses lõigus, artikli 27 lõike 2 teises lõigus ja artikli 30 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 21. märtsist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 12 lõike 2 teises lõigus, artikli 19 lõike 4 kolmandas lõigus, artikli 21 lõikes 3, artikli 26 lõike 4 esimeses lõigus, artikli 27 lõike 2 teises lõigus ja artikli 30 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 12 lõike 2 teise lõigu, artikli 19 lõike 4 kolmanda lõigu, artikli 21 lõike 3, artikli 26 lõike 4 esimese lõigu, artikli 27 lõike 2 teise lõigu ja artikli 30 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 34

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab otsetoetuste korralduskomitee, mis on loodud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 141, välja arvatud käesoleva määruse artikli 24 rakendamisel, mille puhul abistab komisjoni alaline taimetervise komitee, mis on loodud nõukogu otsusega 76/894/EMÜ (15). Kõnealused komiteed on komiteed määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 35

Läbivaatamine

Komisjon vaatab kõnealuse korra enne 2013. aasta lõppu läbi, pidades silmas selle üldist tõhusust ja uut ühise põllumajanduspoliitika raamistikku, ning esitab vajaduse korral asjakohased ettepanekud läbivaadatud POSEI kava vastuvõtmiseks.

Artikkel 36

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 247/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 37

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. märts 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. CREIGHTON

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 33.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. veebruari 2013. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 42, 14.2.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

5

(6)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

6

(7)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

7

(8)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

8

(9)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

9

(10)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.

10

(11)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.

11

(12)  ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.

12

(13)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

13

(14)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

14

(15)  EÜT L 340, 9.12.1976, lk 25.

15

---

LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 247/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 9 |
| Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 |
| — | Artikli 10 lõige 3 |
| — | Artikli 10 lõige 4 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikkel 11 |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikkel 13 |
| Artikli 4 lõiked 1 ja 2 | Artikli 14 lõiked 1 ja 2 |
| — | Artikli 14 lõige 3 |
| — | Artikli 14 lõige 4 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 14 lõige 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 15 |
| Artikkel 6 | Artikkel 16 |
| Artikkel 7 | Artikkel 17 |
| Artikli 8 viimane lause | Artikli 12 lõige 3 |
| Artikli 9 lõige 1 ja artikkel 10 | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 9 lõiked 2 ja 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 11 | Artikkel 4 |
| Artikli 12 punktid a, b ja c | Artikli 19 lõike 2 punktid a, b ja c |
| Artikli 12 punktid d, e, f ja g | Artikkel 5 |
| Artikkel 13 | Artikli 8 teine lõik |
| Artikkel 14 | Artikkel 21 |
| Artikkel 15 | Artikkel 22 |
| Artikkel 16 | Artikkel 23 |
| Artikkel 17 | Artikkel 24 |
| Artikkel 18 | Artikkel 25 |
| Artikkel 19 | Artikkel 26 |
| Artikkel 20 | Artikkel 27 |
| Artikkel 21 | Artikkel 28 |
| Artikkel 22 | Artikkel 29 |
| Artikkel 23 | Artikkel 30 |
| Artikkel 24 | Artikkel 6 |
| Artikkel 27 | Artikkel 31 |
| Artikkel 28 | Artikkel 32 |
| Artikkel 29 | Artikkel 36 |
| Artikkel 33 | Artikkel 37 |

Määrus (EÜ) nr 247/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 9

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 10 lõige 3

—

Artikli 10 lõige 4

Artikli 3 lõige 3

Artikkel 11

Artikli 3 lõige 4

Artikkel 13

Artikli 4 lõiked 1 ja 2

Artikli 14 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 14 lõige 3

—

Artikli 14 lõige 4

Artikli 4 lõige 3

Artikli 14 lõige 5

Artikkel 5

Artikkel 15

Artikkel 6

Artikkel 16

Artikkel 7

Artikkel 17

Artikli 8 viimane lause

Artikli 12 lõige 3

Artikli 9 lõige 1 ja artikkel 10

Artikli 19 lõige 1

Artikli 9 lõiked 2 ja 3

Artikkel 3

Artikkel 11

Artikkel 4

Artikli 12 punktid a, b ja c

Artikli 19 lõike 2 punktid a, b ja c

Artikli 12 punktid d, e, f ja g

Artikkel 5

Artikkel 13

Artikli 8 teine lõik

Artikkel 14

Artikkel 21

Artikkel 15

Artikkel 22

Artikkel 16

Artikkel 23

Artikkel 17

Artikkel 24

Artikkel 18

Artikkel 25

Artikkel 19

Artikkel 26

Artikkel 20

Artikkel 27

Artikkel 21

Artikkel 28

Artikkel 22

Artikkel 29

Artikkel 23

Artikkel 30

Artikkel 24

Artikkel 6

Artikkel 27

Artikkel 31

Artikkel 28

Artikkel 32

Artikkel 29

Artikkel 36

Artikkel 33

Artikkel 37

---

| 20.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/41

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 229/2013,

13. märts 2013,

millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põllumajandusvaldkonna erimeetmed Egeuse mere väikesaarte erakorralisest geograafilisest asukohast tingitud raskuste kõrvaldamiseks on sätestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1405/2006 (3). Kõnealuseid meetmeid on rakendatud toetusprogrammi abil, mis on peamine vahend nende väikesaarte varustamisel põllumajandustoodetega ja kohaliku põllumajandusliku tootmise toetamisel. Võttes arvesse vajadust uuendada seniseid meetmeid, sealhulgas Lissaboni lepingu jõustumise tõttu, tuleks määrus (EÜ) nr 1405/2006 kehtetuks tunnistada ning asendada see uue määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajandusvaldkonna erimeetmed Egeuse mere väikesaarte erakorralisest geograafilisest asukohast tingitud raskuste kõrvaldamiseks on sätestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1405/2006 (3). Kõnealuseid meetmeid on rakendatud toetusprogrammi abil, mis on peamine vahend nende väikesaarte varustamisel põllumajandustoodetega ja kohaliku põllumajandusliku tootmise toetamisel. Võttes arvesse vajadust uuendada seniseid meetmeid, sealhulgas Lissaboni lepingu jõustumise tõttu, tuleks määrus (EÜ) nr 1405/2006 kehtetuks tunnistada ning asendada see uue määrusega.

| (2) | Tuleks täpsustada peamised eesmärgid, millele Egeuse mere väikesaarte toetamise korra elluviimine kaasa aitab. |
| --- | --- |

(2)

