# Úřední věstník L 148/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.148.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 148 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 561. června 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.148.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 148

České vydání

Právní předpisy

Svazek 561. června 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2013/245/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o státní podpoře C 40/2009 a C 43/2008 při restrukturalizaci WestLB AG
  (oznámeno pod číslem C(2011) 9395)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/246/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 7. března 2012 ve věci státní podpory č. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Podpůrná opatření ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  (oznámeno pod číslem C(2012) 1369)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2013/247/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 23. ledna 2013 o státní podpoře SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) poskytnuté Nizozemskem Prodej pozemků obce Leidschendam–Voorburg za údajně nižší než tržní cenu
  (oznámeno pod číslem C(2013) 87)

   (
  1
  ) | 52 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2013/245/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o státní podpoře C 40/2009 a C 43/2008 při restrukturalizaci WestLB AG
  (oznámeno pod číslem C(2011) 9395)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2011) 9395)

1

1

2013/246/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 7. března 2012 ve věci státní podpory č. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Podpůrná opatření ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
  (oznámeno pod číslem C(2012) 1369)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2012) 1369)

1

33

2013/247/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 23. ledna 2013 o státní podpoře SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) poskytnuté Nizozemskem Prodej pozemků obce Leidschendam–Voorburg za údajně nižší než tržní cenu
  (oznámeno pod číslem C(2013) 87)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 87)

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 1.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. prosince 2011

o státní podpoře C 40/2009 a C 43/2008 při restrukturalizaci WestLB AG

(oznámeno pod číslem C(2011) 9395)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2013/245/EU)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec (1) této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek (2),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci C 43/2008 (3) (dále jen „rozhodnutí z května 2009“) Komise s výhradami schválila záruku na pokrytí rizik z portfolia strukturovaných cenných papírů (dále jen „portfolio Phoenix“) v objemu 5 mld. EUR ve prospěch zemské banky Severního Porýní-Vestfálska WestLB AG (4) (dále jen „WestLB“), a to na základě plánu restrukturalizace předloženého dne 30. dubna 2009 (dále jen „plán restrukturalizace z dubna 2009“). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci C 43/2008 (3) (dále jen „rozhodnutí z května 2009“) Komise s výhradami schválila záruku na pokrytí rizik z portfolia strukturovaných cenných papírů (dále jen „portfolio Phoenix“) v objemu 5 mld. EUR ve prospěch zemské banky Severního Porýní-Vestfálska WestLB AG (4) (dále jen „WestLB“), a to na základě plánu restrukturalizace předloženého dne 30. dubna 2009 (dále jen „plán restrukturalizace z dubna 2009“).

| (2) | Dne 23. září 2009 oznámilo Německo Komisi dodatečnou podporu pro WestLB v podobě dočasné záruky na pokrytí rizik pro vybrané tranše portfolia Phoenix ve výši 6,4 mld. EUR a zavázalo se oznámit revidovaný restrukturalizační plán. |
| --- | --- |

(2)

Dne 23. září 2009 oznámilo Německo Komisi dodatečnou podporu pro WestLB v podobě dočasné záruky na pokrytí rizik pro vybrané tranše portfolia Phoenix ve výši 6,4 mld. EUR a zavázalo se oznámit revidovaný restrukturalizační plán.

| (3) | Rozhodnutím ze dne 7. října 2009 ve věci N 531/2009 (5) Komise rozhodla, že je dočasná záruka na pokrytí rizik slučitelná s vnitřním trhem jakožto podpora na záchranu. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím ze dne 7. října 2009 ve věci N 531/2009 (5) Komise rozhodla, že je dočasná záruka na pokrytí rizik slučitelná s vnitřním trhem jakožto podpora na záchranu.

| (4) | Dne 10. prosince 2009 Německo oznámilo opatření na záchranu WestLB v podobě převodu aktiv na nově založenou agenturu Erste Abwicklungsanstalt (dále jen „EAA“). Toto opatření je v dalším textu označováno jako „první převod aktiv“. Současně Německo předložilo upravený plán restrukturalizace WestLB (dále jen „plán restrukturalizace z prosince 2009“). První převod aktiv nahradil opatření oznámené dne 23. září 2009, a rozhodnutí ze dne 7. října 2009 se tak stalo bezpředmětným. |
| --- | --- |

(4)

Dne 10. prosince 2009 Německo oznámilo opatření na záchranu WestLB v podobě převodu aktiv na nově založenou agenturu Erste Abwicklungsanstalt (dále jen „EAA“). Toto opatření je v dalším textu označováno jako „první převod aktiv“. Současně Německo předložilo upravený plán restrukturalizace WestLB (dále jen „plán restrukturalizace z prosince 2009“). První převod aktiv nahradil opatření oznámené dne 23. září 2009, a rozhodnutí ze dne 7. října 2009 se tak stalo bezpředmětným.

| (5) | Rozhodnutím ze dne 22. prosince 2009 ve věci C 40/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí z prosince 2009“) Komise z důvodů finanční stability dočasně schválila první převod aktiv na dobu šesti měsíců. Týmž rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), neboť měla pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutím ze dne 22. prosince 2009 ve věci C 40/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí z prosince 2009“) Komise z důvodů finanční stability dočasně schválila první převod aktiv na dobu šesti měsíců. Týmž rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), neboť měla pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření s vnitřním trhem.

| (6) | V prosinci 2009 Komise pověřila Société Générale, Bangert Research a profesora Wima Schoutense, aby zpracovali znalecké ocenění znehodnocených aktiv, které WestLB převedla na EAA. |
| --- | --- |

(6)

V prosinci 2009 Komise pověřila Société Générale, Bangert Research a profesora Wima Schoutense, aby zpracovali znalecké ocenění znehodnocených aktiv, které WestLB převedla na EAA.

| (7) | Dne 1. února 2010 předložilo Německo připomínky k odůvodnění v rozhodnutí z prosince 2009. |
| --- | --- |

(7)

Dne 1. února 2010 předložilo Německo připomínky k odůvodnění v rozhodnutí z prosince 2009.

| (8) | Rozhodnutím ze dne 22. června 2010 ve věci N 249/2010 (7) (dále jen „rozhodnutí z června 2010“) Komise prodloužila dočasné schválení prvního převodu aktiv z důvodu finanční stability až do doby, kdy bude přijato konečné rozhodnutí o prvním převodu aktiv a o plánu restrukturalizace z prosince 2009. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutím ze dne 22. června 2010 ve věci N 249/2010 (7) (dále jen „rozhodnutí z června 2010“) Komise prodloužila dočasné schválení prvního převodu aktiv z důvodu finanční stability až do doby, kdy bude přijato konečné rozhodnutí o prvním převodu aktiv a o plánu restrukturalizace z prosince 2009.

| (9) | Dne 29. října 2010 Komise předložila Německu podrobnou zprávu o ocenění aktiv, jež byla předmětem prvního převodu. |
| --- | --- |

(9)

Dne 29. října 2010 Komise předložila Německu podrobnou zprávu o ocenění aktiv, jež byla předmětem prvního převodu.

| (10) | Dne 5. listopadu 2010 Komise vydala rozhodnutí o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení, pokud jde o první převod aktiv ve věci C 40/2009 (8) (dále jen „rozhodnutí z listopadu 2010“). V tomto rozhodnutí Komise vyjádřila další pochybnosti o slučitelnosti prvního převodu aktiv s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(10)

Dne 5. listopadu 2010 Komise vydala rozhodnutí o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení, pokud jde o první převod aktiv ve věci C 40/2009 (8) (dále jen „rozhodnutí z listopadu 2010“). V tomto rozhodnutí Komise vyjádřila další pochybnosti o slučitelnosti prvního převodu aktiv s vnitřním trhem.

| (11) | V listopadu 2010 německé orgány předložily své připomínky, které byly doplněny dne 21. prosince 2010. Připomínky od zúčastněných stran Komise neobdržela. |
| --- | --- |

(11)

V listopadu 2010 německé orgány předložily své připomínky, které byly doplněny dne 21. prosince 2010. Připomínky od zúčastněných stran Komise neobdržela.

| (12) | Dne 21. prosince 2010 Komise rozhodla odložit datum, ke kterému Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (dále jen „WestImmo“) měla přestat uzavírat nové obchody (10). |
| --- | --- |

(12)

Dne 21. prosince 2010 Komise rozhodla odložit datum, ke kterému Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (dále jen „WestImmo“) měla přestat uzavírat nové obchody (10).

| (13) | Dne 15. února 2001 Německo předložilo upravený plán restrukturalizace WestLB (dále jen „plán restrukturalizace z února 2011“). |
| --- | --- |

(13)

Dne 15. února 2001 Německo předložilo upravený plán restrukturalizace WestLB (dále jen „plán restrukturalizace z února 2011“).

| (14) | Dne 15. dubna 2011 Německo předložilo Komisi zprávu o pokroku, kterou zpracoval správce převodu jmenovaný po rozhodnutí z května 2009, a nový restrukturalizační plán WestLB (dále jen „nový restrukturalizační plán“). |
| --- | --- |

(14)

Dne 15. dubna 2011 Německo předložilo Komisi zprávu o pokroku, kterou zpracoval správce převodu jmenovaný po rozhodnutí z května 2009, a nový restrukturalizační plán WestLB (dále jen „nový restrukturalizační plán“).

| (15) | Dne 23. června 2011 dosáhli Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (Spolková agentura pro stabilizaci finančního trhu, dále jen „FMSA“), všichni akcionáři WestLB a EAA dohody o všech podstatných podrobnostech likvidace WestLB a sdílení nákladů mezi akcionáři (tato dohoda je dále označována jako „rámcová dohoda“) (11). |
| --- | --- |

(15)

Dne 23. června 2011 dosáhli Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (Spolková agentura pro stabilizaci finančního trhu, dále jen „FMSA“), všichni akcionáři WestLB a EAA dohody o všech podstatných podrobnostech likvidace WestLB a sdílení nákladů mezi akcionáři (tato dohoda je dále označována jako „rámcová dohoda“) (11).

| (16) | Dne 30. června 2011 Německo Komisi předložilo konečnou verzi nového restrukturalizačního plánu, který vychází z rámcové dohody (dále jen „plán restrukturalizace z června 2011“). |
| --- | --- |

(16)

Dne 30. června 2011 Německo Komisi předložilo konečnou verzi nového restrukturalizačního plánu, který vychází z rámcové dohody (dále jen „plán restrukturalizace z června 2011“).

| (17) | Dne 28. října 2011 Německo požádalo Komisi o odklad termínu, k němuž byla WestLB povinna zastavit uzavírání nových obchodů, do 29. února 2012 (splnění této povinnosti ukládá WestLB rozhodnutí z května 2009 k 1. lednu 2012). Tato žádost byla podána jako ochranné opatření pro případ, že by rozhodnutí z května 2009 nebylo do 1. ledna 2012 nahrazeno novým rozhodnutím. |
| --- | --- |

(17)

Dne 28. října 2011 Německo požádalo Komisi o odklad termínu, k němuž byla WestLB povinna zastavit uzavírání nových obchodů, do 29. února 2012 (splnění této povinnosti ukládá WestLB rozhodnutí z května 2009 k 1. lednu 2012). Tato žádost byla podána jako ochranné opatření pro případ, že by rozhodnutí z května 2009 nebylo do 1. ledna 2012 nahrazeno novým rozhodnutím.

| (18) | Dne 28. října 2011 Německo předložilo podrobné informace o dalším opatření státní podpory pro WestLB v podobě druhého převodu aktiv na EAA (toto opatření je dále označováno jako „doplnění“). |
| --- | --- |

(18)

Dne 28. října 2011 Německo předložilo podrobné informace o dalším opatření státní podpory pro WestLB v podobě druhého převodu aktiv na EAA (toto opatření je dále označováno jako „doplnění“).

| (19) | Dne 21. listopadu 2011 Německo předložilo aktualizované údaje o plánu restrukturalizace z června 2011. |
| --- | --- |

(19)

Dne 21. listopadu 2011 Německo předložilo aktualizované údaje o plánu restrukturalizace z června 2011.

| (20) | Dne 1. prosince 2011 Německo předložilo údaje o výši dočasného krátkodobého posílení likvidity, které může být WestLB poskytnuto až do 30. června 2012. |
| --- | --- |

(20)

Dne 1. prosince 2011 Německo předložilo údaje o výši dočasného krátkodobého posílení likvidity, které může být WestLB poskytnuto až do 30. června 2012.

| (21) | Dne 8. prosince 2011 předložilo Německo Komisi konečný seznam závazků. |
| --- | --- |

(21)

Dne 8. prosince 2011 předložilo Německo Komisi konečný seznam závazků.

| (22) | Dne 13. prosince 2011 Německo potvrdilo záměr, podle nějž má být subjekt s názvem Verbundbank, který bude vyčleněn z WestLB v rámci její restrukturalizace, převzat hesensko-durynskou zemskou bankou Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (dále jen „Helaba“). |
| --- | --- |

(22)

Dne 13. prosince 2011 Německo potvrdilo záměr, podle nějž má být subjekt s názvem Verbundbank, který bude vyčleněn z WestLB v rámci její restrukturalizace, převzat hesensko-durynskou zemskou bankou Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (dále jen „Helaba“).

II.   SKUTKOVÝ STAV

1.   PŘÍJEMCE PODPORY

| (23) | Příjemcem podpory je WestLB, zemská banka Severního Porýní-Vestfálska se sídlem v Düsseldorfu. Jejími akcionáři jsou spořitelní sdružení Sparkassenverband Westfalen-Lippe (dále jen „SVWL“), spořitelní sdružení Rheinische Sparkassen- und Giroverband (dále jen „RSGV“; SVWL a RSGV jsou dále společně označovány jako „spořitelní sdružení“), spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a obě regionální sdružení Landschaftsverband Rheinland a Landschaftsverband Westfalen-Lippe. Vkladem tichého společníka se na WestLB AG podílí Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (Zvláštní fond pro stabilizaci finančního trhu, dále jen „SoFFin“), který je řízen FMSA. |
| --- | --- |

(23)

Příjemcem podpory je WestLB, zemská banka Severního Porýní-Vestfálska se sídlem v Düsseldorfu. Jejími akcionáři jsou spořitelní sdružení Sparkassenverband Westfalen-Lippe (dále jen „SVWL“), spořitelní sdružení Rheinische Sparkassen- und Giroverband (dále jen „RSGV“; SVWL a RSGV jsou dále společně označovány jako „spořitelní sdružení“), spolková země Severní Porýní-Vestfálsko a obě regionální sdružení Landschaftsverband Rheinland a Landschaftsverband Westfalen-Lippe. Vkladem tichého společníka se na WestLB AG podílí Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (Zvláštní fond pro stabilizaci finančního trhu, dále jen „SoFFin“), který je řízen FMSA.

| (24) | Hlavní finanční údaje WestLB jsou shrnuty v následující tabulce:

  Tabulka č. 1


  Hlavní finanční údaje o společnosti WestLB | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 30.6.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Údaje z rozvahy (v mld. EUR) |
| Bilanční suma | 288,1 | 242,3 | 191,5 | 160,4 |
| Vlastní kapitál | 3,8 | 3,7 | 4,1 | 4,2 |
| Požadované kvóty vlastního kapitálu banky (SolvV; Solvabilitätsverordnung – nařízení o kapitálové přiměřenosti) |
| Kmenový kapitál tier 1 v mld. EUR | 5,7 | 5,3 | 5,5 | 4,9 |
| Vlastní zdroje v mld. EUR | 8,9 | 7,6 | 7,7 | 7,3 |
| Rizikově vážená aktiva v mld. EUR | 88,5 | 83,0 | 48,6 | 45,4 |
| Podíl kmenového kapitálu tier 1 v % | 6,4 | 6,4 | 11,4 | 10,7 |
| Celkový podíl v % | 10,1 | 9,1 | 15,9 | 16,0 |
| Zaměstnanci |
| Počet zaměstnanců | 5 957 | 5 214 | 4 712 | 4 622 |
| Zaměstnanci na plný pracovní úvazek | 5 663 | 4 971 | 4 473 | 4 376 |

(24)

Hlavní finanční údaje WestLB jsou shrnuty v následující tabulce:

Tabulka č. 1

Hlavní finanční údaje o společnosti WestLB

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

30.6.2011

Údaje z rozvahy (v mld. EUR)

Bilanční suma

288,1

242,3

191,5

160,4

Vlastní kapitál

3,8

3,7

4,1

4,2

Požadované kvóty vlastního kapitálu banky (SolvV; Solvabilitätsverordnung – nařízení o kapitálové přiměřenosti)

Kmenový kapitál tier 1 v mld. EUR

5,7

5,3

5,5

4,9

Vlastní zdroje v mld. EUR

8,9

7,6

7,7

7,3

Rizikově vážená aktiva v mld. EUR

88,5

83,0

48,6

45,4

Podíl kmenového kapitálu tier 1 v %

6,4

6,4

11,4

10,7

Celkový podíl v %

10,1

9,1

15,9

16,0

Zaměstnanci

Počet zaměstnanců

5 957

5 214

4 712

4 622

Zaměstnanci na plný pracovní úvazek

5 663

4 971

4 473

4 376

| (25) | WestLB, jež plní funkce ústřední banky spořitelen, funguje ve vztahu ke spořitelnám v Severním Porýní-Vestfálsku a Braniborsku, jež působí v regionálním měřítku, jako spojka s finančními trhy. Německým a zahraničním klientům, k nimž patří podniky, institucionální klienti i klientela z veřejného sektoru, nabízí širokou škálu produktů a služeb včetně úvěrů, individuálního strukturovaného financování, činností na kapitálovém trhu, správy majetku a provádění platebního styku. |
| --- | --- |

(25)

WestLB, jež plní funkce ústřední banky spořitelen, funguje ve vztahu ke spořitelnám v Severním Porýní-Vestfálsku a Braniborsku, jež působí v regionálním měřítku, jako spojka s finančními trhy. Německým a zahraničním klientům, k nimž patří podniky, institucionální klienti i klientela z veřejného sektoru, nabízí širokou škálu produktů a služeb včetně úvěrů, individuálního strukturovaného financování, činností na kapitálovém trhu, správy majetku a provádění platebního styku.

| (26) | Těžiště podnikatelské činnosti WestLB se v průběhu let změnilo. WestLB, jež byla původně omezena na funkce spořitelní žirocentrály, se postupem času přetvořila v investiční banku. Od roku 2001, kdy byly činnosti, jež WestLB prováděla ve veřejném zájmu, odděleny od činností, jež byly předmětem hospodářské soutěže, prošla tato banka již restrukturalizací (12). |
| --- | --- |

(26)

Těžiště podnikatelské činnosti WestLB se v průběhu let změnilo. WestLB, jež byla původně omezena na funkce spořitelní žirocentrály, se postupem času přetvořila v investiční banku. Od roku 2001, kdy byly činnosti, jež WestLB prováděla ve veřejném zájmu, odděleny od činností, jež byly předmětem hospodářské soutěže, prošla tato banka již restrukturalizací (12).

| (27) | Ke značným ztrátám a stoupajícím nárokům na kapitál vedly v nedávné minulosti rozsáhlé investice do strukturovaných cenných papírů, jež byly zčásti vypořádávány prostřednictvím účelových společností, které nebyly do roku 2007 zahrnovány do konsolidace. K tomuto vývoji došlo navzdory zmírnění účetních standardů v reakci na finanční krizi. Německo a akcionáři WestLB proto v roce 2008 poskytli bance záruku na pokrytí rizik z portfolia Phoenix (13) a v listopadu 2009 se dohodli na zřízení likvidační agentury EAA, na niž byla převedena aktiva v nominální hodnotě zhruba 77,5 mld. EUR a kapitál ve výši zhruba 3 mld. EUR. |
| --- | --- |

(27)

Ke značným ztrátám a stoupajícím nárokům na kapitál vedly v nedávné minulosti rozsáhlé investice do strukturovaných cenných papírů, jež byly zčásti vypořádávány prostřednictvím účelových společností, které nebyly do roku 2007 zahrnovány do konsolidace. K tomuto vývoji došlo navzdory zmírnění účetních standardů v reakci na finanční krizi. Německo a akcionáři WestLB proto v roce 2008 poskytli bance záruku na pokrytí rizik z portfolia Phoenix (13) a v listopadu 2009 se dohodli na zřízení likvidační agentury EAA, na niž byla převedena aktiva v nominální hodnotě zhruba 77,5 mld. EUR a kapitál ve výši zhruba 3 mld. EUR.

2.   OPATŘENÍ PODPORY

a.   PRVNÍ SOUBOR OPATŘENÍ – ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK Z PORTFOLIA PHOENIX

| (28) | V roce 2008 převedla WestLB na Phoenix Light, účelovou společnost s ručením omezeným založenou podle irského práva, portfolio strukturovaných cenných papírů, čímž ze své rozvahy vyčlenila cenné papíry (14) v celkové nominální hodnotě přibližně 23 mld. EUR. Uvedená účelová společnost byla zajištěna zárukami akcionářů WestLB, které byly sjednány dne 8. února 2008 ke krytí případného selhání do výše 5 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix“). Tyto záruky byly schváleny rozhodnutím z května 2009 (15). Záruku na pokrytí rizik tvořily dvě samostatné záruky:






  — | záruka za pohledávky vůči Phoenix Light do výše 2 mld. EUR, za které všichni akcionáři společnosti WestLB odpovídají v poměru podle svých podílů, |
| --- | --- | --- |

(28)

V roce 2008 převedla WestLB na Phoenix Light, účelovou společnost s ručením omezeným založenou podle irského práva, portfolio strukturovaných cenných papírů, čímž ze své rozvahy vyčlenila cenné papíry (14) v celkové nominální hodnotě přibližně 23 mld. EUR. Uvedená účelová společnost byla zajištěna zárukami akcionářů WestLB, které byly sjednány dne 8. února 2008 ke krytí případného selhání do výše 5 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix“). Tyto záruky byly schváleny rozhodnutím z května 2009 (15). Záruku na pokrytí rizik tvořily dvě samostatné záruky:

—

záruka za pohledávky vůči Phoenix Light do výše 2 mld. EUR, za které všichni akcionáři společnosti WestLB odpovídají v poměru podle svých podílů,

| — | a podřízená záruka, kterou vydalo pouze Severní Porýní-Vestfálsko a která pokrývá další pohledávky vůči Phoenix Light do výše 3 mld. EUR. |
| --- | --- |

—

a podřízená záruka, kterou vydalo pouze Severní Porýní-Vestfálsko a která pokrývá další pohledávky vůči Phoenix Light do výše 3 mld. EUR.

b.   DRUHÝ SOUBOR OPATŘENÍ – PRVNÍ PŘEVOD AKTIV NA EAA

| (29) | Dne 24. listopadu 2009 se Německo a akcionáři společnosti WestLB dohodli na podrobnostech zřízení likvidační agentury s názvem Erste Abwicklungsanstalt podle německého zákona o Fondu pro stabilizaci finančního trhu (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, dále jen „FMStFG“). Cílem tohoto kroku bylo vyčlenit portfolio s rizikovými pozicemi a nestrategickými obchodními činnostmi. Dne 11. prosince 2009 se akcionáři společnosti WestLB setkali a formálně schválili potřebná smluvní ujednání. |
| --- | --- |

(29)

Dne 24. listopadu 2009 se Německo a akcionáři společnosti WestLB dohodli na podrobnostech zřízení likvidační agentury s názvem Erste Abwicklungsanstalt podle německého zákona o Fondu pro stabilizaci finančního trhu (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, dále jen „FMStFG“). Cílem tohoto kroku bylo vyčlenit portfolio s rizikovými pozicemi a nestrategickými obchodními činnostmi. Dne 11. prosince 2009 se akcionáři společnosti WestLB setkali a formálně schválili potřebná smluvní ujednání.

| (30) | První opatření v podobě převodu aktiv (16) zahrnovalo kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR, další záruky akcionářů společnosti WestLB a převod aktiv, který měl probíhat převážně formou odštěpení. Dále nebyla záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix v hodnotě 5 mld. EUR ukončena, nýbrž převedena na EAA. Pokud by k převodu této záruky nedošlo, potřebovala by EAA další kapitál v objemu 5 mld. EUR, aby mohla portfolio Phoenix převzít. |
| --- | --- |

(30)

První opatření v podobě převodu aktiv (16) zahrnovalo kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR, další záruky akcionářů společnosti WestLB a převod aktiv, který měl probíhat převážně formou odštěpení. Dále nebyla záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix v hodnotě 5 mld. EUR ukončena, nýbrž převedena na EAA. Pokud by k převodu této záruky nedošlo, potřebovala by EAA další kapitál v objemu 5 mld. EUR, aby mohla portfolio Phoenix převzít.

i)   
  Kapitálová injekce fondu SoFFin do WestLB

| (31) | Předtím, než byla zřízena EAA, musel SoFFin vložit do WestLB kapitál ve výši 3 mld. EUR (dále jen „kapitálová injekce“). Tato kapitálová injekce byla provedena ve třech tranších: dne 23. prosince 2009 (672 mil. EUR), 4. ledna 2010 (1,5 mld. EUR) a 30. dubna 2010 (828 mil. EUR). Tento kapitál byl poskytnut formou nevypověditelného vkladu tichého společníka, jejž lze po 1. červenci 2010 přeměnit na kmenové akcie. V souladu s dohodou nesmí SoFFin držet ve společnosti většinu podílů. |
| --- | --- |

(31)

Předtím, než byla zřízena EAA, musel SoFFin vložit do WestLB kapitál ve výši 3 mld. EUR (dále jen „kapitálová injekce“). Tato kapitálová injekce byla provedena ve třech tranších: dne 23. prosince 2009 (672 mil. EUR), 4. ledna 2010 (1,5 mld. EUR) a 30. dubna 2010 (828 mil. EUR). Tento kapitál byl poskytnut formou nevypověditelného vkladu tichého společníka, jejž lze po 1. červenci 2010 přeměnit na kmenové akcie. V souladu s dohodou nesmí SoFFin držet ve společnosti většinu podílů.

| (32) | Smluvní podmínky vkladu tichého společníka stanovují odměnu ve výši 10 % ročně v případě, že WestLB vykáže dostatečný zisk na konci roku podle HGB (17). Bude-li banka hospodařit se ztrátou, nebude vyplacena žádná odměna a tichý společník se bude stejně jako ostatní (pari passu) podílet na ztrátách. Od zmíněného vkladu tichého společníka hospodařila WestLB podle HGB buď se ztrátou (v roce 2009) nebo nevykázala žádný zisk (v roce 2010). V důsledku toho žádná odměna doposud vyplacena nebyla a tichý společník se podílel na ztrátách přibližně 1 milionem EUR. |
| --- | --- |

(32)

Smluvní podmínky vkladu tichého společníka stanovují odměnu ve výši 10 % ročně v případě, že WestLB vykáže dostatečný zisk na konci roku podle HGB (17). Bude-li banka hospodařit se ztrátou, nebude vyplacena žádná odměna a tichý společník se bude stejně jako ostatní (pari passu) podílet na ztrátách. Od zmíněného vkladu tichého společníka hospodařila WestLB podle HGB buď se ztrátou (v roce 2009) nebo nevykázala žádný zisk (v roce 2010). V důsledku toho žádná odměna doposud vyplacena nebyla a tichý společník se podílel na ztrátách přibližně 1 milionem EUR.

ii)   
  Záruky ze strany akcionářů

| (33) | Zřízení EAA doprovází záruka akcionářů WestLB k pokrytí dalších ztrát vzniklých z převedených aktiv. Podle FMStFG musí totiž všechny ztráty EAA, které přesahují převedený kapitál, uhradit akcionáři WestLB a FMSA. |
| --- | --- |

(33)

Zřízení EAA doprovází záruka akcionářů WestLB k pokrytí dalších ztrát vzniklých z převedených aktiv. Podle FMStFG musí totiž všechny ztráty EAA, které přesahují převedený kapitál, uhradit akcionáři WestLB a FMSA.

| (34) | Za tímto účelem poskytli akcionáři WestLB výslovnou záruku v celkové výši 1 mld. EUR, o kterou se dělí Severní Porýní-Vestfálsko (482 mil. EUR), sdružení spořitelen (501 mil. EUR) a obě regionální sdružení (17 mil. EUR). V souvislosti s případně nutnou úhradou dalších ztrát se dále akcionáři WestLB dohodli, že povinnost spořitelních sdružení RSGV a WLSGV uhradit další ztráty bude omezena na 4 mld. EUR. Vzhledem k záruce ve výši 501 milionů EUR, kterou tato spořitelní sdružení poskytla, je tedy účast RSGV a WLSGV na úhradě ztrát omezena na nejvýše 4,5 mld. EUR. Pro účely obstarání těchto 4 mld. EUR je RSGV a WLSGV umožněno vytvářet po dobu 25 let na tento závazek přiměřené rezervy. Případné ztráty, které budou překračovat vlastní kapitál EAA i dané záruky, budou hradit FMSA a Severní Porýní-Vestfálsko (18). |
| --- | --- |

(34)

Za tímto účelem poskytli akcionáři WestLB výslovnou záruku v celkové výši 1 mld. EUR, o kterou se dělí Severní Porýní-Vestfálsko (482 mil. EUR), sdružení spořitelen (501 mil. EUR) a obě regionální sdružení (17 mil. EUR). V souvislosti s případně nutnou úhradou dalších ztrát se dále akcionáři WestLB dohodli, že povinnost spořitelních sdružení RSGV a WLSGV uhradit další ztráty bude omezena na 4 mld. EUR. Vzhledem k záruce ve výši 501 milionů EUR, kterou tato spořitelní sdružení poskytla, je tedy účast RSGV a WLSGV na úhradě ztrát omezena na nejvýše 4,5 mld. EUR. Pro účely obstarání těchto 4 mld. EUR je RSGV a WLSGV umožněno vytvářet po dobu 25 let na tento závazek přiměřené rezervy. Případné ztráty, které budou překračovat vlastní kapitál EAA i dané záruky, budou hradit FMSA a Severní Porýní-Vestfálsko (18).

iii)   
  První převod aktiv

| (35) | Převod toxických a nestrategických aktiv (a závazků) se uskutečnil ve dvou krocích. V prvním kroku byly cenné papíry (zejména mezaninové dluhopisy a další strukturované cenné papíry) v celkové účetní hodnotě přibližně 6,2 mld. EUR a závazky v účetní hodnotě přibližně 5,5 mld. EUR převedeny (19) na EAA formou odštěpení, jež bylo dne 23. prosince 2009 zapsáno do obchodního rejstříku. Ve druhém kroku byl zbytek odděleného portfolia ke dni 30. dubna 2010 na EAA odštěpen nebo synteticky převeden (20). |
| --- | --- |

(35)

Převod toxických a nestrategických aktiv (a závazků) se uskutečnil ve dvou krocích. V prvním kroku byly cenné papíry (zejména mezaninové dluhopisy a další strukturované cenné papíry) v celkové účetní hodnotě přibližně 6,2 mld. EUR a závazky v účetní hodnotě přibližně 5,5 mld. EUR převedeny (19) na EAA formou odštěpení, jež bylo dne 23. prosince 2009 zapsáno do obchodního rejstříku. Ve druhém kroku byl zbytek odděleného portfolia ke dni 30. dubna 2010 na EAA odštěpen nebo synteticky převeden (20).

| (36) | Transakce byla strukturována tak, aby WestLB profitovala ze zpětných účinků převodu. Účetní hodnota cenných papírů převedených dne 23. prosince 2009 byla stanovena k hospodářskému rozhodnému dni odštěpení (31. prosince 2008 /1. ledna 2009), zatímco účetní hodnota zbývající části portfolia převedené dne 30. dubna 2010 byla stanovena k hospodářskému rozhodnému dni odštěpení (31. prosince 2009 / 1. ledna 2010). |
| --- | --- |

(36)

Transakce byla strukturována tak, aby WestLB profitovala ze zpětných účinků převodu. Účetní hodnota cenných papírů převedených dne 23. prosince 2009 byla stanovena k hospodářskému rozhodnému dni odštěpení (31. prosince 2008 /1. ledna 2009), zatímco účetní hodnota zbývající části portfolia převedené dne 30. dubna 2010 byla stanovena k hospodářskému rozhodnému dni odštěpení (31. prosince 2009 / 1. ledna 2010).

| (37) | Portfolio obsahuje aktiva v nominální hodnotě 77 mld. EUR (účetní hodnota k 31. prosinci 2009 činila 68,117 mld. (21)), jež představují pestrou škálu úvěrových nástrojů, standardních dluhopisů s fixním výnosem (22), strukturovaných cenných papírů a derivátů. Portfolio dále obsahuje závazky, jež jsou předmětem mezitím zrušeného subsidiárního ručení zřizovatelů WestLB jakožto subjektu veřejného práva za její závazky vůči věřitelům („závazky zaručené zřizovatelem banky“) ve výši 22,1 mld. EUR (účetní hodnota v souladu se smlouvou o rozdělení („Spaltungsvertrag“)). Na EAA byly převedeny tři hlavní druhy aktiv:






  — | portfolio strukturovaných cenných papírů, které obsahuje portfolio „Phoenix“ (22,9 mld. EUR), portfolio tranší „European Super Senior“ (2,8 mld. EUR) a další cenné papíry zajištěné aktivy („asset-backed securities“, dále jen „ABS“) (3,4 mld. EUR); |
| --- | --- | --- |

(37)

Portfolio obsahuje aktiva v nominální hodnotě 77 mld. EUR (účetní hodnota k 31. prosinci 2009 činila 68,117 mld. (21)), jež představují pestrou škálu úvěrových nástrojů, standardních dluhopisů s fixním výnosem (22), strukturovaných cenných papírů a derivátů. Portfolio dále obsahuje závazky, jež jsou předmětem mezitím zrušeného subsidiárního ručení zřizovatelů WestLB jakožto subjektu veřejného práva za její závazky vůči věřitelům („závazky zaručené zřizovatelem banky“) ve výši 22,1 mld. EUR (účetní hodnota v souladu se smlouvou o rozdělení („Spaltungsvertrag“)). Na EAA byly převedeny tři hlavní druhy aktiv:

—

portfolio strukturovaných cenných papírů, které obsahuje portfolio „Phoenix“ (22,9 mld. EUR), portfolio tranší „European Super Senior“ (2,8 mld. EUR) a další cenné papíry zajištěné aktivy („asset-backed securities“, dále jen „ABS“) (3,4 mld. EUR);

| — | portfolio cenných papírů, k němuž patří dluhopisy v hodnotě 17,7 mld. EUR, z nichž některé jsou zajištěny swapy úvěrového selhání (CDS) na negativní bázi (tzv. „negative basis trades“ (23)); |
| --- | --- |

—

portfolio cenných papírů, k němuž patří dluhopisy v hodnotě 17,7 mld. EUR, z nichž některé jsou zajištěny swapy úvěrového selhání (CDS) na negativní bázi (tzv. „negative basis trades“ (23));

| — | úvěrové portfolio, do nějž patří úvěry a (podrozvahové) úvěrové přísliby v celkové nominální hodnotě zhruba 30,6 mld. EUR, u nichž se jedná o pozice zbývající z různých aktivit a poboček WestLB. |
| --- | --- |

—

úvěrové portfolio, do nějž patří úvěry a (podrozvahové) úvěrové přísliby v celkové nominální hodnotě zhruba 30,6 mld. EUR, u nichž se jedná o pozice zbývající z různých aktivit a poboček WestLB.