Tuleks täpsustada peamised eesmärgid, millele Egeuse mere väikesaarte toetamise korra elluviimine kaasa aitab.

| (3) | Samuti on vaja täpsustada Egeuse mere väikesaarte toetuseks ettenähtud programmi (edaspidi „toetusprogramm”) sisu, mille Kreeka peaks subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ja geograafiliselt kõige sobivamal tasandil välja töötama ning komisjonile heakskiidu saamiseks esitama. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on vaja täpsustada Egeuse mere väikesaarte toetuseks ettenähtud programmi (edaspidi „toetusprogramm”) sisu, mille Kreeka peaks subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ja geograafiliselt kõige sobivamal tasandil välja töötama ning komisjonile heakskiidu saamiseks esitama.

| (4) | Egeuse mere väikesaarte toetamise korra eesmärkide paremaks elluviimiseks peaks toetusprogramm hõlmama meetmeid, mis tagavad väikesaarte varustamise põllumajandustoodetega ning kohaliku põllumajandusliku tootmise säilimise ja arengu. Kavandamistegevuse taset tuleks ühtlustada ning komisjoni ja Kreeka vahelist partnerlust hõlmavat lähenemisviisi tuleks muuta süsteemsemaks. Komisjon peaks võtma vastu menetlused ja näitajad, mille eesmärk on tagada programmi tõrgeteta rakendamine ja piisav järelevalve. |
| --- | --- |

(4)

Egeuse mere väikesaarte toetamise korra eesmärkide paremaks elluviimiseks peaks toetusprogramm hõlmama meetmeid, mis tagavad väikesaarte varustamise põllumajandustoodetega ning kohaliku põllumajandusliku tootmise säilimise ja arengu. Kavandamistegevuse taset tuleks ühtlustada ning komisjoni ja Kreeka vahelist partnerlust hõlmavat lähenemisviisi tuleks muuta süsteemsemaks. Komisjon peaks võtma vastu menetlused ja näitajad, mille eesmärk on tagada programmi tõrgeteta rakendamine ja piisav järelevalve.

| (5) | Kohaldades subsidiaarsuse ja paindlikkuse põhimõtteid, mis on Egeuse mere väikesaarte toetamise korra jaoks heaks kiidetud programmipõhise lähenemisviisi alus, võivad Kreeka poolt nimetatud ametisasutused teha ettepanekuid programmi muutmiseks, et kohandada programmi vastavalt kõnealuste saarte tegelikkusele. Selleks tuleks soodustada pädevate kohalike ja piirkondlike asutuste ning muude sidusrühmade märkimisväärsemat kaasatust. Samadest põhimõtetest lähtuvalt tuleks kohandada programmi muutmise korda, et kajastada eri tüüpi muudatuste olulisust. |
| --- | --- |

(5)

Kohaldades subsidiaarsuse ja paindlikkuse põhimõtteid, mis on Egeuse mere väikesaarte toetamise korra jaoks heaks kiidetud programmipõhise lähenemisviisi alus, võivad Kreeka poolt nimetatud ametisasutused teha ettepanekuid programmi muutmiseks, et kohandada programmi vastavalt kõnealuste saarte tegelikkusele. Selleks tuleks soodustada pädevate kohalike ja piirkondlike asutuste ning muude sidusrühmade märkimisväärsemat kaasatust. Samadest põhimõtetest lähtuvalt tuleks kohandada programmi muutmise korda, et kajastada eri tüüpi muudatuste olulisust.

| (6) | Mõne Egeuse mere väikesaare erilise geograafilise asendi tõttu tekitab inimtoiduks või töötlemiseks ettenähtud või põllumajandusliku toorainena kasutatavate oluliste toodete tarnimine täiendavaid veokulusid. Peale selle seavad saarelisest asendist ning turgude kaugusest tulenevad objektiivsed tegurid nende Egeuse mere saarte ettevõtjatele ja tootjatele täiendavaid piiranguid, mis oluliselt raskendavad nende tegevust. Teatavatel juhtudel, kui tarnimine toimub teise saare kaudu, on ettevõtjatel ja tootjatel seal tegevust arendada veelgi raskem. Neid puudusi saab leevendada nimetatud oluliste toodete hinna alandamisega. Seepärast on asjakohane kehtestada tarnimise erikord, et tagada Egeuse mere väikesaarte varustamine ja vähendada nende saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tingitud lisakulusid. |
| --- | --- |

(6)

Mõne Egeuse mere väikesaare erilise geograafilise asendi tõttu tekitab inimtoiduks või töötlemiseks ettenähtud või põllumajandusliku toorainena kasutatavate oluliste toodete tarnimine täiendavaid veokulusid. Peale selle seavad saarelisest asendist ning turgude kaugusest tulenevad objektiivsed tegurid nende Egeuse mere saarte ettevõtjatele ja tootjatele täiendavaid piiranguid, mis oluliselt raskendavad nende tegevust. Teatavatel juhtudel, kui tarnimine toimub teise saare kaudu, on ettevõtjatel ja tootjatel seal tegevust arendada veelgi raskem. Neid puudusi saab leevendada nimetatud oluliste toodete hinna alandamisega. Seepärast on asjakohane kehtestada tarnimise erikord, et tagada Egeuse mere väikesaarte varustamine ja vähendada nende saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tingitud lisakulusid.

| (7) | Egeuse mere väikesaarte probleemistiku muudab eriti keeruliseks kõnealuste saarte väiksus. Kavandatud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks tuleks neid meetmeid kohaldada kõikide Egeuse mere saarte, välja arvatud Kreeta ja Euboia suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Egeuse mere väikesaarte probleemistiku muudab eriti keeruliseks kõnealuste saarte väiksus. Kavandatud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks tuleks neid meetmeid kohaldada kõikide Egeuse mere saarte, välja arvatud Kreeta ja Euboia suhtes.

| (8) | Hindade alandamiseks Egeuse mere väikesaartel ning nende saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tingitud lisakulude vähendamiseks ning samal ajal liidu toodete konkurentsivõime säilitamiseks tuleks anda toetust liidu toodete tarnimiseks Egeuse mere väikesaartele. Selle toetusega tuleks arvesse võtta Egeuse mere väikesaartele tehtavate vedude täiendavaid kulusid ning põllumajanduslikuks tooraineks ja töötlemiseks ettenähtud toodete puhul saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tingitud lisakulusid. |
| --- | --- |

(8)

Hindade alandamiseks Egeuse mere väikesaartel ning nende saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tingitud lisakulude vähendamiseks ning samal ajal liidu toodete konkurentsivõime säilitamiseks tuleks anda toetust liidu toodete tarnimiseks Egeuse mere väikesaartele. Selle toetusega tuleks arvesse võtta Egeuse mere väikesaartele tehtavate vedude täiendavaid kulusid ning põllumajanduslikuks tooraineks ja töötlemiseks ettenähtud toodete puhul saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tingitud lisakulusid.

| (9) | Egeuse mere väikesaarte lõpptarbijatele kahjulikult mõjuvate spekulatsioonide ärahoidmiseks tuleks täpsustada, et tarnimise erikorra alla võivad kuuluda üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga tooted. |
| --- | --- |

(9)

Egeuse mere väikesaarte lõpptarbijatele kahjulikult mõjuvate spekulatsioonide ärahoidmiseks tuleks täpsustada, et tarnimise erikorra alla võivad kuuluda üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga tooted.

| (10) | Kuna tarnimise erikorraga hõlmatud kogused on piiratud Egeuse mere väikesaarte tarnevajadustega, ei tohiks kõnealune kord kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist. Peale selle ei tohiks tarnimise erikorra majanduslikud eelised põhjustada häireid asjaomaste toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks keelata kõnealuste toodete edasisaatmine või eksportimine Egeuse mere väikesaartelt. Siiski tuleks nende toodete edasisaatmist või eksporti lubada juhul, kui tarnimise erikorra tõttu saadav kasu tagastatakse. |
| --- | --- |

(10)

Kuna tarnimise erikorraga hõlmatud kogused on piiratud Egeuse mere väikesaarte tarnevajadustega, ei tohiks kõnealune kord kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist. Peale selle ei tohiks tarnimise erikorra majanduslikud eelised põhjustada häireid asjaomaste toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks keelata kõnealuste toodete edasisaatmine või eksportimine Egeuse mere väikesaartelt. Siiski tuleks nende toodete edasisaatmist või eksporti lubada juhul, kui tarnimise erikorra tõttu saadav kasu tagastatakse.

| (11) | Töödeldud toodete puhul tuleks Egeuse mere väikesaarte vahelise kaubavahetuse võimaldamiseks lubada kõnealuste toodete osas kaubavahetust asjaomaste saarte vahel ja vähendada kõnealuste toodete veokulusid. Samuti tuleks arvesse võtta kaubavoogusid nii piirkondliku kaubanduse kui ka tavapärase ülejäänud liitu või kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ja edasisaatmise puhul, mistõttu tuleks lubada tavapärasele kaubandusele vastavat töödeldud toodete eksporti kõikide kõnealuste piirkondade puhul. |
| --- | --- |

(11)

Töödeldud toodete puhul tuleks Egeuse mere väikesaarte vahelise kaubavahetuse võimaldamiseks lubada kõnealuste toodete osas kaubavahetust asjaomaste saarte vahel ja vähendada kõnealuste toodete veokulusid. Samuti tuleks arvesse võtta kaubavoogusid nii piirkondliku kaubanduse kui ka tavapärase ülejäänud liitu või kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi ja edasisaatmise puhul, mistõttu tuleks lubada tavapärasele kaubandusele vastavat töödeldud toodete eksporti kõikide kõnealuste piirkondade puhul.

| (12) | Et tarnimise erikorra eesmärgid saavutada, peaksid kõnealuse korra majanduslikud eelised kajastuma tootmiskuludes ja hindade languses lõpptarbija tasemel. Selliseid majanduslikke eeliseid tuleks seetõttu anda üksnes tingimusel, et need tõesti jõuavad lõpptarbijani, ja seda tuleks asjakohaselt kontrollida. |
| --- | --- |

(12)

Et tarnimise erikorra eesmärgid saavutada, peaksid kõnealuse korra majanduslikud eelised kajastuma tootmiskuludes ja hindade languses lõpptarbija tasemel. Selliseid majanduslikke eeliseid tuleks seetõttu anda üksnes tingimusel, et need tõesti jõuavad lõpptarbijani, ja seda tuleks asjakohaselt kontrollida.

| (13) | Ette tuleks näha kõnealuse korra toimimiseeskirjad, milles käsitletakse eelkõige ettevõtjate registri loomist ja sellise sertifikaadisüsteemi loomist, mis põhineks nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (4) artiklis 161 osutatud sertifikaatidel. |
| --- | --- |

(13)

Ette tuleks näha kõnealuse korra toimimiseeskirjad, milles käsitletakse eelkõige ettevõtjate registri loomist ja sellise sertifikaadisüsteemi loomist, mis põhineks nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (4) artiklis 161 osutatud sertifikaatidel.

| (14) | Liidu poliitika Egeuse mere väikesaarte kohaliku tootmise toetamiseks, nagu see on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1405/2006, hõlmab palju erinevaid tooteid ja meetmeid tootmise, turustamise või töötlemise soodustamiseks. Need meetmed on osutunud tulemuslikeks ning kindlustanud põllumajandusliku tegevuse säilimise ja arengu. Liit peaks jätkama nende tootmisharude toetamist, mis on Egeuse mere väikesaarte keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu olulisim tegur. Kogemus on näidanud, et maaelu arengu poliitika puhul võib tugev partnerlus kohalike asutustega aidata sihipärasemalt tegeleda asjaomaste saarte eriprobleemidega. Seega peaks jätkama kohaliku tootmise toetamist toetusprogrammiga, mis kehtestati esimest korda määrusega (EÜ) nr 1405/2006. Sellega seoses tuleks rõhutada traditsioonilise põllumajanduspärandi ning tootmismeetodite ning kohalike ja mahetoodete traditsioonilise eripära säilitamist. |
| --- | --- |

(14)

Liidu poliitika Egeuse mere väikesaarte kohaliku tootmise toetamiseks, nagu see on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1405/2006, hõlmab palju erinevaid tooteid ja meetmeid tootmise, turustamise või töötlemise soodustamiseks. Need meetmed on osutunud tulemuslikeks ning kindlustanud põllumajandusliku tegevuse säilimise ja arengu. Liit peaks jätkama nende tootmisharude toetamist, mis on Egeuse mere väikesaarte keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu olulisim tegur. Kogemus on näidanud, et maaelu arengu poliitika puhul võib tugev partnerlus kohalike asutustega aidata sihipärasemalt tegeleda asjaomaste saarte eriprobleemidega. Seega peaks jätkama kohaliku tootmise toetamist toetusprogrammiga, mis kehtestati esimest korda määrusega (EÜ) nr 1405/2006. Sellega seoses tuleks rõhutada traditsioonilise põllumajanduspärandi ning tootmismeetodite ning kohalike ja mahetoodete traditsioonilise eripära säilitamist.