Dále byla tato aktiva částečně předmětem derivátových obchodů (tj. s cenným papírem či úvěrem je spojen úrokový a/nebo měnový swap); některé čisté pozice CDS byly převedeny, a tvoří tak podíl derivátů na tomto portfoliu.

| (38) | Zatímco některá aktiva, jejich emitenti, protistrany nebo dílčí trhy bylo možno hodnotit jako znehodnocené, resp. narušené, významné části aktiv se toto hodnocení netýká. Německo klasifikovalo 4,2 mld. EUR (přibližně 6 % všech aktiv) jako „likvidní“, což znamená, že tato aktiva nadále patří k fungujícím trhům (24). |
| --- | --- |

(38)

Zatímco některá aktiva, jejich emitenti, protistrany nebo dílčí trhy bylo možno hodnotit jako znehodnocené, resp. narušené, významné části aktiv se toto hodnocení netýká. Německo klasifikovalo 4,2 mld. EUR (přibližně 6 % všech aktiv) jako „likvidní“, což znamená, že tato aktiva nadále patří k fungujícím trhům (24).

| (39) | V okamžiku založení EAA sestával kapitál této agentury z čistých aktiv v celkové výši 3,267 mld. EUR. Tato aktiva tvořil kapitál ve výši 3 ml. EUR a interní závazek plynoucí z úvěrových dluhopisů v portfoliu tranší European Super Senior, jenž činil 267 mil. EUR. |
| --- | --- |

(39)

V okamžiku založení EAA sestával kapitál této agentury z čistých aktiv v celkové výši 3,267 mld. EUR. Tato aktiva tvořil kapitál ve výši 3 ml. EUR a interní závazek plynoucí z úvěrových dluhopisů v portfoliu tranší European Super Senior, jenž činil 267 mil. EUR.

| (40) | Pokud jde o správu aktiv, uzavřela EAA s WestLB tříletou smlouvu o poskytování služeb. Podle této smlouvy WestLB poskytuje EAA služby správy portfolia, jejichž hlavním cílem je celé portfolio postupně zlikvidovat a minimalizovat rizika. Zpočátku působila WestLB jako jediná protistrana EAA pro účely refinancování a derivátů. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde o správu aktiv, uzavřela EAA s WestLB tříletou smlouvu o poskytování služeb. Podle této smlouvy WestLB poskytuje EAA služby správy portfolia, jejichž hlavním cílem je celé portfolio postupně zlikvidovat a minimalizovat rizika. Zpočátku působila WestLB jako jediná protistrana EAA pro účely refinancování a derivátů.

iv)   
  Ocenění aktiv

| (41) | Německo ocenilo obě části vyčleněného portfolia, první část k rozhodnému dni 30. září 2009, druhou část pak k 31. březnu 2010 (přehled je uveden v tabulce č. 2). Podle údajů Německa dosahovala skutečná ekonomická hodnota celkových aktiv 62,727 mld. EUR, tedy o 5,389 mld. EUR méně, než kolik činí jejich účetní hodnota (25). Tento výpočet potvrdila jak společnost Blackrock (26), tak Deutsche Bundesbank (27) jako dostatečně konzervativní. Pro účely ocenění poskytnuté státní podpory odečetlo Německo ze schodku skutečné ekonomické hodnoty (5,389 mld. EUR) počáteční kapitálové vybavení EAA (28) (3,267 mld. EUR, tedy rozdíl mezi účetní hodnotou aktiv a závazků). Výsledný čistý rozdíl mezi převodní a skutečnou ekonomickou hodnotou dosáhl 2,123 mld. EUR. |
| --- | --- |

(41)

Německo ocenilo obě části vyčleněného portfolia, první část k rozhodnému dni 30. září 2009, druhou část pak k 31. březnu 2010 (přehled je uveden v tabulce č. 2). Podle údajů Německa dosahovala skutečná ekonomická hodnota celkových aktiv 62,727 mld. EUR, tedy o 5,389 mld. EUR méně, než kolik činí jejich účetní hodnota (25). Tento výpočet potvrdila jak společnost Blackrock (26), tak Deutsche Bundesbank (27) jako dostatečně konzervativní. Pro účely ocenění poskytnuté státní podpory odečetlo Německo ze schodku skutečné ekonomické hodnoty (5,389 mld. EUR) počáteční kapitálové vybavení EAA (28) (3,267 mld. EUR, tedy rozdíl mezi účetní hodnotou aktiv a závazků). Výsledný čistý rozdíl mezi převodní a skutečnou ekonomickou hodnotou dosáhl 2,123 mld. EUR.

| (42) | Stejně jako Německo se i Komise při výpočtu výše poskytnuté státní podpory zaměřila na čistý rozdíl mezi převodní a skutečnou ekonomickou hodnotou převedených aktiv a závazků (dále jen „převodní delta“). |
| --- | --- |

(42)

Stejně jako Německo se i Komise při výpočtu výše poskytnuté státní podpory zaměřila na čistý rozdíl mezi převodní a skutečnou ekonomickou hodnotou převedených aktiv a závazků (dále jen „převodní delta“).

| (43) | Komise přezkoumala ocenění, jež Německo provedlo, za pomoci externích znalců, jmenovitě Société Générale, Bangert Research a profesora Wima Schoutense. Výsledek tohoto přezkumu, který je podrobně popsán rozhodnutí z listopadu 2010 (29), vedl k závěru, že při uplatnění obezřetného náhledu je ukazatel převodní delta o 1,606 mld. EUR vyšší, než uvádí Německo (5,389 mld. EUR). Jinými slovy je skutečná ekonomická hodnota o 6,949 mld. EUR nižší než hodnota převodní (30). Při zjišťování skutečné ekonomické hodnoty určitých dluhopisů, zejména na úrovni dílčích portfolií, zjistili znalci diference (jež v případě celého portfolia cenných papírů činily zhruba 600 mil. EUR). Tyto diference byly dány odlišným posouzením, pokud jde o funkční poruchy příslušných trhů. Znalci např. na rozdíl od WestLB vyhodnotili vícero trhů standardních dluhopisů jako fungující, a vzali proto tržní hodnotu těchto dluhopisů za skutečnou ekonomickou hodnotu. Za druhé byly v případě půjček, jež WestLB převedla, zjištěny rozdíly z důvodu závažných nesrovnalostí u ocenění ztrátovosti ze selhání (loss-given-default, LGD) (v objemu 1 mld. EUR v celém portfoliu úvěrů). Velké rozdíly byly zjištěny i u určitých subkategorií portfolia strukturovaných cenných papírů, jejich čisté dopady se však podle všeho vzájemně vyrovnávaly. |
| --- | --- |

(43)

Komise přezkoumala ocenění, jež Německo provedlo, za pomoci externích znalců, jmenovitě Société Générale, Bangert Research a profesora Wima Schoutense. Výsledek tohoto přezkumu, který je podrobně popsán rozhodnutí z listopadu 2010 (29), vedl k závěru, že při uplatnění obezřetného náhledu je ukazatel převodní delta o 1,606 mld. EUR vyšší, než uvádí Německo (5,389 mld. EUR). Jinými slovy je skutečná ekonomická hodnota o 6,949 mld. EUR nižší než hodnota převodní (30). Při zjišťování skutečné ekonomické hodnoty určitých dluhopisů, zejména na úrovni dílčích portfolií, zjistili znalci diference (jež v případě celého portfolia cenných papírů činily zhruba 600 mil. EUR). Tyto diference byly dány odlišným posouzením, pokud jde o funkční poruchy příslušných trhů. Znalci např. na rozdíl od WestLB vyhodnotili vícero trhů standardních dluhopisů jako fungující, a vzali proto tržní hodnotu těchto dluhopisů za skutečnou ekonomickou hodnotu. Za druhé byly v případě půjček, jež WestLB převedla, zjištěny rozdíly z důvodu závažných nesrovnalostí u ocenění ztrátovosti ze selhání (loss-given-default, LGD) (v objemu 1 mld. EUR v celém portfoliu úvěrů). Velké rozdíly byly zjištěny i u určitých subkategorií portfolia strukturovaných cenných papírů, jejich čisté dopady se však podle všeho vzájemně vyrovnávaly.

| (44) | K doložení skutečnosti, že byl ukazatel převodní delta nižší než nula, Německo dále uvedlo položky, které je případně nutno odečíst, a další argumenty.
  Následující tabulka, převzatá z rozhodnutí z listopadu 2010, shrnuje zjištěné výsledky v členění na dílčí portfolia.

  Tabulka č. 2


  Výsledky týkající se prvního převodu aktiv, uvedené v rozhodnutí z listopadu 2010 | Vyjádření Německa | | Vyjádření Komise |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Převedené portfolio | Účetní hodnota prosinec (převodní hodnota) | „Odvozená“ reálná ek. hodnota dle WestLB – prosinec | „Odvozená“ reálná ek. hodnota – převodní hodnota dle WestLB – prosinec | Odhad reálné ek. hodnoty dle znalců EU – prosinec | Ohad rozdílu reálná ek. hodnota – převodní hodnota dle znalců EU – prosinec |
| Portfolio strukturovaných cenných papírů | Phoenix | 22 764 | 20 323 | –2 441 | 19 786 | –2 978 |
| European Super Seniors | 2 918 | 1 751 | –1 167 | 2 276 | – 642 |
| Ostatní ABS | 3 188 | 3 182 | –6 | 3 178 | –10 |
| Portfolio cenných papírů | Dluhopisy | 16 501 | 16 323 | – 178 | 15 762 | – 739 |
| Portfolio Banque D'Orsay | 2 749 | 2 733 | –16 | 2 770 | 21 |
| Swapy úvěrového selhání a deriváty | –65 | –45 | 20 | – 102 | –37 |
| Úvěrové portfolio | Čerpané | 20 061 | 18 666 | –1 395 | 17 807 | –2 254 |
| Nečerpané | 0 | – 205 | – 205 | – 310 | – 310 |
| Celkem | 68 116 | 62 727 | –5 389 | 61 167 | –6 949 |
| Pramen | 22.února.10 | 8.července.10 | 8.července.2010 | 23.září.10 | 23.září.10 |
| Odečítané položky | | | |
| Kapitál EAA (rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a závazků) | 3 267 | | 3 267 |
| Převod závazků zaručených zřizovatelem | 882 | | n. a. |
| Budoucí peněžní toky z převedeného portfolia | 880 | | n. a. |
| Převod úvěrových dluhopisů | 268 | | 268 |
| Úprava o očekávané ztráty z nečerpaných úvěrových linek | 205 | | n. a. |
| Úprava o očekávané ztráty na základě diskontování | 75 | | n. a. |
| „Převodní delta“ celkem = převodní cena – reálná ekonomická hodnota – odečítané položky | – 188 | | 3 414 |

(44)

K doložení skutečnosti, že byl ukazatel převodní delta nižší než nula, Německo dále uvedlo položky, které je případně nutno odečíst, a další argumenty.

Následující tabulka, převzatá z rozhodnutí z listopadu 2010, shrnuje zjištěné výsledky v členění na dílčí portfolia.

Tabulka č. 2

Výsledky týkající se prvního převodu aktiv, uvedené v rozhodnutí z listopadu 2010

Vyjádření Německa

Vyjádření Komise

Převedené portfolio

Účetní hodnota prosinec (převodní hodnota)

„Odvozená“ reálná ek. hodnota dle WestLB – prosinec

„Odvozená“ reálná ek. hodnota – převodní hodnota dle WestLB – prosinec

Odhad reálné ek. hodnoty dle znalců EU – prosinec

Ohad rozdílu reálná ek. hodnota – převodní hodnota dle znalců EU – prosinec

Portfolio strukturovaných cenných papírů

Phoenix

22 764

20 323

–2 441

19 786

–2 978

European Super Seniors

2 918

1 751

–1 167

2 276

– 642

Ostatní ABS

3 188

3 182

–6

3 178

–10

Portfolio cenných papírů

Dluhopisy

16 501

16 323

– 178

15 762

– 739

Portfolio Banque D'Orsay

2 749

2 733

–16

2 770

21

Swapy úvěrového selhání a deriváty

–65

–45

20

– 102

–37

Úvěrové portfolio

Čerpané

20 061

18 666

–1 395

17 807

–2 254

Nečerpané

0

– 205

– 205

– 310

– 310

Celkem

68 116

62 727

–5 389

61 167

–6 949

Pramen

22.února.10

8.července.10

8.července.2010

23.září.10

23.září.10

Odečítané položky

Kapitál EAA (rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a závazků)

3 267

3 267

Převod závazků zaručených zřizovatelem

882

n. a.

Budoucí peněžní toky z převedeného portfolia

880

n. a.

Převod úvěrových dluhopisů

268

268

Úprava o očekávané ztráty z nečerpaných úvěrových linek

205

n. a.

Úprava o očekávané ztráty na základě diskontování

75

n. a.

„Převodní delta“ celkem = převodní cena – reálná ekonomická hodnota – odečítané položky

– 188

3 414

c.   TŘETÍ SOUBOR OPATŘENÍ – OPATŘENÍ NA LIKVIDACI WESTLB

| (45) | Plán restrukturalizace z června 2011 popisuje řádnou likvidaci společnosti WestLB, která si vyžádá řadu dalších opatření na záchranu. Německo plánuje za prvé převod zbývajících aktiv a závazků společnosti WestLB na EAA, za druhé náhradu kapitálu, převzetí provozních nákladů a nákladů na likvidaci WestLB, resp. jejího nástupce, který bude případně působit pod jinou obchodní firmou (dále jen „banka SPM“), a za třetí vhodná opatření k zajištění likvidity v průběhu transformace. |
| --- | --- |

(45)

Plán restrukturalizace z června 2011 popisuje řádnou likvidaci společnosti WestLB, která si vyžádá řadu dalších opatření na záchranu. Německo plánuje za prvé převod zbývajících aktiv a závazků společnosti WestLB na EAA, za druhé náhradu kapitálu, převzetí provozních nákladů a nákladů na likvidaci WestLB, resp. jejího nástupce, který bude případně působit pod jinou obchodní firmou (dále jen „banka SPM“), a za třetí vhodná opatření k zajištění likvidity v průběhu transformace.

i)   
  Druhý převod aktiv na EAA

| (46) | Plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá, že budou z WestLB na EAA převedena všechna zbývající aktiva a závazky, včetně rizikových podrozvahových položek a derivátů (dále jen „druhý převod aktiv“). Všechna aktiva a závazky WestLB, která nebudou prodána třetí straně, ani se nestanou součástí Verbundbank, převezme k 30. červnu 2012 EAA (31). Po tomto převodu již WestLB nebude držet bankovní aktiva na vlastní riziko (s výjimkou investice do vlastního kapitálu banky SPM). |
| --- | --- |

(46)

Plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá, že budou z WestLB na EAA převedena všechna zbývající aktiva a závazky, včetně rizikových podrozvahových položek a derivátů (dále jen „druhý převod aktiv“). Všechna aktiva a závazky WestLB, která nebudou prodána třetí straně, ani se nestanou součástí Verbundbank, převezme k 30. červnu 2012 EAA (31). Po tomto převodu již WestLB nebude držet bankovní aktiva na vlastní riziko (s výjimkou investice do vlastního kapitálu banky SPM).

| (47) | Poté, co bylo celkové portfolio projednáno s Komisí, k němu Německo na základě podrobných číselných údajů předložilo tyto informace:

  Tabulka č. 3


  Výsledky týkající se druhého převodu aktiv (v mld. EUR)









  Portfolio (32) | Účetní hodnota podle HGB | Tržní hodnota portfolia | Rozdíl |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiva | [120–150] (33) | [120–150] | [0,8–1,3] |
| Závazky | [120–150] | [120–150] | [0,2–0,5] |
| Celkem | | | [1,0–1,8] |

(47)

Poté, co bylo celkové portfolio projednáno s Komisí, k němu Německo na základě podrobných číselných údajů předložilo tyto informace:

Tabulka č. 3

Výsledky týkající se druhého převodu aktiv (v mld. EUR)

Portfolio (32)

Účetní hodnota podle HGB

Tržní hodnota portfolia

Rozdíl

Aktiva

[120–150] (33)

[120–150]

[0,8–1,3]

Závazky

[120–150]

[120–150]

[0,2–0,5]

Celkem

[1,0–1,8]

| (48) | K tržní hodnotě aktiv a závazků, které budou předmětem druhého převodu aktiv na EAA, Německo uvedlo, že jsou tyto hodnoty v případě individuálního ocenění vyšší nežli hodnoty uvedené v tabulce 3. Německo zejména uvedlo, že individuální tržní hodnota aktiv činí [120–150] mld. EUR a individuální tržní hodnota závazků [120–150] mld. EUR. Německo argumentuje tím, že zbývající portfolio WestLB bylo prvním převodem aktiv již očištěno a že obsahuje pouze aktiva oceněná skutečně realizovatelnou hodnotou. Německo zejména potvrdilo, že portfolio obsahuje výlučně cenné papíry a deriváty, které byly oceněny příslušnou tržní hodnotou, resp. půjčky a další finanční nástroje, pro něž neexistují zavedené trhy, a které byly proto oceněny metodou diskontovaných peněžních toků. Portfolio obsahuje jen velmi málo cenných papírů (v hodnotě menší než 1 mld. EUR), které lze klasifikovat jako financování zahraničního státního dluhu nebo zahraniční státní cenné papíry. |
| --- | --- |

(48)

K tržní hodnotě aktiv a závazků, které budou předmětem druhého převodu aktiv na EAA, Německo uvedlo, že jsou tyto hodnoty v případě individuálního ocenění vyšší nežli hodnoty uvedené v tabulce 3. Německo zejména uvedlo, že individuální tržní hodnota aktiv činí [120–150] mld. EUR a individuální tržní hodnota závazků [120–150] mld. EUR. Německo argumentuje tím, že zbývající portfolio WestLB bylo prvním převodem aktiv již očištěno a že obsahuje pouze aktiva oceněná skutečně realizovatelnou hodnotou. Německo zejména potvrdilo, že portfolio obsahuje výlučně cenné papíry a deriváty, které byly oceněny příslušnou tržní hodnotou, resp. půjčky a další finanční nástroje, pro něž neexistují zavedené trhy, a které byly proto oceněny metodou diskontovaných peněžních toků. Portfolio obsahuje jen velmi málo cenných papírů (v hodnotě menší než 1 mld. EUR), které lze klasifikovat jako financování zahraničního státního dluhu nebo zahraniční státní cenné papíry.

| (49) | Po konzultaci s Komisí však Německo uvedlo, že v případě určitých částí portfolia, a sice úvěrového portfolia a dalších srovnatelných nelikvidních aktiv v hodnotě zhruba [40–70] mld. EUR, je již vzhledem k rozsahu celkového portfolia nutno zohlednit portfoliový efekt. Pokud by totiž musela WestLB do 30. června 2012 kompletní portfolio skutečně prodat, stlačil by převis nabídky jednotlivé tržní hodnoty směrem dolů. Na základě získaných informací Německo argumentovalo tím, že v takovém případě by měla být tržní hodnota portfolia vypočtena jako tržní hodnota jednotlivých složek snížená o [2–5] %. |
| --- | --- |

(49)

Po konzultaci s Komisí však Německo uvedlo, že v případě určitých částí portfolia, a sice úvěrového portfolia a dalších srovnatelných nelikvidních aktiv v hodnotě zhruba [40–70] mld. EUR, je již vzhledem k rozsahu celkového portfolia nutno zohlednit portfoliový efekt. Pokud by totiž musela WestLB do 30. června 2012 kompletní portfolio skutečně prodat, stlačil by převis nabídky jednotlivé tržní hodnoty směrem dolů. Na základě získaných informací Německo argumentovalo tím, že v takovém případě by měla být tržní hodnota portfolia vypočtena jako tržní hodnota jednotlivých složek snížená o [2–5] %.

| (50) | Podle plánu restrukturalizace z června 2011 by mohly být předmětem druhého převodu aktiv na agenturu EAA aktiva banky WestImmo, jejíž převod na EAA má zlepšit její uplatnitelnost na trhu. Činnost WestImmo se omezí na činnosti v oblasti dluhopisů Pfandbrief a její obchodní firma se změní na „Pfandbriefbank“ (jedná se o předběžný pracovní název). Pokud jde o realizaci tohoto záměru, mohlo by k vynětí velké části aktiv a závazků WestImmo a k jejich převodu na EAA dojít v prvním pololetí 2012. Toto vyčleněné portfolio („Carve-out-Portfolio“) bude dosahovat hodnoty zhruba [5–10] mld. EUR. Na úrovni dílčích portfolií bude obsahovat nezajištěné portfolio komerčních nemovitostí, portfolio s aktivy v Japonsku a portfolio s dluhopisy a hypotéčními úvěry fyzickým osobám v hodnotě [2–4] mld. EUR, které bylo převedeno na EAA již v rámci prvního syntetického převodu a aktuálně slouží jako zajištění ve sdružení dluhopisů Pfandbrief. Po tomto převodu bude WestImmo podstatně menší bankou, která bude zpočátku držet aktiva v hodnotě zhruba [16–23] mld. EUR. Pokud se nepodaří WestImmo do 30. června 2012 prodat, budou tato zbývající aktiva rovněž převedena na EAA. Tato aktiva tedy musí být zohledněna nad rámec částky uvedené v 51. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(50)

Podle plánu restrukturalizace z června 2011 by mohly být předmětem druhého převodu aktiv na agenturu EAA aktiva banky WestImmo, jejíž převod na EAA má zlepšit její uplatnitelnost na trhu. Činnost WestImmo se omezí na činnosti v oblasti dluhopisů Pfandbrief a její obchodní firma se změní na „Pfandbriefbank“ (jedná se o předběžný pracovní název). Pokud jde o realizaci tohoto záměru, mohlo by k vynětí velké části aktiv a závazků WestImmo a k jejich převodu na EAA dojít v prvním pololetí 2012. Toto vyčleněné portfolio („Carve-out-Portfolio“) bude dosahovat hodnoty zhruba [5–10] mld. EUR. Na úrovni dílčích portfolií bude obsahovat nezajištěné portfolio komerčních nemovitostí, portfolio s aktivy v Japonsku a portfolio s dluhopisy a hypotéčními úvěry fyzickým osobám v hodnotě [2–4] mld. EUR, které bylo převedeno na EAA již v rámci prvního syntetického převodu a aktuálně slouží jako zajištění ve sdružení dluhopisů Pfandbrief. Po tomto převodu bude WestImmo podstatně menší bankou, která bude zpočátku držet aktiva v hodnotě zhruba [16–23] mld. EUR. Pokud se nepodaří WestImmo do 30. června 2012 prodat, budou tato zbývající aktiva rovněž převedena na EAA. Tato aktiva tedy musí být zohledněna nad rámec částky uvedené v 51. bodu odůvodnění.

| (51) | Vyčleněné portfolio, které Německo projednalo s Komisí a následně jej prezentovalo na základě podrobných číselných údajů, lze popsat následovně:

  Tabulka č. 4


  Ocenění aktiv banky WestImmo ve vyčleněném portfolio (v mld. EUR)









  Portfolio | Účetní hodnota podle HGB | Tržní hodnota | Rozdíl |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mezinárodní nemovitosti | [3,5–4,0] | [3,0–4,0] | [0,1–0,4] |
| Německé nemovitosti | [1,1–1,6] | [1,1–1,6] | [0,01–0,05] |
| Portfolio pevně úročených státních dluhopisů | [0,7–1,3] | [0,5–1,25] | [0,1–0,3] |
| Celkem | [5,3–6,9] | [4,6–6,85] | [0,3–0,8] |

(51)

Vyčleněné portfolio, které Německo projednalo s Komisí a následně jej prezentovalo na základě podrobných číselných údajů, lze popsat následovně:

Tabulka č. 4

Ocenění aktiv banky WestImmo ve vyčleněném portfolio (v mld. EUR)

Portfolio

Účetní hodnota podle HGB

Tržní hodnota

Rozdíl

Mezinárodní nemovitosti

[3,5–4,0]

[3,0–4,0]

[0,1–0,4]

Německé nemovitosti

[1,1–1,6]

[1,1–1,6]

[0,01–0,05]

Portfolio pevně úročených státních dluhopisů

[0,7–1,3]

[0,5–1,25]

[0,1–0,3]

Celkem

[5,3–6,9]

[4,6–6,85]

[0,3–0,8]

| (52) | Německo podrobně vysvětlilo, proč lze ocenění aktiv ve vyčleněném portfoliu WestImmo pokládat za dostatečně konzervativní. Uvedlo, že i) zhruba třetinu portfolia tvoří krátkodobé pozice, ii) podkladové zajištění má solidní strukturu a iii) ocenění tohoto zajištění proběhlo nedávno. |
| --- | --- |

(52)

Německo podrobně vysvětlilo, proč lze ocenění aktiv ve vyčleněném portfoliu WestImmo pokládat za dostatečně konzervativní. Uvedlo, že i) zhruba třetinu portfolia tvoří krátkodobé pozice, ii) podkladové zajištění má solidní strukturu a iii) ocenění tohoto zajištění proběhlo nedávno.

| (53) | WestLB dále plánuje WestImmo Pfandbriefbank do 30. června 2012 prodat. Pokud k prodeji nedojde, musela by být veškerá aktiva a závazky WestImmo převedena na EAA. Odhadovaná účetní hodnota upravená o riziko (včetně vyčleněného portfolia) dosahovala v červnu 2011 [20–26] mld. EUR. Toto portfolio tvoří převážně hypotéční úvěry na komerční nemovitosti a hypotéční úvěry fyzickým osobám. Podle vyjádření Německa byla velká část původního portfolia již při prvním převodu aktiv předmětem selekce pro účely doplnění, takže je zbývající část již sanována a její tržní hodnota odpovídá hodnotě účetní. Dále má být portfolio komerčních nemovitostí použito v prvé řadě na emisi dluhopisů Pfandbrief, a jeho tržní hodnota tedy postačuje k tomu, aby pokryla převodní hodnotu. |
| --- | --- |

(53)

WestLB dále plánuje WestImmo Pfandbriefbank do 30. června 2012 prodat. Pokud k prodeji nedojde, musela by být veškerá aktiva a závazky WestImmo převedena na EAA. Odhadovaná účetní hodnota upravená o riziko (včetně vyčleněného portfolia) dosahovala v červnu 2011 [20–26] mld. EUR. Toto portfolio tvoří převážně hypotéční úvěry na komerční nemovitosti a hypotéční úvěry fyzickým osobám. Podle vyjádření Německa byla velká část původního portfolia již při prvním převodu aktiv předmětem selekce pro účely doplnění, takže je zbývající část již sanována a její tržní hodnota odpovídá hodnotě účetní. Dále má být portfolio komerčních nemovitostí použito v prvé řadě na emisi dluhopisů Pfandbrief, a jeho tržní hodnota tedy postačuje k tomu, aby pokryla převodní hodnotu.

| (54) | V neposlední řadě Německo v souvislosti s převodem aktiv WestImmo a s druhým převodem aktiv WestLB uvádí, že skutečná ekonomická hodnota aktiv patrně odpovídá hodnotě převodní. |
| --- | --- |

(54)

V neposlední řadě Německo v souvislosti s převodem aktiv WestImmo a s druhým převodem aktiv WestLB uvádí, že skutečná ekonomická hodnota aktiv patrně odpovídá hodnotě převodní.

ii)   
  Nový kapitálový nástroj pro banku SPM

| (55) | Podle rámcové dohody převezme Severní Porýní-Vestfálsko k 30. červnu 2012 neomezené vlastnické právo k WestLB i plnou zodpovědnost za tuto banku. Vzhledem k tomu, že WestLB bude muset v rámci restrukturalizace splatit 1 miliardu EUR z vkladu tichého společníka, který do ní vložil fond SoFFin, bude muset být tato část kapitálu nahrazena. Severní Porýní-Vestfálsko přislíbilo, že za tímto účelem v souladu s rámcovou dohodou (34) vytvoří nový kapitálový nástroj v hodnotě 1 mld. EUR (dále jen „nový kapitálový nástroj pro banku SPM“). |
| --- | --- |

(55)

Podle rámcové dohody převezme Severní Porýní-Vestfálsko k 30. červnu 2012 neomezené vlastnické právo k WestLB i plnou zodpovědnost za tuto banku. Vzhledem k tomu, že WestLB bude muset v rámci restrukturalizace splatit 1 miliardu EUR z vkladu tichého společníka, který do ní vložil fond SoFFin, bude muset být tato část kapitálu nahrazena. Severní Porýní-Vestfálsko přislíbilo, že za tímto účelem v souladu s rámcovou dohodou (34) vytvoří nový kapitálový nástroj v hodnotě 1 mld. EUR (dále jen „nový kapitálový nástroj pro banku SPM“).

iii)   
  Převzetí dalších provozních nákladů a nákladů na likvidaci banky SPM

| (56) | Plán restrukturalizace z června 2011 prezentuje pro WestLB / banku SPM dva různé scénáře: tzv. základní scénář („Base Case“) a scénář alternativní („Bad Case“). Základní scénář počítá s tím, že ztráty z provozu a likvidace banky SPM za období pěti let (náklady na transformaci) včetně převzetí penzijních závazků dosáhnou celkem [3–6] mld. EUR. Alternativní scénář vychází z jiných předpokladů, pokud jde o redukci personálu, výši potřebných odpisů budov a investic do IT, penzijní závazky a další náklady na exit, a odhaduje tyto ztráty za pětileté období na celkem [4–7] mld. EUR. Neomezené vlastnické právo a plnou odpovědnost za WestLB převezme Severní Porýní-Vestfálsko. Jak základní, tak alternativní scénář počítá s tím, že kapitálový nástroj v hodnotě 1 mld. EUR, jejž dá Severní Porýní-Vestfálsko k dispozici, bude spotřebován. V případě alternativního scénáře by tato spolková země musela dát v souladu s rámcovou dohodou k dispozici další prostředky. |
| --- | --- |

(56)

Plán restrukturalizace z června 2011 prezentuje pro WestLB / banku SPM dva různé scénáře: tzv. základní scénář („Base Case“) a scénář alternativní („Bad Case“). Základní scénář počítá s tím, že ztráty z provozu a likvidace banky SPM za období pěti let (náklady na transformaci) včetně převzetí penzijních závazků dosáhnou celkem [3–6] mld. EUR. Alternativní scénář vychází z jiných předpokladů, pokud jde o redukci personálu, výši potřebných odpisů budov a investic do IT, penzijní závazky a další náklady na exit, a odhaduje tyto ztráty za pětileté období na celkem [4–7] mld. EUR. Neomezené vlastnické právo a plnou odpovědnost za WestLB převezme Severní Porýní-Vestfálsko. Jak základní, tak alternativní scénář počítá s tím, že kapitálový nástroj v hodnotě 1 mld. EUR, jejž dá Severní Porýní-Vestfálsko k dispozici, bude spotřebován. V případě alternativního scénáře by tato spolková země musela dát v souladu s rámcovou dohodou k dispozici další prostředky.

iv)   
  Příslib likvidity pro dobu restrukturalizace

| (57) | Plán restrukturalizace z června 2011 dále uvádí, že spořitelny, Severní Porýní-Vestfálsko a EAS budou po dobu restrukturalizace i nadále poskytovat likviditu, jako je tomu nyní. Bude-li během restrukturalizace až do 30. června 2012 zapotřebí další likvidity, budou se WestLB, vlastníci a EAA v souladu s rámcovou dohodou koordinovat v přijímání vhodných opatření k zajištění likvidity během transformační fáze. Podle údajů, jež Německo předložilo dne 1. prosince 2011, je čerpání takto dodatečně poskytnuté likvidity v případě zátěžového scénáře [...]. |
| --- | --- |

(57)

Plán restrukturalizace z června 2011 dále uvádí, že spořitelny, Severní Porýní-Vestfálsko a EAS budou po dobu restrukturalizace i nadále poskytovat likviditu, jako je tomu nyní. Bude-li během restrukturalizace až do 30. června 2012 zapotřebí další likvidity, budou se WestLB, vlastníci a EAA v souladu s rámcovou dohodou koordinovat v přijímání vhodných opatření k zajištění likvidity během transformační fáze. Podle údajů, jež Německo předložilo dne 1. prosince 2011, je čerpání takto dodatečně poskytnuté likvidity v případě zátěžového scénáře [...].

3.   PLÁNY RESTRUKTURALIZACE

a.   ÚVOD

| (58) | Německo předložilo Komisi několik plánů restrukturalizace, jejichž předmětem jsou různé státní podpory a různé restrukturalizační koncepce. Z první série podkladů, která se týkala výlučně záruky na pokrytí rizik v hodnotě 5 mld. EUR, vzešel plán restrukturalizace z dubna 2009 (35). |
| --- | --- |

(58)

Německo předložilo Komisi několik plánů restrukturalizace, jejichž předmětem jsou různé státní podpory a různé restrukturalizační koncepce. Z první série podkladů, která se týkala výlučně záruky na pokrytí rizik v hodnotě 5 mld. EUR, vzešel plán restrukturalizace z dubna 2009 (35).

| (59) | Tento plán restrukturalizace z dubna 2009 (36) se opíral o dva klíčové prvky: o redukci bilanční sumy WestLB z 250 mld. EUR na 125 mld. EUR (včetně prodeje několika aktiv, např. WestImmo) a o přesměrování veškerých činností včetně snížení souvisejících rizik, po nichž by následoval prodej WestLB v rámci otevřené, transparentní a nediskriminační veřejné soutěže. Pokud by se prodej WestLB nepodařilo zrealizovat, musela by banka po roce 2011 zastavit sjednávání nových transakcí. Přestože akcionáři WestLB pověřili organizací prodeje fiduciárního správce a investiční banku a dne 30. září 2010 zahájili na prodej WestLB veřejnou soutěž, nebyly v rámci soutěže podány žádné nabídky, jež by akcionáři WestLB pokládali za ekonomicky přijatelné. |
| --- | --- |

(59)

Tento plán restrukturalizace z dubna 2009 (36) se opíral o dva klíčové prvky: o redukci bilanční sumy WestLB z 250 mld. EUR na 125 mld. EUR (včetně prodeje několika aktiv, např. WestImmo) a o přesměrování veškerých činností včetně snížení souvisejících rizik, po nichž by následoval prodej WestLB v rámci otevřené, transparentní a nediskriminační veřejné soutěže. Pokud by se prodej WestLB nepodařilo zrealizovat, musela by banka po roce 2011 zastavit sjednávání nových transakcí. Přestože akcionáři WestLB pověřili organizací prodeje fiduciárního správce a investiční banku a dne 30. září 2010 zahájili na prodej WestLB veřejnou soutěž, nebyly v rámci soutěže podány žádné nabídky, jež by akcionáři WestLB pokládali za ekonomicky přijatelné.

| (60) | V prosinci 2009 (37) a v únoru 2011 byly předloženy další plány restrukturalizace. Plán z února 2011 předpokládal další redukci bilanční sumy banky na zhruba 80 mld. EUR, avšak žádné vracení podpory. V červnu 2011 pak byl oznámen definitivní plán restrukturalizace. Ohledně plánu z února 2011 Německo výslovně potvrdilo, že jej stahuje. Toto rozhodnutí se tedy zabývá výlučně plánem restrukturalizace z června 2011. |
| --- | --- |

(60)

V prosinci 2009 (37) a v únoru 2011 byly předloženy další plány restrukturalizace. Plán z února 2011 předpokládal další redukci bilanční sumy banky na zhruba 80 mld. EUR, avšak žádné vracení podpory. V červnu 2011 pak byl oznámen definitivní plán restrukturalizace. Ohledně plánu z února 2011 Německo výslovně potvrdilo, že jej stahuje. Toto rozhodnutí se tedy zabývá výlučně plánem restrukturalizace z června 2011.

b.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE Z ČERVNA 2011

| (61) | Plán restrukturalizace z června 2011 je založen na čtyřech hlavních záměrech:






  (a) | Během roku 2011, nejpozději však do 30. června 2012, budou z činnosti banky vyčleněny činnosti tzv. Verbundbank, tj. ony obchodní činnosti, jež se orientují na spolupráci s regionálními spořitelnami. Jejich vyčleněním vznikne tzv. Verbundbank, jež bude začleněna do sítě spořitelen. Helaba projevila připravenost Verbundbank převzít. |
| --- | --- | --- |

(61)

Plán restrukturalizace z června 2011 je založen na čtyřech hlavních záměrech:

(a)

Během roku 2011, nejpozději však do 30. června 2012, budou z činnosti banky vyčleněny činnosti tzv. Verbundbank, tj. ony obchodní činnosti, jež se orientují na spolupráci s regionálními spořitelnami. Jejich vyčleněním vznikne tzv. Verbundbank, jež bude začleněna do sítě spořitelen. Helaba projevila připravenost Verbundbank převzít.

| (b) | Úsilí o prodej všech ostatních částí WestLB bude pokračovat tak dlouho, dokud bude možno uzavřít do 30. června 2012 dohodu o prodeji. |
| --- | --- |

(b)

Úsilí o prodej všech ostatních částí WestLB bude pokračovat tak dlouho, dokud bude možno uzavřít do 30. června 2012 dohodu o prodeji.

| (c) | Portfolia, která nebudou ani přidělena Verbundbank, ani je nepřevezmou členové spořitelní finanční skupiny a ani je WestLB do 30. června 2012 neprodá třetím osobám, převezme k 30. červnu 2012 EAA. Po tomto datu již nebude WestLB vykonávat žádné nové bankovní činnosti (s výjimkou činností v rámci správy majetku). WestLB bude transformována v servisní platformu s likvidačním subjektem, který bude držet zbývající pozice (ekonomicky převedené na EAA nebo jí zajištěné), bude odpovědný za redukci personálu a bude poskytovat služby správy majetku (tzv. banka SPM). |
| --- | --- |

(c)

Portfolia, která nebudou ani přidělena Verbundbank, ani je nepřevezmou členové spořitelní finanční skupiny a ani je WestLB do 30. června 2012 neprodá třetím osobám, převezme k 30. červnu 2012 EAA. Po tomto datu již nebude WestLB vykonávat žádné nové bankovní činnosti (s výjimkou činností v rámci správy majetku). WestLB bude transformována v servisní platformu s likvidačním subjektem, který bude držet zbývající pozice (ekonomicky převedené na EAA nebo jí zajištěné), bude odpovědný za redukci personálu a bude poskytovat služby správy majetku (tzv. banka SPM).

| (d) | Část banky SPM (dále jen „servisní společnost“), jež bude poskytovat EAA, Verbundbank a třetím osobám služby správy majetku, bude předmětem vyčlenění. |
| --- | --- |

(d)

Část banky SPM (dále jen „servisní společnost“), jež bude poskytovat EAA, Verbundbank a třetím osobám služby správy majetku, bude předmětem vyčlenění.

| (62) | Uvedený plán lze shrnout takto:

  Tabulka č. 5


  Základní struktura, jež má být pomocí plánu restrukturalizace z června 2011 vytvořena







  Stávající struktura
  < 30. června 2011 | Cílová struktura
  > 30. června 2012 |
| --- | --- | --- |
| WestLB

  Bilanční suma: 160 mld. EUR
  Rizikově vážená aktiva: 88,5 mld. EUR (2008, srv. tabulka 1)
  Vlastní kapitál: 4 mld. EUR
  Počet zaměstnanců: 4 400
  Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regionální svazy 2 %,
  spořitelny 50 % | Banka / holding SPM

  Bilanční suma: bude ještě potvrzena (aktiva převedená synteticky na EAA)
  Rizikově vážená aktiva: < 1 mld. EUR;
  Počet zaměstnanců: 4 400, v roce 2016 v holdingu, resp. v provozní společnosti < 400
  Vlastní kapitál: [...]
  Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 100 % |
| WestImmo a další dceřiné společnosti WestLB | Dceřiná společnost = provozní společnost SPM
  Bilanční suma: bude ještě potvrzena (aktiva převedená synteticky na EAA)
  Počet zaměstnanců: viz holding |
| | Dceřiná společnost = servisní společnost SPM
  Bilanční suma: < 1 mld. EUR;
  Počet zaměstnanců: v roce 2016 nejvýše 1 000
  Předmětem prodeje do roku 2016 |
| | Převod Verbundbank na Helaba

  Bilanční suma: 40–45 mld. EUR
  Vlastní kapitál: 1 mld. EUR poskytnutá spořitelnami
  Počet zaměstnanců: ~ 400
  Akcionáři: převod na Helaba |
| | Prodej aktiv do 30. června 2012

  Zejména WestImmo (Pfandbriefbank)
  Bilanční suma WestImmo: [16–23] mld. EUR |
| EAA – Abwicklungsanstalt duben 2010

  Nominální objem: 77,5 mld. EUR (říjen 2011): 53)
  Vlastní kapitál: 3 mld. EUR
  Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regiony 2 %,
  spořitelní svazy 50 % | EAA (po doplnění) – Abwicklungsanstalt

  Bilanční suma: ~ [100–250] mld. EUR
  Vlastní kapitál: vlastní kapitál dle stavu v červnu 2012 a vlastní kapitál potřebný navíc na bezztrátovou likvidaci aktiv převedených k 30.6.2012
  Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regiony 2 %,
  spořitelní svazy 50 % |

(62)

Uvedený plán lze shrnout takto:

Tabulka č. 5

Základní struktura, jež má být pomocí plánu restrukturalizace z června 2011 vytvořena

Stávající struktura

< 30. června 2011

Cílová struktura

> 30. června 2012

WestLB

Bilanční suma: 160 mld. EUR

Rizikově vážená aktiva: 88,5 mld. EUR (2008, srv. tabulka 1)

Vlastní kapitál: 4 mld. EUR

Počet zaměstnanců: 4 400

Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regionální svazy 2 %,

spořitelny 50 %

Banka / holding SPM

Bilanční suma: bude ještě potvrzena (aktiva převedená synteticky na EAA)

Rizikově vážená aktiva: < 1 mld. EUR;

Počet zaměstnanců: 4 400, v roce 2016 v holdingu, resp. v provozní společnosti < 400

Vlastní kapitál: [...]

Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 100 %

WestImmo a další dceřiné společnosti WestLB

Image

Bilanční suma: bude ještě potvrzena (aktiva převedená synteticky na EAA)

Počet zaměstnanců: viz holding

Image

Bilanční suma: < 1 mld. EUR;

Počet zaměstnanců: v roce 2016 nejvýše 1 000

Předmětem prodeje do roku 2016

Převod Verbundbank na Helaba

Bilanční suma: 40–45 mld. EUR

Vlastní kapitál: 1 mld. EUR poskytnutá spořitelnami

Počet zaměstnanců: ~ 400

Akcionáři: převod na Helaba

Prodej aktiv do 30. června 2012

Zejména WestImmo (Pfandbriefbank)

Bilanční suma WestImmo: [16–23] mld. EUR

EAA – Abwicklungsanstalt duben 2010

Nominální objem: 77,5 mld. EUR (říjen 2011): 53)

Vlastní kapitál: 3 mld. EUR

Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regiony 2 %,

spořitelní svazy 50 %

EAA (po doplnění) – Abwicklungsanstalt

Bilanční suma: ~ [100–250] mld. EUR

Vlastní kapitál: vlastní kapitál dle stavu v červnu 2012 a vlastní kapitál potřebný navíc na bezztrátovou likvidaci aktiv převedených k 30.6.2012

Akcionáři: Severní Porýní-Vestfálsko 48 %, regiony 2 %,

spořitelní svazy 50 %

i)   
  Verbundbank

| (63) | Obchodní činnosti Verbundbank budou vyčleněny a vytvoří jednotku, která zfúzuje s jinou bankou. Během řízení, jež vedlo k přijetí tohoto rozhodnutí, upustily spořitelny od svého původního záměru založit novou, samostatnou banku. Verbundbank bude působit jako poskytovatel služeb a ústřední banka spořitelen v Severním Porýní-Vestfálsku a Braniborsku a bude zaměstnávat zhruba 400 bývalých zaměstnanců WestLB. Po přechodné období bude moci od WestLB / banky SPM odebírat určité služby. |
| --- | --- |

(63)

Obchodní činnosti Verbundbank budou vyčleněny a vytvoří jednotku, která zfúzuje s jinou bankou. Během řízení, jež vedlo k přijetí tohoto rozhodnutí, upustily spořitelny od svého původního záměru založit novou, samostatnou banku. Verbundbank bude působit jako poskytovatel služeb a ústřední banka spořitelen v Severním Porýní-Vestfálsku a Braniborsku a bude zaměstnávat zhruba 400 bývalých zaměstnanců WestLB. Po přechodné období bude moci od WestLB / banky SPM odebírat určité služby.

| (64) | Verbundbank bude sledovat málo rizikový obchodní model. Své služby a produkty bude nabízet spořitelnám a jejich zákazníkům, středostavovské podnikové klientele, veřejným institucím a institucionálním klientům. Škála jejích produktů bude v podstatě omezena na podnikové financování a jednoduché produkty kapitálového trhu. Nejdůležitější finanční údaje Verbundbank budou představovat mj. rizikově vážená aktiva v hodnotě zhruba 8,3 mld. EUR a bilanční suma ve výši 40–45 mld. EUR. Zpočátku bude Verbundbank kapitalizována v objemu 1 mld. EUR, aby dosáhla podílu regulatorního vlastního kapitálu ve výši 12 %. Potřebný kapitál poskytnou spořitelní sdružení v Severním Porýní-Vestfálsku (50 %) a německé sdružení spořitelen a žirobank (Deutscher Sparkassen- und Giroverband, DSGV (50 %) (38). Její závazky budou tvořeny spořitelními vklady, dluhopisy, dluhopisy Pfandbrief a vklady institucionálních investorů. Největší část finančních prostředků poskytnou členové spořitelní finanční skupiny. |
| --- | --- |

(64)

Verbundbank bude sledovat málo rizikový obchodní model. Své služby a produkty bude nabízet spořitelnám a jejich zákazníkům, středostavovské podnikové klientele, veřejným institucím a institucionálním klientům. Škála jejích produktů bude v podstatě omezena na podnikové financování a jednoduché produkty kapitálového trhu. Nejdůležitější finanční údaje Verbundbank budou představovat mj. rizikově vážená aktiva v hodnotě zhruba 8,3 mld. EUR a bilanční suma ve výši 40–45 mld. EUR. Zpočátku bude Verbundbank kapitalizována v objemu 1 mld. EUR, aby dosáhla podílu regulatorního vlastního kapitálu ve výši 12 %. Potřebný kapitál poskytnou spořitelní sdružení v Severním Porýní-Vestfálsku (50 %) a německé sdružení spořitelen a žirobank (Deutscher Sparkassen- und Giroverband, DSGV (50 %) (38). Její závazky budou tvořeny spořitelními vklady, dluhopisy, dluhopisy Pfandbrief a vklady institucionálních investorů. Největší část finančních prostředků poskytnou členové spořitelní finanční skupiny.

| (65) | Po předložení plánu restrukturalizace z června 2011 ohlásila Helaba připravenost převzít činnosti Verbundbank. Dne 12. prosince 2011 vyvodila Helaba z pečlivého přezkumu vybraných aktiv a pasiv WestLB v zásadě pozitivní závěr. Svou připravenost k převzetí Verbundbank zopakovala tím, že její podílníci pověřili představenstvo, aby zahájilo konkrétní jednání o integraci činností Verbundbank do její vlastní činnosti (39). Spořitelní sdružení započala se začleňováním Verbundbank do Helaby či spořitelního sektoru poté, co se ukázalo, že by samostatně provozovaná Verbundbank dosahovala relativně nízké rentability a že by u rentability vlastního kapitálu bylo nutno počítat s rozmezím [2,0–3,0] % až [4,0–5,0] %. Nižší režijní náklady a synergie docílená integrací činností Verbundbank do Helaby či spořitelního sektoru by očekávanou rentabilitu zvýšily na přijatelnou úroveň. |
| --- | --- |

(65)

Po předložení plánu restrukturalizace z června 2011 ohlásila Helaba připravenost převzít činnosti Verbundbank. Dne 12. prosince 2011 vyvodila Helaba z pečlivého přezkumu vybraných aktiv a pasiv WestLB v zásadě pozitivní závěr. Svou připravenost k převzetí Verbundbank zopakovala tím, že její podílníci pověřili představenstvo, aby zahájilo konkrétní jednání o integraci činností Verbundbank do její vlastní činnosti (39). Spořitelní sdružení započala se začleňováním Verbundbank do Helaby či spořitelního sektoru poté, co se ukázalo, že by samostatně provozovaná Verbundbank dosahovala relativně nízké rentability a že by u rentability vlastního kapitálu bylo nutno počítat s rozmezím [2,0–3,0] % až [4,0–5,0] %. Nižší režijní náklady a synergie docílená integrací činností Verbundbank do Helaby či spořitelního sektoru by očekávanou rentabilitu zvýšily na přijatelnou úroveň.

ii)   
  Prodej nebo převod aktiv

| (66) | Podle plánu restrukturalizace z června 2011 má být do 30. června 2012 (podpis smluv) prodáno co nejvíce částí WestLB, které nepřicházejí v úvahu pro odštěpení Verbundbank. Tento proces byl koordinován s probíhajícími prodeji, které již byly zahájeny s cílem splnit podmínky rozhodnutí z května 2009. Jedná se o [...]. |
| --- | --- |

(66)

Podle plánu restrukturalizace z června 2011 má být do 30. června 2012 (podpis smluv) prodáno co nejvíce částí WestLB, které nepřicházejí v úvahu pro odštěpení Verbundbank. Tento proces byl koordinován s probíhajícími prodeji, které již byly zahájeny s cílem splnit podmínky rozhodnutí z května 2009. Jedná se o [...].

| (67) | WestLB nabídla k prodeji větší jednotky, např. divize Podnikatelská klientela a strukturované financování a Kapitálové trhy, které představují významné zdroje jejích výnosů. Tyto divize sestávají z menších jednotek, např. úseků Corporates, Structured Finance, Equity Markets, Debt Markets či úseku Depozitní obchody, které lze koupit případně i včetně souvisejících platforem IT a příslušné infrastruktury. |
| --- | --- |

(67)

WestLB nabídla k prodeji větší jednotky, např. divize Podnikatelská klientela a strukturované financování a Kapitálové trhy, které představují významné zdroje jejích výnosů. Tyto divize sestávají z menších jednotek, např. úseků Corporates, Structured Finance, Equity Markets, Debt Markets či úseku Depozitní obchody, které lze koupit případně i včetně souvisejících platforem IT a příslušné infrastruktury.

| (68) | Nabídky bude WestLB hodnotit mj. na základě těchto kritérií: kupní cena včetně mechanismů jejích úprav a upravovaných složek ceny, dopady prodeje na rozvahu a výsledovku WestLB, bezpečnost transakce (např. pokud jde o financování transakce a o zkušenost kupujícího se srovnatelnými postupy), právní aspekty transakce a doplnění EAA. |
| --- | --- |

(68)

Nabídky bude WestLB hodnotit mj. na základě těchto kritérií: kupní cena včetně mechanismů jejích úprav a upravovaných složek ceny, dopady prodeje na rozvahu a výsledovku WestLB, bezpečnost transakce (např. pokud jde o financování transakce a o zkušenost kupujícího se srovnatelnými postupy), právní aspekty transakce a doplnění EAA.

| (69) | Všechna aktiva a závazky WestLB, které nebudou k 30. červnu 2012 prodány, resp. převedeny na Verbundbank, budou k uvedenému datu převedeny na EAA. Použitelný právní rámec (40) umožní následné doplnění EAA za předpokladu, že bude mj. k dispozici dostatek vlastního kapitálu, budou zveřejněna všechna rizika spojená s danými aktivy a bude předložen podrobný plán likvidace. |
| --- | --- |

(69)

Všechna aktiva a závazky WestLB, které nebudou k 30. červnu 2012 prodány, resp. převedeny na Verbundbank, budou k uvedenému datu převedeny na EAA. Použitelný právní rámec (40) umožní následné doplnění EAA za předpokladu, že bude mj. k dispozici dostatek vlastního kapitálu, budou zveřejněna všechna rizika spojená s danými aktivy a bude předložen podrobný plán likvidace.

| (70) | Metody, jež budou uplatněny na druhý převod aktiv, budou odpovídat metodám, které byly aplikovány již v prosinci 2009, resp. dubnu 2010 na obě první tranše v rámci prvního převodu aktiv WestLB na EAA. I v tomto případě bude upřednostněna metoda odštěpení. Pokud jde o související rizika, bude namísto fyzického převodu proveden převod syntetický pouze v případě, že nebude možné aplikovat jiné vhodné metody převodu, např. prodej či přistoupení k pohledávce, nebo s nimi budou spojena ekonomicky nepřijatelná rizika. |
| --- | --- |

(70)

Metody, jež budou uplatněny na druhý převod aktiv, budou odpovídat metodám, které byly aplikovány již v prosinci 2009, resp. dubnu 2010 na obě první tranše v rámci prvního převodu aktiv WestLB na EAA. I v tomto případě bude upřednostněna metoda odštěpení. Pokud jde o související rizika, bude namísto fyzického převodu proveden převod syntetický pouze v případě, že nebude možné aplikovat jiné vhodné metody převodu, např. prodej či přistoupení k pohledávce, nebo s nimi budou spojena ekonomicky nepřijatelná rizika.

| (71) | Převodem má být zaručeno, aby WestLB, resp. banka SPM jednak již nevykonávaly nové bankovní činnosti (s výjimkou těch, jež souvisejí s jejich funkcí servisní jednotky), jednak aby nebyly vystaveny na vlastní účet riziku ztrát vlivem zhoršení finanční pozice emitentů či tržnímu riziku, které je třeba podle aktuálně platné právní úpravy pokrýt regulatorní minimální výší kapitálu (41). |
| --- | --- |

(71)

Převodem má být zaručeno, aby WestLB, resp. banka SPM jednak již nevykonávaly nové bankovní činnosti (s výjimkou těch, jež souvisejí s jejich funkcí servisní jednotky), jednak aby nebyly vystaveny na vlastní účet riziku ztrát vlivem zhoršení finanční pozice emitentů či tržnímu riziku, které je třeba podle aktuálně platné právní úpravy pokrýt regulatorní minimální výší kapitálu (41).

| (72) | Pokud jde o ocenění aktiv a závazků, budou pro účely převodu použity rizikově upravené účetní hodnoty, tj. [...]. |
| --- | --- |

(72)

Pokud jde o ocenění aktiv a závazků, budou pro účely převodu použity rizikově upravené účetní hodnoty, tj. [...].

iii)   
  Banka SPM

| (73) | Po 30. červnu 2012 již nebude WestLB provádět nové bankovní činnosti (s výjimkou těch, jež souvisejí s její funkcí servisní jednotky) a přestane působit pod obchodní firmou WestLB, kterou změní na SPM-Bank (předběžné pracovní označení). WestLB bude převedena na jednotku, která bude pro účely likvidace ekonomickým držitelem zbývajících položek, jež budou převedeny na EAA, a bude odpovídat za zbývající zaměstnance, a dále na servisní platformu, jež bude poskytovat výlučně služby v oblasti správy majetku. |
| --- | --- |

(73)

Po 30. červnu 2012 již nebude WestLB provádět nové bankovní činnosti (s výjimkou těch, jež souvisejí s její funkcí servisní jednotky) a přestane působit pod obchodní firmou WestLB, kterou změní na SPM-Bank (předběžné pracovní označení). WestLB bude převedena na jednotku, která bude pro účely likvidace ekonomickým držitelem zbývajících položek, jež budou převedeny na EAA, a bude odpovídat za zbývající zaměstnance, a dále na servisní platformu, jež bude poskytovat výlučně služby v oblasti správy majetku.

| (74) | [...]. |
| --- | --- |

(74)

[...].

| (75) | Z banky SPM se stane v podstatě holdingová společnost (dále jen „holding / banka SPM“), která by měla mít dvě dceřiné společnosti: provozní společnost SPM a servisní společnost SPM (dále jen „servisní společnost“). |
| --- | --- |

(75)

Z banky SPM se stane v podstatě holdingová společnost (dále jen „holding / banka SPM“), která by měla mít dvě dceřiné společnosti: provozní společnost SPM a servisní společnost SPM (dále jen „servisní společnost“).

| (76) | Aktiva, jež nebude z daňových, právních či regulatorních důvodů možno fyzicky převést na EAA, budou převedena pouze synteticky. Tato aktiva budou vykazována v rozvahách holdingu / banky SPM nebo provozní společnosti SPM, nikoli však v rozvaze servisní společnosti SPM. |
| --- | --- |

(76)

Aktiva, jež nebude z daňových, právních či regulatorních důvodů možno fyzicky převést na EAA, budou převedena pouze synteticky. Tato aktiva budou vykazována v rozvahách holdingu / banky SPM nebo provozní společnosti SPM, nikoli však v rozvaze servisní společnosti SPM.

| (77) | Poté, co bude ukončeno doplňování, nebudou WestLB, resp. banka SPM již držet žádná rizikově vážená aktiva ke krytí rizika ztrát vlivem zhoršení finanční pozice emitentů a rizika tržního (42). Budou držet pouze rizikově vážená aktiva v relativně malém objemu, aby splnily regulatorní kapitálové požadavky ke krytí čistě operačních rizik (v hodnotě méně než 1 mld. EUR při výpočtu podle přístupu základního ukazatele) (43). |
| --- | --- |

(77)

Poté, co bude ukončeno doplňování, nebudou WestLB, resp. banka SPM již držet žádná rizikově vážená aktiva ke krytí rizika ztrát vlivem zhoršení finanční pozice emitentů a rizika tržního (42). Budou držet pouze rizikově vážená aktiva v relativně malém objemu, aby splnily regulatorní kapitálové požadavky ke krytí čistě operačních rizik (v hodnotě méně než 1 mld. EUR při výpočtu podle přístupu základního ukazatele) (43).

| (78) | Provozní společnost SPM bude držet zbývající penzijní závazky vůči stávajícím i bývalým zaměstnancům WestLB. Hlavním úkolem holdingové / provozní společnosti SPM bude zredukovat do roku 2016 počet zaměstnanců ze stávajících zhruba 4 400 na 1 400 (z nichž bude 1 000 zaměstnáno v servisní společnosti) a zrušit pobočky a systémy, jež nebudou zcela nezbytné. Provozní společnost SPM bude poskytovat pouze základní služby, jež nebudou patřit k hlavnímu předmětu činnosti, např. údržbu budov a kanceláří. |
| --- | --- |

(78)

Provozní společnost SPM bude držet zbývající penzijní závazky vůči stávajícím i bývalým zaměstnancům WestLB. Hlavním úkolem holdingové / provozní společnosti SPM bude zredukovat do roku 2016 počet zaměstnanců ze stávajících zhruba 4 400 na 1 400 (z nichž bude 1 000 zaměstnáno v servisní společnosti) a zrušit pobočky a systémy, jež nebudou zcela nezbytné. Provozní společnost SPM bude poskytovat pouze základní služby, jež nebudou patřit k hlavnímu předmětu činnosti, např. údržbu budov a kanceláří.

| (79) | V období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2014 bude servisní společnost předmětem vyčlenění, tak aby mohla poskytovat služby správy zbývajících aktiv a závazků WestLB. Převodem portfolií aktiv na EAA (a Verbundbank) vznikne potřeba poskytování služeb správy majetku, neboť obsluhu těchto portfolií nebudou moci samy zajistit ani EAA, ani Verbundbank. Servisní společnost bude EAA (a Verbundbank) tyto služby nabízet za tržní ceny. Všechna omezení podnikatelského modelu servisní společnosti (srv. též 80.–85. bod odůvodnění) přestanou platit v okamžiku prodeje této společnosti. |
| --- | --- |

(79)

V období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2014 bude servisní společnost předmětem vyčlenění, tak aby mohla poskytovat služby správy zbývajících aktiv a závazků WestLB. Převodem portfolií aktiv na EAA (a Verbundbank) vznikne potřeba poskytování služeb správy majetku, neboť obsluhu těchto portfolií nebudou moci samy zajistit ani EAA, ani Verbundbank. Servisní společnost bude EAA (a Verbundbank) tyto služby nabízet za tržní ceny. Všechna omezení podnikatelského modelu servisní společnosti (srv. též 80.–85. bod odůvodnění) přestanou platit v okamžiku prodeje této společnosti.

| (80) | Holding SPM, resp. jeho dceřiné společnosti budou mít všechny bankovní licence, které budou ještě potřebovat k výkonu svých činností. Německo se nicméně zavázalo, že rozsah a počet těchto licencí omezí na minimum nutné k poskytování služeb správy majetku. |
| --- | --- |

(80)

Holding SPM, resp. jeho dceřiné společnosti budou mít všechny bankovní licence, které budou ještě potřebovat k výkonu svých činností. Německo se nicméně zavázalo, že rozsah a počet těchto licencí omezí na minimum nutné k poskytování služeb správy majetku.

| (81) | Významná část portfolií EAA je zaúčtována v zahraničních pobočkách a stejně bude nutno postupovat i v budoucnu. K 31. říjnu 2011 držela WestLB v New Yorku rizikové pozice v hodnotě zhruba [5–15] mld. EUR, v Londýně v hodnotě zhruba [15–25] mld. EUR a v Asii v hodnotě zhruba [5–10] mld. EUR. Fyzický převod těchto portfolií na EAA nebyl v době prvního převodu aktiv buď možný z daňových, právních či regulatorních důvodů nebo nebyl ekonomicky přijatelný (a nebude ani v budoucnu), takže by byl možný pouze převod syntetický. Tato aktiva bude držet holding SPM, resp. provozní společnost SPM, a to zčásti v zahraničních pobočkách či dceřiných společnostech. Německo prohlásilo, že pobočky ani dceřiné společnosti v zahraničí nelze uzavřít v bezprostřední budoucnosti, avšak zavázalo se, že holding, resp. provozní společnost SPM uzavře všechny zahraniční pobočky, resp. dceřiné společnosti do konce roku 2016, ledaže by takový krok neumožňovaly předpisy o bankovním dohledu. |
| --- | --- |

(81)

Významná část portfolií EAA je zaúčtována v zahraničních pobočkách a stejně bude nutno postupovat i v budoucnu. K 31. říjnu 2011 držela WestLB v New Yorku rizikové pozice v hodnotě zhruba [5–15] mld. EUR, v Londýně v hodnotě zhruba [15–25] mld. EUR a v Asii v hodnotě zhruba [5–10] mld. EUR. Fyzický převod těchto portfolií na EAA nebyl v době prvního převodu aktiv buď možný z daňových, právních či regulatorních důvodů nebo nebyl ekonomicky přijatelný (a nebude ani v budoucnu), takže by byl možný pouze převod syntetický. Tato aktiva bude držet holding SPM, resp. provozní společnost SPM, a to zčásti v zahraničních pobočkách či dceřiných společnostech. Německo prohlásilo, že pobočky ani dceřiné společnosti v zahraničí nelze uzavřít v bezprostřední budoucnosti, avšak zavázalo se, že holding, resp. provozní společnost SPM uzavře všechny zahraniční pobočky, resp. dceřiné společnosti do konce roku 2016, ledaže by takový krok neumožňovaly předpisy o bankovním dohledu.

| (82) | Dále bude muset servisní společnost u těchto portfolií zajišťovat přiměřenou obsluhu. K tomu, aby si společnost zachovala svou odbornou kompetenci v oblasti správy majetku, bude provozovat pobočku v New Yorku a Londýně a zastoupení v Asii. V jedné z těchto zahraničních poboček bude zaměstnána zhruba třetina zaměstnanců, kteří mají pro servisní společnost pracovat. Komise tedy bere na vědomí, že banka SPM v návaznosti na prodej servisní společnosti nebude mít po roce 2016 již žádné pobočky a dceřiné společnosti v zahraničí, ledaže by jejich uzavření neumožňovaly předpisy o bankovním dohledu. |
| --- | --- |

(82)

Dále bude muset servisní společnost u těchto portfolií zajišťovat přiměřenou obsluhu. K tomu, aby si společnost zachovala svou odbornou kompetenci v oblasti správy majetku, bude provozovat pobočku v New Yorku a Londýně a zastoupení v Asii. V jedné z těchto zahraničních poboček bude zaměstnána zhruba třetina zaměstnanců, kteří mají pro servisní společnost pracovat. Komise tedy bere na vědomí, že banka SPM v návaznosti na prodej servisní společnosti nebude mít po roce 2016 již žádné pobočky a dceřiné společnosti v zahraničí, ledaže by jejich uzavření neumožňovaly předpisy o bankovním dohledu.

| (83) | Servisní společnost bude nejen předmětem vyčlenění, nýbrž i následného prodeje, a to nejpozději v roce 2016. V zájmu jeho zjednodušení může banka SPM v letech 2012–2014 uzavírat smlouvy o obsluze portfolií třetích subjektů, tj. vykonávat činnosti pro třetí osoby, jejichž předmětem nebudou portfolia WestLB. Výnosy z těchto činností však nesmějí přesáhnout [40–60] % jejích celkových hrubých výnosů. Prodejem servisní společnosti přestane toto omezení platit. |
| --- | --- |

(83)

Servisní společnost bude nejen předmětem vyčlenění, nýbrž i následného prodeje, a to nejpozději v roce 2016. V zájmu jeho zjednodušení může banka SPM v letech 2012–2014 uzavírat smlouvy o obsluze portfolií třetích subjektů, tj. vykonávat činnosti pro třetí osoby, jejichž předmětem nebudou portfolia WestLB. Výnosy z těchto činností však nesmějí přesáhnout [40–60] % jejích celkových hrubých výnosů. Prodejem servisní společnosti přestane toto omezení platit.

| (84) | Servisní společnost bude patrně docilovat mírné rentability obratu zhruba [8–12] %, která bude právě tak postačovat k tomu, aby byla společnost schopna působit na trhu (44). Jak vyplývá z propočtu zisků a ztrát, na jehož základě byla rentabilita této společnosti vyhodnocena, je třeba do roku 2016 dosáhnout výrazných úspor na nákladech (45). |
| --- | --- |

(84)

Servisní společnost bude patrně docilovat mírné rentability obratu zhruba [8–12] %, která bude právě tak postačovat k tomu, aby byla společnost schopna působit na trhu (44). Jak vyplývá z propočtu zisků a ztrát, na jehož základě byla rentabilita této společnosti vyhodnocena, je třeba do roku 2016 dosáhnout výrazných úspor na nákladech (45).

| (85) | Pro případ, že by banka SPM neprodala servisní společnost do 31. prosince 2016, zavázalo se Německo, že bude servisní společnost zlikvidována. V takovém případě by byly veškeré stávající smluvní závazky ukončeny k 31. prosinci 2017, kdy lhůta pro likvidaci servisní společnosti (v případě, že nebude prodána) končí. |
| --- | --- |

(85)

Pro případ, že by banka SPM neprodala servisní společnost do 31. prosince 2016, zavázalo se Německo, že bude servisní společnost zlikvidována. V takovém případě by byly veškeré stávající smluvní závazky ukončeny k 31. prosinci 2017, kdy lhůta pro likvidaci servisní společnosti (v případě, že nebude prodána) končí.

4.   ZÁVAZKY NĚMECKA

| (86) | Nad rámec plánu restrukturalizace z června 2011 předložilo Německo seznam závazků (viz příloha tohoto rozhodnutí), jež lze shrnout následovně:






  a) | OBCHODNÍ FIRMA






  — | Německo se zavázalo, že název „WestLB“ již nebude po 30. červnu 2012 používán jako obchodní firma (pokud si technické překážky nevyžádají u změny obchodní firmy až 3měsíční odklad). |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

Nad rámec plánu restrukturalizace z června 2011 předložilo Německo seznam závazků (viz příloha tohoto rozhodnutí), jež lze shrnout následovně:

a)

OBCHODNÍ FIRMA

—

Německo se zavázalo, že název „WestLB“ již nebude po 30. červnu 2012 používán jako obchodní firma (pokud si technické překážky nevyžádají u změny obchodní firmy až 3měsíční odklad).

| b) | VERBUNDBANK






  — | Německo se zavázalo, že omezení činností Verbundbank, s nímž počítá plán restrukturalizace z června 2011, bude platit až do 31. prosince 2016, ledaže bude Verbundbank před tímto datem začleněna do jiné zemské banky. |
| --- | --- | --- |

b)

VERBUNDBANK

—

Německo se zavázalo, že omezení činností Verbundbank, s nímž počítá plán restrukturalizace z června 2011, bude platit až do 31. prosince 2016, ledaže bude Verbundbank před tímto datem začleněna do jiné zemské banky.

| — | Německo se zavázalo, že Severní Porýní-Vestfálsko již nebude ve Verbundbank v budoucnu nabývat podíly, ani nebude tuto banku jinak finančně podporovat. |
| --- | --- |

—

Německo se zavázalo, že Severní Porýní-Vestfálsko již nebude ve Verbundbank v budoucnu nabývat podíly, ani nebude tuto banku jinak finančně podporovat.

| — | Německo se zavázalo, že upustí od „samostatného“ řešení pro Verbundbank a že její aktiva a závazky budou do 30. června 2012 vyčleněny z WestLB s tím, že odpovědnost za ně převezmou spořitelní sdružení a spořitelní finanční skupina. |
| --- | --- |

—

Německo se zavázalo, že upustí od „samostatného“ řešení pro Verbundbank a že její aktiva a závazky budou do 30. června 2012 vyčleněny z WestLB s tím, že odpovědnost za ně převezmou spořitelní sdružení a spořitelní finanční skupina.

| — | Německo se zavázalo, že všechny strany naplní své závazky z rámcové dohody, a to v nezměněné podobě a ve stanovených lhůtách, tak aby byla zejména s ohledem na předmět transakce a „nulovou hodnotu podniku“ zajištěna dostatečná bezpečnost transakce a aby vyčlenění Verbundbank proběhlo nejpozději k 30. červnu 2012. |
| --- | --- |

—

Německo se zavázalo, že všechny strany naplní své závazky z rámcové dohody, a to v nezměněné podobě a ve stanovených lhůtách, tak aby byla zejména s ohledem na předmět transakce a „nulovou hodnotu podniku“ zajištěna dostatečná bezpečnost transakce a aby vyčlenění Verbundbank proběhlo nejpozději k 30. červnu 2012.

| — | Německo se zavázalo, že má zemská banka Landesbank Hessen-Thüringen („Helaba“) v úmyslu poskytovat bance Verbundbank partnerskou podporu v případě, že due diligence skončí s pozitivním výsledkem. |
| --- | --- |

—

Německo se zavázalo, že má zemská banka Landesbank Hessen-Thüringen („Helaba“) v úmyslu poskytovat bance Verbundbank partnerskou podporu v případě, že due diligence skončí s pozitivním výsledkem.

| c) | BANKA SPM






  — | Německo se zavázalo, že se činnosti banky SPM omezí na tyto služby:






  i) | obsluha portfolií EAA, Verbundbank a třetích osob, jejíž součástí bude v případě potřeby účelová správa aktiv, jež bude časově omezena na dobu do dosažení doby splatnosti (dále jen „účelová správa aktiv), zúčtování, vypořádání a zhodnocení cenných papírů, analýza úvěrového rizika, zpracování a sledování úvěrového rizika, controlling úvěrového rizika, regulatorní výkaznictví, správa zajištění prováděná pro podniky včetně související správy dat, řízení tržních rizik, služby IT a podpůrné služby typu back office, financování, hedging, řízení hotovosti, finanční výkaznictví, controlling, compliance a správa účastí. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

BANKA SPM

—

Německo se zavázalo, že se činnosti banky SPM omezí na tyto služby:

i)

obsluha portfolií EAA, Verbundbank a třetích osob, jejíž součástí bude v případě potřeby účelová správa aktiv, jež bude časově omezena na dobu do dosažení doby splatnosti (dále jen „účelová správa aktiv), zúčtování, vypořádání a zhodnocení cenných papírů, analýza úvěrového rizika, zpracování a sledování úvěrového rizika, controlling úvěrového rizika, regulatorní výkaznictví, správa zajištění prováděná pro podniky včetně související správy dat, řízení tržních rizik, služby IT a podpůrné služby typu back office, financování, hedging, řízení hotovosti, finanční výkaznictví, controlling, compliance a správa účastí.

| ii) | V případě aktiv, jež budou předmětem syntetického převodu na EAA, může EAA v rámci své likvidační strategie provádět zejména také jejich prolongaci, prodej či sekuritizaci. V těchto případech bude banka SPM jednat výlučně z pověření a na pokyn EAA (46). |
| --- | --- |

ii)

V případě aktiv, jež budou předmětem syntetického převodu na EAA, může EAA v rámci své likvidační strategie provádět zejména také jejich prolongaci, prodej či sekuritizaci. V těchto případech bude banka SPM jednat výlučně z pověření a na pokyn EAA (46).

| — | Německo předložilo popis potřebné bankovní licence a zavázalo se, že všechna ostatní povolení budou vrácena do 31. prosince 2012. |
| --- | --- |

—

Německo předložilo popis potřebné bankovní licence a zavázalo se, že všechna ostatní povolení budou vrácena do 31. prosince 2012.

| — | Německo se zavázalo, že počet zaměstnanců banky SPM bude do roku 2016 snížen ze stávajících 4 400 na 1 000 v případě servisní společnosti. Jak má redukce personálu postupně probíhat, ilustrovalo Německo na základě předběžných číselných údajů. |
| --- | --- |

—

Německo se zavázalo, že počet zaměstnanců banky SPM bude do roku 2016 snížen ze stávajících 4 400 na 1 000 v případě servisní společnosti. Jak má redukce personálu postupně probíhat, ilustrovalo Německo na základě předběžných číselných údajů.

| — | Německo se zavázalo, že bude banka SPM při nabízení služeb třetím osobám dodržovat určité podmínky. Výnosy z činnosti pro tyto třetí subjekty nesmí překročit [40–60] % jejích hrubých výnosů. Servisní smlouvy převezme pouze jedna oddělená jednotka (servisní společnost, kterou zbývá ještě vyčlenit), jejíž bankovní licence bude obsahově omezena na potřebné minimum. |
| --- | --- |

—

Německo se zavázalo, že bude banka SPM při nabízení služeb třetím osobám dodržovat určité podmínky. Výnosy z činnosti pro tyto třetí subjekty nesmí překročit [40–60] % jejích hrubých výnosů. Servisní smlouvy převezme pouze jedna oddělená jednotka (servisní společnost, kterou zbývá ještě vyčlenit), jejíž bankovní licence bude obsahově omezena na potřebné minimum.

| — | Německo se zavázalo, že tato servisní společnost bude nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Doba účinnosti servisních smluv, která by měla trvat i po roce 2017, je přípustná pouze v případě, že objednatel bude oprávněn smlouvu s účinností k 31. prosinci 2017 vypovědět v případě nedostatečných kapacit. |
| --- | --- |

—

Německo se zavázalo, že tato servisní společnost bude nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Doba účinnosti servisních smluv, která by měla trvat i po roce 2017, je přípustná pouze v případě, že objednatel bude oprávněn smlouvu s účinností k 31. prosinci 2017 vypovědět v případě nedostatečných kapacit.

| — | Pro případ, že by nebylo možné servisní společnost k plánovanému termínu prodat, se Německo zavázalo, že tato společnost svou činnost ukončí s účinností od 31. prosince 2017 nebo že budou veškeré podíly v ní převedeny. Veškerá omezení, jež budou pro činnosti servisní společnosti stanovena, přestanou v případě jejího prodeje platit. |
| --- | --- |

—

Pro případ, že by nebylo možné servisní společnost k plánovanému termínu prodat, se Německo zavázalo, že tato společnost svou činnost ukončí s účinností od 31. prosince 2017 nebo že budou veškeré podíly v ní převedeny. Veškerá omezení, jež budou pro činnosti servisní společnosti stanovena, přestanou v případě jejího prodeje platit.

| — | Německo se zavazuje, že předmětem činnosti banky SPM nebude zejména: obchodování na vlastní účet, vydávání certifikátů všeho druhu, financování projektů a obchodu, financování kryté aktivy, sekuritizace a syndikované úvěry a činnost pro mezinárodní firemní klientelu. V případě aktiv, jež budou převedena na EAA a budou touto institucí i garantována, bude navenek vystupovat jako věřitel banka SPM, takže se může stát, že tato banka bude muset provádět prolongaci, prodej či sekuritizaci. Bude tak však činit pouze z pověření a na pokyn EAA. |
| --- | --- |

—

Německo se zavazuje, že předmětem činnosti banky SPM nebude zejména: obchodování na vlastní účet, vydávání certifikátů všeho druhu, financování projektů a obchodu, financování kryté aktivy, sekuritizace a syndikované úvěry a činnost pro mezinárodní firemní klientelu. V případě aktiv, jež budou převedena na EAA a budou touto institucí i garantována, bude navenek vystupovat jako věřitel banka SPM, takže se může stát, že tato banka bude muset provádět prolongaci, prodej či sekuritizaci. Bude tak však činit pouze z pověření a na pokyn EAA.

| — | Německo se zavazuje, že banka SPM bude své služby správy majetku nabízet výlučně za tržní ceny a že ceny servisní společnosti budou určovány tak, aby celkově pokrývaly náklady. |
| --- | --- |

—

Německo se zavazuje, že banka SPM bude své služby správy majetku nabízet výlučně za tržní ceny a že ceny servisní společnosti budou určovány tak, aby celkově pokrývaly náklady.

| — | Německo se zavazuje, že banka SPM uzavře nejpozději do konce roku 2016 všechny své pobočky a dceřiné společnosti v zahraničí, ledaže by regulatorní požadavky vyžadovaly zachování některé z nich i po tomto termínu. S ohledem na odbornou kompetenci, pokud jde o znalost místních podmínek, a na nutnost pokrýt časová pásma, snížit operační rizika a zachovat si konkurenceschopnost je banka SPM oprávněna být zastoupena vlastní pobočkou v Londýně, New Yorku a v Asii. |
| --- | --- |

—

Německo se zavazuje, že banka SPM uzavře nejpozději do konce roku 2016 všechny své pobočky a dceřiné společnosti v zahraničí, ledaže by regulatorní požadavky vyžadovaly zachování některé z nich i po tomto termínu. S ohledem na odbornou kompetenci, pokud jde o znalost místních podmínek, a na nutnost pokrýt časová pásma, snížit operační rizika a zachovat si konkurenceschopnost je banka SPM oprávněna být zastoupena vlastní pobočkou v Londýně, New Yorku a v Asii.

| — | Německo se zavázalo, že bude banka SPM pod dohledem svěřenského správce pověřeného kontrolou („kontrolní správce“, Monitoring Trustee). |
| --- | --- |

—

Německo se zavázalo, že bude banka SPM pod dohledem svěřenského správce pověřeného kontrolou („kontrolní správce“, Monitoring Trustee).

| d) | EAA






  — | Německo se zavázalo, že v případě rozšíření a prodloužení servisní smlouvy s EAA do 31. prosince 2016 bude tato agentura odebírat potřebné služby správy majetku v souladu se závazkem tržně konformní cenotvorby a že následně bude na tuto smlouvu vypsána veřejná soutěž. |
| --- | --- | --- |

d)

EAA

—

Německo se zavázalo, že v případě rozšíření a prodloužení servisní smlouvy s EAA do 31. prosince 2016 bude tato agentura odebírat potřebné služby správy majetku v souladu se závazkem tržně konformní cenotvorby a že následně bude na tuto smlouvu vypsána veřejná soutěž.

| e) | DOHLED






  — | Německo se zavázalo, že bude ve čtvrtletních intervalech podávat podrobnou zprávu o opatřeních, jež byla přijata na základě dohody mezi Komisí a Německem z 16. prosince 2011. |
| --- | --- | --- |

e)

DOHLED

—

Německo se zavázalo, že bude ve čtvrtletních intervalech podávat podrobnou zprávu o opatřeních, jež byla přijata na základě dohody mezi Komisí a Německem z 16. prosince 2011.

III.   ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU

1.   ROZHODNUTÍ Z PROSINCE 2009

| (87) | Ve svém rozhodnutí z prosince 2009 vyjádřila Komise podle čl. 108 odst. 2 SFEU pochybnosti o tom, zdali jsou opatření na záchranu znehodnocených aktiv, jež byla předmětem posouzení v tomto rozhodnutí, slučitelná se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (47) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“). Podle názoru Komise dále nebylo přesvědčivým způsobem doloženo, že – na rozdíl od požadavku, jenž je zakotven ve sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (48) (dále jen „sdělení k restrukturalizaci“) – bude zajištěn návrat k životaschopnosti banky, přiměřené sdílení nákladů i zmírnění narušení hospodářské soutěže vyvolaného (dodatečnou) státní podporou. |
| --- | --- |

(87)

Ve svém rozhodnutí z prosince 2009 vyjádřila Komise podle čl. 108 odst. 2 SFEU pochybnosti o tom, zdali jsou opatření na záchranu znehodnocených aktiv, jež byla předmětem posouzení v tomto rozhodnutí, slučitelná se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (47) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“). Podle názoru Komise dále nebylo přesvědčivým způsobem doloženo, že – na rozdíl od požadavku, jenž je zakotven ve sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (48) (dále jen „sdělení k restrukturalizaci“) – bude zajištěn návrat k životaschopnosti banky, přiměřené sdílení nákladů i zmírnění narušení hospodářské soutěže vyvolaného (dodatečnou) státní podporou.

| (88) | Komise upozornila na to, že se nezabývá pouze touto novou státní podporou v rámci převodu aktiv na EEA, nýbrž že musí opětovně přezkoumat státní podporu, kterou schválila svým rozhodnutím z května 2009 (49). |
| --- | --- |

(88)

Komise upozornila na to, že se nezabývá pouze touto novou státní podporou v rámci převodu aktiv na EEA, nýbrž že musí opětovně přezkoumat státní podporu, kterou schválila svým rozhodnutím z května 2009 (49).

| (89) | Komise dále vyjádřila pochybnosti o tom, zdali spořitelní sdružení poskytla příspěvek přiměřené výše, neboť pro jejich závazky z opatření na záchranu aktiv platil určitý strop a kapitál potřebný ke zřízení EAA poskytlo výlučně Německo, nikoli tato sdružení (50). |
| --- | --- |

(89)

Komise dále vyjádřila pochybnosti o tom, zdali spořitelní sdružení poskytla příspěvek přiměřené výše, neboť pro jejich závazky z opatření na záchranu aktiv platil určitý strop a kapitál potřebný ke zřízení EAA poskytlo výlučně Německo, nikoli tato sdružení (50).

| (90) | Německu bylo uloženo předložit přepracovaný plán restrukturalizace, který by zohledňoval celkovou částku poskytnuté státní podpory a stanovil přiměřené protiplnění a dodatečnou komplexní restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(90)

Německu bylo uloženo předložit přepracovaný plán restrukturalizace, který by zohledňoval celkovou částku poskytnuté státní podpory a stanovil přiměřené protiplnění a dodatečnou komplexní restrukturalizaci.