| (15) | Kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavate meetmete kehtestamiseks tuleks määrata kindlaks toetusprogrammiga nõutavad miinimumkriteeriumid, nt asukoha, väljapakutud strateegia, eesmärkide ja meetmete kirjeldus. Selleks et vältida toetuse mittevastavust ja kattumist, tuleks samuti sätestada põhimõtted, mis tagavad kõnealuste meetmete kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

(15)

Kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavate meetmete kehtestamiseks tuleks määrata kindlaks toetusprogrammiga nõutavad miinimumkriteeriumid, nt asukoha, väljapakutud strateegia, eesmärkide ja meetmete kirjeldus. Selleks et vältida toetuse mittevastavust ja kattumist, tuleks samuti sätestada põhimõtted, mis tagavad kõnealuste meetmete kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega.

| (16) | Käesoleva määruse kohaldamiseks peaks samuti olema võimalik, et toetusprogramm sisaldab meetmeid uuringute, tutvustusprojektide, koolituse ja tehnilise abi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määruse kohaldamiseks peaks samuti olema võimalik, et toetusprogramm sisaldab meetmeid uuringute, tutvustusprojektide, koolituse ja tehnilise abi rahastamiseks.

| (17) | Egeuse mere väikesaarte põllumajandustootjaid tuleks julgustada pakkuma kvaliteettooteid ning nende toodete turustamist tuleks toetada. |
| --- | --- |

(17)

Egeuse mere väikesaarte põllumajandustootjaid tuleks julgustada pakkuma kvaliteettooteid ning nende toodete turustamist tuleks toetada.

| (18) | Komisjoni järjekindlast poliitikast mitte anda riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) I lisasse kuuluvate põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks, turustamiseks ja veoks võib teha erandi, et leevendada Egeuse mere väikesaartel põllumajandusliku tootmise spetsiifilisi raskusi, mida tekitavad nende saareline asend, väike pindala, mägine maastik ja kliima, nende majanduse sõltuvus väikesest arvust toodetest ja nende kaugus turgudest. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni järjekindlast poliitikast mitte anda riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) I lisasse kuuluvate põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks, turustamiseks ja veoks võib teha erandi, et leevendada Egeuse mere väikesaartel põllumajandusliku tootmise spetsiifilisi raskusi, mida tekitavad nende saareline asend, väike pindala, mägine maastik ja kliima, nende majanduse sõltuvus väikesest arvust toodetest ja nende kaugus turgudest.

| (19) | Käesoleva määruse rakendamine ei tohiks vähendada eritoetusi, millest Egeuse mere väikesaared on tänaseni kasu saanud. Asjakohaste meetmete täitmise võimaldamiseks peaks Kreeka käsutuses jätkuvalt olema summad, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1405/2006 alusel juba antud liidu toetusele. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määruse rakendamine ei tohiks vähendada eritoetusi, millest Egeuse mere väikesaared on tänaseni kasu saanud. Asjakohaste meetmete täitmise võimaldamiseks peaks Kreeka käsutuses jätkuvalt olema summad, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1405/2006 alusel juba antud liidu toetusele.

| (20) | Alates 2007. aastast on karjakasvatuse arengu ja demograafilise surve tõttu suurenenud Egeuse mere väikesaartel vajadus oluliste toodete järele. Seetõttu tuleks suurendada seda eelarve osa, mida Kreeka peaks saama kasutada Egeuse mere väikesaarte tarnimise erikorra puhul. |
| --- | --- |

(20)

Alates 2007. aastast on karjakasvatuse arengu ja demograafilise surve tõttu suurenenud Egeuse mere väikesaartel vajadus oluliste toodete järele. Seetõttu tuleks suurendada seda eelarve osa, mida Kreeka peaks saama kasutada Egeuse mere väikesaarte tarnimise erikorra puhul.

| (21) | Et võimaldada Kreekal hinnata kõiki eelneva aasta toetusprogrammi rakendamisega seotud üksikasju ja teha võimalikuks esitada komisjonile aasta kohta hinnanguaruanne, tuleks kõnealuse aruande esitamise kuupäev lükata edasi viiteaastale järgneva aasta 30. juunilt 30. septembrile. |
| --- | --- |

(21)

Et võimaldada Kreekal hinnata kõiki eelneva aasta toetusprogrammi rakendamisega seotud üksikasju ja teha võimalikuks esitada komisjonile aasta kohta hinnanguaruanne, tuleks kõnealuse aruande esitamise kuupäev lükata edasi viiteaastale järgneva aasta 30. juunilt 30. septembrile.

| (22) | Komisjonile tuleks teha ülesandeks, et ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2016 ning seejärel iga viie aasta möödudes üldaruande käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmete mõju kohta ning lisab sellele vajaduse korral asjakohased soovitused. |
| --- | --- |

(22)

Komisjonile tuleks teha ülesandeks, et ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2016 ning seejärel iga viie aasta möödudes üldaruande käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmete mõju kohta ning lisab sellele vajaduse korral asjakohased soovitused.

| (23) | Käesoleva määrusega kehtestatud korra nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse teatavate vähem oluliste osade täiendamise või muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määrusega kehtestatud korra nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse teatavate vähem oluliste osade täiendamise või muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (24) | Selleks et tagada Egeuse mere väikesaarte toetamise programmi ja muude samalaadsete kordade rakendamise ühetaolised tingimused ning vältida kõlvatut konkurentsi või ettevõtetevahelist diskrimineerimist, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (5). |
| --- | --- |

(24)

Selleks et tagada Egeuse mere väikesaarte toetamise programmi ja muude samalaadsete kordade rakendamise ühetaolised tingimused ning vältida kõlvatut konkurentsi või ettevõtetevahelist diskrimineerimist, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (5).

| (25) | Kavandatud meetmete kiire kohaldamise võimaldamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(25)

Kavandatud meetmete kiire kohaldamise võimaldamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

SISU JA EESMÄRGID

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesolevas määruses sätestatakse põllumajanduse erimeetmed, et leevendada Egeuse mere väikesaarte (edaspidi „väikesaared”) saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tulenevaid raskusi.

2.   Käesolevas määruses tähendavad väikesaared kõiki Egeuse mere saari, välja arvatud Kreeta ja Euboia.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Artiklis 1 sätestatud erimeetmed aitavad saavutada järgmisi eesmärke:

| a) | tagada väikesaarte varustamine inimtoiduks või töötlemiseks ettenähtud ning põllumajandusliku toorainena kasutatavate oluliste toodetega, vähendades saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tingitud lisakulusid; |
| --- | --- |

a)

tagada väikesaarte varustamine inimtoiduks või töötlemiseks ettenähtud ning põllumajandusliku toorainena kasutatavate oluliste toodetega, vähendades saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turgude kaugusest tingitud lisakulusid;

| b) | säilitada ja arendada väikesaartel põllumajandustegevust, sh kohalike töötlemata ja töödeldud toodete tootmist, töötlemist, turustamist ja vedu. |
| --- | --- |

b)

säilitada ja arendada väikesaartel põllumajandustegevust, sh kohalike töötlemata ja töödeldud toodete tootmist, töötlemist, turustamist ja vedu.

2.   Lõikes 1 esitatud eesmärgid viiakse ellu III, IV ja V peatükis osutatud meetmete abil.

II   PEATÜKK

TOETUSPROGRAMM

Artikkel 3

Toetusprogrammi koostamine

1.   Artiklis 1 sätestatud meetmed on määratud kindlaks toetusprogrammiga, mis hõlmab:

| a) | III peatükis ettenähtud tarnimise erikorda ja |
| --- | --- |

a)

III peatükis ettenähtud tarnimise erikorda ja

| b) | IV peatükis ettenähtud erimeetmeid kohaliku põllumajandustootmise toetamiseks. |
| --- | --- |

b)

IV peatükis ettenähtud erimeetmeid kohaliku põllumajandustootmise toetamiseks.

2.   Toetusprogramm seatakse sisse geograafilisel tasandil, mida Kreeka peab kõige asjakohasemaks. Selle valmistavad ette Kreeka määratud pädevad kohalikud ja piirkondlikud asutused ning pärast asjakohasel piirkondlikul tasandil pädevate asutuste ja organisatsioonidega konsulteerimist esitab Kreeka selle artikli 6 kohaselt komisjonile kinnitamiseks.

Artikkel 4

Vastavus ja kooskõla

1.   Toetusprogrammi raames võetud meetmed on kooskõlas liidu õigusega. Meetmed on kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega ja nende raames võetud meetmetega.

2.   Tagatakse kooskõla toetusprogrammi ja ühise põllumajanduspoliitika muude vahenditega rakendatavate meetmete vahel, eelkõige ühise turukorralduse, maaelu arengu, toodete kvaliteedi, loomade heaolu ja keskkonnakaitse valdkonnas.

Käesoleva määruse raames ei tohi ühtegi meedet rahastada:

| a) | turu ühise korralduse lisatasu- või toetuskava lisatoetusena, välja arvatud objektiivsete asjaoludega põhjendatud erandjuhud; |
| --- | --- |

a)

turu ühise korralduse lisatasu- või toetuskava lisatoetusena, välja arvatud objektiivsete asjaoludega põhjendatud erandjuhud;

| b) | teadusuuringute toetusena, st meetmed teadusuuringute kavade toetamiseks või meetmed, mis vastavad nõukogu 25. mai 2009. aasta otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) (6) kohaselt liidupoolse rahastamise tingimustele; |
| --- | --- |

b)

teadusuuringute toetusena, st meetmed teadusuuringute kavade toetamiseks või meetmed, mis vastavad nõukogu 25. mai 2009. aasta otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) (6) kohaselt liidupoolse rahastamise tingimustele;

| c) | nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (7) reguleerimisala piiresse jäävate meetmete toetusena. |
| --- | --- |

c)

nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (7) reguleerimisala piiresse jäävate meetmete toetusena.

Artikkel 5

Toetusprogrammi sisu

Toetusprogramm sisaldab:

| a) | meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat aastase rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist; |
| --- | --- |

a)

meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat aastase rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist;

| b) | tõendust, et programmi raames võetavad erinevad meetmed on omavahel ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavate kriteeriumide ja kvantitatiivsete näitajatega vastavuses ja kooskõlas; |
| --- | --- |

b)

tõendust, et programmi raames võetavad erinevad meetmed on omavahel ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavate kriteeriumide ja kvantitatiivsete näitajatega vastavuses ja kooskõlas;

| c) | programmi, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tulemuslikku ja asjakohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks; |
| --- | --- |

c)

programmi, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tulemuslikku ja asjakohast rakendamist tagavaid meetmeid ja kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks;

| d) | programmi rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste ja organite määramist ning asutuste või kaasatud organite ja sotsiaal-majanduslike partnerite määramist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi. |
| --- | --- |

d)

programmi rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste ja organite määramist ning asutuste või kaasatud organite ja sotsiaal-majanduslike partnerite määramist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi.

Artikkel 6

Programmi kinnitamine ja muutmine

1.   Toetusprogramm on loodud määruse (EÜ) nr 1405/2006 alusel ning seda rahastatakse artikli 18 lõigetes 2 ja 3 osutatud rahaliste toetuste raames.

Programm sisaldab prognoositavat tarnebilanssi, milles esitatakse tooted, nende kogused ja nende tarnimiseks antava liidu toetuse suurus, ning kohaliku tootmise toetamise programmi projekti.

2.   Et meetmeid väikesaarte nõuetele ja väljapakutud strateegiale paremini kohandada, võib Kreeka esitada toetusprogrammiga hõlmatud meetmete rakendamise aastahinnangu alusel komisjonile artikli 18 lõigetes 2 ja 3 osutatud rahaliste toetuste raames nõuetekohaselt põhjendatud muudatusettepanekud. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega sätestab menetlused, et hinnata, kas esitatud muudatusettepanekud vastavad liidu õigusele, ja otsustada, kas need kinnitada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Lõikes 2 osutatud rakendusaktidega sätestatud menetlustes võib arvesse võtta järgmiseid tegureid: Kreeka muudatusettepanekute olulisus seoses uute meetmete kehtestamisega, kas meetmetele eraldatud eelarvelisi vahendeid on muudetud oluliselt, prognoositavas tarnebilansis esitatud toodete koguste ja neile antava toetuse taseme muutused ning niisuguste koodide ja kirjelduste muutmine, mis on sätestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (8).

4.   Lõikes 2 osutatud rakendusaktides määratakse iga menetluse puhul kindlaks ka muudatuste tegemise taotluste esitamise sagedus ning ajalised raamistikud, mille jooksul tuleb kinnitatud muudatused rakendada.

Artikkel 7

Järelevalve ja järelmeetmed

Kontrollitegevuses rakendab Kreeka halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle. Komisjon võtab vastu rakendusaktid Kreeka rakendatavate kontrollide miinimumnõuete kohta.