2.   ROZHODNUTÍ Z LISTOPADU 2010

| (91) | Rozhodnutím z listopadu 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť vzrostly její pochybnosti, zdali byl první převod aktiv slučitelný se sdělením o znehodnocených aktivech a zdali byl plán restrukturalizace z prosince 2009 slučitelný s vnitřním trhem. Tento plán restrukturalizace neprokazoval přesvědčivým způsobem, že by dokázal zajistit návrat zvýhodněné banky k životaschopnosti a přiměřené sdílení nákladů a zmírnit narušení hospodářské soutěže vyvolané podporou. |
| --- | --- |

(91)

Rozhodnutím z listopadu 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť vzrostly její pochybnosti, zdali byl první převod aktiv slučitelný se sdělením o znehodnocených aktivech a zdali byl plán restrukturalizace z prosince 2009 slučitelný s vnitřním trhem. Tento plán restrukturalizace neprokazoval přesvědčivým způsobem, že by dokázal zajistit návrat zvýhodněné banky k životaschopnosti a přiměřené sdílení nákladů a zmírnit narušení hospodářské soutěže vyvolané podporou.

| (92) | V souvislosti s prvním převodem vyjádřila Komise zejména pochybnosti o tom, lze-li znehodnocená aktiva zachránit. Komise konstatovala existenci státní podpory, určila její výši a dospěla k závěru, že je tato podpora vzhledem ke své výši slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech pouze v případě, že bude vrácena nebo kompenzována další restrukturalizací podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech. |
| --- | --- |

(92)

V souvislosti s prvním převodem vyjádřila Komise zejména pochybnosti o tom, lze-li znehodnocená aktiva zachránit. Komise konstatovala existenci státní podpory, určila její výši a dospěla k závěru, že je tato podpora vzhledem ke své výši slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech pouze v případě, že bude vrácena nebo kompenzována další restrukturalizací podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech.

| (93) | V rozhodnutí z listopadu 2010 Komise na základě posudku svých znalců odhadla výši státní podpory, jež byla spojena s prvním převodem, na zhruba 6,9 mld. EUR. Tato částka je dána rozdílem mezi převodní a tržní hodnotou příslušných aktiv (zhruba 11 mld. EUR) (51), který je upraven o původní vlastní kapitál EAA (cca. 3,3 mld. EUR) (52), o účetní hodnotu určitých úvěrových dluhopisů (zhruba 0,3 mld. EUR) (53) a o srážku za převod závazků zaručených zřizovatelem banky (zhruba 0,9 mld. EUR) (54). |
| --- | --- |

(93)

V rozhodnutí z listopadu 2010 Komise na základě posudku svých znalců odhadla výši státní podpory, jež byla spojena s prvním převodem, na zhruba 6,9 mld. EUR. Tato částka je dána rozdílem mezi převodní a tržní hodnotou příslušných aktiv (zhruba 11 mld. EUR) (51), který je upraven o původní vlastní kapitál EAA (cca. 3,3 mld. EUR) (52), o účetní hodnotu určitých úvěrových dluhopisů (zhruba 0,3 mld. EUR) (53) a o srážku za převod závazků zaručených zřizovatelem banky (zhruba 0,9 mld. EUR) (54).

| (94) | Komise dále schválila ukazatel „převodní delta“ („Transfer-Delta“), tedy rozdíl mezi převodní a reálnou ekonomickou hodnotou aktiv a závazků, který vypočetli jí ustavení znalci. Podle názoru Komise činí tento ukazatel po odečtení příslušných faktorů vlastního kapitálu a úvěrů 3,4 mld. EUR (55). Pokud jde o portfolio cenných papírů, Komise konstatovala, že by k posouzení předmětných kategorií aktiv jakožto aktiv znehodnocených (56) bylo bývalo zapotřebí dalších důkazů, aby bylo možno dospět k závěru, že byly trhy těchto aktiv skutečně funkčně narušeny vlivem nedostatku kupujících a prodávajících. Komise dále na základě své rozhodovací praxe vyjádřila souhlas se znalci v tom, že diskontní faktory, jež WestLB použila při výpočtu reálné ekonomické hodnoty, byly příliš nízké, takže tato hodnota vyšla ve výpočtu jako příliš vysoká. Komise dále souhlasila se závěrem znalců, podle nějž byla reálná ekonomická hodnota úvěrového portfolia vzhledem k nedostatečně konzervativním předpokladům při odhadu ztrátovosti ze selhání (LGD) o zhruba 1 mld. EUR nižší, než na kolik ji odhadla WestLB. Komise konstatovala, že v souladu s její rozhodovací praxí byly tyto údaje porovnány na úrovni odvětví (57). Komise dále opětovně přezkoumala další prezentované odečítané položky, rozhodla však, že není důvod je zohledňovat při výpočtu reálné ekonomické hodnoty. |
| --- | --- |

(94)

Komise dále schválila ukazatel „převodní delta“ („Transfer-Delta“), tedy rozdíl mezi převodní a reálnou ekonomickou hodnotou aktiv a závazků, který vypočetli jí ustavení znalci. Podle názoru Komise činí tento ukazatel po odečtení příslušných faktorů vlastního kapitálu a úvěrů 3,4 mld. EUR (55). Pokud jde o portfolio cenných papírů, Komise konstatovala, že by k posouzení předmětných kategorií aktiv jakožto aktiv znehodnocených (56) bylo bývalo zapotřebí dalších důkazů, aby bylo možno dospět k závěru, že byly trhy těchto aktiv skutečně funkčně narušeny vlivem nedostatku kupujících a prodávajících. Komise dále na základě své rozhodovací praxe vyjádřila souhlas se znalci v tom, že diskontní faktory, jež WestLB použila při výpočtu reálné ekonomické hodnoty, byly příliš nízké, takže tato hodnota vyšla ve výpočtu jako příliš vysoká. Komise dále souhlasila se závěrem znalců, podle nějž byla reálná ekonomická hodnota úvěrového portfolia vzhledem k nedostatečně konzervativním předpokladům při odhadu ztrátovosti ze selhání (LGD) o zhruba 1 mld. EUR nižší, než na kolik ji odhadla WestLB. Komise konstatovala, že v souladu s její rozhodovací praxí byly tyto údaje porovnány na úrovni odvětví (57). Komise dále opětovně přezkoumala další prezentované odečítané položky, rozhodla však, že není důvod je zohledňovat při výpočtu reálné ekonomické hodnoty.

| (95) | Komise dále vyjádřila pochybnosti o správě znehodnocených aktiv, za niž nadále odpovídá WestLB. Vzhledem k tomu, že EAA krátce po svém založení zaznamenala ztrátu ve výši 1 mld. EUR, vyvodila Komise závěr, že ztráty mohly vzniknout již v okamžiku převodu. Měla proto pochybnosti o tom, zdali předmětná aktiva spadají do oblasti působnosti bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech. |
| --- | --- |

(95)

Komise dále vyjádřila pochybnosti o správě znehodnocených aktiv, za niž nadále odpovídá WestLB. Vzhledem k tomu, že EAA krátce po svém založení zaznamenala ztrátu ve výši 1 mld. EUR, vyvodila Komise závěr, že ztráty mohly vzniknout již v okamžiku převodu. Měla proto pochybnosti o tom, zdali předmětná aktiva spadají do oblasti působnosti bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech.

| (96) | Komise ještě jednou vyzvala Německo, aby předložilo přepracovaný plán restrukturalizace, který by zohledňoval dodatečnou státní podporu WestLB a řešil nedostatky, na něž rozhodnutí poukazuje. |
| --- | --- |

(96)

Komise ještě jednou vyzvala Německo, aby předložilo přepracovaný plán restrukturalizace, který by zohledňoval dodatečnou státní podporu WestLB a řešil nedostatky, na něž rozhodnutí poukazuje.

IV.   STANOVISKO NĚMECKA

| (97) | Německo nepopírá, že se v případě předmětných opatření jedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(97)

Německo nepopírá, že se v případě předmětných opatření jedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

1.   PRVNÍ PŘEVOD AKTIV NA EAA

| (98) | Německo vyjadřuje výhrady vůči některým závěrům Komise, pokud jde o první převod aktiv na EAA. |
| --- | --- |

(98)

Německo vyjadřuje výhrady vůči některým závěrům Komise, pokud jde o první převod aktiv na EAA.

a)   POUŽITELNOST SDĚLENÍ O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH

| (99) | Německo opakuje argumenty ze svého stanoviska z 1. února 2010 a tvrdí, že sdělení o znehodnocených aktivech není na první převod aktiv na EAA použitelné. WestLB podle něj převodem vlastního kapitálu na EAA přebírá též náklady, které jsou s opatřením na záchranu aktiv spojeny. Německo dále uvádí, že podle poznámky pod čarou č. 8 v 16. bodu odůvodnění rozhodnutí z května 2009 není toto sdělení použitelné, provádějí-li dané opatření veřejní podílníci, kteří jednají jako vlastníci. |
| --- | --- |

(99)

Německo opakuje argumenty ze svého stanoviska z 1. února 2010 a tvrdí, že sdělení o znehodnocených aktivech není na první převod aktiv na EAA použitelné. WestLB podle něj převodem vlastního kapitálu na EAA přebírá též náklady, které jsou s opatřením na záchranu aktiv spojeny. Německo dále uvádí, že podle poznámky pod čarou č. 8 v 16. bodu odůvodnění rozhodnutí z května 2009 není toto sdělení použitelné, provádějí-li dané opatření veřejní podílníci, kteří jednají jako vlastníci.

b)   VÝPOČET REÁLNÉ EKONOMICKÉ HODNOTY PRVNÍHO PŘEVODU AKTIV

| (100) | Za druhé Německo uvádí, že se Komise dopustila chyb při oceňování převedených aktiv a při aplikaci škálovacích faktorů. |
| --- | --- |

(100)

Za druhé Německo uvádí, že se Komise dopustila chyb při oceňování převedených aktiv a při aplikaci škálovacích faktorů.

| (101) | Německo tvrdí, že je Komise ve svém hodnocení celkově příliš konzervativní, a rozvádí následně jednotlivé aspekty kategorií aktiv „strukturované cenné papíry“, „další cenné papíry“ a „úvěrové portfolio“. |
| --- | --- |

(101)

Německo tvrdí, že je Komise ve svém hodnocení celkově příliš konzervativní, a rozvádí následně jednotlivé aspekty kategorií aktiv „strukturované cenné papíry“, „další cenné papíry“ a „úvěrové portfolio“.

| (102) | Podle Německa byla metoda ocenění portfolia „strukturovaných úvěrů“, kterou WestLB použila a Komise kritizovala, přijatelná pro Deutsche Bundesbank. Dále Německo poukázalo na skutečnost, že jím pověřená externí znalecká společnost BlackRock Solutions ocenila toto portfolio vyšší reálnou ekonomickou hodnotou než WestLB, což svědčí o tom, že WestLB zvolila dostatečně konzervativní přístup. |
| --- | --- |

(102)

Podle Německa byla metoda ocenění portfolia „strukturovaných úvěrů“, kterou WestLB použila a Komise kritizovala, přijatelná pro Deutsche Bundesbank. Dále Německo poukázalo na skutečnost, že jím pověřená externí znalecká společnost BlackRock Solutions ocenila toto portfolio vyšší reálnou ekonomickou hodnotou než WestLB, což svědčí o tom, že WestLB zvolila dostatečně konzervativní přístup.

| (103) | K portfoliu „dalších cenných papírů“ Německo uvádí, že největší oceňovací rozdíly jsou dány otázkou, zdali lze použít tržní hodnotu. Německo kritizuje přístup znalců Komise, kteří nedostatečně objasnili svůj závěr, podle nějž téměř všechna aktiva patřila k fungujícím trhům, zatímco WestLB navrhla ke zjištění případné funkční poruchy trhu použít svá vlastní (především podle likvidity orientovaná) kritéria. Svou kritiku dokládá Německo na státních dluhopisech, jež tvoří z portfolia cenných papírů velkou část; pokles cen, k němuž došlo koncem roku 2009, byl podle Německa známkou funkčně narušených trhů. |
| --- | --- |

(103)

K portfoliu „dalších cenných papírů“ Německo uvádí, že největší oceňovací rozdíly jsou dány otázkou, zdali lze použít tržní hodnotu. Německo kritizuje přístup znalců Komise, kteří nedostatečně objasnili svůj závěr, podle nějž téměř všechna aktiva patřila k fungujícím trhům, zatímco WestLB navrhla ke zjištění případné funkční poruchy trhu použít svá vlastní (především podle likvidity orientovaná) kritéria. Svou kritiku dokládá Německo na státních dluhopisech, jež tvoří z portfolia cenných papírů velkou část; pokles cen, k němuž došlo koncem roku 2009, byl podle Německa známkou funkčně narušených trhů.

| (104) | K ocenění „úvěrového portfolia“ Německo uvádí, že k vyvrácení hodnot, jež prezentovala WestLB, nelze stanovisko znalců Komise použít, mj. proto, že vzniklo bez přístupu k podrobné úvěrové dokumentaci. Německo konkrétně kritizuje nedostatečnou transparentnost, pokud jde o použité oceňovací parametry, obsahové rozpory a nadměrně konzervativní přístup znalců Komise. Podle Německa je třeba vycházet z parametrů, které používal v zátěžových testech Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS), a nikoli z parametrů, jež určili znalci. Zvláštní kritice podrobuje Německo zátěžový scénář, v němž znalci Komise vycházejí ze 70 % pravděpodobnosti selhání a z 30 % ztrátovosti ze selhání. |
| --- | --- |

(104)

K ocenění „úvěrového portfolia“ Německo uvádí, že k vyvrácení hodnot, jež prezentovala WestLB, nelze stanovisko znalců Komise použít, mj. proto, že vzniklo bez přístupu k podrobné úvěrové dokumentaci. Německo konkrétně kritizuje nedostatečnou transparentnost, pokud jde o použité oceňovací parametry, obsahové rozpory a nadměrně konzervativní přístup znalců Komise. Podle Německa je třeba vycházet z parametrů, které používal v zátěžových testech Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS), a nikoli z parametrů, jež určili znalci. Zvláštní kritice podrobuje Německo zátěžový scénář, v němž znalci Komise vycházejí ze 70 % pravděpodobnosti selhání a z 30 % ztrátovosti ze selhání.

| (105) | Dále Německo reagovalo na výhrady ohledně možnosti záchrany daných aktiv. Uvedlo, že z první zprávy o hospodaření EAA (k 30. červnu 2010) nelze vyčíst žádné ztráty z portfolia. Výhrady Komise, že by mohl být odhad očekávaných ztrát ve struktuře EAA podhodnocen, Německo odmítá s tím, že se skutečný rozsah rezerv na rizika, jež EAA tvoří, řídí především portfoliem Phoenix. Rozsah této tvorby rezerv na rizika je o [0,5–1,5] mld. EUR nižší, než kolik odhaduje plán likvidace. Tvorba rezerv na rizika v EAA tedy není v rozporu s odhadem WestLB, pokud jde o očekávané ztráty. |
| --- | --- |

(105)

Dále Německo reagovalo na výhrady ohledně možnosti záchrany daných aktiv. Uvedlo, že z první zprávy o hospodaření EAA (k 30. červnu 2010) nelze vyčíst žádné ztráty z portfolia. Výhrady Komise, že by mohl být odhad očekávaných ztrát ve struktuře EAA podhodnocen, Německo odmítá s tím, že se skutečný rozsah rezerv na rizika, jež EAA tvoří, řídí především portfoliem Phoenix. Rozsah této tvorby rezerv na rizika je o [0,5–1,5] mld. EUR nižší, než kolik odhaduje plán likvidace. Tvorba rezerv na rizika v EAA tedy není v rozporu s odhadem WestLB, pokud jde o očekávané ztráty.

c)   ODEČÍTANÉ POLOŽKY

| (106) | Německo dále uvádí, že je v případě ocenění převedených portfolií nutno vzít v potaz položky, které je třeba odečíst, zejména pokud jde o i) převod závazků zaručených zřizovatelem banky, ii) budoucí peněžní toky, iii) přislíbené, avšak nečerpané úvěrové linky a iv) diskontování očekávaných ztrát. |
| --- | --- |

(106)

Německo dále uvádí, že je v případě ocenění převedených portfolií nutno vzít v potaz položky, které je třeba odečíst, zejména pokud jde o i) převod závazků zaručených zřizovatelem banky, ii) budoucí peněžní toky, iii) přislíbené, avšak nečerpané úvěrové linky a iv) diskontování očekávaných ztrát.

| (107) | K závazkům zaručeným zřizovatelem banky Německo uvádí, že převodem těchto závazků (58) na EAA přichází WestLB o ekonomický prospěch ve výši 882 mil. EUR a že je tuto skutečnost nutno zohlednit. |
| --- | --- |

(107)

K závazkům zaručeným zřizovatelem banky Německo uvádí, že převodem těchto závazků (58) na EAA přichází WestLB o ekonomický prospěch ve výši 882 mil. EUR a že je tuto skutečnost nutno zohlednit.

| (108) | K budoucím peněžním tokům Německo uvádí, že převodem portfolií na EAA se WestLB vzdává budoucích peněžních toků (plateb úroků atd.) ve výši 880 mil. EUR a že je tuto okolnost nutno zohlednit. |
| --- | --- |

(108)

K budoucím peněžním tokům Německo uvádí, že převodem portfolií na EAA se WestLB vzdává budoucích peněžních toků (plateb úroků atd.) ve výši 880 mil. EUR a že je tuto okolnost nutno zohlednit.

| (109) | Pokud jde o přislíbené, avšak nečerpané úvěrové linky, Německo uvádí, že je u převodu nečerpaných linek na EAA nutno provést opravu, neboť ve výpočtu reálné ekonomické hodnoty bylo přihlédnuto k potenciálnímu riziku s těmito linkami spojenému, zatímco jejich potenciální výnos nebyl do celkového ocenění zahrnut. |
| --- | --- |

(109)

Pokud jde o přislíbené, avšak nečerpané úvěrové linky, Německo uvádí, že je u převodu nečerpaných linek na EAA nutno provést opravu, neboť ve výpočtu reálné ekonomické hodnoty bylo přihlédnuto k potenciálnímu riziku s těmito linkami spojenému, zatímco jejich potenciální výnos nebyl do celkového ocenění zahrnut.

| (110) | Ohledně diskontování očekávaných ztrát Německo uvádí, že by měly být diskontované očekávané ztráty použity jako východisko ocenění portfolií, neboť zásada obezřetnosti, která je s tímto přístupem v rozporu, byla již dostatečně uplatněna při výpočtu reálné ekonomické hodnoty. |
| --- | --- |

(110)

Ohledně diskontování očekávaných ztrát Německo uvádí, že by měly být diskontované očekávané ztráty použity jako východisko ocenění portfolií, neboť zásada obezřetnosti, která je s tímto přístupem v rozporu, byla již dostatečně uplatněna při výpočtu reálné ekonomické hodnoty.

2.   VÝHODA PRO SPOŘITELNY RELEVANTNÍ Z HLEDISKA STÁTNÍ PODPORY

| (111) | K výhradám Komise, podle nichž mohla být spořitelním sdružením protiprávně poskytnuta dodatečná státní podpora, se Německo vyjádřilo následovně. |
| --- | --- |

(111)

K výhradám Komise, podle nichž mohla být spořitelním sdružením protiprávně poskytnuta dodatečná státní podpora, se Německo vyjádřilo následovně.

| (112) | Za prvé poukázalo na to, že akcionáři WestLB, k nimž patří též spořitelní sdružení, nebyli povinni zakládat likvidační instituci. K jejímu založení došlo naopak na základě autonomního rozhodnutí vlastníků. |
| --- | --- |

(112)

Za prvé poukázalo na to, že akcionáři WestLB, k nimž patří též spořitelní sdružení, nebyli povinni zakládat likvidační instituci. K jejímu založení došlo naopak na základě autonomního rozhodnutí vlastníků.

| (113) | Za druhé poukazuje Německo na skutečnost, že FMStFG nestanoví neomezenou povinnost hradit ztráty. Podle tohoto zákona musí vlastníci komerčních bank ručit za rizika plynoucí z likvidačních agentur pouze do výše vlastních obchodních podílů. Německo uvádí, že podle FMStFG lze v zájmu zohlednění rozdílných finančních zdrojů rozdělit smlouvou povinnost k úhradě ztrát způsobem, který se liší od rozdělení ztráty v poměru podle vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(113)

Za druhé poukazuje Německo na skutečnost, že FMStFG nestanoví neomezenou povinnost hradit ztráty. Podle tohoto zákona musí vlastníci komerčních bank ručit za rizika plynoucí z likvidačních agentur pouze do výše vlastních obchodních podílů. Německo uvádí, že podle FMStFG lze v zájmu zohlednění rozdílných finančních zdrojů rozdělit smlouvou povinnost k úhradě ztrát způsobem, který se liší od rozdělení ztráty v poměru podle vlastního kapitálu.

| (114) | Podle názoru Německa nesou obě spořitelní sdružení při stávající povinnosti k úhradě ztrát v celkovém objemu 4,5 mld. EUR přiměřený díl nákladů. |
| --- | --- |

(114)

Podle názoru Německa nesou obě spořitelní sdružení při stávající povinnosti k úhradě ztrát v celkovém objemu 4,5 mld. EUR přiměřený díl nákladů.

V.   POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY VE PROSPĚCH WESTLB

| (115) | Při posouzení podpory na restrukturalizaci ve prospěch WestLB je třeba zohlednit veškeré státní podpory, jež byly této bance poskytnuty od roku 2008, neboť podpory schválené po rozhodnutí z května 2009 byly určeny na proces restrukturalizace, jenž byl schválen týmž rozhodnutím. Vzhledem k výraznému navýšení objemu podpor a k změnám v plánu restrukturalizace je třeba všechny podpory podrobit opětovnému přezkumu na základě plánu restrukturalizace z června 2011. |
| --- | --- |

(115)

Při posouzení podpory na restrukturalizaci ve prospěch WestLB je třeba zohlednit veškeré státní podpory, jež byly této bance poskytnuty od roku 2008, neboť podpory schválené po rozhodnutí z května 2009 byly určeny na proces restrukturalizace, jenž byl schválen týmž rozhodnutím. Vzhledem k výraznému navýšení objemu podpor a k změnám v plánu restrukturalizace je třeba všechny podpory podrobit opětovnému přezkumu na základě plánu restrukturalizace z června 2011.

1.   STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU

| (116) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(116)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (117) | O státní podporu se jedná v případě opatření, jež splňuje všechny tyto podmínky: a) je financováno státem nebo ze státních prostředků, b) zvýhodňuje určitý podnik nebo odvětví výroby, c) narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a d) mohlo by ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(117)

O státní podporu se jedná v případě opatření, jež splňuje všechny tyto podmínky: a) je financováno státem nebo ze státních prostředků, b) zvýhodňuje určitý podnik nebo odvětví výroby, c) narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a d) mohlo by ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (118) | Komise setrvává na svém níže rozvedeném stanovisku, že jsou tyto podmínky splněny v případě všech předmětných opatření, přestože je zohledněna okolnost, že WestLB ukončí výkon svých bankovních činností. Tato banka bude totiž nadále vykonávat hospodářské činnosti (např. služby v oblasti správy majetku). Vzhledem k tomu, že tyto činnosti budou nadále vykonávány v mezinárodní konkurenci, mohla by daná opatření podle názoru Komise narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit též obchod mezi členskými státy (59). |
| --- | --- |

(118)

Komise setrvává na svém níže rozvedeném stanovisku, že jsou tyto podmínky splněny v případě všech předmětných opatření, přestože je zohledněna okolnost, že WestLB ukončí výkon svých bankovních činností. Tato banka bude totiž nadále vykonávat hospodářské činnosti (např. služby v oblasti správy majetku). Vzhledem k tomu, že tyto činnosti budou nadále vykonávány v mezinárodní konkurenci, mohla by daná opatření podle názoru Komise narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit též obchod mezi členskými státy (59).

a.   ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK PRO PORTFOLIO PHOENIX

| (119) | Již ve svém rozhodnutí z května 2009 Komise konstatovala, že se v případě záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Německo upřesnilo, že tato záruka nadále platí pro podíl, jejž portfolio Phoenix převedené na EAA zaujímá na vlastním kapitálu. |
| --- | --- |

(119)

Již ve svém rozhodnutí z května 2009 Komise konstatovala, že se v případě záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Německo upřesnilo, že tato záruka nadále platí pro podíl, jejž portfolio Phoenix převedené na EAA zaujímá na vlastním kapitálu.

b.   KAPITÁLOVÁ INJEKCE

| (120) | Komise již ve svém rozhodnutí z prosince 2009 došla k závěru, že kapitálová injekce ve výši 3 mld. EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(120)

Komise již ve svém rozhodnutí z prosince 2009 došla k závěru, že kapitálová injekce ve výši 3 mld. EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

c.   NOVÝ KAPITÁLOVÝ NÁSTROJ PRO BANKU SPM

| (121) | Podle plánu restrukturalizace z června 2011 emituje spolková země Severní Porýní-Vestfálsko ve prospěch banky SPM nový kapitálový nástroj ve výši 1 mld. EUR, který nahradí část vlastního kapitálu WestLB (60), kterou má tato banka splatit fondu SoFFin. Vzhledem k tomu, že má tento nový kapitálový nástroj ve prospěch banky SPM nahrazovat kapitál, musí být též plně schopen uhradit ztráty, neboť regulační orgán by v opačném případě takovou transakci neschválil. Rovněž u tohoto nového nástroje se tedy jedná o kapitál. Tento kapitál poskytne Severní Porýní-Vestfálsko, takže se jedná o státní prostředky. Tento kapitálový nástroj bude překlenovat nedostatek kapitálu jediné banky, takže v případě banky SPM dojde k jejímu selektivnímu zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že bude tato banka působit v hospodářském odvětví, v němž jsou zastoupeny podniky z jiných členských států, existuje riziko, že toto opatření naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod mezi členskými státy. Jedná se tedy o státní podporu a tento závěr potvrzuje i rozbor podobných kapitálových opatření (61). |
| --- | --- |

(121)

Podle plánu restrukturalizace z června 2011 emituje spolková země Severní Porýní-Vestfálsko ve prospěch banky SPM nový kapitálový nástroj ve výši 1 mld. EUR, který nahradí část vlastního kapitálu WestLB (60), kterou má tato banka splatit fondu SoFFin. Vzhledem k tomu, že má tento nový kapitálový nástroj ve prospěch banky SPM nahrazovat kapitál, musí být též plně schopen uhradit ztráty, neboť regulační orgán by v opačném případě takovou transakci neschválil. Rovněž u tohoto nového nástroje se tedy jedná o kapitál. Tento kapitál poskytne Severní Porýní-Vestfálsko, takže se jedná o státní prostředky. Tento kapitálový nástroj bude překlenovat nedostatek kapitálu jediné banky, takže v případě banky SPM dojde k jejímu selektivnímu zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že bude tato banka působit v hospodářském odvětví, v němž jsou zastoupeny podniky z jiných členských států, existuje riziko, že toto opatření naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod mezi členskými státy. Jedná se tedy o státní podporu a tento závěr potvrzuje i rozbor podobných kapitálových opatření (61).

d.   DALŠÍ ÚHRADA ZTRÁT BANKY SPM ZE STRANY SEVERNÍHO PORÝNÍ-VESTFÁLSKA

| (122) | Podle plánu restrukturalizace z června 2011 převezme ztráty z provozování a likvidace banky SPM za období pěti let a dále všechny penzijní závazky spolková země Severní Porýní-Vestfálsko. V období, po něž bude banka SPM vykonávat operativní činnost, se počítá se ztrátami v celkové výši [3–6] mld. EUR (základní scénář), resp. [4–7] mld. EUR (alternativní scénář). Tyto ztráty je nutno uhradit [...]. Závazek převzít ztráty banky SPM je tedy srovnatelný s kapitálovou injekcí v objemu [100–700] mil. EUR až [0,5–2,0] mld. EUR. Stejně jako nový kapitálový instrument emitovaný prospěch banky SPM pokrývá též toto další krytí ztrát nedostatek kapitálu banky a přináší jí selektivní zvýhodnění, neboť neexistují žádné indicie o tom, že by si banka mohla tento kapitál opatřit na trhu. Vzhledem k tomu, že tento kapitálový nástroj poskytne Severní Porýní-Vestfálsko, jedná se o státní prostředky. S ohledem na specifické rysy bankovního sektoru, jež jsou vysvětleny ve 118. bodu odůvodnění, by mohlo toto opatření narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Jedná se tedy o státní podporu. |
| --- | --- |

(122)

Podle plánu restrukturalizace z června 2011 převezme ztráty z provozování a likvidace banky SPM za období pěti let a dále všechny penzijní závazky spolková země Severní Porýní-Vestfálsko. V období, po něž bude banka SPM vykonávat operativní činnost, se počítá se ztrátami v celkové výši [3–6] mld. EUR (základní scénář), resp. [4–7] mld. EUR (alternativní scénář). Tyto ztráty je nutno uhradit [...]. Závazek převzít ztráty banky SPM je tedy srovnatelný s kapitálovou injekcí v objemu [100–700] mil. EUR až [0,5–2,0] mld. EUR. Stejně jako nový kapitálový instrument emitovaný prospěch banky SPM pokrývá též toto další krytí ztrát nedostatek kapitálu banky a přináší jí selektivní zvýhodnění, neboť neexistují žádné indicie o tom, že by si banka mohla tento kapitál opatřit na trhu. Vzhledem k tomu, že tento kapitálový nástroj poskytne Severní Porýní-Vestfálsko, jedná se o státní prostředky. S ohledem na specifické rysy bankovního sektoru, jež jsou vysvětleny ve 118. bodu odůvodnění, by mohlo toto opatření narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Jedná se tedy o státní podporu.

e.   PRVNÍ PŘEVOD AKTIV

| (123) | Již ve svém rozhodnutí z prosince 2009 dospěla Komise k závěru, že opatření na záchranu aktiv v podobě zřízení likvidační agentury představuje státní podporu (62). |
| --- | --- |

(123)

Již ve svém rozhodnutí z prosince 2009 dospěla Komise k závěru, že opatření na záchranu aktiv v podobě zřízení likvidační agentury představuje státní podporu (62).

| (124) | Komise souhlasí s Německem v názoru, že by se sdělení o znehodnocených aktivech nemělo na stávající případ použít. Odkazuje však na svou rozhodovací praxi, která zohledňuje též sdělení o znehodnocených aktivech, v němž Komise vysvětluje, jak je třeba opatření členských států na záchranu aktiv posuzovat z hlediska právní úpravy státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU s tím, že je nutno vycházet z následujícího: „Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv.“
   (63) Do této kategorie opatření spadá rovněž první převod, neboť WestLB díky němu nemusí nést důsledky úpravy hodnoty svých aktiv. Německo již dříve potvrdilo, že by WestLB nebyla mohla dále splňovat požadavky na regulatorní minimální kapitál, pokud by ji stát nebyl svým opatřením podpořil (64). |
| --- | --- |

(124)

Komise souhlasí s Německem v názoru, že by se sdělení o znehodnocených aktivech nemělo na stávající případ použít. Odkazuje však na svou rozhodovací praxi, která zohledňuje též sdělení o znehodnocených aktivech, v němž Komise vysvětluje, jak je třeba opatření členských států na záchranu aktiv posuzovat z hlediska právní úpravy státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU s tím, že je nutno vycházet z následujícího: „Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv.“
   (63) Do této kategorie opatření spadá rovněž první převod, neboť WestLB díky němu nemusí nést důsledky úpravy hodnoty svých aktiv. Německo již dříve potvrdilo, že by WestLB nebyla mohla dále splňovat požadavky na regulatorní minimální kapitál, pokud by ji stát nebyl svým opatřením podpořil (64).

| (125) | Pokud jde o dobu platnosti, je třeba sdělení o znehodnocených aktivech použít na převod aktiv. Komise připomíná, že je povinna použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí jejího rozhodnutí, a to bez ohledu na okamžik, v němž bylo dané opatření podpory koncipováno či oznámeno (65). V kontextu současné finanční krize Komise již podle sdělení o znehodnocených aktivech posuzovala opatření, jež byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (66). |
| --- | --- |

(125)

Pokud jde o dobu platnosti, je třeba sdělení o znehodnocených aktivech použít na převod aktiv. Komise připomíná, že je povinna použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí jejího rozhodnutí, a to bez ohledu na okamžik, v němž bylo dané opatření podpory koncipováno či oznámeno (65). V kontextu současné finanční krize Komise již podle sdělení o znehodnocených aktivech posuzovala opatření, jež byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (66).

| (126) | Tento přezkum Komise nezměnila, a to navzdory námitkám Německa, že Komise ve svém rozhodnutí z května 2009 ze sdělení o znehodnocených aktivech nevycházela. Přestože mohlo být nesprávné sdělení o znehodnocených aktivech tenkrát nepoužít, nemá Německo oprávněný důvod předpokládat, že by Komise postupovala stejně i nadále. V každém případě se rozhodnutí z května 2009 řídilo přístupem určovat výši podpory podle nominální hodnoty záruky, což v případě záruk za znehodnocená aktiva není nijak neobvyklé (67). Pokud by se však tentýž přístup uplatnil v této věci státní podpory, byla by výsledná výše státní podpory mnohem vyšší nežli státní podpora vypočtená podle sdělení o znehodnocených aktivech. |
| --- | --- |

(126)

Tento přezkum Komise nezměnila, a to navzdory námitkám Německa, že Komise ve svém rozhodnutí z května 2009 ze sdělení o znehodnocených aktivech nevycházela. Přestože mohlo být nesprávné sdělení o znehodnocených aktivech tenkrát nepoužít, nemá Německo oprávněný důvod předpokládat, že by Komise postupovala stejně i nadále. V každém případě se rozhodnutí z května 2009 řídilo přístupem určovat výši podpory podle nominální hodnoty záruky, což v případě záruk za znehodnocená aktiva není nijak neobvyklé (67). Pokud by se však tentýž přístup uplatnil v této věci státní podpory, byla by výsledná výše státní podpory mnohem vyšší nežli státní podpora vypočtená podle sdělení o znehodnocených aktivech.

| (127) | Nejdůležitějším aspektem tedy zůstává výpočet výše státní podpory. Podle bodu 39 sdělení o znehodnocených aktivech se bude v rámci opatření na záchranu aktiv jednat o státní podporu vždy, pokud ocenění převáděných aktiv přesahuje tržní cenu celého portfolia. |
| --- | --- |

(127)

Nejdůležitějším aspektem tedy zůstává výpočet výše státní podpory. Podle bodu 39 sdělení o znehodnocených aktivech se bude v rámci opatření na záchranu aktiv jednat o státní podporu vždy, pokud ocenění převáděných aktiv přesahuje tržní cenu celého portfolia.

| (128) | V rozhodnutí z listopadu 2010 provedla Komise předběžný výpočet výše státní podpory, kterou stanovila na 11 mld. EUR. Z této částky nebyly odečteny žádné položky. V této souvislosti provedla Komise za součinnosti znalců ocenění pravděpodobné tržní hodnoty aktiv, jež nebyla obchodována na trhu. Díky podrobné analýze portfolia a na základě podrobných údajů v závěrečném znaleckém posudku však byla Komise s to své ocenění zpřesnit. |
| --- | --- |

(128)

V rozhodnutí z listopadu 2010 provedla Komise předběžný výpočet výše státní podpory, kterou stanovila na 11 mld. EUR. Z této částky nebyly odečteny žádné položky. V této souvislosti provedla Komise za součinnosti znalců ocenění pravděpodobné tržní hodnoty aktiv, jež nebyla obchodována na trhu. Díky podrobné analýze portfolia a na základě podrobných údajů v závěrečném znaleckém posudku však byla Komise s to své ocenění zpřesnit.

| (129) | Přehled o tržní hodnotě v členění podle dílčích portfolií udává tabulka 6:

  Tabulka č. 6


  Tržní hodnota aktiv, jež byla předmětem prvního převodu (v mld. EUR)









  Portfolio p?evedených aktiv | Ú?etní hodnota prosinec (p?evodní hodnota) | Tržní hodnota podle odhadu Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Portfolio strukturovaných cenných papír? | Phoenix | 22 764 | 13 200 |
| European Super seniors | 2 918 | 1 750 |
| Ostatní ABS | 3 188 | 2 900 |
| Portfolio cenných papír? | Dluhopisy | 16 501 | – 722 |
| Portfolio Banque D'Orsay | 2 749 | 23 749 |
| Swapy úv?rového selhání a deriváty | –65 | – 102 |
| Úv?rové nástroje | ?erpané položky | 20 061 | 17 355 |
| Ne?erpané linky | 0 | – 748 |
| Celkem | 68 116 | 52 887 |

(129)

Přehled o tržní hodnotě v členění podle dílčích portfolií udává tabulka 6:

Tabulka č. 6

Tržní hodnota aktiv, jež byla předmětem prvního převodu (v mld. EUR)

Portfolio p?evedených aktiv

Ú?etní hodnota prosinec (p?evodní hodnota)

Tržní hodnota podle odhadu Komise

Portfolio strukturovaných cenných papír?

Phoenix

22 764

13 200

European Super seniors

2 918

1 750

Ostatní ABS

3 188

2 900

Portfolio cenných papír?

Dluhopisy

16 501

– 722

Portfolio Banque D'Orsay

2 749

23 749

Swapy úv?rového selhání a deriváty

–65

– 102

Úv?rové nástroje

?erpané položky

20 061

17 355

Ne?erpané linky

0

– 748

Celkem

68 116

52 887

| (130) | V případě portfolia cenných papírů a dílčího portfolia cenných papírů zajištěných aktivy v rámci portfolia strukturovaných cenných papírů se podařilo určit tržní hodnotu bez problémů nebo ji odvodit z ocenění srovnatelných aktiv, jejichž tržní hodnotu lze snadno zjistit (tržní hodnota činila v prvním případě 18,430 mld. EUR (tj.