Komisjon võtab ühtlasi vastu rakendusaktid menetluste ning füüsiliste ja finantsnäitajate kohta, millega tagatakse programmi rakendamise tulemuslik järelevalve.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

III   PEATÜKK

TARNIMISE ERIKORD

Artikkel 8

Prognoositav tarnebilanss

1.   Aluslepingu I lisas loetletud liidu põllumajandustoodete (edaspidi „põllumajandustooted”) jaoks, mis on väikesaartel olulised kui inimtoit, ning muude toodete tootmiseks või põllumajanduslikuks tooraineks, kehtestatakse tarnimise erikord.

2.   Et määrata põllumajandustoodete kogused, mida on vaja väikesaarte aastase tarnevajaduse rahuldamiseks, kehtestab Kreeka geograafilisel tasandil, mida ta peab kõige asjakohasemaks, prognoositava tarnebilansi.

Eraldiseisva prognoositava tarnebilansi võib koostada kohalikuks turustamiseks, artikli 13 lõigete 2 ja 3 kohaselt ülejäänud liitu edasisaatmiseks või piirkondliku kaubandus raames kolmandatesse riikidesse eksportimiseks mõeldud tooteid töötleva ja pakendava tööstuse vajaduste jaoks või tavapäraste kaubavoogude jaoks.

Artikkel 9

Tarnimise erikorra toimimine

1.   Toetust antakse väikesaarte varustamiseks põllumajandustoodetega.

Toetuse summa on iga asjaomase toote puhul kindlaks määratud, võttes arvesse toodete väikesaartel turustamise lisakulusid, mis arvutatakse kulude alusel, mis lõppsihtkohtadeks olevatele saartele kauba vedamisel tekivad alates tavaliselt kasutatavatest Kreeka maismaal asuvatest sadamatest ja transiitsaarte sadamatest või lastimissadamatest. Põllumajandusliku toorainena kasutatavate või töötlemiseks ettenähtud toodete puhul tuleks toetuse kindlaksmääramisel arvesse võtta saarelisest asendist, väikesest pindalast ja turu kaugusest tulenevaid lisakulusid.

2.   Tarnimise erikorraga on hõlmatud üksnes veatu, ehtsa ja standardse turustuskvaliteediga tooted.

Artikkel 10

Rakendamine

Tarnimise erikorra rakendamisel võetakse arvesse eelkõige järgmist:

| a) | väikesaarte erivajadusi ja täpseid kvaliteedinõudeid; |
| --- | --- |

a)

väikesaarte erivajadusi ja täpseid kvaliteedinõudeid;

| b) | tavapäraseid kaubavoogusid Kreeka maismaal asuvate sadamate ja Egeuse mere saarte vahel; |
| --- | --- |

b)

tavapäraseid kaubavoogusid Kreeka maismaal asuvate sadamate ja Egeuse mere saarte vahel;

| c) | kavandatava toetuse majanduslikku külge; |
| --- | --- |

c)

kavandatava toetuse majanduslikku külge;

| d) | kui see on asjakohane, siis vajadust vältida kohalike toodete arendamise takistamist. |
| --- | --- |

d)

kui see on asjakohane, siis vajadust vältida kohalike toodete arendamise takistamist.

Artikkel 11

Sertifikaadid

1.   Artikli 9 lõikega 1 ettenähtud toetust antakse sertifikaadi esitamisel.

Sertifikaate antakse välja üksnes nendele ettevõtjatele, kes on kantud pädevate asutuste hallatavasse registrisse.

Sertifikaadid ei ole loovutatavad.

2.   Sertifikaatide taotlemisel tagatist ei nõuta. Kuivõrd see on käesoleva määruse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks vajalik, võivad aga pädevad asutused nõuda sellise tagatise esitamist, mille suurus on võrdne artiklis 12 osutatud eelise suurusega. Sellisel juhul kohaldatakse komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (9) artikli 34 lõikeid 1, 4, 5, 6, 7 ja 8.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks ettevõtjate registrisse kandmise tingimused ja millega tagatakse, et ettevõtjad saaksid tarnimise erikorra raames täielikult oma õigusi teostada.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid vajalike meetmete kohta, millega tagatakse, et Kreeka kohaldaks käesolevat artiklit ühetaoliselt, eelkõige sertifikaatide korra elluviimise ja ettevõtjate poolt registreerimisel võetud kohustuste osas. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 12

Eelise mõju

1.   Toetuse andmisest tuleneva tarnimise erikorra kohaldamise tingimuseks on korrast tuleneva majandusliku eelise mõju tegelik jõudmine lõpptarbijani, kelleks võib olla tavatarbija, kui tegemist on otseseks tarbimiseks ettenähtud toodetega, lõpptöötleja või -pakendaja, kui tegemist on töötlemis- või pakendamistööstusele mõeldud toodetega, või põllumajandustootja, kui tegemist on loomasöödaks või põllumajanduslikuks tooraineks ette nähtud tootega.

Esimeses lõigus osutatud eelise suurus on võrdne toetuse suurusega.

2.   Lõike 1 ühetaolise kohaldamise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles määratakse üksikasjalikult kindlaks, kuidas kohaldada lõikes 1 sätestatud tingimusi ja eelkõige tingimusi, mille alusel liikmesriik saaks jälgida toetusest tuleneva majandusliku eelise tegelikku jõudmist lõpptarbijani. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Eksport kolmandatesse riikidesse ja edasisaatmine ülejäänud liitu

1.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid selliste nõuete kehtestamiseks, mille täitmisel võib tarnimise erikorraga hõlmatud tooteid eksportida kolmandatesse riikidesse või saata edasi ülejäänud liitu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Kõnealused nõuded peavad hõlmama nõuet tagastada tarnimise erikorra alusel saadud toetus.

Erikorraga hõlmatud toodete eksportimisel kolmandatesse riikidesse ei ole sertifikaadi esitamine nõutav.

2.   Lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata toodete suhtes, mis on väikesaartel valmistatud tarnimise erikorra raames toetust saanud toodetest ja mis

| a) | eksporditakse kolmandatesse riikidesse või saadetakse edasi ülejäänud liitu tavapärase eksportimise või edasisaatmise piires; |
| --- | --- |

a)

eksporditakse kolmandatesse riikidesse või saadetakse edasi ülejäänud liitu tavapärase eksportimise või edasisaatmise piires;

| b) | eksporditakse kolmandatesse riikidesse piirkondliku kaubanduse raames vastavalt komisjoni poolt kindlaks määratud sihtkohtadele ja üksikasjalikele sätetele; |
| --- | --- |

b)

eksporditakse kolmandatesse riikidesse piirkondliku kaubanduse raames vastavalt komisjoni poolt kindlaks määratud sihtkohtadele ja üksikasjalikele sätetele;

| c) | kuuluvad edasisaatmisele väikesaarte vahel. |
| --- | --- |

c)

kuuluvad edasisaatmisele väikesaarte vahel.

Esimese lõigu punktides a ja b osutatud toodete eksportimisel kolmandatesse riikidesse ei ole sertifikaadi esitamine nõutav.

Esimese lõigu punktides a ja b osutatud toodete ekspordi puhul eksporditoetust ei anta.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestab punktis a osutatud toodete koguste piirmäärad ja punktis b osutatud üksikasjalikud sätted. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Tavapäraseks ekspordiks või tavapäraseks edasisaatmiseks vajalikud töötlemistoiminguid vastavad mutatis mutandis töötlemistingimustele, mida kohaldatakse asjaomastes liidu õigusaktides sätestatud tollikontrolli raames, v.a kõigi tavapäraste käitlemistoimingute korral.

Artikkel 14

Kontrollid ja karistused

1.   Väikesaartele sissetoomisel, samuti eksportimisel või edasisaatmisel väikesaartelt alluvad tarnimise erikorraga hõlmatud põllumajandustooted halduskontrollile.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid Kreeka kohaldatava kontrolli miinimumnõuete kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Kui artiklis 11 osutatud ettevõtja ei täida nimetatud artikli alusel võetud kohustusi, teeb pädev asutus, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral, järgmist, ilma et see piiraks liikmesriigi õiguses kohaldatavaid karistusi:

| a) | nõuab ettevõtjalt sisse talle antud eelise; |
| --- | --- |

a)

nõuab ettevõtjalt sisse talle antud eelise;

| b) | olenevalt kohustuse täitmata jätmise raskusastmest, peatab ajutiselt ettevõtja registreerimise või kustutab ettevõtja registrist. |
| --- | --- |

b)

olenevalt kohustuse täitmata jätmise raskusastmest, peatab ajutiselt ettevõtja registreerimise või kustutab ettevõtja registrist.

3.   Kui artiklis 11 osutatud ettevõtja ei vii sissetoomise kavatsust ellu, peatab pädev asutus, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral, pärast sertifikaadi aegumist 60 päevaks ettevõtja õiguse sertifikaate taotleda. Pärast peatamisaja lõppu tuleb edasiste sertifikaatide saamiseks esitada tagatis, mille suurus on võrdne pädeva asutuse poolt kindlaksmääratava aja jooksul antava eelise suurusega.

Pädev asutus võtab meetmed, mida on vaja selleks, et väljastatud sertifikaatide täieliku või osalise kasutamata jätmise või tühistamise või eelise ära võtmise tõttu järelejäänud tootekogused uuesti kasutusele võtta.

IV   PEATÜKK

MEETMED KOHALIKU PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE TOETAMISEKS

Artikkel 15

Meetmed

1.   Toetusprogramm hõlmab aluslepingu kolmanda osa III jaotise reguleerimisala piires väikesaarte kohaliku põllumajandustootmise säilitamiseks ja arenguks vajalikke meetmeid.

2.   Programmi see osa, milles käsitletakse kohalikku põllumajandustootmist toetavaid meetmeid, hõlmab vähemalt järgmisi üksikasju:

| a) | kirjeldus, milles arvandmetele tuginedes käsitletakse põllumajandustootmise olukorda, arvestades olemasolevaid hindamise tulemusi, näidatakse arenguerinevusi, arengus mahajäämust ja arenguvõimalusi ning kasutatud rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

a)

kirjeldus, milles arvandmetele tuginedes käsitletakse põllumajandustootmise olukorda, arvestades olemasolevaid hindamise tulemusi, näidatakse arenguerinevusi, arengus mahajäämust ja arenguvõimalusi ning kasutatud rahastamisvahendeid;

| b) | väljapakutud strateegia kirjeldus, seatud prioriteedid ning kvantitatiivsed üldised ja tegevuseesmärgid, samuti eelhindamine, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele; |
| --- | --- |

b)

väljapakutud strateegia kirjeldus, seatud prioriteedid ning kvantitatiivsed üldised ja tegevuseesmärgid, samuti eelhindamine, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele;

| c) | kavandatavate meetmete kirjeldus, eelkõige nende rakendamiseks ettenähtud toetuskavade kirjeldus, ning vajaduse korral teave asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta; |
| --- | --- |

c)

kavandatavate meetmete kirjeldus, eelkõige nende rakendamiseks ettenähtud toetuskavade kirjeldus, ning vajaduse korral teave asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta;

| d) | selliste toetuste loetelu, mis on otsetoetused nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (10) artikli 2 punkti d tähenduses; |
| --- | --- |

d)

selliste toetuste loetelu, mis on otsetoetused nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (10) artikli 2 punkti d tähenduses;

| e) | programmiga kehtestatud ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks ettenähtud meetme kohta kehtestatud toetuse summa ja eeldatav summa iga tegevuse kohta. |
| --- | --- |

e)

programmiga kehtestatud ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks ettenähtud meetme kohta kehtestatud toetuse summa ja eeldatav summa iga tegevuse kohta.

3.   Komisjon võtab lõikes 2 osutatud toetuse andmise nõuete kohta vastu rakendusaktid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Programm võib hõlmata toetusmeetmeid väikesaarte töötlemata ja töödeldud põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks, turustamiseks ning veoks.

Iga meede võib sisaldada mitut tegevust. Iga tegevuse puhul on programmiga määratud kindlaks järgmised üksikasjad:

| a) | toetusesaajad, |
| --- | --- |

a)

toetusesaajad,

| b) | toetuskõlblikkuse tingimused, |
| --- | --- |

b)

toetuskõlblikkuse tingimused,

| c) | toetuse summa ühiku kohta. |
| --- | --- |

c)

toetuse summa ühiku kohta.

Komisjon võtab kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusaktid tingimuste kohta, millega määratakse kindlaks toetuse summa, mida antakse töödeldud ja töötlemata toodete turustamiseks ja veoks väljaspool nende tootmispiirkonda, ning, kui see on asjakohane, tingimuste kohta, millega määratakse kindlaks nende toodete kogused, millele seda toetust võib anda.

Artikkel 16

Kontrollid ja alusetult tehtud väljamaksed

1.   Käesolevas peatükis osutatud meetmete kontrollimiseks korraldatakse halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle.