  ) a v druhém případě 2,9 mld. EUR). |
| --- | --- |

(130)

Formula

| (131) | V případě úvěrového portfolia byl ke zjištění hodnoty, která se blíží hodnotě tržní, zvolen scénář předpokládající silnou zátěž (68), kdy byly od výsledné hodnoty odečteny nečerpané závazky v objemu 748 mil. EUR (celková částka 16,607 mld. EUR, tj.

  ). |
| --- | --- |

(131)

Formula

| (132) | Očekávané kapitálové ztráty z dílčího portfolia s položkami European Super Senior, jež původně odhadla WestLB, jsou velmi konzervativní a dosti se blíží výpočtu tržní hodnoty. Reálnou ekonomickou hodnotu, kterou WestLB pro portfolio European Super Senior odvodila, tedy lze použít jako odhad tržní hodnoty (1,750 mld. EUR) (69). V případě portfolia Phoenix, u nějž se jedná o strukturované cenné papíry s komplikovanou kaskádovitou strukturou splácení („vodopádová struktura“), lze odhad tržní ceny provést následovně: Za prvé, tržní ocenění podkladového zajištění bylo odhadnuto na zhruba 54 % (12,375 mld. EUR). S přihlédnutím k disponibilní hotovosti (plus 1,325 mld. EUR) a k předpokládaným odtokům hotovosti (mínus zhruba 0,5 mld. EUR v případě náročného scénáře podobného tržnímu ocenění) lze tržní hodnotu odhadnout na zhruba 13,2 mld. EUR (70). |
| --- | --- |

(132)

Očekávané kapitálové ztráty z dílčího portfolia s položkami European Super Senior, jež původně odhadla WestLB, jsou velmi konzervativní a dosti se blíží výpočtu tržní hodnoty. Reálnou ekonomickou hodnotu, kterou WestLB pro portfolio European Super Senior odvodila, tedy lze použít jako odhad tržní hodnoty (1,750 mld. EUR) (69). V případě portfolia Phoenix, u nějž se jedná o strukturované cenné papíry s komplikovanou kaskádovitou strukturou splácení („vodopádová struktura“), lze odhad tržní ceny provést následovně: Za prvé, tržní ocenění podkladového zajištění bylo odhadnuto na zhruba 54 % (12,375 mld. EUR). S přihlédnutím k disponibilní hotovosti (plus 1,325 mld. EUR) a k předpokládaným odtokům hotovosti (mínus zhruba 0,5 mld. EUR v případě náročného scénáře podobného tržnímu ocenění) lze tržní hodnotu odhadnout na zhruba 13,2 mld. EUR (70).

| (133) | Výše státní podpory vyplývá z porovnání celkové částky (52,887 mld. EUR) s převodní hodnotou (68,116 mld. EUR). Výslednou hodnotu je následně nutno snížit o odečítané položky, tedy o i) vlastní kapitál EAA ve výši 3,267 mld. EUR uvedený v 93. bodu odůvodnění, ii) ušlé závazky zaručené zřizovatelem banky v objemu 882 mil. EUR a iii) 268 mil. EUR na základě převodu úvěrových dluhopisů v rámci struktury portfolia Phoenix. Státní podpora tedy činí 10,812 mld. EUR, tj. 15,229 mld. EUR – 4,417 mld. EUR. |
| --- | --- |

(133)

Výše státní podpory vyplývá z porovnání celkové částky (52,887 mld. EUR) s převodní hodnotou (68,116 mld. EUR). Výslednou hodnotu je následně nutno snížit o odečítané položky, tedy o i) vlastní kapitál EAA ve výši 3,267 mld. EUR uvedený v 93. bodu odůvodnění, ii) ušlé závazky zaručené zřizovatelem banky v objemu 882 mil. EUR a iii) 268 mil. EUR na základě převodu úvěrových dluhopisů v rámci struktury portfolia Phoenix. Státní podpora tedy činí 10,812 mld. EUR, tj. 15,229 mld. EUR – 4,417 mld. EUR.

| (134) | Výše státní podpory zahrnuje též záruky za úhradu ztrát EAA, jež poskytli akcionáři WestLB (viz 33.–40. bod odůvodnění). Tyto záruky totiž nastupují na místo závazku, který přijala federace, když prostřednictvím EAA nabyla aktiva WestLB. Budiž připomenuto, že jsou podílníci podle FMStFG povinni uhradit federaci kompenzaci v případě budoucích ztrát. Toto ručení federace je interně nahrazeno ručením akcionářů WestLB. Tato skutečnost však nemá dopad na banku, která je příjemcem podpory. Pokud by byly tyto záruky posouzeny jakožto oddělený zdroj podpory, byla by tato plnění započtena nadvakrát. Záruky tedy nenavyšují rozsah státní podpory poskytnuté v rámci prvního převodu aktiv na EAA. |
| --- | --- |

(134)

Výše státní podpory zahrnuje též záruky za úhradu ztrát EAA, jež poskytli akcionáři WestLB (viz 33.–40. bod odůvodnění). Tyto záruky totiž nastupují na místo závazku, který přijala federace, když prostřednictvím EAA nabyla aktiva WestLB. Budiž připomenuto, že jsou podílníci podle FMStFG povinni uhradit federaci kompenzaci v případě budoucích ztrát. Toto ručení federace je interně nahrazeno ručením akcionářů WestLB. Tato skutečnost však nemá dopad na banku, která je příjemcem podpory. Pokud by byly tyto záruky posouzeny jakožto oddělený zdroj podpory, byla by tato plnění započtena nadvakrát. Záruky tedy nenavyšují rozsah státní podpory poskytnuté v rámci prvního převodu aktiv na EAA.

f.   DRUHÝ PŘEVOD AKTIV – DOPLNĚNÍ EAA

| (135) | Druhý převod aktiv se týká potenciálního doplnění EAA všemi zbývajícími aktivy a závazky WestLB. V této souvislosti je třeba zdůraznit, že je nyní jisté pouze to, že dojde k převodu vyčleněného portfolia WestImmo, zatímco převod aktiv a závazků Verbundbank a Pfandbriefbank je zvažován pouze jako možnost. Dále jsou k prodeji nabídnuta všechna oddělení a úseky WestLB, takže je přeci jen možné, že by související aktiva a závazky byly prodány ještě před 30. červnem 2012 za tržní cenu a nebyly by již předmětem převodu na EAA. Níže uvedené posouzení však vychází z opatrného předpokladu, že všechna zbývající aktiva a závazky budou k 30. červnu 2012 na EAA převedeny. |
| --- | --- |

(135)

Druhý převod aktiv se týká potenciálního doplnění EAA všemi zbývajícími aktivy a závazky WestLB. V této souvislosti je třeba zdůraznit, že je nyní jisté pouze to, že dojde k převodu vyčleněného portfolia WestImmo, zatímco převod aktiv a závazků Verbundbank a Pfandbriefbank je zvažován pouze jako možnost. Dále jsou k prodeji nabídnuta všechna oddělení a úseky WestLB, takže je přeci jen možné, že by související aktiva a závazky byly prodány ještě před 30. červnem 2012 za tržní cenu a nebyly by již předmětem převodu na EAA. Níže uvedené posouzení však vychází z opatrného předpokladu, že všechna zbývající aktiva a závazky budou k 30. červnu 2012 na EAA převedeny.

| (136) | V případě WestImmo bude odštěpeno vyčleněné portfolio aktiv a závazků v objemu zhruba [5,3–6,9] mld. EUR (účetní hodnota zjištěná dle HGB) a bude následně převedeno na EAA. Jeho tržní ocenění bylo zjištěno podle údajů v tabulce 4. Číselné údaje, z nichž byla tržní hodnota určena, Komise přezkoumala s tím, že pokládá za přijatelné vysvětlení, proč lze tržní hodnotu pokládat za dostatečně konzervativní. V případě druhého převodu aktiv je tedy ohledně části, jež připadá na WestImmo, poskytnuta státní podpora ve výši [300–800] mil. EUR, která odpovídá rozdílu mezi hodnotou převodní a hodnotou tržní. |
| --- | --- |

(136)

V případě WestImmo bude odštěpeno vyčleněné portfolio aktiv a závazků v objemu zhruba [5,3–6,9] mld. EUR (účetní hodnota zjištěná dle HGB) a bude následně převedeno na EAA. Jeho tržní ocenění bylo zjištěno podle údajů v tabulce 4. Číselné údaje, z nichž byla tržní hodnota určena, Komise přezkoumala s tím, že pokládá za přijatelné vysvětlení, proč lze tržní hodnotu pokládat za dostatečně konzervativní. V případě druhého převodu aktiv je tedy ohledně části, jež připadá na WestImmo, poskytnuta státní podpora ve výši [300–800] mil. EUR, která odpovídá rozdílu mezi hodnotou převodní a hodnotou tržní.

| (137) | Pokud by se nepodařilo prodat WestImmo, z níž bude odštěpeno vyčleněné portfolio, jako Pfandbriefbank, nýbrž by ji bylo nutno převést na EAA, odpovídá převodní hodnota podle názoru Německa hodnotě tržní. Tento argument se jeví jako přijatelný, neboť Pfandbriefbank byla záměrně očištěna o znehodnocená aktiva. |
| --- | --- |

(137)

Pokud by se nepodařilo prodat WestImmo, z níž bude odštěpeno vyčleněné portfolio, jako Pfandbriefbank, nýbrž by ji bylo nutno převést na EAA, odpovídá převodní hodnota podle názoru Německa hodnotě tržní. Tento argument se jeví jako přijatelný, neboť Pfandbriefbank byla záměrně očištěna o znehodnocená aktiva.

| (138) | V případě WestLB budou odštěpena aktiva a závazky v objemu zhruba [120–150] mld. EUR (účetní hodnota zjištěná dle HGB). Tržní hodnota portfolia je o [1,0–1,8] mld. EUR nižší než účetní hodnota podle HGB (viz tabulka 3 pod 47. bodem odůvodnění. U zbývajících aktiv a závazků WestLB Komise přezkoumala číselné údaje, jež byly použity ke stanovení jejich tržní hodnoty, a v tržním ocenění neshledala žádné rozpory. Komise připomíná, že WestLB byla během prvního převodu aktiv očištěna o znehodnocená aktiva, čímž došlo k rozsáhlému snížení kapitálových požadavků. Nepřekvapí tedy, že je kvalita portfolia, a tedy i jeho tržní hodnota mnohem vyšší nežli v případě prvního převodu. Komise proto akceptuje, že je tržní hodnota aktiv a závazků v portfoliu o [1,0–1,8] mld. EUR nižší nežli převodní hodnota (účetní hodnota zjištěná podle HGB) a že výše podpory, která v rámci druhého převodu aktiv připadá na část aktiv a závazků WestLB, tudíž odpovídá [1,0–1,8] mld. EUR. |
| --- | --- |

(138)

V případě WestLB budou odštěpena aktiva a závazky v objemu zhruba [120–150] mld. EUR (účetní hodnota zjištěná dle HGB). Tržní hodnota portfolia je o [1,0–1,8] mld. EUR nižší než účetní hodnota podle HGB (viz tabulka 3 pod 47. bodem odůvodnění. U zbývajících aktiv a závazků WestLB Komise přezkoumala číselné údaje, jež byly použity ke stanovení jejich tržní hodnoty, a v tržním ocenění neshledala žádné rozpory. Komise připomíná, že WestLB byla během prvního převodu aktiv očištěna o znehodnocená aktiva, čímž došlo k rozsáhlému snížení kapitálových požadavků. Nepřekvapí tedy, že je kvalita portfolia, a tedy i jeho tržní hodnota mnohem vyšší nežli v případě prvního převodu. Komise proto akceptuje, že je tržní hodnota aktiv a závazků v portfoliu o [1,0–1,8] mld. EUR nižší nežli převodní hodnota (účetní hodnota zjištěná podle HGB) a že výše podpory, která v rámci druhého převodu aktiv připadá na část aktiv a závazků WestLB, tudíž odpovídá [1,0–1,8] mld. EUR.

| (139) | Tržní hodnota aktiv v rámci druhého převodu je o celkem [1,3–2,6] mld. EUR nižší než jejich hodnota převodní. Výše podpory, jež připadá na druhý převod aktiv, tedy činí celkem [1,3–2,6] mld. EUR. |
| --- | --- |

(139)

Tržní hodnota aktiv v rámci druhého převodu je o celkem [1,3–2,6] mld. EUR nižší než jejich hodnota převodní. Výše podpory, jež připadá na druhý převod aktiv, tedy činí celkem [1,3–2,6] mld. EUR.

g.   POSKYTNUTÍ LIKVIDITY ZE STRANY AKCIONÁŘŮ WESTLB ZA PRVNÍ POLOLETÍ 2012

| (140) | Jakmile budou na EAA převedena všechna aktiva WestLB, přejde na EAA odpovědnost za jejich financování. Do 30. června 2012 (tj. až do skutečného převodu) budou opatření k zajištění potřebné likvidity přijímat akcionáři WestLB a tím zajišťovat, aby se převod aktiv na EAA mohl uskutečnit. Tato opatření lze pokládat za nedílnou součást všeobecného likvidačního scénáře, neboť má pouze chránit transformační fázi v případě, že do 30. června 2012 dojde na trhu k turbulencím. Tento postup však současně představuje časově omezené zvýhodnění WestLB (71), které [...]. Vzhledem k tomu, že se v případě akcionářů WestLB jedná o veřejnoprávní korporace a o podniky, které v konečném důsledku ovládá stát, a že tito akcionáři by během transformace museli rozhodovat o poskytování likvidity, jsou na toto opatření vynakládány státní prostředky. Jak již uvádí 118. bod odůvodnění, mohlo by takové zvýhodnění s ohledem na specifické rysy německého bankovního sektoru narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Lze tedy vyvodit, že poskytnou-li akcionáři WestLB v prvním pololetí 2012 bance likviditu, jedná se o státní podporu. |
| --- | --- |

(140)

Jakmile budou na EAA převedena všechna aktiva WestLB, přejde na EAA odpovědnost za jejich financování. Do 30. června 2012 (tj. až do skutečného převodu) budou opatření k zajištění potřebné likvidity přijímat akcionáři WestLB a tím zajišťovat, aby se převod aktiv na EAA mohl uskutečnit. Tato opatření lze pokládat za nedílnou součást všeobecného likvidačního scénáře, neboť má pouze chránit transformační fázi v případě, že do 30. června 2012 dojde na trhu k turbulencím. Tento postup však současně představuje časově omezené zvýhodnění WestLB (71), které [...]. Vzhledem k tomu, že se v případě akcionářů WestLB jedná o veřejnoprávní korporace a o podniky, které v konečném důsledku ovládá stát, a že tito akcionáři by během transformace museli rozhodovat o poskytování likvidity, jsou na toto opatření vynakládány státní prostředky. Jak již uvádí 118. bod odůvodnění, mohlo by takové zvýhodnění s ohledem na specifické rysy německého bankovního sektoru narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Lze tedy vyvodit, že poskytnou-li akcionáři WestLB v prvním pololetí 2012 bance likviditu, jedná se o státní podporu.

h.   ZÁVĚR

Ve prospěch WestLB byla celkově poskytnuta tato státní podpora:

Tabulka č. 7

Státní podpora ve prospěch WestLB

| Kapitálová a podobná opatření | Prvek podpory
  (v mld. EUR) |
| --- | --- |
| Záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix | 5 |
| Kapitálová injekce ve spojení s prvním převodem aktiv | 3 |
| Nový kapitálový nástroj pro banku SPM | 1 |
| Další úhrada ztrát banky SPM ze strany Severního Porýní-Vestfálska | [0,5–2,0] |
| První převod aktiv | 10,812 |
| Druhý převod aktiv – doplnění EAA aktivy a závazky WestImmo (vyčleněné portfolio) | [0,3–0,8] |
| Druhý převod aktiv – doplnění EAA aktivy a závazky WestLB | [1,0–1,8] |
| Celkem | [21,6–24,4] |
| Procentuální podíl státní podpory na rizikově vážených aktivech v objemu 88,5 mld. EUR (stav ke dni 30.12.2008) | [24,4–27,6] % |
| Opatření na zajištění likvidity | [...] |

Kapitálová a podobná opatření

Prvek podpory

(v mld. EUR)

Záruka na pokrytí rizik pro portfolio Phoenix

5

Kapitálová injekce ve spojení s prvním převodem aktiv

3

Nový kapitálový nástroj pro banku SPM

1

Další úhrada ztrát banky SPM ze strany Severního Porýní-Vestfálska

[0,5–2,0]

První převod aktiv

10,812

Druhý převod aktiv – doplnění EAA aktivy a závazky WestImmo (vyčleněné portfolio)

[0,3–0,8]

Druhý převod aktiv – doplnění EAA aktivy a závazky WestLB

[1,0–1,8]

Celkem

[21,6–24,4]

Procentuální podíl státní podpory na rizikově vážených aktivech v objemu 88,5 mld. EUR (stav ke dni 30.12.2008)

[24,4–27,6] %

Opatření na zajištění likvidity

[...]

2.   SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM

a.   POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU

| (141) | Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU je Komise oprávněna prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise si je vědoma toho, že celosvětová finanční krize může vážně narušit hospodářství členského státu a že jsou opatření na podporu bank vhodná k tomu, aby takovou poruchu napravila. Tento závěr potvrdilo sdělení Komise s názvem „Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (72) (dále jen „sdělení k rekapitalizaci“), jakož i sdělení o znehodnocených aktivech a sdělení k restrukturalizaci. Podle názoru Komise jsou předpoklady pro schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU vzhledem k novému tlaku na finančních trzích nadále splněny. Tento svůj názor potvrdila tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužila použitelnost pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí do 31. prosince 2011 (73). Následně Komise použitelnost těchto pravidel prodloužila ještě jednou na období po 31. prosinci 2011 (74). |
| --- | --- |

(141)

Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU je Komise oprávněna prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise si je vědoma toho, že celosvětová finanční krize může vážně narušit hospodářství členského státu a že jsou opatření na podporu bank vhodná k tomu, aby takovou poruchu napravila. Tento závěr potvrdilo sdělení Komise s názvem „Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (72) (dále jen „sdělení k rekapitalizaci“), jakož i sdělení o znehodnocených aktivech a sdělení k restrukturalizaci. Podle názoru Komise jsou předpoklady pro schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU vzhledem k novému tlaku na finančních trzích nadále splněny. Tento svůj názor potvrdila tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužila použitelnost pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí do 31. prosince 2011 (73). Následně Komise použitelnost těchto pravidel prodloužila ještě jednou na období po 31. prosinci 2011 (74).

| (142) | Správnost této analýzy z pohledu německého hospodářství potvrdila rozhodnutí, jimiž Komise schválila různá opatření spolkové vlády na boj proti finanční krizi, zejména v rozhodnutích o schválení a prodloužení balíčku na záchranu bank (75). |
| --- | --- |

(142)

Správnost této analýzy z pohledu německého hospodářství potvrdila rozhodnutí, jimiž Komise schválila různá opatření spolkové vlády na boj proti finanční krizi, zejména v rozhodnutích o schválení a prodloužení balíčku na záchranu bank (75).

| (143) | Nekontrolované zhroucení banky, jakou je WestLB, by mohlo přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celou ekonomiku členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. |
| --- | --- |

(143)

Nekontrolované zhroucení banky, jakou je WestLB, by mohlo přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celou ekonomiku členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

b.   SLUČITELNOST OPATŘENÍ NA ZÁCHRANU ZNEHODNOCENÝCH AKTIV S VNITŘNÍM TRHEM

| (144) | Z důvodů uvedených ve 125. a 126. bodu odůvodnění je nutno první převod aktiv na EEA posoudit podle sdělení o znehodnocených aktivech. Toto posouzení slučitelnosti se soustředí na otázku, zdali se převod aktiv uskutečňuje za cenu, která je vyšší než tržní hodnota, aniž by byla současně překročena reálná ekonomická hodnota definovaná v bodu 40 sdělení o znehodnocených aktivech. Podle bodu 41 téhož sdělení je opatření podpory slučitelné s vnitřním trhem v případě, že převodní hodnota nepřekračuje reálnou ekonomickou hodnotu a že je převodní delta rovna nule. Předmětem následujícího posouzení bude nejprve výše převodní delty (viz 144.–159. bod odůvodnění). Není-li tento ukazatel roven nule, tj. překračuje-li reálnou ekonomickou hodnotu, musí být splacen nebo vymožen zpět (viz 161.–162. bod odůvodnění níže). |
| --- | --- |

(144)

Z důvodů uvedených ve 125. a 126. bodu odůvodnění je nutno první převod aktiv na EEA posoudit podle sdělení o znehodnocených aktivech. Toto posouzení slučitelnosti se soustředí na otázku, zdali se převod aktiv uskutečňuje za cenu, která je vyšší než tržní hodnota, aniž by byla současně překročena reálná ekonomická hodnota definovaná v bodu 40 sdělení o znehodnocených aktivech. Podle bodu 41 téhož sdělení je opatření podpory slučitelné s vnitřním trhem v případě, že převodní hodnota nepřekračuje reálnou ekonomickou hodnotu a že je převodní delta rovna nule. Předmětem následujícího posouzení bude nejprve výše převodní delty (viz 144.–159. bod odůvodnění). Není-li tento ukazatel roven nule, tj. překračuje-li reálnou ekonomickou hodnotu, musí být splacen nebo vymožen zpět (viz 161.–162. bod odůvodnění níže).

i)   
  Slučitelnost prvního převodu aktiv na EAA

| (145) | V souvislosti s prvním převodem aktiv zpochybnilo Německo výpočet reálné ekonomické hodnoty. Ve svém vyjádření se pokouší vyvrátit výpočet převodní delty provedený v rozhodnutí z listopadu 2010, podle nějž činí tento ukazatel 3,414 mld. EUR. Komise argumentaci Německa přezkoumala a dospěla k tomuto závěru: |
| --- | --- |

(145)

V souvislosti s prvním převodem aktiv zpochybnilo Německo výpočet reálné ekonomické hodnoty. Ve svém vyjádření se pokouší vyvrátit výpočet převodní delty provedený v rozhodnutí z listopadu 2010, podle nějž činí tento ukazatel 3,414 mld. EUR. Komise argumentaci Německa přezkoumala a dospěla k tomuto závěru:

—   K ocenění obecně

| (146) | Pokud jde o celkové ocenění za účelem zjištění reálné ekonomické hodnoty převáděných aktiv, trvá Komise na tom, že její ocenění nebylo nadmíru konzervativní a bylo provedeno v souladu s bodem 37 sdělení o znehodnocených aktivech. Podle tohoto ustanovení musí Komise sledovat správný a koherentní přístup k oceňování aktiv, včetně aktiv, která jsou komplexnější a méně likvidní, aby se předešlo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Ve svém rozhodnutí z listopadu 2010 Komise uvedla, že je její přístup v souladu s běžnou rozhodovací praxí. Přístupy jiných orgánů, např. orgánů shromážděných v Evropském výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS), jsou samozřejmě též možné, avšak pro stávající posouzení irelevantní. |
| --- | --- |

(146)

Pokud jde o celkové ocenění za účelem zjištění reálné ekonomické hodnoty převáděných aktiv, trvá Komise na tom, že její ocenění nebylo nadmíru konzervativní a bylo provedeno v souladu s bodem 37 sdělení o znehodnocených aktivech. Podle tohoto ustanovení musí Komise sledovat správný a koherentní přístup k oceňování aktiv, včetně aktiv, která jsou komplexnější a méně likvidní, aby se předešlo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Ve svém rozhodnutí z listopadu 2010 Komise uvedla, že je její přístup v souladu s běžnou rozhodovací praxí. Přístupy jiných orgánů, např. orgánů shromážděných v Evropském výboru orgánů bankovního dohledu (CEBS), jsou samozřejmě též možné, avšak pro stávající posouzení irelevantní.

| (147) | Komise není ani nadále přesvědčena o tom, že přístup, jejž navrhla WestLB, je konformní s rozhodovací praxí na poli státních podpor. Komise konstatuje, že Deutsche Bundesbank reálnou ekonomickou hodnotu, kterou WestLB navrhla, nepotvrzuje, nýbrž podrobuje kritice jak metodu ocenění, tak parametry, jež WestLB použila (76). Tento kritický pohled Deutsche Bundesbank vyvrací tvrzení Německa, podle nějž je metoda ocenění WestLB v odborných kruzích uznávána. Komise proto setrvává na svém názoru, že se metoda ocenění WestLB odchyluje od běžné rozhodovací praxe (77). |
| --- | --- |

(147)

Komise není ani nadále přesvědčena o tom, že přístup, jejž navrhla WestLB, je konformní s rozhodovací praxí na poli státních podpor. Komise konstatuje, že Deutsche Bundesbank reálnou ekonomickou hodnotu, kterou WestLB navrhla, nepotvrzuje, nýbrž podrobuje kritice jak metodu ocenění, tak parametry, jež WestLB použila (76). Tento kritický pohled Deutsche Bundesbank vyvrací tvrzení Německa, podle nějž je metoda ocenění WestLB v odborných kruzích uznávána. Komise proto setrvává na svém názoru, že se metoda ocenění WestLB odchyluje od běžné rozhodovací praxe (77).

—   Ocenění na úrovni dílčích portfolií

| (148) | Pokud jde o ocenění konkrétně, Komise v souvislosti s oceněním „strukturovaných cenných papírů“ konstatuje, že zde nedochází k výrazným odchylkám. Reálná ekonomická hodnota celé této kategorie aktiv, jak ji vypočetla Komise, se velmi blíží reálné ekonomické hodnotě, z níž vychází WestLB. Od konzervativních předpokladů odhlížela Komise vždy v případě, že by jimi bylo validováno či odmítnuto ocenění jednotlivých portfolií. Namísto toho podle doporučení svých znalců ještě jednou přezkoumala nadměrně opatrný přístup, jejž WestLB sledovala u dílčího portfolia „European Super Senior“. Komise prostudovala podrobný znalecký posudek, který se věnoval též nejdůležitějším podkategoriím aktiv (ABS CDO (78), jiné CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) a Financials). Dospěla k závěru, že metody a závěry zde uvedené odpovídají jiným případům, např. těm, jež jsou citovány v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(148)

Pokud jde o ocenění konkrétně, Komise v souvislosti s oceněním „strukturovaných cenných papírů“ konstatuje, že zde nedochází k výrazným odchylkám. Reálná ekonomická hodnota celé této kategorie aktiv, jak ji vypočetla Komise, se velmi blíží reálné ekonomické hodnotě, z níž vychází WestLB. Od konzervativních předpokladů odhlížela Komise vždy v případě, že by jimi bylo validováno či odmítnuto ocenění jednotlivých portfolií. Namísto toho podle doporučení svých znalců ještě jednou přezkoumala nadměrně opatrný přístup, jejž WestLB sledovala u dílčího portfolia „European Super Senior“. Komise prostudovala podrobný znalecký posudek, který se věnoval též nejdůležitějším podkategoriím aktiv (ABS CDO (78), jiné CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) a Financials). Dospěla k závěru, že metody a závěry zde uvedené odpovídají jiným případům, např. těm, jež jsou citovány v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (149) | Za druhé, ve spojitosti s úvěrovým portfoliem Komise polemizuje s tvrzením Německa, podle nějž není znalecké ocenění dostatečně transparentní a je rozporuplné. Komise poukazuje na to, že poskytla vodítka ke vhodnosti určitých metod k určení reálné ekonomické hodnoty. Komise např. doporučila zopakovat ocenění (re-underwriting) úvěrového portfolia na základě velké namátkové kontroly a na této bázi posoudit vhodnost stávajících ratingových systémů, pravděpodobnosti selhání vypočtené s jejich pomocí (PD) a ztrátovosti ze selhání (LGD). Německo se tímto doporučením neřídilo. Komise dále zdůraznila, že v souladu s bodem 41 sdělení o znehodnocených aktivech musela při výpočtu ztrátovosti ze selhání a pravděpodobnosti selhání vycházet ze zátěžových scénářů, které spočívají na dostatečně konzervativních předpokladech. Podle její rozhodovací praxe se musí ocenění převáděných aktiv opírat o jejich reálnou ekonomickou hodnotu. Komise tedy potvrzuje svůj předchozí závěr, že je ocenění nutno upravit o zhruba 1 mld. ERU. |
| --- | --- |

(149)

Za druhé, ve spojitosti s úvěrovým portfoliem Komise polemizuje s tvrzením Německa, podle nějž není znalecké ocenění dostatečně transparentní a je rozporuplné. Komise poukazuje na to, že poskytla vodítka ke vhodnosti určitých metod k určení reálné ekonomické hodnoty. Komise např. doporučila zopakovat ocenění (re-underwriting) úvěrového portfolia na základě velké namátkové kontroly a na této bázi posoudit vhodnost stávajících ratingových systémů, pravděpodobnosti selhání vypočtené s jejich pomocí (PD) a ztrátovosti ze selhání (LGD). Německo se tímto doporučením neřídilo. Komise dále zdůraznila, že v souladu s bodem 41 sdělení o znehodnocených aktivech musela při výpočtu ztrátovosti ze selhání a pravděpodobnosti selhání vycházet ze zátěžových scénářů, které spočívají na dostatečně konzervativních předpokladech. Podle její rozhodovací praxe se musí ocenění převáděných aktiv opírat o jejich reálnou ekonomickou hodnotu. Komise tedy potvrzuje svůj předchozí závěr, že je ocenění nutno upravit o zhruba 1 mld. ERU.

| (150) | Za třetí, pokud jde o portfolio cenných papírů, souhlasí Komise s Německem v tom, že důvodem odchylek je předpoklad, zdali jsou příslušné trhy funkčně narušeny, či nikoli. Lze však položit i otázku, zdali může být tato část portfolia vůbec předmětem záchrany podle sdělení o znehodnocených aktivech. Bylo by možné argumentovat tím, že přestože lze uvažovat o jisté flexibilitě, kdy by byl bankám přiznán nárok na záchranu aktiv, jež nebyla primárně dotčena první fází finanční krize, nelze žádného programu na záchranu aktiv využít v případě aktiv, která není možné v okamžiku převodu pokládat za znehodnocená. Opatření na záchranu znehodnocených aktiv by nebylo podle této optiky možné pokládat za svého druhu časově neomezenou pojistku proti následkům recese. Na straně druhé by mohlo vyčlenění velkých portfolií v objemu několika miliard eur narušit právě na těchto trzích hospodářskou soutěž. Jako možnost vyhovět jak cíli zachování finanční stability, tak nutnosti zabránit narušení hospodářské soutěže upravuje sdělení o znehodnocených aktivech převod takových aktiv. Nicméně vzhledem k tomu, že trh těchto aktiv funguje (tj. není funkčně narušen), odpovídá reálná ekonomická hodnota zcela či přibližně hodnotě tržní. |
| --- | --- |

(150)

Za třetí, pokud jde o portfolio cenných papírů, souhlasí Komise s Německem v tom, že důvodem odchylek je předpoklad, zdali jsou příslušné trhy funkčně narušeny, či nikoli. Lze však položit i otázku, zdali může být tato část portfolia vůbec předmětem záchrany podle sdělení o znehodnocených aktivech. Bylo by možné argumentovat tím, že přestože lze uvažovat o jisté flexibilitě, kdy by byl bankám přiznán nárok na záchranu aktiv, jež nebyla primárně dotčena první fází finanční krize, nelze žádného programu na záchranu aktiv využít v případě aktiv, která není možné v okamžiku převodu pokládat za znehodnocená. Opatření na záchranu znehodnocených aktiv by nebylo podle této optiky možné pokládat za svého druhu časově neomezenou pojistku proti následkům recese. Na straně druhé by mohlo vyčlenění velkých portfolií v objemu několika miliard eur narušit právě na těchto trzích hospodářskou soutěž. Jako možnost vyhovět jak cíli zachování finanční stability, tak nutnosti zabránit narušení hospodářské soutěže upravuje sdělení o znehodnocených aktivech převod takových aktiv. Nicméně vzhledem k tomu, že trh těchto aktiv funguje (tj. není funkčně narušen), odpovídá reálná ekonomická hodnota zcela či přibližně hodnotě tržní.

| (151) | WestLB zkoumá existenci fungujícího trhu podle kritéria, jež se opírá čistě o likviditu, zatímco Komise zastává názor (84), že by existence případné tržní poruchy měla být posouzena za pomoci srovnání s dobře fungujícím trhem daného aktiva. Na normálně fungujícím trhu se transakce uskutečňuje mezi kupujícím a prodávajícím, kteří jsou ochotni uzavřít smlouvu. Pojem kupujícího a prodávajícího ochotných uzavřít smlouvu implikuje, že se jedná o transakci dobrovolnou, která není sjednávána pod nátlakem. |
| --- | --- |

(151)

WestLB zkoumá existenci fungujícího trhu podle kritéria, jež se opírá čistě o likviditu, zatímco Komise zastává názor (84), že by existence případné tržní poruchy měla být posouzena za pomoci srovnání s dobře fungujícím trhem daného aktiva. Na normálně fungujícím trhu se transakce uskutečňuje mezi kupujícím a prodávajícím, kteří jsou ochotni uzavřít smlouvu. Pojem kupujícího a prodávajícího ochotných uzavřít smlouvu implikuje, že se jedná o transakci dobrovolnou, která není sjednávána pod nátlakem.

| (152) | Znalci Komise předložili transparentní kritéria pro normální fungující trh a Komise tato kritéria akceptovala (85). Zatímco přiměřená likvidita a nízké rozpětí nabídka/poptávka ukazují na fungující trh, neplatí nutně opak. Soukromě umístěný cenný papír solventního a stabilního emitenta totiž nemusí být nutně likvidní. V případě potřeby by však bylo možno snadno získat konkurenceschopnou tržní nabídku, která by se blížila tržnímu ocenění určenému na základě srovnatelných likvidních cenných papírů. Kritéria, která navrhla WestLB, jsou tedy z hlediska posouzení normálně fungujícího trhu pojata příliš úzce. |
| --- | --- |

(152)

Znalci Komise předložili transparentní kritéria pro normální fungující trh a Komise tato kritéria akceptovala (85). Zatímco přiměřená likvidita a nízké rozpětí nabídka/poptávka ukazují na fungující trh, neplatí nutně opak. Soukromě umístěný cenný papír solventního a stabilního emitenta totiž nemusí být nutně likvidní. V případě potřeby by však bylo možno snadno získat konkurenceschopnou tržní nabídku, která by se blížila tržnímu ocenění určenému na základě srovnatelných likvidních cenných papírů. Kritéria, která navrhla WestLB, jsou tedy z hlediska posouzení normálně fungujícího trhu pojata příliš úzce.

| (153) | V tomto kontextu je třeba poznamenat, že chybná klasifikace aktiv, jež nejsou znehodnocena, nepředstavuje sama o sobě z hlediska určení reálné ekonomické hodnoty problém. Je-li použita vhodná metoda a kalibrace, pak se reálná ekonomická hodnota takovýchto položek zřejmě blíží hodnotě tržní. V případě fungujícího trhu by k hodnotě, která se blíží hodnotě tržní, měla vést každá metoda výpočtu reálné ekonomické hodnoty. Chybná klasifikace aktiv je tedy v podstatě svého druhu testem vhodnosti zvolené metody výpočtu a parametrů reálné ekonomické hodnoty. |
| --- | --- |

(153)

V tomto kontextu je třeba poznamenat, že chybná klasifikace aktiv, jež nejsou znehodnocena, nepředstavuje sama o sobě z hlediska určení reálné ekonomické hodnoty problém. Je-li použita vhodná metoda a kalibrace, pak se reálná ekonomická hodnota takovýchto položek zřejmě blíží hodnotě tržní. V případě fungujícího trhu by k hodnotě, která se blíží hodnotě tržní, měla vést každá metoda výpočtu reálné ekonomické hodnoty. Chybná klasifikace aktiv je tedy v podstatě svého druhu testem vhodnosti zvolené metody výpočtu a parametrů reálné ekonomické hodnoty.

| (154) | K tvrzení Německa, že byly v roce 2009 funkčně narušeny určité trhy státních dluhopisů, Komise konstatuje, že v uvedené době byla naplněna kritéria fungujícího trhu. Naopak se koncem druhého čtvrtletí 2010 (86) a později vyskytly na jednotlivých dílčích trzích státních dluhopisů náznaky funkční poruchy, zejména s ohledem na intervence ECB a další zásahy na evropské úrovni. K 31. prosinci 2009 a 31. březnu 2010, jež při oceňování sloužily jako referenční termíny, však tyto okolnosti nepanovaly. |
| --- | --- |

(154)

K tvrzení Německa, že byly v roce 2009 funkčně narušeny určité trhy státních dluhopisů, Komise konstatuje, že v uvedené době byla naplněna kritéria fungujícího trhu. Naopak se koncem druhého čtvrtletí 2010 (86) a později vyskytly na jednotlivých dílčích trzích státních dluhopisů náznaky funkční poruchy, zejména s ohledem na intervence ECB a další zásahy na evropské úrovni. K 31. prosinci 2009 a 31. březnu 2010, jež při oceňování sloužily jako referenční termíny, však tyto okolnosti nepanovaly.

| (155) | Komise proto setrvává na svém názoru, že WestLB buď použila nesprávnou metodu ocenění nebo při ocenění vycházela z nesprávných parametrů s tím důsledkem, že je jeho výsledek nutno upravit o zhruba 600 mil. EUR. |
| --- | --- |

(155)

Komise proto setrvává na svém názoru, že WestLB buď použila nesprávnou metodu ocenění nebo při ocenění vycházela z nesprávných parametrů s tím důsledkem, že je jeho výsledek nutno upravit o zhruba 600 mil. EUR.

| (156) | Závěrem je nutno konstatovat, že ocenění všech tří dílčích portfolií reálnou ekonomickou hodnotou, jež je prezentováno ve znaleckém posudku, Komise pokládá za správné a slučitelné se svou rozhodovací praxí. Rozdíl mezi převodní a reálnou ekonomickou hodnotou aktiv v portfoliu tedy podle názoru Komise činí 6,949 mld. EUR (87). |
| --- | --- |

(156)

Závěrem je nutno konstatovat, že ocenění všech tří dílčích portfolií reálnou ekonomickou hodnotou, jež je prezentováno ve znaleckém posudku, Komise pokládá za správné a slučitelné se svou rozhodovací praxí. Rozdíl mezi převodní a reálnou ekonomickou hodnotou aktiv v portfoliu tedy podle názoru Komise činí 6,949 mld. EUR (87).

| (157) | V rozhodnutí z listopadu 2010 vyjádřila Komise pochybnosti, zdali pro účely převodu přicházejí v úvahu všechna aktiva. Jako důkaz toho, že v případě některých aktiv vznikly již v době převodu ztráty, přestože tato aktiva nespadala do oblasti působnosti bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, použila Komise údaje z první zprávy o hospodaření EAA. Německo však předložilo doplňující údaje a vysvětlilo jednak rozsah tvorby rezerv na rizika, kterou EAA provedla, jednak výši ztrát z aktiv převedených na tuto agenturu. Uvedené vysvětlení bylo přijatelné a rozptýlilo pochybnosti Komise. Z tohoto důvodu není u aktiv, jež nelze zachránit, třeba provádět žádné další úpravy. |
| --- | --- |

(157)

V rozhodnutí z listopadu 2010 vyjádřila Komise pochybnosti, zdali pro účely převodu přicházejí v úvahu všechna aktiva. Jako důkaz toho, že v případě některých aktiv vznikly již v době převodu ztráty, přestože tato aktiva nespadala do oblasti působnosti bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, použila Komise údaje z první zprávy o hospodaření EAA. Německo však předložilo doplňující údaje a vysvětlilo jednak rozsah tvorby rezerv na rizika, kterou EAA provedla, jednak výši ztrát z aktiv převedených na tuto agenturu. Uvedené vysvětlení bylo přijatelné a rozptýlilo pochybnosti Komise. Z tohoto důvodu není u aktiv, jež nelze zachránit, třeba provádět žádné další úpravy.

—   Odečítané položky

| (158) | Komise neakceptuje žádné další odečítané položky kromě těch, jež uznala již v rozhodnutí z listopadu 2010. Akceptovány byly rovněž kompenzační účinky kapitálové injekce (3,267 mld. EUR) a úvěrových dluhopisů (268 mil. EUR) (88) (srv. 44. bod odůvodnění tabulka 2). Komise dále Německo vyzvala, aby si k těmto kompenzačním účinkům vyžádalo stanovisko Deutsche Bundesbank a nechalo si regulátorem, např. právě německou centrální bankou, v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech přezkoumat a potvrdit případné změny v ocenění portfolia. K tomuto přezkumu a potvrzení regulátorem však nedošlo. |
| --- | --- |

(158)

Komise neakceptuje žádné další odečítané položky kromě těch, jež uznala již v rozhodnutí z listopadu 2010. Akceptovány byly rovněž kompenzační účinky kapitálové injekce (3,267 mld. EUR) a úvěrových dluhopisů (268 mil. EUR) (88) (srv. 44. bod odůvodnění tabulka 2). Komise dále Německo vyzvala, aby si k těmto kompenzačním účinkům vyžádalo stanovisko Deutsche Bundesbank a nechalo si regulátorem, např. právě německou centrální bankou, v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech přezkoumat a potvrdit případné změny v ocenění portfolia. K tomuto přezkumu a potvrzení regulátorem však nedošlo.

| (159) | K závazkům zaručeným zřizovatelem banky Komise konstatuje, že ocenění závazků samo o sobě není předmětem sdělení o znehodnocených aktivech. Musela tedy přezkoumat, jak postupovat v případě převodu, který, jako v daném případě, zahrnuje nejen aktiva, ale i závazky. Komise sice uznává, že převod závazků s nízkým rozpětím může představovat ekonomickou nevýhodu, nicméně musela vytvořit rovnováhu mezi sjednanými aktivy a závazky. Komise tedy při přezkumu celkové výše podpory sice přihlédla k účinkům závazků zaručeným zřizovatelem banky (srv. 133. bod odůvodnění), nicméně je toho názoru, že by při určování reálné ekonomické hodnoty zohledňovány být neměly. |
| --- | --- |

(159)

K závazkům zaručeným zřizovatelem banky Komise konstatuje, že ocenění závazků samo o sobě není předmětem sdělení o znehodnocených aktivech. Musela tedy přezkoumat, jak postupovat v případě převodu, který, jako v daném případě, zahrnuje nejen aktiva, ale i závazky. Komise sice uznává, že převod závazků s nízkým rozpětím může představovat ekonomickou nevýhodu, nicméně musela vytvořit rovnováhu mezi sjednanými aktivy a závazky. Komise tedy při přezkumu celkové výše podpory sice přihlédla k účinkům závazků zaručeným zřizovatelem banky (srv. 133. bod odůvodnění), nicméně je toho názoru, že by při určování reálné ekonomické hodnoty zohledňovány být neměly.

| (160) | Pokud jde o budoucí kladné hospodářské výsledky docílené z převedených aktiv, nepřipojuje se Komise k názoru Německa, nýbrž setrvává na svém stanovisku, že by od okamžiku převodu aktiv již nemělo být k budoucím ziskům přihlíženo. Tato metoda výpočtu reálné ekonomické hodnoty úvěrového portfolia je v souladu s rozhodovací praxí Komise (89). |
| --- | --- |

(160)

Pokud jde o budoucí kladné hospodářské výsledky docílené z převedených aktiv, nepřipojuje se Komise k názoru Německa, nýbrž setrvává na svém stanovisku, že by od okamžiku převodu aktiv již nemělo být k budoucím ziskům přihlíženo. Tato metoda výpočtu reálné ekonomické hodnoty úvěrového portfolia je v souladu s rozhodovací praxí Komise (89).

| (161) | Ohledně přislíbených, avšak nečerpaných úvěrových linek Komise potvrzuje, že jejich účetní hodnota skutečně může být nulová. Tato možnost však nevylučuje, že se přislíbená nečerpaná úvěrová linka negativně projeví na reálné ekonomické hodnotě. Není totiž vyloučeno, že dojde k jejímu čerpání, neboť mu nelze smluvně zabránit. Skutečnost, že dosud k čerpání nedošlo, tedy na reálné ekonomické hodnotě nemění nic dokonce ani v případě, že tyto položky mají nulovou účetní hodnotu. |
| --- | --- |

(161)

Ohledně přislíbených, avšak nečerpaných úvěrových linek Komise potvrzuje, že jejich účetní hodnota skutečně může být nulová. Tato možnost však nevylučuje, že se přislíbená nečerpaná úvěrová linka negativně projeví na reálné ekonomické hodnotě. Není totiž vyloučeno, že dojde k jejímu čerpání, neboť mu nelze smluvně zabránit. Skutečnost, že dosud k čerpání nedošlo, tedy na reálné ekonomické hodnotě nemění nic dokonce ani v případě, že tyto položky mají nulovou účetní hodnotu.

| (162) | K diskontování očekávaných ztrát Komise konstatuje, že jím WestLB jednoduše mění svůj vlastní koncept ocenění, a to bez podpory Deutsche Bundesbank. Německo se tím dostává do rozporu se svým vlastním odhadem reálné ekonomické hodnoty, vůči názoru Komise však neprezentuje žádné další protiargumenty. |
| --- | --- |

(162)

K diskontování očekávaných ztrát Komise konstatuje, že jím WestLB jednoduše mění svůj vlastní koncept ocenění, a to bez podpory Deutsche Bundesbank. Německo se tím dostává do rozporu se svým vlastním odhadem reálné ekonomické hodnoty, vůči názoru Komise však neprezentuje žádné další protiargumenty.

| (163) | Vzhledem k tomu, že byla reálná ekonomická hodnota akceptována a že je v souladu s body 40 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech, nejsou podle názoru Komise z hlediska ocenění reálné ekonomické hodnoty relevantní ani očekávané ztráty, ani další z celkem tří Německem uplatněných odečítaných položek. |
| --- | --- |

(163)

Vzhledem k tomu, že byla reálná ekonomická hodnota akceptována a že je v souladu s body 40 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech, nejsou podle názoru Komise z hlediska ocenění reálné ekonomické hodnoty relevantní ani očekávané ztráty, ani další z celkem tří Německem uplatněných odečítaných položek.

—   Správa majetku

| (164) | Pochybnosti, jež měla Komise k řádné správě znehodnocených aktiv v návaznosti na převod aktiv, byly rozptýleny. Komise měla výhrady vůči tomu, aby znehodnocená aktiva nadále spravovala WestLB, neboť banka by se měla obecně soustředit na nové činnosti a zamezit jakémukoli konfliktu mezi ukončovanou a novou činností. Nicméně vzhledem k tomu, že WestLB/banka SPM nebudou po 30. červnu 2012 vykonávat žádné nové bankovní činnosti, nýbrž pouze poskytovat služby v oblasti správy majetku, nejsou pochybnosti Komise již relevantní. |
| --- | --- |

(164)

Pochybnosti, jež měla Komise k řádné správě znehodnocených aktiv v návaznosti na převod aktiv, byly rozptýleny. Komise měla výhrady vůči tomu, aby znehodnocená aktiva nadále spravovala WestLB, neboť banka by se měla obecně soustředit na nové činnosti a zamezit jakémukoli konfliktu mezi ukončovanou a novou činností. Nicméně vzhledem k tomu, že WestLB/banka SPM nebudou po 30. červnu 2012 vykonávat žádné nové bankovní činnosti, nýbrž pouze poskytovat služby v oblasti správy majetku, nejsou pochybnosti Komise již relevantní.

| (165) | Závěrem lze konstatovat, že se pochybnosti Komise nepodařilo rozptýlit, a to navzdory zohlednění všech dalších potenciálních odečítaných položek a argumentů, jež Německo uvedlo. Komise tedy nadále uvažuje ukazatel převodní delta ve výši 3,414 mld. EUR. |
| --- | --- |

(165)

Závěrem lze konstatovat, že se pochybnosti Komise nepodařilo rozptýlit, a to navzdory zohlednění všech dalších potenciálních odečítaných položek a argumentů, jež Německo uvedlo. Komise tedy nadále uvažuje ukazatel převodní delta ve výši 3,414 mld. EUR.

ii)   
  Zpětné získání podpory („claw-back“)

| (166) | Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí banka v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže, k němuž dochází tím, že jsou aktiva převáděna za cenu vyšší, než kolik činí hodnota pokládaná za přijatelnou kompenzaci selhání trhu, vrátit částku odpovídající ukazateli převodní delta. Nelze-li podporu získat zpět bezprostředně, mělo by k jejímu vrácení dojít postupně, např. za použití tzv. mechanismu claw-back. Není-li splacení podpory možné ani za pomoci uvedeného mechanismu, aniž by nastala technická insolvence, je třeba narušení hospodářské soutěže kompenzovat rozsáhlou restrukturalizací, jež může vést až k likvidaci (90). |
| --- | --- |

(166)

Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí banka v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže, k němuž dochází tím, že jsou aktiva převáděna za cenu vyšší, než kolik činí hodnota pokládaná za přijatelnou kompenzaci selhání trhu, vrátit částku odpovídající ukazateli převodní delta. Nelze-li podporu získat zpět bezprostředně, mělo by k jejímu vrácení dojít postupně, např. za použití tzv. mechanismu claw-back. Není-li splacení podpory možné ani za pomoci uvedeného mechanismu, aniž by nastala technická insolvence, je třeba narušení hospodářské soutěže kompenzovat rozsáhlou restrukturalizací, jež může vést až k likvidaci (90).

| (167) | Podle vlastních údajů v plánu restrukturalizace z února 2011 nebyla WestLB s to splatit ani oněch 3,4 mld. EUR, jež vyplývaly z prvního převodu aktiv na EAA, aniž by tím neohrozila svou životaschopnost. Možný by patrně nebyl ani prodej této banky v případě, že by tyto 3,4 mld. EUR musel Německu vracet potenciální kupec. Německo proto předložilo plán restrukturalizace z června 2011, jenž počítá s likvidací WestLB v horizontu 12 měsíců. Podle názoru Komise je likvidace WestLB dostatečná k tomu, aby bylo kompenzováno narušení hospodářské soutěže. S výhradou věrohodnosti plánu likvidace, jež bude posouzena v oddílu C, tedy Komise konstatuje, že státní podpora vyhovuje podmínkám sdělení o znehodnocených aktivech a je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(167)

Podle vlastních údajů v plánu restrukturalizace z února 2011 nebyla WestLB s to splatit ani oněch 3,4 mld. EUR, jež vyplývaly z prvního převodu aktiv na EAA, aniž by tím neohrozila svou životaschopnost. Možný by patrně nebyl ani prodej této banky v případě, že by tyto 3,4 mld. EUR musel Německu vracet potenciální kupec. Německo proto předložilo plán restrukturalizace z června 2011, jenž počítá s likvidací WestLB v horizontu 12 měsíců. Podle názoru Komise je likvidace WestLB dostatečná k tomu, aby bylo kompenzováno narušení hospodářské soutěže. S výhradou věrohodnosti plánu likvidace, jež bude posouzena v oddílu C, tedy Komise konstatuje, že státní podpora vyhovuje podmínkám sdělení o znehodnocených aktivech a je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.

iii)   
  Slučitelnost doplnění EAA s vnitřním trhem

| (168) | Posouzení podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno v zásadě provést i u převodu druhé tranše. Podle názoru Komise by však výsledek takového posouzení již neměl vzhledem k plánu restrukturalizace z června 2011 žádný dopad. Případné další narušení hospodářské soutěže, které by bylo dáno ukazatelem převodní delta v souvislosti s druhou tranší, by totiž v každém případě omezila likvidace, s níž plán restrukturalizace z června 2011 počítá. V daném zvláštním případě tedy Komise zastává názor, že nakolik lze již celkovou výši podpory pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech, není nutné detailně posuzovat ocenění, tj. výpočet reálné ekonomické hodnoty. |
| --- | --- |

(168)

Posouzení podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno v zásadě provést i u převodu druhé tranše. Podle názoru Komise by však výsledek takového posouzení již neměl vzhledem k plánu restrukturalizace z června 2011 žádný dopad. Případné další narušení hospodářské soutěže, které by bylo dáno ukazatelem převodní delta v souvislosti s druhou tranší, by totiž v každém případě omezila likvidace, s níž plán restrukturalizace z června 2011 počítá. V daném zvláštním případě tedy Komise zastává názor, že nakolik lze již celkovou výši podpory pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech, není nutné detailně posuzovat ocenění, tj. výpočet reálné ekonomické hodnoty.

| (169) | Převod aktiv je tedy slučitelný s vnitřním trhem a odpovídá požadavkům bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech, neboť je potenciální narušení hospodářské soutěže omezeno likvidací WestLB. |
| --- | --- |

(169)

Převod aktiv je tedy slučitelný s vnitřním trhem a odpovídá požadavkům bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech, neboť je potenciální narušení hospodářské soutěže omezeno likvidací WestLB.

c.   SLUČITELNOST PODPORY NA RESTRUKTURALIZACI / PODPORY NA LIKVIDACI S VNITŘNÍM TRHEM

| (170) | Slučitelnost všech opatření podpory s vnitřním trhem musí Komise posoudit podle svých pokynů pro banky v době finanční krize, zejména podle sdělení k restrukturalizaci a sdělení pod názvem „Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí“ (91) (dále jen „sdělení o bankách“). |
| --- | --- |

(170)

Slučitelnost všech opatření podpory s vnitřním trhem musí Komise posoudit podle svých pokynů pro banky v době finanční krize, zejména podle sdělení k restrukturalizaci a sdělení pod názvem „Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí“ (91) (dále jen „sdělení o bankách“).

| (171) | Plán restrukturalizace z června 2011 musí zajišťovat slučitelnost opatření podpory uvedených v tabulce 7 s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(171)

Plán restrukturalizace z června 2011 musí zajišťovat slučitelnost opatření podpory uvedených v tabulce 7 s vnitřním trhem.

| (172) | Tato opatření jsou spojena s podporou v celkové výši [21,6–24,4] mld. EUR, a poměr podpory k rizikově váženým aktivům podle stavu k 31. prosinci 2009 tedy dosahuje [24,4–27,6] %. Tuto výši podpory je nutno pokládat za velmi významnou vzhledem k bilanční sumě příjemce podpory, a je tedy nutno provést rozsáhlou restrukturalizaci či likvidaci. Plán restrukturalizace musí dále zohledňovat další narušení hospodářské soutěže, k němuž dochází v důsledku státní podpory a priori neslučitelné s vnitřním trhem. Tato podpora má podobu ukazatele převodní delta. Navržená restrukturalizace či likvidace musí být takové povahy, aby toto narušení kompenzovaly. |
| --- | --- |

(172)

Tato opatření jsou spojena s podporou v celkové výši [21,6–24,4] mld. EUR, a poměr podpory k rizikově váženým aktivům podle stavu k 31. prosinci 2009 tedy dosahuje [24,4–27,6] %. Tuto výši podpory je nutno pokládat za velmi významnou vzhledem k bilanční sumě příjemce podpory, a je tedy nutno provést rozsáhlou restrukturalizaci či likvidaci. Plán restrukturalizace musí dále zohledňovat další narušení hospodářské soutěže, k němuž dochází v důsledku státní podpory a priori neslučitelné s vnitřním trhem. Tato podpora má podobu ukazatele převodní delta. Navržená restrukturalizace či likvidace musí být takové povahy, aby toto narušení kompenzovaly.

| (173) | Plán restrukturalizace z června 2011 splňuje kritéria sdělení k restrukturalizaci. Podle bodu 21 tohoto sdělení by se o řádné likvidaci či dražbě banky v obtížích mělo uvažovat vždy, když se banka nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti. Postup v případě řádné likvidace pak popisuje sdělení o bankách (92). Takovouto kontrolovanou likvidaci lze provádět v individuálních případech, kdy byla poskytnuta podpora na záchranu jednotlivé finanční instituce a kdy je zřejmé, že by restrukturalizace nebyla úspěšná. |
| --- | --- |

(173)

Plán restrukturalizace z června 2011 splňuje kritéria sdělení k restrukturalizaci. Podle bodu 21 tohoto sdělení by se o řádné likvidaci či dražbě banky v obtížích mělo uvažovat vždy, když se banka nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti. Postup v případě řádné likvidace pak popisuje sdělení o bankách (92). Takovouto kontrolovanou likvidaci lze provádět v individuálních případech, kdy byla poskytnuta podpora na záchranu jednotlivé finanční instituce a kdy je zřejmé, že by restrukturalizace nebyla úspěšná.

| (174) | Má-li být podpora na likvidaci slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí podle ustálené rozhodovací praxi Komise (93) splňovat tři obecné předpoklady:






  i) | podpora musí prokazatelně umožňovat řádnou likvidaci banky a současně se omezovat na minimum nezbytné k uskutečnění sledovaného cíle (94), |
| --- | --- | --- |

(174)

Má-li být podpora na likvidaci slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí podle ustálené rozhodovací praxi Komise (93) splňovat tři obecné předpoklady:

i)

podpora musí prokazatelně umožňovat řádnou likvidaci banky a současně se omezovat na minimum nezbytné k uskutečnění sledovaného cíle (94),

| ii) | musí být zajištěno přiměřené sdílení nákladů, zejména vyloučením akcionářů, pokud jde o získání prospěchu z jakékoliv podpory v souvislosti s likvidací (95), |
| --- | --- |

ii)

musí být zajištěno přiměřené sdílení nákladů, zejména vyloučením akcionářů, pokud jde o získání prospěchu z jakékoliv podpory v souvislosti s likvidací (95),

| iii) | aby se zamezilo nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže, měla by být fáze likvidace omezena na dobu nezbytně nutnou pro řádné provedení likvidace. Finanční instituce by po dobu, po kterou pokračuje v činnosti, neměla vyvíjet žádné nové aktivity, ale pouze pokračovat v aktivitách stávajících. Bankovní licence by měla být odňata co nejdříve (96). |
| --- | --- |

iii)

aby se zamezilo nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže, měla by být fáze likvidace omezena na dobu nezbytně nutnou pro řádné provedení likvidace. Finanční instituce by po dobu, po kterou pokračuje v činnosti, neměla vyvíjet žádné nové aktivity, ale pouze pokračovat v aktivitách stávajících. Bankovní licence by měla být odňata co nejdříve (96).

i)   
  Prokázání řádné likvidace

| (175) | Plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá podle názoru Komise scénář řádné likvidace WestLB a opírá se o dohodu akcionářů banky o sdílení nákladů. Plán zohledňuje zejména skutečnost, že jsou již po dva roky neúspěšně hledány jiné, tržně zaměřené možnosti řešení pro WestLB, které by mohly být nákladově příznivější či méně škodlivé pro hospodářskou soutěž. Na straně druhé by mohla nekontrolovaná likvidace ohrozit finanční stabilitu. Řádnou likvidací lze toto riziko ošetřit lépe. Plán restrukturalizace z června 2011 Komisi umožňuje posoudit postup likvidace a potenciální důsledky státních opatření pro hospodářskou soutěž, která jsou s tímto postupem spojena. |
| --- | --- |

(175)

Plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá podle názoru Komise scénář řádné likvidace WestLB a opírá se o dohodu akcionářů banky o sdílení nákladů. Plán zohledňuje zejména skutečnost, že jsou již po dva roky neúspěšně hledány jiné, tržně zaměřené možnosti řešení pro WestLB, které by mohly být nákladově příznivější či méně škodlivé pro hospodářskou soutěž. Na straně druhé by mohla nekontrolovaná likvidace ohrozit finanční stabilitu. Řádnou likvidací lze toto riziko ošetřit lépe. Plán restrukturalizace z června 2011 Komisi umožňuje posoudit postup likvidace a potenciální důsledky státních opatření pro hospodářskou soutěž, která jsou s tímto postupem spojena.

| (176) | Velmi důležitým kritériem pro posouzení určitého plánu jakožto scénáře likvidace je to, zdali banka zastaví veškeré bankovní činnosti a pokračuje pouze v činnostech na likvidaci stávajících portfolií, avšak neuzavírá nové transakce. |
| --- | --- |

(176)

Velmi důležitým kritériem pro posouzení určitého plánu jakožto scénáře likvidace je to, zdali banka zastaví veškeré bankovní činnosti a pokračuje pouze v činnostech na likvidaci stávajících portfolií, avšak neuzavírá nové transakce.

| (177) | Ukončení bankovních činností by mělo být zajištěno mj. prodejem či převodem všech stávajících aktiv a závazků banky s tím důsledkem, že zůstane zachována jen zbytková struktura, pokud si takový postup žádá likvidace stávajících aktiv, a zejména zachování hodnoty při likvidaci portfolií banky. |
| --- | --- |

(177)

Ukončení bankovních činností by mělo být zajištěno mj. prodejem či převodem všech stávajících aktiv a závazků banky s tím důsledkem, že zůstane zachována jen zbytková struktura, pokud si takový postup žádá likvidace stávajících aktiv, a zejména zachování hodnoty při likvidaci portfolií banky.

| (178) | Podle plánu restrukturalizace z června 2011 převede WestLB všechna svá bankovní aktiva na spořitelny nebo EAA. Ke 30. červnu 2012 tedy již nebudou v bance zbývat téměř žádné rizikově vážená aktiva. Německo se zavázalo, že zbytek banky již nebude nadále používat obchodní firmu „WestLB“, nýbrž se do nejvýše tří měsíců přejmenuje na „SPM-Bank“. Banka též nebude provádět žádné bankovní činnosti na vlastní účet, nýbrž bude působit pouze jako poskytovatel služeb pro EAA a v omezeném rozsahu též pro třetí osoby. Plán restrukturalizace tedy vymezil významné a nezvratné kroky, jež do 12 měsíců povedou ve většině původních oblastí činnosti WestLB k jejímu neodvolatelnému odchodu z tohoto trhu. |
| --- | --- |

(178)

Podle plánu restrukturalizace z června 2011 převede WestLB všechna svá bankovní aktiva na spořitelny nebo EAA. Ke 30. červnu 2012 tedy již nebudou v bance zbývat téměř žádné rizikově vážená aktiva. Německo se zavázalo, že zbytek banky již nebude nadále používat obchodní firmu „WestLB“, nýbrž se do nejvýše tří měsíců přejmenuje na „SPM-Bank“. Banka též nebude provádět žádné bankovní činnosti na vlastní účet, nýbrž bude působit pouze jako poskytovatel služeb pro EAA a v omezeném rozsahu též pro třetí osoby. Plán restrukturalizace tedy vymezil významné a nezvratné kroky, jež do 12 měsíců povedou ve většině původních oblastí činnosti WestLB k jejímu neodvolatelnému odchodu z tohoto trhu.

| (179) | Za druhé je fáze likvidace v souladu s bodem 47 sdělení o bankách omezena na dobu nezbytně nutnou pro řádné provedení likvidace, tak aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Likvidace WestLB sice potrvá několik let, avšak toto období lze za nezbytné minimum pokládat. Hospodářské soutěži bude vystavena pouze servisní společnost, jež bude nabízet omezený počet služeb v oblasti správy majetku pro třetí osoby. Německo se zavázalo, že tato servisní společnost bude nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Přechodné období do 31. prosince 2016 je nutné k tomu, aby vedení banky SPM mohlo provést reorganizaci a aby byla vyčleněna servisní společnost a sestavena alespoň krátká výsledovka s cílem přilákat potenciální investory. Sama banka SPM si ponechá odpovědnost za aktiva, jež nebude možno fyzicky převést na EAA, takže délka její existence bude záviset na době splatnosti těchto aktiv. Likvidace portfolií, při níž bude usilováno o zachování jejich hodnoty, by měla trvat do roku 2028 s tím, že ji nelze zkrátit. Funkce držitele aktiv však sama o sobě nepředstavuje hospodářskou činnost, a tedy nemá dopad na hospodářskou soutěž. V rámci snižování personálu banky SPM bude cílový počet 1 000 zbývajících zaměstnanců dosažen sice až po několika letech, tato skutečnost je však úměrná omezování činnosti banky SPM, neboť její reorganizace bude navzdory ukončení bankovní činnosti pracovně velmi náročná. Celkově lze konstatovat, že všechny tyto procesy budou realizovány v co nejkratších lhůtách. |
| --- | --- |

(179)

Za druhé je fáze likvidace v souladu s bodem 47 sdělení o bankách omezena na dobu nezbytně nutnou pro řádné provedení likvidace, tak aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Likvidace WestLB sice potrvá několik let, avšak toto období lze za nezbytné minimum pokládat. Hospodářské soutěži bude vystavena pouze servisní společnost, jež bude nabízet omezený počet služeb v oblasti správy majetku pro třetí osoby. Německo se zavázalo, že tato servisní společnost bude nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Přechodné období do 31. prosince 2016 je nutné k tomu, aby vedení banky SPM mohlo provést reorganizaci a aby byla vyčleněna servisní společnost a sestavena alespoň krátká výsledovka s cílem přilákat potenciální investory. Sama banka SPM si ponechá odpovědnost za aktiva, jež nebude možno fyzicky převést na EAA, takže délka její existence bude záviset na době splatnosti těchto aktiv. Likvidace portfolií, při níž bude usilováno o zachování jejich hodnoty, by měla trvat do roku 2028 s tím, že ji nelze zkrátit. Funkce držitele aktiv však sama o sobě nepředstavuje hospodářskou činnost, a tedy nemá dopad na hospodářskou soutěž. V rámci snižování personálu banky SPM bude cílový počet 1 000 zbývajících zaměstnanců dosažen sice až po několika letech, tato skutečnost je však úměrná omezování činnosti banky SPM, neboť její reorganizace bude navzdory ukončení bankovní činnosti pracovně velmi náročná. Celkově lze konstatovat, že všechny tyto procesy budou realizovány v co nejkratších lhůtách.

| (180) | Podle třetího kritéria by měla banka ukončit svou činnost na trhu, s výjimkou prodeje svých aktiv, a zajistit, aby z původní bankovní činnosti byla na trhu nadále vykonávána jen nepodstatná část. |
| --- | --- |

(180)

Podle třetího kritéria by měla banka ukončit svou činnost na trhu, s výjimkou prodeje svých aktiv, a zajistit, aby z původní bankovní činnosti byla na trhu nadále vykonávána jen nepodstatná část.

| (181) | Některé činnosti sdružené do činnosti Verbundbank převezme Helaba. Z hlediska rozvahy představují činnosti Verbundbank méně než 20 % bývalé bilanční sumy WestLB (portfolio Verbundbank odpovídá bilanční sumě maximálně 45 mld. EUR, kdežto bilanční suma WestLB dosahovala v roce 2008 288 mld. EUR). Pokud jde o počet zaměstnanců, Komise konstatuje, že u vyčleněné Verbundbank zůstane nadále zaměstnáno méně než 10 % bývalých zaměstnanců WestLB (zhruba 400 oproti 5 661 zaměstnancům WestLB v roce 2008). Dále je nutno zohlednit, že Verbundbank bude vyčleněna formou odštěpení aktiv a závazků, a že tedy nebude převáděna jako samostatná banka. Jelikož se tato transakce tedy netýká WestLB, nýbrž pouze malé části jejích aktiv a závazků, nelze ji pokládat za významný prodej této banky. |
| --- | --- |

(181)

Některé činnosti sdružené do činnosti Verbundbank převezme Helaba. Z hlediska rozvahy představují činnosti Verbundbank méně než 20 % bývalé bilanční sumy WestLB (portfolio Verbundbank odpovídá bilanční sumě maximálně 45 mld. EUR, kdežto bilanční suma WestLB dosahovala v roce 2008 288 mld. EUR). Pokud jde o počet zaměstnanců, Komise konstatuje, že u vyčleněné Verbundbank zůstane nadále zaměstnáno méně než 10 % bývalých zaměstnanců WestLB (zhruba 400 oproti 5 661 zaměstnancům WestLB v roce 2008). Dále je nutno zohlednit, že Verbundbank bude vyčleněna formou odštěpení aktiv a závazků, a že tedy nebude převáděna jako samostatná banka. Jelikož se tato transakce tedy netýká WestLB, nýbrž pouze malé části jejích aktiv a závazků, nelze ji pokládat za významný prodej této banky.

| (182) | Komise nemá indicie o tom, že by nebyly naplněny podmínky bodu 49 sdělení o bankách, podle nichž by se měla transakce uskutečnit za tržních podmínek a za dotčená aktiva a závazky by měla být docílena co nejvyšší prodejní cena. Komise v této souvislosti konstatuje, že WestLB zorganizovala v minulosti neúspěšné řízení o prodeji, při němž usilovala o to, aby byla za všechna její aktiva a závazky co nejvyšší prodejní cena dosažena. Neobdržela však žádnou přijatelnou nabídku ke koupi. Hodnotu podniku tvořeného činnostmi Verbundbank, která zahrnuje aktiva, závazky a organizační strukturu se zhruba 400 zaměstnanci, dále v současnosti zkoumá několik externích auditorů na základě standardních metod ocenění. Německo se zavázalo, že bude hodnota tohoto podniku tvořeného činnostmi Verbundbank, které nepřevezme Helaba ani spořitelny, v souladu s rámcovou dohodou rovna nule. Na rozdíl od jiných postupů prodeje v případech likvidace (97) si prodej činností Verbundbank ze strany WestLB nevyžádá žádné dodatečné prostředky vyplácené státními subjekty. Komise tedy neshledává neoprávněnou výhodu pro právnickou osobu, jež bude přebírat činnosti Verbundbank, a vyvozuje tedy závěr, že prodejem těchto činností neobdrží podporu ani Helaba, ani spořitelny. |
| --- | --- |

(182)

Komise nemá indicie o tom, že by nebyly naplněny podmínky bodu 49 sdělení o bankách, podle nichž by se měla transakce uskutečnit za tržních podmínek a za dotčená aktiva a závazky by měla být docílena co nejvyšší prodejní cena. Komise v této souvislosti konstatuje, že WestLB zorganizovala v minulosti neúspěšné řízení o prodeji, při němž usilovala o to, aby byla za všechna její aktiva a závazky co nejvyšší prodejní cena dosažena. Neobdržela však žádnou přijatelnou nabídku ke koupi. Hodnotu podniku tvořeného činnostmi Verbundbank, která zahrnuje aktiva, závazky a organizační strukturu se zhruba 400 zaměstnanci, dále v současnosti zkoumá několik externích auditorů na základě standardních metod ocenění. Německo se zavázalo, že bude hodnota tohoto podniku tvořeného činnostmi Verbundbank, které nepřevezme Helaba ani spořitelny, v souladu s rámcovou dohodou rovna nule. Na rozdíl od jiných postupů prodeje v případech likvidace (97) si prodej činností Verbundbank ze strany WestLB nevyžádá žádné dodatečné prostředky vyplácené státními subjekty. Komise tedy neshledává neoprávněnou výhodu pro právnickou osobu, jež bude přebírat činnosti Verbundbank, a vyvozuje tedy závěr, že prodejem těchto činností neobdrží podporu ani Helaba, ani spořitelny.

| (183) | V daném případě jsou rovněž dodržena pravidla pro odprodej celé banky, která upravuje bod 17 a násl. sdělení k restrukturalizaci, přestože tato pravidla nejsou v daném případě vůbec použitelná (98). Podle uvedených pravidel je nutno splnit následující předpoklady: obnova životaschopnosti, sdílení nákladů a omezení případného narušení hospodářské soutěže. Prodej bance Helaba tyto předpoklady splňuje. Za prvé je Helaba nejspíše s to zaručit životaschopnost převedené banky. Verbundbank má totiž oproti ní samotné spíše nízkou bilanční sumu a počet zaměstnanců a životaschopnost podniku, jenž z převzetí vzejde, ovlivní jen málo. Na straně druhé povede převzetí zřejmě k úsporám nákladů, které hovoří proti tomu, aby byla Verbundbank pozitivně posouzena jako samostatná banka (99). Za druhé je zaručeno sdílení nákladů, neboť akcionáři WestLB nedocílí prodejem žádného výnosu, nýbrž naopak přijdou o kapitál, který do WestLB investovali. Za třetí se činnosti WestLB zredukují na méně než 20 % původního rozsahu, v kterémžto případě nepožaduje Komise v rámci své standardní rozhodovací praxe žádná další kompenzační opatření (100). |
| --- | --- |

(183)

V daném případě jsou rovněž dodržena pravidla pro odprodej celé banky, která upravuje bod 17 a násl. sdělení k restrukturalizaci, přestože tato pravidla nejsou v daném případě vůbec použitelná (98). Podle uvedených pravidel je nutno splnit následující předpoklady: obnova životaschopnosti, sdílení nákladů a omezení případného narušení hospodářské soutěže. Prodej bance Helaba tyto předpoklady splňuje. Za prvé je Helaba nejspíše s to zaručit životaschopnost převedené banky. Verbundbank má totiž oproti ní samotné spíše nízkou bilanční sumu a počet zaměstnanců a životaschopnost podniku, jenž z převzetí vzejde, ovlivní jen málo. Na straně druhé povede převzetí zřejmě k úsporám nákladů, které hovoří proti tomu, aby byla Verbundbank pozitivně posouzena jako samostatná banka (99). Za druhé je zaručeno sdílení nákladů, neboť akcionáři WestLB nedocílí prodejem žádného výnosu, nýbrž naopak přijdou o kapitál, který do WestLB investovali. Za třetí se činnosti WestLB zredukují na méně než 20 % původního rozsahu, v kterémžto případě nepožaduje Komise v rámci své standardní rozhodovací praxe žádná další kompenzační opatření (100).

| (184) | Komise dále nemá důvod předpokládat, že lze Verbundbank jakožto seskupení aktiv pokládat za ekonomického nástupce WestLB. Právním nástupcem WestLB není ani Helaba, ani není s WestLB ve významné míře funkčně totožná Verbundbank. Předpoklady, z nichž Komise vychází při zjišťování, zdali podnik pokračující ve výkonu činnosti původního podniku obdržel podporu, tedy nejsou v případě Helaby naplněny (101). |
| --- | --- |

(184)

Komise dále nemá důvod předpokládat, že lze Verbundbank jakožto seskupení aktiv pokládat za ekonomického nástupce WestLB. Právním nástupcem WestLB není ani Helaba, ani není s WestLB ve významné míře funkčně totožná Verbundbank. Předpoklady, z nichž Komise vychází při zjišťování, zdali podnik pokračující ve výkonu činnosti původního podniku obdržel podporu, tedy nejsou v případě Helaby naplněny (101).

| (185) | V neposlední řadě je též zaručeno, že podpora zůstane omezena na potřebné minimum. Zejména budou aktiva převedena na EAA pouze tehdy, nebude-li možné je prodat soukromým kupcům. Další kapitálová injekce do banky SPM je nutná k pokrytí nákladů na likvidaci. V neposlední řadě lze podporu likvidity chápat jako nedílnou součást likvidačního scénáře, neboť jejím smyslem je pouze poskytovat ochranu během přechodného období do 30. června 2012 v případě, že by na trhu došlo k turbulencím. Podpora likvidity tedy zaručuje, že se z řádné likvidace nestane před 30. červnem 2012 likvidace neřízená. |
| --- | --- |

(185)

V neposlední řadě je též zaručeno, že podpora zůstane omezena na potřebné minimum. Zejména budou aktiva převedena na EAA pouze tehdy, nebude-li možné je prodat soukromým kupcům. Další kapitálová injekce do banky SPM je nutná k pokrytí nákladů na likvidaci. V neposlední řadě lze podporu likvidity chápat jako nedílnou součást likvidačního scénáře, neboť jejím smyslem je pouze poskytovat ochranu během přechodného období do 30. června 2012 v případě, že by na trhu došlo k turbulencím. Podpora likvidity tedy zaručuje, že se z řádné likvidace nestane před 30. červnem 2012 likvidace neřízená.

ii)   
  Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

| (186) | Druhá část posouzení se zaměřuje na sdílení nákladů. Podle bodu 46 sdělení o bankách je v souvislosti s likvidací nutné zejména dbát na to, aby se co nejvíce omezil morální hazard, zejména prostřednictvím vyloučení akcionářů a případně určitých typů věřitelů, pokud jde o získání prospěchu z jakékoliv podpory v souvislosti s řízenou likvidací. V případu Northern Rock (102) a HRE (103) bylo přiměřeného sdílení nákladů dosaženo zestátněním těchto finančních institucí. Jako v obou uvedených případech přijdou i v případu předmětném akcionáři o svůj veškerý kapitál vložený do účasti v bance. Kromě toho převezmou odpovědnost za divize, na něž se má WestLB rozdělit, akcionáři WestLB, resp. SoFFin. Tito akcionáři též poskytnou další kapitál s tím, že většinu hybridního kapitálu zajistí SoFFin. |
| --- | --- |

(186)

Druhá část posouzení se zaměřuje na sdílení nákladů. Podle bodu 46 sdělení o bankách je v souvislosti s likvidací nutné zejména dbát na to, aby se co nejvíce omezil morální hazard, zejména prostřednictvím vyloučení akcionářů a případně určitých typů věřitelů, pokud jde o získání prospěchu z jakékoliv podpory v souvislosti s řízenou likvidací. V případu Northern Rock (102) a HRE (103) bylo přiměřeného sdílení nákladů dosaženo zestátněním těchto finančních institucí. Jako v obou uvedených případech přijdou i v případu předmětném akcionáři o svůj veškerý kapitál vložený do účasti v bance. Kromě toho převezmou odpovědnost za divize, na něž se má WestLB rozdělit, akcionáři WestLB, resp. SoFFin. Tito akcionáři též poskytnou další kapitál s tím, že většinu hybridního kapitálu zajistí SoFFin.

| (187) | Spořitelny vyslovily souhlas s tím, že převezmou odpovědnost za činnosti Verbundbank, a poskytnou pro tento účel kapitál. Severní Porýní-Vestfálsko deklarovalo připravenost nést většinu nákladů, tj. převzít všechny náklady na provoz a likvidaci banky SPM. SoFFin akceptoval, že ponese významnou část nákladů tím, že ve WestLB ponechá dvě třetiny ze svého vkladu tichého společníka, takže mu s velkou pravděpodobností jeho investice nebude splacena. Dohoda tedy celkově dostatečným způsobem zohledňuje jak schopnost jednotlivých stran nést určitou část zátěže, tak rozsah jejich dřívějšího vlivu na strategickou orientaci, správu a řízení banky. |
| --- | --- |