2.   Alusetult tehtud väljamakse korral on asjaomane toetusesaaja kohustatud kõnealuse summa tagasi maksma. Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1122/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega) (11) artiklit 80 kohaldatakse mutatis mutandis.

V   PEATÜKK

TÄIENDAVAD MEETMED

Artikkel 17

Riigiabi

1.   Aluslepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete puhul, mille suhtes kohaldatakse nimetatud lepingu artikleid 107, 108 ja 109, võib komisjon kooskõlas aluslepingu artikliga 108 lubada väikesaarte saarelisest asendist, väikesest pindalast, mägisest maastikust ja ilmastikuoludest, majanduslikust sõltuvusest tingitud piiratud hulgast toodetest ning väikesaarte ja turgude vahelisest kaugusest tulenevate eriliste, väikesaartele omaste põllumajanduspiirangute leevendamiseks tegevusabi andmist kõnealuste toodete tootmis-, töötlemis-, turustamis- ja veosektorites.

2.   Kreeka võib anda toetusprogrammi rakendamiseks lisatoetust. Kreeka teatab sellisest riigiabist komisjonile ja komisjon võib selle käesoleva määruse alusel heaks kiita kui toetusprogrammi osa. Sel viisil teatatud abi tuleb käsitleda kui abi, millest on teatatud aluslepingu artikli 108 lõike 3 esimese lause tähenduses.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamist ning erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklist 180 ning nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1184/2006 (millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju teatavate põllumajandustoodete ja -saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes) (12) artiklist 3, ei kohaldata aluslepingu artikleid 107, 108 ja 109 maksete suhtes, mida Kreeka teeb kooskõlas käesoleva määrusega, kohaldades selle III ja IV peatükki.

VI   PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 18

Rahalised vahendid

1.   Käesolevas määruses sätestatud meetmeid käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude stabiliseerimiseks nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (13) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

2.   Liit rahastab III ja IV peatükiga ette nähtud meetmeid kuni 23,93 miljoni euroga aastas.

3.   Iga-aastaselt eraldatav summa III peatükis osutatud tarnimise erikorra rahastamiseks ei tohi olla suurem kui 7,11 miljonit eurot.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestab tingimused, mille kohaselt võib Kreeka muuta vahendeid, mida igal aastal eraldatakse erinevatele toodetele, mis on tarnimise erikorra raames abikõlblikud. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusakte tingimuste kohta, mille alusel määratakse kindlaks uuringute, tutvustusprojektide, koolituse ja tehnilise abi rahastamise meetmete jaoks eraldatava aastase summa ülemmäär, eeldusel et eraldis on mõistlik ja proportsionaalne.

VII   PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Riiklikud meetmed

Kreeka võtab käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed, eelkõige seoses kontrolli ja halduskaristustega, ning teatab sellest komisjonile.

Artikkel 20

Teatised ja aruanded

1.   Hiljemalt iga aasta 15. veebruaril teavitab Kreeka komisjoni talle eraldatud assigneeringutest, mida ta kavatseb järgmisel aastal toetusprogrammi alla kuuluva prognoositava tarnebilansi rakendamiseks ja kohalikku põllumajandustootmist toetavate meetmete rakendamiseks kulutada.

2.   Kreeka esitab komisjonile hiljemalt iga aasta 30. septembril aruande käesoleva määrusega ettenähtud meetmete rakendamise kohta eelmisel aastal.

3.   Hiljemalt 31. detsembril 2016, seejärel iga viie aasta möödudes, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande käesoleva määruse alusel võetud meetmete mõju kohta, millele vajaduse korral lisatakse asjakohased ettepanekud.

Artikkel 21

Delegeeritud volituste kasutamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 11 lõikes 2, artikli 15 lõikes 4 ja artikli 18 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 21. märtsist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 11 lõikes 2, artikli 15 lõikes 4 ja artikli 18 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või tagasivõtmise otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 11 lõike 2, artikli 15 lõike 4 ja artikli 18 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 22

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 141 kohaselt asutatud otsetoetuste korralduskomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 23

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1405/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. märts 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. CREIGHTON

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 82.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. veebruari 2013. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 265, 26.9.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

5

(6)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

6

(7)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

7

(8)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

8

(9)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.

9

(10)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

10

(11)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.

11

(12)  ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.

12

(13)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

13

---

LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1405/2006 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikkel 3 | Artikkel 8 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 9 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikkel 10 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 12 lõige 1 |
| Artikkel 5 | Artikkel 13 |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikli 15 lõige 1 |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikkel 8 | Artikkel 4 |
| Artikli 9 punktid a ja b | Artikli 15 lõige 2 |
| Artikli 9 punktid c, d, e ja f | Artikkel 5 |
| Artikkel 10 | Artikli 7 teine lõik |
| Artikkel 11 | Artikkel 17 |
| Artikkel 12 | Artikkel 18 |
| Artikkel 13 | Artikli 6 lõige 1 |
| Artikli 14 punkt a | Artikli 6 lõiked 2–4 |
| Artikli 14 punkt b | Artikli 7 esimene lõik ja artikli 14 lõike 1 teine lõik, artikli 14 lõiked 2 ja 3 |
| Artikkel 16 | Artikkel 19 |
| Artikkel 17 | Artikkel 20 |
| Artikkel 18 | Artikkel 23 |
| Artikkel 21 | Artikkel 24 |

Määrus (EÜ) nr 1405/2006

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikli 3 lõige 1

Artikkel 3

Artikkel 8

Artikli 4 lõige 1

Artikli 9 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikkel 10

Artikli 4 lõige 3

Artikli 12 lõige 1

Artikkel 5

Artikkel 13

Artikli 7 lõige 1

Artikli 15 lõige 1

Artikli 7 lõige 2

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 8

Artikkel 4

Artikli 9 punktid a ja b

Artikli 15 lõige 2

Artikli 9 punktid c, d, e ja f

Artikkel 5

Artikkel 10

Artikli 7 teine lõik

Artikkel 11

Artikkel 17

Artikkel 12

Artikkel 18

Artikkel 13

Artikli 6 lõige 1

Artikli 14 punkt a

Artikli 6 lõiked 2–4

Artikli 14 punkt b

Artikli 7 esimene lõik ja artikli 14 lõike 1 teine lõik, artikli 14 lõiked 2 ja 3

Artikkel 16

Artikkel 19

Artikkel 17

Artikkel 20

Artikkel 18

Artikkel 23

Artikkel 21

Artikkel 24

---