(187)

Spořitelny vyslovily souhlas s tím, že převezmou odpovědnost za činnosti Verbundbank, a poskytnou pro tento účel kapitál. Severní Porýní-Vestfálsko deklarovalo připravenost nést většinu nákladů, tj. převzít všechny náklady na provoz a likvidaci banky SPM. SoFFin akceptoval, že ponese významnou část nákladů tím, že ve WestLB ponechá dvě třetiny ze svého vkladu tichého společníka, takže mu s velkou pravděpodobností jeho investice nebude splacena. Dohoda tedy celkově dostatečným způsobem zohledňuje jak schopnost jednotlivých stran nést určitou část zátěže, tak rozsah jejich dřívějšího vlivu na strategickou orientaci, správu a řízení banky.

iii)   
  Omezení narušení hospodářské soutěže

| (188) | Plán likvidace zaručuje, že bude narušení hospodářské soutěže, jež WestLB vyvolá, omezeno, neboť banka nejpozději k 30. červnu 2012 zmizí z trhu. Poté bude WestLB transformována v jednotku, jež nebude vykonávat bankovní činnosti a bude společně s EAA likvidovat aktiva. |
| --- | --- |

(188)

Plán likvidace zaručuje, že bude narušení hospodářské soutěže, jež WestLB vyvolá, omezeno, neboť banka nejpozději k 30. červnu 2012 zmizí z trhu. Poté bude WestLB transformována v jednotku, jež nebude vykonávat bankovní činnosti a bude společně s EAA likvidovat aktiva.

| (189) | Neúměrnému narušení hospodářské soutěže při likvidaci bude dále zabráněno tím, že bude zajištěno, aby WestLB ve své činnosti po 30. červnu 2012 pokračovala pouze po dobu nezbytnou k likvidaci a nezahajovala nové činnosti, nýbrž ty stávající postupně ukončovala. V daném případě bude tento princip realizován tím způsobem, že části bankovní licence, které nebude WestLB potřebovat pro držbu aktiv ani poskytování služeb v oblasti správy majetku, budou této bance co nejdříve, nejpozději však do 31. prosince 2012 odňaty. |
| --- | --- |

(189)

Neúměrnému narušení hospodářské soutěže při likvidaci bude dále zabráněno tím, že bude zajištěno, aby WestLB ve své činnosti po 30. červnu 2012 pokračovala pouze po dobu nezbytnou k likvidaci a nezahajovala nové činnosti, nýbrž ty stávající postupně ukončovala. V daném případě bude tento princip realizován tím způsobem, že části bankovní licence, které nebude WestLB potřebovat pro držbu aktiv ani poskytování služeb v oblasti správy majetku, budou této bance co nejdříve, nejpozději však do 31. prosince 2012 odňaty.

| (190) | Pokud jde o záměr banky SPM vyčlenit servisní společnost, jež bude třetím osobám poskytovat služby správy majetku, a tím konkurovat jiným poskytovatelům těchto služeb, Komise konstatuje, že je záměrem tohoto plánu snížit podíl státní podpory na kapitálu WestLB po datu 30. června 2012. Spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, jež bude za banku SPM odpovědná, převzala z akcionářů WestLB největší část nákladů. Snížení provozních nákladů banky SPM poskytováním služeb pro třetí osoby tedy lze obhájit. |
| --- | --- |

(190)

Pokud jde o záměr banky SPM vyčlenit servisní společnost, jež bude třetím osobám poskytovat služby správy majetku, a tím konkurovat jiným poskytovatelům těchto služeb, Komise konstatuje, že je záměrem tohoto plánu snížit podíl státní podpory na kapitálu WestLB po datu 30. června 2012. Spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, jež bude za banku SPM odpovědná, převzala z akcionářů WestLB největší část nákladů. Snížení provozních nákladů banky SPM poskytováním služeb pro třetí osoby tedy lze obhájit.

| (191) | Mimoto jsou možnosti, jak by mohla servisní společnost narušit hospodářskou soutěž, omezeny díky několika závazkům, jež předložilo Německo. Za prvé bude moci vykonávat činnosti pro třetí osoby pouze jedna oddělená jednotka banky SPM, jejíž bankovní licence bude omezena na nezbytné minimum a jež má být nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Za druhé byl sestaven vyčerpávající seznam činností, jež přicházejí v úvahu jako služby, jež by mohla banka SPM poskytovat. V této souvislosti se Německo zavazuje vrátit nejpozději do 31. prosince 2012 všechny bankovní licence WestLB, jež nebudou zapotřebí k poskytování služeb správy majetku. Za třetí bude v průběhu restrukturalizace výrazně omezen počet zaměstnanců banky SPM, jenž v roce 2016 nepřekročí 1 000, tedy ani ne 20 % původního stavu 5 661 zaměstnanců WestLB v roce 2008. Za čtvrté nebude smět na činnosti pro třetí osoby, o nějž se bude moci servisní společnost banky SPM ucházet na trhu, připadat více než [40–60] % jejích hrubých výnosů, čímž bude tato obchodní perspektiva efektivně omezena. Za páté se Německo zavazuje, že banka SPM bude své služby správy majetku nabízet výlučně za tržní ceny a že oddělená jednotka bude své ceny určovat tak, aby celkově pokrývaly náklady. V neposlední řadě se Německo zavazuje provést likvidaci i servisní společnosti, jež bude obsluhovat portfolia třetích osob, pokud by se tuto společnost nepodařilo nejpozději do 31. prosince 2016 prodat. Kombinace těchto omezení je zárukou toho, že nadále vykonáván bude jen malý okruh původních činností a že riziko narušení hospodářské soutěže tak bude jen velmi nízké. |
| --- | --- |

(191)

Mimoto jsou možnosti, jak by mohla servisní společnost narušit hospodářskou soutěž, omezeny díky několika závazkům, jež předložilo Německo. Za prvé bude moci vykonávat činnosti pro třetí osoby pouze jedna oddělená jednotka banky SPM, jejíž bankovní licence bude omezena na nezbytné minimum a jež má být nejpozději do 31. prosince 2016 prodána. Za druhé byl sestaven vyčerpávající seznam činností, jež přicházejí v úvahu jako služby, jež by mohla banka SPM poskytovat. V této souvislosti se Německo zavazuje vrátit nejpozději do 31. prosince 2012 všechny bankovní licence WestLB, jež nebudou zapotřebí k poskytování služeb správy majetku. Za třetí bude v průběhu restrukturalizace výrazně omezen počet zaměstnanců banky SPM, jenž v roce 2016 nepřekročí 1 000, tedy ani ne 20 % původního stavu 5 661 zaměstnanců WestLB v roce 2008. Za čtvrté nebude smět na činnosti pro třetí osoby, o nějž se bude moci servisní společnost banky SPM ucházet na trhu, připadat více než [40–60] % jejích hrubých výnosů, čímž bude tato obchodní perspektiva efektivně omezena. Za páté se Německo zavazuje, že banka SPM bude své služby správy majetku nabízet výlučně za tržní ceny a že oddělená jednotka bude své ceny určovat tak, aby celkově pokrývaly náklady. V neposlední řadě se Německo zavazuje provést likvidaci i servisní společnosti, jež bude obsluhovat portfolia třetích osob, pokud by se tuto společnost nepodařilo nejpozději do 31. prosince 2016 prodat. Kombinace těchto omezení je zárukou toho, že nadále vykonáván bude jen malý okruh původních činností a že riziko narušení hospodářské soutěže tak bude jen velmi nízké.

| (192) | Servisní společnost bude navíc patrně dostatečně životaschopná. Jak vyplývá z podkladů, jež Německo předložilo, bude tato vyhlídka realistická zejména po úpravě [...]. Budou-li provedena opatření k úspoře nákladů a posíleny podnikatelské vyhlídky, je možné, že servisní společnost přitáhne investory jednající v souladu s principy tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(192)

Servisní společnost bude navíc patrně dostatečně životaschopná. Jak vyplývá z podkladů, jež Německo předložilo, bude tato vyhlídka realistická zejména po úpravě [...]. Budou-li provedena opatření k úspoře nákladů a posíleny podnikatelské vyhlídky, je možné, že servisní společnost přitáhne investory jednající v souladu s principy tržního hospodářství.

| (193) | Závazky, jež Německo předložilo, jsou dostatečnou zárukou toho, aby banka SPM na trhu své služby nadále již nenabízela, pokud by se mělo ukázat, že její činnost nebude natolik rentabilní, jak se předpokládá, a pokud by se ji proto nepodařilo v roce 2016 prodat. |
| --- | --- |

(193)

Závazky, jež Německo předložilo, jsou dostatečnou zárukou toho, aby banka SPM na trhu své služby nadále již nenabízela, pokud by se mělo ukázat, že její činnost nebude natolik rentabilní, jak se předpokládá, a pokud by se ji proto nepodařilo v roce 2016 prodat.

d.   ZÁVĚR

| (194) | Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá scénář řádné likvidace WestLB, který vzhledem k závazkům uvedeným v příloze splňuje všechna příslušná kritéria podle sdělení k restrukturalizaci a sdělení o bankách, a tedy zajišťuje slučitelnost opatření uvedených v tabulce 7. Pochybnosti o slučitelnosti dodatečné podpory s vnitřním trhem, jež Komise vyjádřila v rozhodnutích o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jsou tedy rozptýleny. |
| --- | --- |

(194)

Z výše uvedených důvodů dospívá Komise k závěru, že plán restrukturalizace z června 2011 předpokládá scénář řádné likvidace WestLB, který vzhledem k závazkům uvedeným v příloze splňuje všechna příslušná kritéria podle sdělení k restrukturalizaci a sdělení o bankách, a tedy zajišťuje slučitelnost opatření uvedených v tabulce 7. Pochybnosti o slučitelnosti dodatečné podpory s vnitřním trhem, jež Komise vyjádřila v rozhodnutích o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jsou tedy rozptýleny.

| (195) | V rámci tohoto rozhodnutí musela Komise přihlédnout též k opatřením, jež byla realizována na základě rozhodnutí z května 2009. Toto rozhodnutí a plán restrukturalizace z dubna 2009, z nějž rozhodnutí vycházelo, se nezabývaly následně poskytnutou podporou. Uvedený plán nezaručoval ani životaschopnost, sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže, jež jsou potřebné k tomu, aby byla pozdější podpora slučitelná s vnitřním trhem. Komise proto ve svých rozhodnutích z prosince 2009 a listopadu 2010 požadovala nový rozsáhlý plán restrukturalizace. Tento plán, jenž nahradil všechny dřívější plány, byl předložen v červnu 2011. Na jeho základě navíc nastoupila na místo restrukturalizace WestLB, jež byla doposud plánována, likvidace. Jak uvádí 194. bod odůvodnění, lze pomocí plánu restrukturalizace z června 2011 zaručit slučitelnost veškeré podpory, jež byla WestLB poskytnuta v letech 2008–2012. Rozhodnutí z května 2009 je tedy bezpředmětné a mělo by být zrušeno. Toto zrušení by mělo platit též pro všechny závazky a podmínky, jež byly v souvislosti s rozhodnutím z května 2009 předloženy. |
| --- | --- |

(195)

V rámci tohoto rozhodnutí musela Komise přihlédnout též k opatřením, jež byla realizována na základě rozhodnutí z května 2009. Toto rozhodnutí a plán restrukturalizace z dubna 2009, z nějž rozhodnutí vycházelo, se nezabývaly následně poskytnutou podporou. Uvedený plán nezaručoval ani životaschopnost, sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže, jež jsou potřebné k tomu, aby byla pozdější podpora slučitelná s vnitřním trhem. Komise proto ve svých rozhodnutích z prosince 2009 a listopadu 2010 požadovala nový rozsáhlý plán restrukturalizace. Tento plán, jenž nahradil všechny dřívější plány, byl předložen v červnu 2011. Na jeho základě navíc nastoupila na místo restrukturalizace WestLB, jež byla doposud plánována, likvidace. Jak uvádí 194. bod odůvodnění, lze pomocí plánu restrukturalizace z června 2011 zaručit slučitelnost veškeré podpory, jež byla WestLB poskytnuta v letech 2008–2012. Rozhodnutí z května 2009 je tedy bezpředmětné a mělo by být zrušeno. Toto zrušení by mělo platit též pro všechny závazky a podmínky, jež byly v souvislosti s rozhodnutím z května 2009 předloženy.

VI.   VÝHODA PRO SPOŘITELNY

| (196) | Pochybnosti Komise dané tím, že se spořitelny dostatečně nepodílejí na sdílení nákladů a že z opatření na záchranu znehodnocených aktiv neúměrně profitují, jsou nyní rozptýleny. |
| --- | --- |

(196)

Pochybnosti Komise dané tím, že se spořitelny dostatečně nepodílejí na sdílení nákladů a že z opatření na záchranu znehodnocených aktiv neúměrně profitují, jsou nyní rozptýleny.

| (197) | Za prvé se nepodařilo prokázat, že by byly spořitelny povinny přispět na rekapitalizaci WestLB. Spořitelny žádný takový zvláštní závazek nepřijaly. |
| --- | --- |

(197)

Za prvé se nepodařilo prokázat, že by byly spořitelny povinny přispět na rekapitalizaci WestLB. Spořitelny žádný takový zvláštní závazek nepřijaly.

| (198) | Za druhé Komise konstatuje, že spořitelny převzaly významnou část nákladů, čímž kompenzovaly omezení svého rizika ztrát na 4,5 mld. EUR. Povinnost spořitelen hradit případné ztráty v případě zrušení EAA sice byla poněkud zmírněna tím, že nyní platí pro ztráty do výše 4,5 mld. EUR. Spořitelny však nebyly povinny převádět aktiva na EAA a dostaly ve smlouvách prostor, aby ručení za ztráty interně upravily. Přesto nesou spořitelny od vydání rozhodnutí z prosince 2009 významnou část nákladů a přišly o veškerý kapitál, jež do WestLB investovaly. Touto otázkou již tedy není třeba se zabývat. |
| --- | --- |

(198)

Za druhé Komise konstatuje, že spořitelny převzaly významnou část nákladů, čímž kompenzovaly omezení svého rizika ztrát na 4,5 mld. EUR. Povinnost spořitelen hradit případné ztráty v případě zrušení EAA sice byla poněkud zmírněna tím, že nyní platí pro ztráty do výše 4,5 mld. EUR. Spořitelny však nebyly povinny převádět aktiva na EAA a dostaly ve smlouvách prostor, aby ručení za ztráty interně upravily. Přesto nesou spořitelny od vydání rozhodnutí z prosince 2009 významnou část nákladů a přišly o veškerý kapitál, jež do WestLB investovaly. Touto otázkou již tedy není třeba se zabývat.

| (199) | V neposlední řadě je nutno poukázat na skutečnost, že u žádného z členů spořitelních sdružení nelze konstatovat zvýhodnění, které by přesahovalo rámec likvidace WestLB. Zejména převod aktiv na banku Helaba a poskytnutí kapitálu pro tuto banku výměnou za podíly v ní lze pokládat za kroky, jež jsou součástí likvidace WestLB a byly sjednány pouze k jejímu účelu. I kdyby tato opatření představovala státní podporu, byla by tato podpora s ohledem na poskytnutí podpory likvidity ve prospěch WestLB slučitelná s vnitřním trhem, |
| --- | --- |

(199)

V neposlední řadě je nutno poukázat na skutečnost, že u žádného z členů spořitelních sdružení nelze konstatovat zvýhodnění, které by přesahovalo rámec likvidace WestLB. Zejména převod aktiv na banku Helaba a poskytnutí kapitálu pro tuto banku výměnou za podíly v ní lze pokládat za kroky, jež jsou součástí likvidace WestLB a byly sjednány pouze k jejímu účelu. I kdyby tato opatření představovala státní podporu, byla by tato podpora s ohledem na poskytnutí podpory likvidity ve prospěch WestLB slučitelná s vnitřním trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1)   Opatření, jež Německo realizovalo a naplánovalo pro společnost WestLB AG, tj.

| a) | zajištění proti riziku pro portfolio Phoenix v rozsahu 5 mld. EUR v roce 2009, |
| --- | --- |

a)

zajištění proti riziku pro portfolio Phoenix v rozsahu 5 mld. EUR v roce 2009,

| b) | kapitálová injekce ve výši 3 mld. EUR ve spojení prvním převodem aktiv v roce 2010, |
| --- | --- |

b)

kapitálová injekce ve výši 3 mld. EUR ve spojení prvním převodem aktiv v roce 2010,

| c) | první převod aktiv na agenturu Erste Abwicklungsanstalt, který se uskutečnil v roce 2010 a který obsahoval prvek podpory ve výši 10,812 mld. EUR, |
| --- | --- |

c)

první převod aktiv na agenturu Erste Abwicklungsanstalt, který se uskutečnil v roce 2010 a který obsahoval prvek podpory ve výši 10,812 mld. EUR,

| d) | druhý převod aktiv na agenturu Erste Abwicklungsanstalt, který se uskutečnil v roce 2012 a který obsahoval prvek podpory ve výši [1,3–2,6] mld. EUR, |
| --- | --- |

d)

druhý převod aktiv na agenturu Erste Abwicklungsanstalt, který se uskutečnil v roce 2012 a který obsahoval prvek podpory ve výši [1,3–2,6] mld. EUR,

| e) | nový kapitálový nástroj ve prospěch banky SPM ve výši 1 mld. EUR v roce 2012, |
| --- | --- |

e)

nový kapitálový nástroj ve prospěch banky SPM ve výši 1 mld. EUR v roce 2012,

| f) | další úhrada ztrát banky SPM ve výši [0,5–2,0] mld. EUR, kterou v roce 2012 převezme spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, |
| --- | --- |

f)

další úhrada ztrát banky SPM ve výši [0,5–2,0] mld. EUR, kterou v roce 2012 převezme spolková země Severní Porýní-Vestfálsko,

| g) | poskytnutí likvidity ze strany akcionářů WestLB AG v prvním pololetí 2012 [...] představují státní podporu. |
| --- | --- |

g)

poskytnutí likvidity ze strany akcionářů WestLB AG v prvním pololetí 2012 [...] představují státní podporu.

2)   Státní podpora uvedená v odstavci 1 je s ohledem na závazky uvedené v příloze slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Německo zajistí, aby byly Komisi od oznámení tohoto rozhodnutí každého čtvrt roku podávány podrobné zprávy o opatřeních, jež budou přijata k provedení rozhodnutí.

Článek 3

Ruší se rozhodnutí Komise ze dne 12. května 2009 ve věci C 43/2008.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 20. prosince 2011.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinností od 1. prosince 2009 nastoupily na místo článků 87 a 88 Smlouvy o ES články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Oba soubory ustanovení jsou ve své podstatě totožné. Odkazy na články 107 a 108 SFEU je pro účely tohoto rozhodnutí nutno v případě potřeby chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Úř. věst. C 66, 17.3.2010, s. 15, Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 9.

2

(3)  Rozhodnutí Komise ze dne 12. května 2009 ve věci C 43/2008, Restrukturalizace WestLB AG, Úř. věst. L 345, 23.12.2009, s. 1.

3

(4)  Skupinu WestLB tvoří WestLB AG (dále jen „WestLB“) a podniky ve skupině, k nimž patří i Westdeutsche ImmobilienBank AG a WestLB Mellon Asset Management Holdings Limited. Značný počet dokumentů, jež Německo Komisi předložilo, např. plán restrukturalizace ze dne 30. června 2011, rámcová dohoda a závazky poskytnuté Německem, někdy hovoří o „skupině WestLB“. V tomto rozhodnutí Komise proto nerozlišuje mezi „společností WestLB AG“ a „skupinou WestLB“, nýbrž používá označení „WestLB AG“, která je holdingovou společností svých dceřiných společností, jako pars pro toto. Stejný přístup byl zvolen v rozhodnutí z května 2009.

4

pars pro toto.

(5)  Rozhodnutí Komise ze dne 7. října 2009 ve věci N 531/09 Assumption of risk for WestLB (Převzetí rizika za WestLB), Úř. věst. C 305, 16.12.2009, s. 4.

5

Převzetí rizika za WestLB)

(6)  Rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 2009 ve věci C 40/09 (ex N 555/09), Doplňková podpora pro společnost WestLB AG týkající se převedení aktiv, Úř. věst. C 66, 17.3.2010, s. 15. Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí ze dne 7. října 2009 ve věci N 531/2009.

6

(7)  Rozhodnutí Komise ze dne 22. června 2010 ve věci N 249/10, Verlängerung der einstweiligen Genehmigung zusätzlicher Beihilfen für die WestLB AG im Rahmen der Auslagerung von Vermögenswerten (Prodloužení dočasného schválení doplňkové podpory pro WestLB AG v souvislosti s vyčleněním aktiv), Úř. věst. C 230, 26.08.2010, s. 3.

7

Prodloužení dočasného schválení doplňkové podpory pro WestLB AG v souvislosti s vyčleněním aktiv

(8)  Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 ve věci C 40/2009, Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB, Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 9.

8

(9)  Westdeutsche ImmobilienBank AG je největší dceřiná společnost WestLB a je významným poskytovatelem financování nemovitostí v Německu.

9

(10)  Rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2010 ve věci MC 8/2009 WestLB divestments (dosud nezveřejněno).

10

WestLB divestments

(11)  Tato dohoda je zakotvena v dokumentu s názvem „Eckpunktevereinbarung zum Restrukturierungsplan der WestLB“ („Rámcová dohoda o plánu restrukturalizace WestLB“), který všichni akcionáři, EAA a FMSA podepsali dne 29. června 2011.

11

Rámcová dohoda o plánu restrukturalizace WestLB

(12)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Bayerische Landesbank – Girozentrale (nyní WestLB AG), Úř. věst. L 307, 7.11.2006, s. 22, a rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 2007, Úř. věst. C 4, 9.1.2008, s. 1.

12

(13)  Viz rozhodnutí Komise ve věci NN 25/2008 ze dne 30. dubna 2008, Úř. věst. C 189, 26.7.2008, s. 3.

13

(14)  Portfolio Phoenix Light se skládá zejména ze strukturovaných cenných papírů a z cenných papírů vydávaných za účelem financování (komerčních papírů, střednědobých, příjmových a kapitálových dluhopisů) všech tří zvláštních investičních subjektů: Greyhawk, Harrier, a Kestrel. Podle druhu cenných papírů lze toto portfolio v hodnotě 23 mld. EUR rozčlenit takto: americké a evropské zajištěné dluhové obligace v hodnotě 11,7 mld. EUR, komerční půjčky zajištěné nemovitostmi v hodnotě 5,5 mld. EUR, půjčky na bydlení zajištěné nemovitostmi v hodnotě 4,3 mld. EUR a ostatní položky v hodnotě 1,7 mld. EUR. Podle ratingu S & P ze dne 31. prosince 2007 je 80 % cenných papírů ohodnoceno známkou AAA.

14

(15)  Podrobnosti viz rozhodnutí z května 2009.

15

(16)  Podrobnosti viz rozhodnutí z prosince 2009, Úř. věst. C 66, 17.3.2010, s. 24, jímž bylo toto opatření schváleno na dobu šesti měsíců.

16

(17)  HGB je zkratka pro Handelsgesetzbuch, německý obchodní zákoník.

17

Handelsgesetzbuch

(18)  Toto převzetí rizik ze strany Severního Porýní-Vestfálska, RSGV a WLSGV je jednoznačně a veřejně uvedeno v první výroční zprávě EAA (srv. zpráva Erste Abwicklungsanstalt o hospodaření, účetní období 2009/2010, s. 7.

18

(19)  Pro určené pozice byly zvoleny různé formy převodu, a sice odštěpení, přistoupení k pohledávce, záruka a prodej, tak aby byly splněny požadavky různých zákonů, předpisů a daňových systémů v jednotlivých spolkových zemích, jakož i orgánů dohledu. Bez ohledu na zvolenou formu převodu přešlo hospodářské riziko spojené s aktivy a závazky v plném rozsahu z WestLB na EAA.

19

(20)  Viz dopis ze dne 22. února 2010„PEG Master COB ze dne 31 Dec 2009“ s aktualizovanými a upravenými a verzemi až do 7. května 2010.

20

(21)  Zhruba 6 mld. EUR z této částky připadá na mezaninové dluhopisy denominované v EUR a USD, jež byly převedeny jako první. Německo tento první převod často označuje jako „Kleine Aida“ a zbývajících 62 mld. EUR jako „Große Aida“.

21

(22)  Standardním dluhopisem se rozumí dluhopis bez zvláštních charakteristik a s pevnou úrokovou sazbou, který je při dosažení splatnosti splatný v plné výši.

22

(23)  Pojmem „Negative Basis Trade“ se rozumí burzovní obchod, při němž obchodník kupuje dluhopis a zároveň úvěrové zajištění v podobě swapu úvěrového selhání téhož emitenta, kde rozpětí swapu úvěrového selhání (prémie, kterou je třeba uhradit) je nižší než výnos z dluhopisu. Tyto obchody na negativní bázi jsou poměrně vzácné a skrývají v sobě rizika v případě selhání prodávajícího swapu úvěrového selhání.

23

Negative Basis Trade

(24)  Dopis Německa ze dne 7. května 2010.

24

(25)  Dopis Německa ze dne 8. července 2010.

25

(26)  Průběžné zprávy společnosti Blackrock a „Finale Version inklusive aller Hauptportfolio Aktiva“ („Konečná verze, včetně všech aktiv hlavního portfolia“) společnosti Blackrock ze dne 12. května 2010, kterou Komise obdržela dne 18. května 2010.

26

(27)  Dopis Německa ze dne 16. června 2010.

27

(28)  Podle vyjádření, jež Německo předložilo dne 22. prosince 2010 („Stellungnahme DE“), činil počáteční základní kapitál EAA v hotovosti pouhých 100 000 EUR. Největší část vlastního kapitálu připadala na výsledek odštěpení.

28

(29)  Metoda, kterou znalci použili při výpočtu skutečné ekonomické hodnoty každého jednotlivého aktiva, je podrobně popsána ve znalecké závěrečné zprávě. Podrobný popis všech zjištění je uveden v rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 ve věci C 40/2009, Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG, Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 16, bod 37 a násl.

29

(30)  Některá dílčí portfolia, např. tranše European Super Senior ABS, ocenili znalci Komise méně konzervativně než sama WestLB. Pokud by byli důsledně vycházeli z vlastního ocenění WestLB jakožto z maximální hodnoty, byl by tento celkový rozdíl o 573 mil. EUR vyšší.

30

(31)  Technická část převodu se může uskutečnit i po 30. červnu 2012. Doplnění bude provedeno podle zásad, jež stanoví použitelná ustanovení FMStFG, který takové následné doplnění EAA umožňuje. K tomu, aby mohla FMSA toto následné doplnění schválit, musí být mj. splněn předpoklad, aby byla všechna rizika spojená s aktivy a závazky zveřejněna a aby byl zpracován podrobný plán likvidace převedených aktiv. Portfolia Verbundbank a druhý převod aktiv na EAA budou zveřejněny v pololetních účetních závěrkách WestLB dne 30. června 2012 a bezprostředně poté budou právně nebo alespoň ekonomicky převedeny

31

(32)  Včetně aktiv a pasiv Verbundbank. Tyto hodnoty odrážejí účinky zajištění rizik podle HGB.

32

(33)  Důvěrné informace

33

(34)

34

„Spolková země Severní Porýní-Vestfálsko vstoupí v rámci protiplnění do WestLB na základě dalšího, pokud možno podřízeného ručení ve výši 1 mld. EUR. Toto další ručení spolkové země Severní Porýní–Vestfálsko bude v bance SPM založeno v tom pořadí, které je minimálně potřebné k tomu, aby byly splněny požadavky dohledu nad bankou SPM, pokud jde o splacení části vkladu tichého společníka FMS.“

(35)  K dalším podrobnostem srv. rozhodnutí Komise ze dne 12. května 2009 o státní podpoře, kterou Německo zamýšlí poskytnout na restrukturalizaci společnosti WestLB AG (C 43/2008), 28.–43. bod odůvodnění (Úř. věst. L 345, 23.12.2009).

35

(36)  Srv. rozhodnutí Komise ze dne 12. května 2009 o státní podpoře, kterou Německo zamýšlí poskytnout na restrukturalizaci společnosti WestLB AG (C 43/2008), 34. bod odůvodnění a násl. (Úř. věst. L 345, 23.12.2009).

36

(37)  K dalším podrobnostem srv. rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 – Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG, 55. bod odůvodnění a násl. (Úř. věst. C 23, 25.1.2011).

37

(38)  Dojde-li k převzetí Verbundbank bankou Helaba, stanou se spořitelní sdružení akcionáři Helaby.

38

(39)  Společné prohlášení pro tisk, jež vydaly Sparkassen- und Giroverband Hessen-Thüringen, spolková země Hesensko a Svobodný stát Durynsko dne 12. prosince 2011 pod názvem „Trägerversammung gibt grünes Licht“ („Schůze společníků schvaluje záměr“).

39

Schůze společníků schvaluje záměr

(40)  § 8a FMStFG.

40

(41)  Scénář nezohledňuje potenciální rizikově vážená aktiva podle požadavků Basel II.5 a Basel III.

41

(42)  Scénář nezohledňuje potenciální rizikově vážená aktiva podle požadavků Basel II.5 a Basel III.

42

(43)  Požadavek držet rizikově vážená aktiva za účelem splnění regulatorních kapitálových požadavků z hlediska čistě operačních rizik je stanoven v nařízení o kapitálové přiměřenosti. Krytí operačních rizik nelze přenést na jinou jednotku. WestLB v současnosti k výpočtu objemu rizikově vážených aktiv, jež potřebuje ke krytí svých operačních rizik, používá pokročilý přístup k měření (Advanced Measurement Approach, AMA). Vzhledem k zásadním rozdílům mezi podnikatelským modelem WestLB a modelem banky SPM má být tato metoda výpočtu opět změněna z náročnějšího přístupu AMA na přístup základního ukazatele. Tuto změnu však musí schválit orgán dohledu.

43

Advanced Measurement Approach

(44)  Podle údajů, jež Německo předložilo dne 21. listopadu 2011.

44

(45)  K dosažení potřebné konkurenceschopnosti je zejména třeba přizpůsobit [...] a [...].

45

(46)  Komise vychází z toho, že činnosti uvedené v písm. a) bude provádět servisní společnost, zatímco banka SPM bude jednat jako majitel a smluvní strana aktiv, jež budou předmětem čistě syntetického převodu na EAA.

46

(47)  Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1.

47

(48)  Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9.

48

(49)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 2009 ve věci C 40/09 (ex N 555/09) – Doplňková podpora pro společnost WestLB AG týkající se převedení aktiv, 71. bod odůvodnění (Úř. věst. C 66, 17.3.2010, s. 15).

49

(50)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 2009 ve věci C 40/09 (ex N 555/09) – Doplňková podpora pro společnost WestLB AG týkající se převedení aktiv, 76. bod odůvodnění (Úř. věst. C 66, 17.3.2010, s. 15).

50

(51)  Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 ve věci státní podpory C 40/2009 – Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG, 74. bod odůvodnění (Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 9).

51

(52)  Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 ve věci státní podpory C 40/2009, Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG, 90. bod odůvodnění (Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 9).

52

(53)  Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 ve věci státní podpory C 40/2009, Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG (Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 9), bod 91.

53

(54)  Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 o státní podpoře C 40/2009, Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG (Úř. věst. C 23, 25.01.2011, s. 9), bod 98. Tento rozdíl činí 6,6 mld. EUR (11,0 mld. EUR – 3,3 mld. – 0,9 mld. EUR) a chyba ze zaokrouhlení činí 0,1 mld. EUR. V rozhodnutí z listopadu 2010 nebyl výslovně proveden ani tento výpočet, ani nebyla posouzena celková výše podpory. Od jeho přijetí však proběhlo na základě závěrečného znaleckého posudku přesnější tržní ocenění převedeného portfolia.

54

(55)  Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 ve věci státní podpory C 40/2009 – Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG, 93. bod odůvodnění (Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 9).

55

(56)  Pojem „znehodnocená aktiva“ nemá být chápán v užším smyslu, v jakém jej užívá účetnictví, nýbrž označuje aktiva na funkčně narušeném trhu, na němž se tržní ceny v důsledku nedostatku kupujících a prodávajících ochotných k uzavření smlouvy neopírají o dlouhodobou, obezřetně vypočtenou reálnou ekonomickou hodnotu.

56

(57)  Rozhodnutí Komise ze dne 17. prosince 2009 ve věci státní podpory N 422/09, Restructuring of Royal Bank of Scotland and Participation in the Asset Protection Scheme (Restrukturalizace Royal Bank of Scotland a účast na režimu ochrany aktiv) (Úř. věst. C 119, 7.5.2010, s. 1). Rozhodnutí Komise ze dne 26. února 2010 ve věci státní podpory N 725/09 – Establishment of a National Asset Management Agency (NAMA) (Zřízení Národní agentury pro správu aktiv, NAMA) (Úř. věst. C 94, 14.4.2010, s. 9) a rozhodnutí Komise ze dne 3. srpna 2010 ve věci státní podpory N 331/10 – Transfer of the first tranche of assets to NAMA (Převod první tranše aktiv na NAMA) (Úř. věst. C 37, 5.2.2011, s. 1).

57

Restrukturalizace Royal Bank of Scotland a účast na režimu ochrany aktiv

Zřízení Národní agentury pro správu aktiv, NAMA

Převod první tranše aktiv na NAMA

(58)  Na závazky zaručené zřizovatelem banky, jež byly emitovány před 18. červencem 2005, se ještě vztahují neomezené státní záruky „Anstaltslast“ (odpovědnost veřejného zřizovatele za právně samostatné veřejné organizační útvary, mj. včetně povinnosti zajistit pro ně potřebné finanční prostředky) a „Gewährträgerhaftung“ (subsidiární ručení veřejného zřizovatele veřejnoprávního subjektu za závazky tohoto subjektu vůči věřitelům). S těmito závazky je tedy spjata výhoda refinancování.

58

(59)  Rozhodnutí Komise ze dne 29. června 2011 ve věci státní podpory SA.32504 (2011/N) a C 11/2010 (ex N 667/2009) – Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society, 102. bod odůvodnění (dosud nezveřejněno).

59

(60)  V podobě vkladu tichého společníka, který do banky vložil SoFFin.

60

(61)  Viz rozhodnutí Komise ve věci NN 25/2008 ze dne 30. dubna 2008 (Úř. věst. C 189, 26.7.2008, s. 3).

61

(62)  Srv. rozhodnutí ze dne 18. července 2011 ve věci státní podpory SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, 71. bod odůvodnění (dosud nezveřejněno), rozhodnutí Komise ze dne 20. září 2011 ve věci státní podpory C 29/2009, HSH, 153. bod odůvodnění (dosud nezveřejněno), rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2009 o státní podpoře C 17/09 (ex N 265/09), kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg, 44. bod odůvodnění (Úř. věst. L 188, 21.7.2010, s. 1).

62

(63)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. září 2011 ve věci státní podpory C 29/2009, HSH, 153. bod odůvodnění (dosud nezveřejněno),

63

(64)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 ve věci státní podpory C 40/2009, Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG, 6. bod odůvodnění (Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 9).

64

(65)  Srv. rozsudek Soudního dvora ze dne 11. prosince 2008 ve věci Komise Evropských společenství v. Freistaat Sachsen, C-334/07, Sb. rozh. 2008, s. I-9465, bod 53, v němž Soudní dvůr potvrdil, že Komisi přísluší, aby použila pravidla platná v okamžiku, kdy vydává rozhodnutí.

65

(66)  Srv. rozhodnutí Komise ze dne 26. února 2010 o státní podpoře C 9/09 (ex NN 49/08; NN 50/08 a NN 45/08), kterou poskytly Belgické království, Francouzská republika a Lucemburské velkovévodství společnosti Dexia SA, 153. bod odůvodnění (Úř. věst. L 274, 19.10.2010, s. 54), rozhodnutí Komise ze dne 20. září 2011 o státní podpoře C 29/2009, HSH, 155. bod odůvodnění (dosud nezveřejněno).

66

(67)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. září 2011 ve věci státní podpory C 29/2009, HSH, 157. bod odůvodnění (dosud nezveřejněno).

67

(68)  Srv. zpráva znalců Komise, WestLB AIDA Case C40/2009 REV Assessment Executive Summary, s. 22 (odkaz na scénář 4A, jenž uvažuje faktor přepočtu úvěrů ve výši 1).

68

(69)  Srv. podrobná zpráva znalců Komise pod názvem „WestLB Aid Final Detailed Analysis Report“ („Závěrečná podrobná analytická zpráva o státní podpoře pro WestLB“), s. 29 (nejdůležitější závěry) a tabulka 2 sloupec 2.

69

Závěrečná podrobná analytická zpráva o státní podpoře pro WestLB

(70)  Srv. podrobná zpráva znalců Komise pod názvem „WestLB Aid Final Detailed Analysis Report“ („Závěrečná podrobná analytická zpráva o státní podpoře pro WestLB“), s. 12 a 16 (tabulka s tržním oceněním).

70

Závěrečná podrobná analytická zpráva o státní podpoře pro WestLB

(71)  Komise schválila podporu likvidity v rámci různých ustanovení o státní podpoře, srv. rozhodnutí Komise ze dne 20. března 2009 ve věci státní podpory N 637/08 – Likvidnostna shema za slovenski finančni sektor (Režim podpory likvidity ve prospěch slovinského finančního sektoru) (Úř. věst. C 143, 24.6.2009, s. 2) a rozhodnutí Komise ze dne 14. ledna 2010 ve věci státní podpory NN 68/09 – Liquidity scheme for Hungarian banks (Režim podpory likvidity ve prospěch maďarských bank) (Úř. věst. C 47, 26.2.2010, s. 16).

71

Režim podpory likvidity ve prospěch slovinského finančního sektoru

Režim podpory likvidity ve prospěch maďarských bank

(72)  Úř. věst. C 10, 15.1.2009, s. 2.

72

(73)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2011 (Úř. věst. C 329, 7.12.2010, s. 7).

73

(74)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2012 (Úř. věst. C 356, 6.12.2011, s. 7).

74

(75)  Rozhodnutí Komise ze dne 27. října 2008 ve věci podpory N 512/08 – Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland (Záchranný balíček pro úvěrové instituce v Německu) (Úř. věst. C 293, 15.11.2008, s. 1), pozměněné rozhodnutím Komise ze dne 12. prosince 2008 ve věci podpory N 625/2008 – Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland (Záchranný balíček pro úvěrové instituce v Německu), prodloužené rozhodnutím Komise ze dne 22. června 2009 ve věci státní podpory N 330/2009 (Úř. věst. C 160, 14.7.2009, s. 1) a rozhodnutím Komise ze dne 23. června 2010 ve věci státní podpory N 222/2010 (Úř. věst. C 178, 3.7.2010, s. 1).

75

Záchranný balíček pro úvěrové instituce v Německu

Záchranný balíček pro úvěrové instituce v Německu

(76)  Konkrétní kritické poznámky k metodě lze vyčíst z příslušných zpráv Deutsche Bundesbank, viz zejména: Erster Teil des Berichts (Phase I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Zweiter Teil des Berichts (Phase I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Bericht (Phase II) über die Prüfung nach §6 bzw. §8a FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (26.11.2009).

76

(77)  Rozhodnutí z listopadu 2010, 83. bod odůvodnění.

77

(78)  Zkratka „ABS CDO“ označuje „asset backed securities collateral debt obligations“ (cenné papíry zajištěné aktivy a zajištěné dluhové závazky).

78

asset backed securities collateral debt obligations

(79)  „Jiné CDO“ označují jiné zajištěné dluhové závazky.

79

(80)  Zkratka „US RMBS“ označuje „US residential mortgage backed securities“, tedy americké cenné papíry kryté hypotečním úvěrem na obytné nemovitosti.

80

US residential mortgage backed securities

(81)  „US CMBS“ je zkratkou pro „US commercial mortgage backed securities“, tedy americké cenné papíry kryté hypotečním úvěrem na nebytové nemovitosti.

81

US commercial mortgage backed securities

(82)  „US ABS“ je zkratkou pro „US asset backed securities“, tedy americké cenné papíry zajištěné aktivy.

82

US asset backed securities

(83)  „EUR ABS“ je zkratkou pro „EUR asset backed securities“, tedy evropské cenné papíry zajištěné aktivy.

83

EUR asset backed securities

(84)  Viz zpráva externích znalců Komise, WestLB AIDA, Beihilfesache C 40/2009 – REV Assessment Final Report (Société Générale, Dirk Bangert, Professor Wim Schoutens), s. 76; přijatá Komisí.

84

(85)  Indikátory fungujícího trhu jsou zpravidla následující: i) likvidní trh se středním až vysokým objemem transakcí, ii) malé rozpětí nabídka/poptávka, iii) percepce, podle níž lze v případě potřeby získat nabídky k nákupu a prodeji, iv) řada etablovaných účastníků trhu, v) neexistence strukturálních omezení pro dění na trhu, resp. neexistence úvěrových událostí na straně emitenta či výraznějších pochybností o jeho bonitě. Indikátory funkčně narušeného dění na trhu jsou tyto: i) nulový či velmi malý počet transakcí na trhu, ii) „tenké trhy“ a malý objem transakcí, iii) velké rozpětí nabídka/poptávka, existence cenových nabídek výlučně na nákup nebo výlučně na prodej, iv) neexistence jakýchkoli nabídek k nákupu a prodeji po delší období, v) nízký počet etablovaných účastníků trhu, z nichž někteří zvažují odchod z trhu, vi) strukturální omezení pro dění na trhu, vii) „manipulace s trhem“ a úvěrové události na straně emitenta.

85

(86)  Ve znaleckém posudku je za faktický počátek krize státních dluhopisů označen květen 2010 (např. na str. 86).

86

(87)  Závěrem je nutno konstatovat, že v souladu s rozhodnutím o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení (viz 105. bod odůvodnění) není vhodné upravovat ekonomickou reálnou hodnot, jak navrhlo Německo vzhledem k odlišnému rozhodnému dni ocenění aktiv a dni jejich převodu. Německo uvedlo, že pro účely výpočtu reálné ekonomické hodnoty v březnu 2010, tedy rozhodnému termínu převodu, jenž byl plánován na duben 2010, může použít poměr mezi reálnou ekonomickou hodnotou z prosince 2009 a účetní hodnotou z prosince 2009 a tento poměr vynásobit účetní hodnotou z března 2010. Znalci Komise se domnívají, že i kdyby bylo mohlo dojít ke změně převodní hodnoty, je střednědobá amortizace portfolia dána především neproblematickými aktivy. Tato změna by se tak na reálné ekonomické hodnotě vůbec neprojevila, jakákoli úprava by vedla k nadhodnocení reálné ekonomické hodnoty ostatních aktiv v portfoliu, a proto je třeba ji odmítnout.

87

(88)  Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2010 ve věci státní podpory C 40/2009 – Rozšíření formálního vyšetřovacího řízení WestLB AG, 109. bod odůvodnění a násl. (Úř. věst. C 23, 25.1.2011, s. 27).

88

(89)  Rozhodnutí Komise ze dne 17. prosince 2009 ve věci státní podpory N 422/09, Restructuring of Royal Bank of Scotland and Participation in the Asset Protection Scheme (Restrukturalizace Royal Bank of Scotland a účast na režimu ochrany aktiv) (Úř. věst. C 119, 7.5.2010, s. 1).

89

Restrukturalizace Royal Bank of Scotland a účast na režimu ochrany aktiv

(90)  Srv. rozhodnutí Komise ze dne 20. září 2011 ve věci státní podpory C 29/2009, HSH, 189. bod odůvodnění (dosud nezveřejněno), rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2009 o státní podpoře C 17/09 (ex N 265/09), kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg, 59. bod odůvodnění a násl. (Úř. věst. L 188, 21.7.2010, s. 12).

90

(91)  Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8.

91

(92)  Viz body 43 až 50 sdělení o bankách. K tomu, aby byl tento řádný odchod z trhu umožněn, lze podporu na likvidaci považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud je z důvodů finanční stability nutná např. k dočasné rekapitalizaci banky či struktury zvláštního určení, tzv. „bridge bank“, nebo k uspokojení nároků některých tříd věřitelů. Příklady této státní podpory a předpoklady jejího schválení obsahuje rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2008 o státní podpoře NN 41/08 – Rescue aid to Bradford and Bingley (Podpora na záchranu podniku Bradford and Bingley) (Úř. věst. C 290, 13.11.2008, s. 1) a rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 2008 o státní podpoře NN 39/08 – Støtte til afvikling af Roskilde Bank (Podpora na likvidaci Roskilde Bank) (Úř. věst. C 12, 17.1.2009, s. 3).

92

bridge bank

Podpora na záchranu podniku Bradford and Bingley

Podpora na likvidaci Roskilde Bank

(93)  Srv. rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2008 o státní podoře NN 41/08 – Rescue aid to Bradford and Bingley (Úř. věst. C 290, 13.11.2008, s. 1), rozhodnutí Komise ze dne 6. června 2011 o státní podpoře SA.32634 – Rescue aid to Amagerbanken (Podpora na záchranu podniku Amagerbanken), bod odůvodnění 52.7 (dosud nezveřejněno).

93

Podpora na záchranu podniku Amagerbanken

(94)  Viz bod 48 sdělení o bankách.

94

(95)  Viz bod 46 sdělení o bankách.

95

(96)  Viz bod 47 sdělení o bankách.

96

(97)  Srv. rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 o státní podpoře N 194/2009 – Spojené království – Liquidation aid to Bradford & Bingley (Podpora na likvidaci podniku Bradford & Bingley) (Úř. věst. C 143, 2.6.2010, s. 22) a rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 o státní podpoře NN 19/09 – Spojené království – Rescue and restructuring of Dunfermline Building Society (Záchrana a restrukturalizace podniku Dunfermline Building Society) (Úř. věst C 101, 20.4.2010, s. 7).

97

Podpora na likvidaci podniku Bradford & Bingley

Záchrana a restrukturalizace podniku Dunfermline Building Society

(98)  V případě likvidace je toto ustanovení nahrazeno bodem 49 sdělení o bankách.

98

(99)  Očekávaná rentabilita vlastního kapitálu (RoE) Verbundbank (mezi 2,2 a 4,5 %) by pravděpodobně nepostačovala, aby zajistila životaschopnost Verbundbank jakožto samostatné jednotky. Ve svých rozhodnutích z poslední doby pokládá Komise u rentability vlastního kapitálu za přiměřenou hodnotu zpravidla 8–10 %. Srv. rozhodnutí ze dne 18. července 2011 o státní podpoře SA.28264 (C15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, 111. bod odůvodnění (dosud nezveřejněno), rozhodnutí ze dne 29. září 2010 o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn, 82. bod odůvodnění (Úř. věst. L 235, 10.9.2011, s. 1), rozhodnutí Komise ze dne 23. června 2011 o státní podpoře SA.32745 (11/NN) – Umstrukturierungsplan für Kommunalkredit Austria AG (Plán restrukturalizace podniku Kommunalkredit Austria AG), 80. bod odůvodnění (Úř. věst. C 239, 17.8.2011, s. 1), a rozhodnutí Komise ze dne 23. května 2011 o státní podpoře SA.31154 (N 429/10) – Agricultural Bank of Greece, 77. bod odůvodnění (Úř. věst. C 317, 29.10.2011, s. 5).

99

Plán restrukturalizace podniku Kommunalkredit Austria AG

(100)  Rozhodnutí Komise ze dne 28. října 2009 o státní podpoře C 14/2008 (ex NN 1/08), kterou Spojené království poskytlo podniku Northern Rock, 154. bod odůvodnění (Úř. věst. L 112, 5.5.2010, s. 57).

100

(101)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 2. června 1999 o státní podpoře, kterou Itálie poskytla podniku Seleco SpA (Úř. věst. L 227, 7.9.2000, s. 24). Skutečnost, že v daném případě nepokračuje přebírající banka v činnosti přebíraného podniku, je patrná zejména z účelu převodu, který nespočíval v tom, provozovat nadále činnosti divizí WestLB očištěných od toxických aktiv, nýbrž v tom, vytvořit bezpečnou základnu pro určité závazky spořitelen a převzít v souvislosti s likvidací vybraných divizí WestLB část nákladů. Podnikatelským cílem Verbundbank je zaměřit se na produkty, pro něž je relevantní spolupráce se spořitelnami (v prvé řadě tedy financování malých a středních podniků a jednoduché produkty kapitálového trhu), a výrazně se liší od aktuálního podnikatelského cíle WestLB. V neposlední řadě se u akcionářů v případě převodu Verbundbank na banku Helaba nejedná o tytéž osoby, odhlédneme-li od spořitelních sdružení, která výměnou za poskytnutí kapitálu získají menšinovou účast.

101

(102)  Rozhodnutí Komise ze dne 28. října 2009 o státní podpoře C 9/2008 (ex NN 1/08), kterou Spojené království poskytlo podniku Northern Rock (Úř. věst. L 112, 5.5.2010, s. 38).

102

(103)  Rozhodnutí Komise ze dne 18. července 2011 o státní podpoře SA.28264 (C15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate (dosud nezveřejněno).

103

---

PŘÍLOHA

| 1. | Obchodní firma: Německo se zavazuje, že WestLB AG, resp. Verbundbank, banka SPM ani další (nástupnické) podniky skupiny WestLB (již) nebudou po 30. červnu 2012 používat název „WestLB“ ve své obchodní firmě, nebude-li v důsledku technických překážek nutno změnu obchodní firmy odložit až o tři měsíce. Toto vyloučení platí přiměřeně též pro případnou kombinaci označení „WestLB“ s další součástí obchodního názvu. |
| --- | --- |

1.

Obchodní firma: Německo se zavazuje, že WestLB AG, resp. Verbundbank, banka SPM ani další (nástupnické) podniky skupiny WestLB (již) nebudou po 30. červnu 2012 používat název „WestLB“ ve své obchodní firmě, nebude-li v důsledku technických překážek nutno změnu obchodní firmy odložit až o tři měsíce. Toto vyloučení platí přiměřeně též pro případnou kombinaci označení „WestLB“ s další součástí obchodního názvu.

| 2. | Ohledně tzv. Verbundbank se Německo zavazuje k následujícímu:






  a) | Německo se zavazuje, že nebude usilovat o „samostatné“ řešení pro Verbundbank. |
| --- | --- | --- |

2.

Ohledně tzv. Verbundbank se Německo zavazuje k následujícímu:

a)

Německo se zavazuje, že nebude usilovat o „samostatné“ řešení pro Verbundbank.

| b) | Německo se zavazuje, že Verbundbank v souladu s definicí v oddílu II.2 rámcové dohody z 23. června 2011 bude nejpozději do 30. června 2012 vyčleněna z WestLB s tím, že odpovědnost za toto opatření ponesou spořitelní sdružení a spořitelní finanční skupina. Omezení činností a rozsahu podnikání, jež je popsáno v plánu restrukturalizace oznámeném dne 30. června 2011, platí po celou dobu restrukturalizace, tedy až do 31. prosince 2016. Platnost tohoto závazku končí v případě navazujícího řešení, např. v případě prodeje či začlenění Verbundbank do jiné (zemské) banky (zejména v případě podle písm. 2c)). |
| --- | --- |

b)

Německo se zavazuje, že Verbundbank v souladu s definicí v oddílu II.2 rámcové dohody z 23. června 2011 bude nejpozději do 30. června 2012 vyčleněna z WestLB s tím, že odpovědnost za toto opatření ponesou spořitelní sdružení a spořitelní finanční skupina. Omezení činností a rozsahu podnikání, jež je popsáno v plánu restrukturalizace oznámeném dne 30. června 2011, platí po celou dobu restrukturalizace, tedy až do 31. prosince 2016. Platnost tohoto závazku končí v případě navazujícího řešení, např. v případě prodeje či začlenění Verbundbank do jiné (zemské) banky (zejména v případě podle písm. 2c)).

| c) | Zemská banka Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) zamýšlí poskytovat bance Verbundbank partnerskou podporu v případě, že due diligence skončí s pozitivním výsledkem. |
| --- | --- |

c)

Zemská banka Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) zamýšlí poskytovat bance Verbundbank partnerskou podporu v případě, že due diligence skončí s pozitivním výsledkem.

| d) | Německo se tímto zavazuje, že všechny strany naplní své závazky z rámcové dohody, a to v nezměněné podobě a ve stanovených lhůtách, tak aby byla zejména s ohledem na předmět transakce a „nulovou hodnotu podniku“ zajištěna dostatečná bezpečnost transakce a aby vyčlenění Verbundbank proběhlo nejpozději k 30. červnu 2012 (1). |
| --- | --- |

d)

Německo se tímto zavazuje, že všechny strany naplní své závazky z rámcové dohody, a to v nezměněné podobě a ve stanovených lhůtách, tak aby byla zejména s ohledem na předmět transakce a „nulovou hodnotu podniku“ zajištěna dostatečná bezpečnost transakce a aby vyčlenění Verbundbank proběhlo nejpozději k 30. červnu 2012 (1).

| e) | Německo se zavazuje, že hodnotu podniku určí ve stanoveném termínu „společný auditor“, a potvrzuje, že se výsledku budou podle rámcové dohody z 23. června 2011 držet všechny strany. |
| --- | --- |

e)

Německo se zavazuje, že hodnotu podniku určí ve stanoveném termínu „společný auditor“, a potvrzuje, že se výsledku budou podle rámcové dohody z 23. června 2011 držet všechny strany.

| f) | Německo se zavazuje, že spolková země Severní Porýní-Vestfálsko již nebude mít ve Verbundbank v budoucnu postavení vlastníka, nebude v ní nabývat podíly, ani ji nebude jinak finančně podporovat. Případný převod funkce žirocentrály, který by Severní Porýní-Vestfálsko provádělo, není podporou v tomto smyslu. |
| --- | --- |

f)

Německo se zavazuje, že spolková země Severní Porýní-Vestfálsko již nebude mít ve Verbundbank v budoucnu postavení vlastníka, nebude v ní nabývat podíly, ani ji nebude jinak finančně podporovat. Případný převod funkce žirocentrály, který by Severní Porýní-Vestfálsko provádělo, není podporou v tomto smyslu.

Na výše uvedené závazky se nadále vztahují podmínky a předpoklady účinnosti, jež jsou uvedeny v oddílu VIII. rámcové dohody z 23. června 2011.

| 3. | Ohledně banky SPM (nástupce WestLB, který bude působit pod novou obchodní firmou) předkládá Německo tyto závazky:






  a) | Německo se zavazuje, že bude restrukturalizace po celou dobu, tj. do konce roku 2016, sledována za součinnosti tzv. kontrolního správce (Monitoring Trustee) a že o její realizaci budou každého čtvrt roku podávány zprávy ve formě stanoviska. Jmenování a úkoly kontrolního správce počínaje 30. červnem 2012 stanoví zvláštní dohoda, kterou uzavřou spolková vláda, spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, WestLB a Komise. |
| --- | --- | --- |

3.

Ohledně banky SPM (nástupce WestLB, který bude působit pod novou obchodní firmou) předkládá Německo tyto závazky:

a)

Německo se zavazuje, že bude restrukturalizace po celou dobu, tj. do konce roku 2016, sledována za součinnosti tzv. kontrolního správce (Monitoring Trustee) a že o její realizaci budou každého čtvrt roku podávány zprávy ve formě stanoviska. Jmenování a úkoly kontrolního správce počínaje 30. červnem 2012 stanoví zvláštní dohoda, kterou uzavřou spolková vláda, spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, WestLB a Komise.

| b) | Německo se zavazuje, že se bude banka SPM soustředit výlučně na správu majetku, nebude již působit jako univerzální banka a bankovní činnosti bude vykonávat pouze v rámci správy majetku.
  Správou majetku se v tomto kontextu rozumí, že banka SPM bude oprávněna poskytovat následující plnění:






  (i) | komplexní správa / řízení portfolií včetně účelové správy, vypořádání a zhodnocení, jakož i analýza, zpracování a sledování úvěrového rizika, |
| --- | --- | --- |

b)

Německo se zavazuje, že se bude banka SPM soustředit výlučně na správu majetku, nebude již působit jako univerzální banka a bankovní činnosti bude vykonávat pouze v rámci správy majetku.

Správou majetku se v tomto kontextu rozumí, že banka SPM bude oprávněna poskytovat následující plnění:

(i)

komplexní správa / řízení portfolií včetně účelové správy, vypořádání a zhodnocení, jakož i analýza, zpracování a sledování úvěrového rizika,

| (ii) | controlling úvěrového rizika, regulatorní výkaznictví, operační riziko, řízení tržních rizik, |
| --- | --- |

(ii)

controlling úvěrového rizika, regulatorní výkaznictví, operační riziko, řízení tržních rizik,

| (iii) | správa úvěrů, řízení a sledování úvěrového zajištění, všeobecná péče o databázi zajištění a její správa, |
| --- | --- |

(iii)

správa úvěrů, řízení a sledování úvěrového zajištění, všeobecná péče o databázi zajištění a její správa,

| (iv) | služby typu back office (group operations) včetně správy zajištění, |
| --- | --- |

(iv)

služby typu back office (group operations) včetně správy zajištění,

| (v) | financování, hedging, řízení hotovosti, |
| --- | --- |

(v)

financování, hedging, řízení hotovosti,

| (vi) | finanční výkaznictví, controlling, |
| --- | --- |

(vi)

finanční výkaznictví, controlling,

| (vii) | funkce corporate center, např. právo, compliance, prevence praní peněz, správa účastí, úschova relevantních dokumentů, revize, úkoly v rámci řízení projektů, |
| --- | --- |

(vii)

funkce corporate center, např. právo, compliance, prevence praní peněz, správa účastí, úschova relevantních dokumentů, revize, úkoly v rámci řízení projektů,

| (viii) | správa sdružení dluhopisů Pfandbrief, pokud by se neměl zdařit plánovaný převod části podniku WestLB, jehož předmětem jsou činnosti v oblasti tohoto typu dluhopisů, na Verbundbank, resp. pokud by se neměl zdařit převod srovnatelné části podniku WestImmo na kupujícího, |
| --- | --- |

(viii)

správa sdružení dluhopisů Pfandbrief, pokud by se neměl zdařit plánovaný převod části podniku WestLB, jehož předmětem jsou činnosti v oblasti tohoto typu dluhopisů, na Verbundbank, resp. pokud by se neměl zdařit převod srovnatelné části podniku WestImmo na kupujícího,

| (ix) | služby IT v souvislosti s výše uvedenými činnostmi a v rámci poskytování operační platformy, |
| --- | --- |

(ix)

služby IT v souvislosti s výše uvedenými činnostmi a v rámci poskytování operační platformy,

| (x) | podobné činnosti v oblasti správy majetku, jež nejsou výslovně uvedeny. |
| --- | --- |

(x)

podobné činnosti v oblasti správy majetku, jež nejsou výslovně uvedeny.

K činnosti banky SPM tedy zejména nebude patřit obchodování na vlastní účet, vydávání certifikátů jakéhokoli druhu a další emisní činnost, financování projektů a obchodu, financování kryté aktivy, sekuritizace a syndikované úvěry a činnost pro mezinárodní firemní klientelu. V případě aktiv, jež budou předmětem syntetického převodu na EAA, může EAA v rámci své likvidační strategie provádět zejména také prolongaci, prodej či sekuritizaci těchto aktiv. V těchto případech bude banka SPM jednat výlučně z pověření a na pokyn EAA.

| c) | Německo se zavazuje, že podle aktuálního stavu informací budou pro činnost banky SPM zapotřebí jen tato dílčí povolení podle německého zákona o úvěrnictví (Kreditwesengesetz, KWG):






  (i) | přijímání cizích peněžních prostředků jakožto vkladů nebo jiných bezpodmínečně splatných peněžních prostředků od veřejnosti (§ 1 I bod 1 KWG) (2), |
| --- | --- | --- |

c)

Německo se zavazuje, že podle aktuálního stavu informací budou pro činnost banky SPM zapotřebí jen tato dílčí povolení podle německého zákona o úvěrnictví (Kreditwesengesetz, KWG):

(i)

přijímání cizích peněžních prostředků jakožto vkladů nebo jiných bezpodmínečně splatných peněžních prostředků od veřejnosti (§ 1 I bod 1 KWG) (2),

| (ii) | činnosti popsané v § 1 odst. 1 větě druhé německého zákona o dluhopisech Pfandbrief (§ 1 I bod 1a KWG), |
| --- | --- |

(ii)

činnosti popsané v § 1 odst. 1 větě druhé německého zákona o dluhopisech Pfandbrief (§ 1 I bod 1a KWG),

| (iii) | poskytování peněžitých půjček a akceptačních úvěrů (úvěrové operace; § 1 I bod 2 KWG) (3) |
| --- | --- |

(iii)

poskytování peněžitých půjček a akceptačních úvěrů (úvěrové operace; § 1 I bod 2 KWG) (3)

| (iv) | pořizování a zcizování finančních nástrojů vlastním jménem na cizí účet (§ 1 I bod 4 KWG), |
| --- | --- |

(iv)

pořizování a zcizování finančních nástrojů vlastním jménem na cizí účet (§ 1 I bod 4 KWG),

| (v) | úschova a správa cenných papírů pro jiné subjekty ((§ 1 I bod 5 KWG), |
| --- | --- |

(v)

úschova a správa cenných papírů pro jiné subjekty ((§ 1 I bod 5 KWG),

| (vi) | přebírání ručení, záruk a obdobných plnění pro jiné subjekty (§ 1 I bod 8 KWG), |
| --- | --- |

(vi)

přebírání ručení, záruk a obdobných plnění pro jiné subjekty (§ 1 I bod 8 KWG),

| (vii) | provádění bezhotovostního platebního styku a zúčtovacího styku (§ 1 I bod 9 KWG), |
| --- | --- |

(vii)

provádění bezhotovostního platebního styku a zúčtovacího styku (§ 1 I bod 9 KWG),

| (viii) | činnost centrální protistrany ve smyslu odstavce 31 (§ 1 I bod 12 KWG). |
| --- | --- |

(viii)

činnost centrální protistrany ve smyslu odstavce 31 (§ 1 I bod 12 KWG).

Německo se zavazuje, že Komisi neprodleně vyrozumí v případě, že by byla nezbytně nutná další dílčí povolení podle KWG.

Německo se zavazuje, že dílčí povolení stávající univerzální banky, která již nebudou zapotřebí, budou nejpozději do 31. prosince 2012 vrácena, resp. že stávající univerzální bankovní licence bude přeměněna na příslušně omezenou bankovní licenci (4).

Nezbytnost bankovních licencí v případě zahraničních poboček a dceřiných společností WestLB AG je nutno ještě zanalyzovat v závislosti na dílčím projektu „Prodej divizí“ TP 3 a na konečných způsobech převodu neprodaných portfolií na EAA.

| d) | V souvislosti s činností pro třetí osoby se Německo zavazuje, že spolková země Severní-Porýní Vestfálsko převede WestLB na banku, která bude poskytovat servis a spravovat portfolia („Service- und Portfoliomanagement Bank“, „SPM Bank“) a kterou může tvořit i více společností. Činnost spočívající v obsluze portfolií třetích osob může být navíc vyčleněna do samostatné servisní společnosti a prodána. Stávající počet zaměstnanců WestLB ve výši 4 400 bude k rozhodnému dni 31. prosince 2016 omezen na 1 000 zaměstnanců servisní společnosti.
  K tomu, aby bylo možné banku SPM v pozdější fázi prodat, je tato banka v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2014 oprávněna obsluhovat portfolia třetích osob (tj. vykonávat činnosti pro třetí osoby, jejichž předmětem nejsou portfolia WestLB) s tím, že výnosy z těchto činností nesmí překročit [40–60] % jejích hrubých výnosů. Činnost obsluhy portfolií je v takovém případě nutno do 31. prosince 2014 vyčlenit na dceřinou společnost banky SPM, jejíž bankovní licence bude obsahově pokrývat pouze obsluhu portfolií a jež bude nejpozději do 31. prosince 2016 v celém rozsahu prodána. Obsluhu portfolií pro EAA, Verbundbank a dalších portfolií WestLB může vykonávat rovněž uvedená dceřiná společnost banky SPM, tedy servisní společnost.
  Prodej servisní společnosti je nutno Komisi včas předem ohlásit a získat její souhlas. Pokud se nepodaří servisní společnost do 31. prosince 2016 prodat, bude v průběhu času provedena její likvidace. V takovém případě se společnost neprodleně přestane ucházet o nové zakázky třetích osob a bude plnit výlučně své stávající smluvní závazky. Činnosti servisní společnosti nebude možno převést zpět na SPM ani na jiné dceřiné společnosti či pobočky banky SPM. Klienti, kteří se servisní společností uzavřou před 31. prosincem 2016 smlouvu o obsluze portfolií, budou moci v případě likvidace převzít její personál a infrastrukturu.
  Doba účinnosti servisních smluv uzavřených se servisní společností, která by měla trvat i po 31. prosinci 2017, je přípustná pouze v případě, že objednatel bude oprávněn smlouvu s účinností k 31. prosinci 2017 vypovědět, pokud dodavatel (servisní společnost) nedodá dostatečné plnění nebo nebude schopen pro zbývající dobu účinnosti prokázat dostatečnou kapacitu. Tuto kapacitu potřebnou pro zbývající dobu účinnosti smlouvy nebude mít servisní společnost v případě, že se nezdaří plánovaný prodej. Pokud tedy plán privatizace ztroskotá, německé orgány zajistí, aby servisní společnost s účinností k 31. prosinci 2017 zastavila své činnosti nebo aby byly zlikvidovány všechny podíly v ní, např. formou převodu. |
| --- | --- |

d)

V souvislosti s činností pro třetí osoby se Německo zavazuje, že spolková země Severní-Porýní Vestfálsko převede WestLB na banku, která bude poskytovat servis a spravovat portfolia („Service- und Portfoliomanagement Bank“, „SPM Bank“) a kterou může tvořit i více společností. Činnost spočívající v obsluze portfolií třetích osob může být navíc vyčleněna do samostatné servisní společnosti a prodána. Stávající počet zaměstnanců WestLB ve výši 4 400 bude k rozhodnému dni 31. prosince 2016 omezen na 1 000 zaměstnanců servisní společnosti.

K tomu, aby bylo možné banku SPM v pozdější fázi prodat, je tato banka v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2014 oprávněna obsluhovat portfolia třetích osob (tj. vykonávat činnosti pro třetí osoby, jejichž předmětem nejsou portfolia WestLB) s tím, že výnosy z těchto činností nesmí překročit [40–60] % jejích hrubých výnosů. Činnost obsluhy portfolií je v takovém případě nutno do 31. prosince 2014 vyčlenit na dceřinou společnost banky SPM, jejíž bankovní licence bude obsahově pokrývat pouze obsluhu portfolií a jež bude nejpozději do 31. prosince 2016 v celém rozsahu prodána. Obsluhu portfolií pro EAA, Verbundbank a dalších portfolií WestLB může vykonávat rovněž uvedená dceřiná společnost banky SPM, tedy servisní společnost.

Prodej servisní společnosti je nutno Komisi včas předem ohlásit a získat její souhlas. Pokud se nepodaří servisní společnost do 31. prosince 2016 prodat, bude v průběhu času provedena její likvidace. V takovém případě se společnost neprodleně přestane ucházet o nové zakázky třetích osob a bude plnit výlučně své stávající smluvní závazky. Činnosti servisní společnosti nebude možno převést zpět na SPM ani na jiné dceřiné společnosti či pobočky banky SPM. Klienti, kteří se servisní společností uzavřou před 31. prosincem 2016 smlouvu o obsluze portfolií, budou moci v případě likvidace převzít její personál a infrastrukturu.

Doba účinnosti servisních smluv uzavřených se servisní společností, která by měla trvat i po 31. prosinci 2017, je přípustná pouze v případě, že objednatel bude oprávněn smlouvu s účinností k 31. prosinci 2017 vypovědět, pokud dodavatel (servisní společnost) nedodá dostatečné plnění nebo nebude schopen pro zbývající dobu účinnosti prokázat dostatečnou kapacitu. Tuto kapacitu potřebnou pro zbývající dobu účinnosti smlouvy nebude mít servisní společnost v případě, že se nezdaří plánovaný prodej. Pokud tedy plán privatizace ztroskotá, německé orgány zajistí, aby servisní společnost s účinností k 31. prosinci 2017 zastavila své činnosti nebo aby byly zlikvidovány všechny podíly v ní, např. formou převodu.

| e) | Německo se zavazuje, že banka SPM, resp. její dceřiné společnosti budou své služby nabízet i třetím osobám pouze za tržní ceny. Současně budou ceny servisní společnosti určovány tak, aby celkově pokrývaly náklady (přeúčtování nákladů v plném rozsahu). Přeúčtovávání režijních nákladů na jednotlivé smlouvy se bude řídit dokumentem „Business Case“ zpracovaným pro tuto společnost, jenž byl Komisi předložen dne 21. listopadu 2011. |
| --- | --- |

e)

Německo se zavazuje, že banka SPM, resp. její dceřiné společnosti budou své služby nabízet i třetím osobám pouze za tržní ceny. Současně budou ceny servisní společnosti určovány tak, aby celkově pokrývaly náklady (přeúčtování nákladů v plném rozsahu). Přeúčtovávání režijních nákladů na jednotlivé smlouvy se bude řídit dokumentem „Business Case“ zpracovaným pro tuto společnost, jenž byl Komisi předložen dne 21. listopadu 2011.

| f) | Německo se zavazuje, že holding SPM / provozní společnost SPM co nejdříve, nejpozději však k 31. prosinci 2016, uzavřou své pobočky a dceřiné společnosti v zahraničí, ledaže by regulatorní požadavky vyžadovaly zachování některé z nich i po tomto termínu. Zachování určité pobočky či dceřiné společnosti je nutno neprodleně dohodnout s Komisí. Komise si může pro tyto účely vyžádat doklad o nezbytnosti takového kroku z regulatorního hlediska, např. ve formě právního posudku. Nezávisle na uvedeném bude servisní společnost s ohledem na odbornou kompetenci, pokud jde o znalost místních podmínek, na nutnost pokrýt časová pásma, snížit operační rizika a nutnost zachovat si konkurenceschopnost mít pro účely správy majetku vlastní zastoupení v New Yorku, Londýně a v Asii v podobě jedné pobočky. |
| --- | --- |

f)

Německo se zavazuje, že holding SPM / provozní společnost SPM co nejdříve, nejpozději však k 31. prosinci 2016, uzavřou své pobočky a dceřiné společnosti v zahraničí, ledaže by regulatorní požadavky vyžadovaly zachování některé z nich i po tomto termínu. Zachování určité pobočky či dceřiné společnosti je nutno neprodleně dohodnout s Komisí. Komise si může pro tyto účely vyžádat doklad o nezbytnosti takového kroku z regulatorního hlediska, např. ve formě právního posudku. Nezávisle na uvedeném bude servisní společnost s ohledem na odbornou kompetenci, pokud jde o znalost místních podmínek, na nutnost pokrýt časová pásma, snížit operační rizika a nutnost zachovat si konkurenceschopnost mít pro účely správy majetku vlastní zastoupení v New Yorku, Londýně a v Asii v podobě jedné pobočky.

| g) | V případě úplného prodeje servisní společnosti přestanou omezení její činnosti platit. |
| --- | --- |

g)

V případě úplného prodeje servisní společnosti přestanou omezení její činnosti platit.

| 4. | Pokud jde o obsluhu portfolií agentury Erste Abwicklungsanstalt, zavazuje se Německo, že v případě rozšíření a prodloužení servisní smlouvy do 31. prosince 2016 budou dodrženy zásady uvedené v bodu 3 písm. a), že následně bude na smlouvu řádně vypsána veřejná soutěž a že smlouva bude upravovat právo výpovědi podle bodu 3 písm. d). |
| --- | --- |

4.

Pokud jde o obsluhu portfolií agentury Erste Abwicklungsanstalt, zavazuje se Německo, že v případě rozšíření a prodloužení servisní smlouvy do 31. prosince 2016 budou dodrženy zásady uvedené v bodu 3 písm. a), že následně bude na smlouvu řádně vypsána veřejná soutěž a že smlouva bude upravovat právo výpovědi podle bodu 3 písm. d).

---

(1)  Zúčastněné strany jsou obecně zajedno v tom, že portfolia, jež mají být vyčleněna na Verbundbank a EAA, budou ještě v pololetní účetní závěrce 2012 vykázány u WestLB a teprve bezprostředně poté budou převedeny.

(2)  Německo v této souvislosti vysvětluje, že je toto dílčí povolení zapotřebí jen pro účely přístupu k ECB a ukončení stávajících činností, a že tedy na této bázi nebude vyvíjena aktivní činnost a nebude docházet k reklamnímu působení na trhu.

(3)  Německo v této souvislosti vysvětluje, že je toto dílčí povolení zapotřebí jen v souvislosti s úvěrovými položkami převedenými synteticky na EAA, v jejichž případě je banka SPM po právní stránce stranou úvěrové smlouvy. Na této bázi tedy nebude vyvíjena aktivní činnost a nebude docházet k reklamnímu působení na trhu.

(4)  Komise může na žádost vydat souhlas s úpravou, která by překračovala uvedený rámec.

---

| 1.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/33

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. března 2012

ve věci státní podpory č. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Podpůrná opatření ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

(oznámeno pod číslem C(2012) 1369)

(Pouze rumunské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2013/246/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první odstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na rozhodnutí, jímž Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci státní podpory C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními a vzhledem k těmto připomínkám,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dne 17. července 2009 Rumunsko oznámilo dvě podpůrná opatření (dále jen „oznámení“) ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (dále jen „Oltchim“ nebo „společnost“): i) výměna dluhu za kmenové akcie v hodnotě 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR (3)) a ii) státní záruka pokrývající 80 % komerční půjčky v celkové výši 424 milionů EUR. Rumunsko oznámilo tyto dvě státní podpory z důvodu právní jistoty a uvedlo, že nejde o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. července 2009 Rumunsko oznámilo dvě podpůrná opatření (dále jen „oznámení“) ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (dále jen „Oltchim“ nebo „společnost“): i) výměna dluhu za kmenové akcie v hodnotě 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR (3)) a ii) státní záruka pokrývající 80 % komerční půjčky v celkové výši 424 milionů EUR. Rumunsko oznámilo tyto dvě státní podpory z důvodu právní jistoty a uvedlo, že nejde o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (2) | Před tímto oznámením, dne 10. dubna 2008, předložila společnost PCC SE (dále jen „PCC“) se sídlem v Duisburgu v Německu, která má nyní menšinový podíl ve společnosti Oltchim představující 18,31 %, oficiální stížnost, podle níž plánovaná výměna dluhu za akcie představuje neslučitelnou státní podporu. |
| --- | --- |

(2)

Před tímto oznámením, dne 10. dubna 2008, předložila společnost PCC SE (dále jen „PCC“) se sídlem v Duisburgu v Německu, která má nyní menšinový podíl ve společnosti Oltchim představující 18,31 %, oficiální stížnost, podle níž plánovaná výměna dluhu za akcie představuje neslučitelnou státní podporu.

| (3) | Komise si po zaregistrování stížnosti vyměnila dopisy a informace s rumunskými úřady, se společností Oltchim a se stěžovatelem a uspořádala jednak několik setkání s rumunskými úřady a se zástupci společnosti Oltchim, a jednak se stěžovatelem. |
| --- | --- |

(3)

Komise si po zaregistrování stížnosti vyměnila dopisy a informace s rumunskými úřady, se společností Oltchim a se stěžovatelem a uspořádala jednak několik setkání s rumunskými úřady a se zástupci společnosti Oltchim, a jednak se stěžovatelem.

| (4) | Dne 15. září 2009 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně podpůrných opatření (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rumunsko zaslalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 3. listopadu 2009. |
| --- | --- |

(4)

Dne 15. září 2009 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně podpůrných opatření (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rumunsko zaslalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 3. listopadu 2009.

| (5) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 29. prosince 2009 (4). Komise v dopisech ze dne 21. prosince 2009 vyzvala osm společností potenciálně zainteresovaných na tomto řízení jako konkurenty společnosti Oltchim, aby podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 29. prosince 2009 (4). Komise v dopisech ze dne 21. prosince 2009 vyzvala osm společností potenciálně zainteresovaných na tomto řízení jako konkurenty společnosti Oltchim, aby podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení.

| (6) | Komise obdržela připomínky od pěti třetích stran: v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Vestolit GmbH & Co. KG (dále jen „Vestolit“), v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Ineos ChlorVinyls (dále jen „Ineos“), v dopisech ze dne 27. ledna a ze dne 28. ledna 2010 od dvou společností, které požádaly, aby nebyla sdělena jejich totožnost (dále jen „I. a II. nejmenovaná strana“), a v dopise ze dne 29. ledna 2010 od soukromé osoby (pan Virgil Bestea). |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela připomínky od pěti třetích stran: v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Vestolit GmbH & Co. KG (dále jen „Vestolit“), v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Ineos ChlorVinyls (dále jen „Ineos“), v dopisech ze dne 27. ledna a ze dne 28. ledna 2010 od dvou společností, které požádaly, aby nebyla sdělena jejich totožnost (dále jen „I. a II. nejmenovaná strana“), a v dopise ze dne 29. ledna 2010 od soukromé osoby (pan Virgil Bestea).

| (7) | Tyto připomínky byly sděleny Rumunsku dopisem z 2. března 2010. Rumunsko odpovědělo na připomínky výše uvedených třetích stran dopisem z 8. dubna 2010. |
| --- | --- |

(7)

Tyto připomínky byly sděleny Rumunsku dopisem z 2. března 2010. Rumunsko odpovědělo na připomínky výše uvedených třetích stran dopisem z 8. dubna 2010.

| (8) | Šestá třetí strana, investiční fond Firebird Management LLC (dále jen „Firebird“), který v dané době vlastnil 1,328 % akcií společnosti Oltchim, zaslal informace a připomínky prostřednictvím dopisů z 27. května 2010 a 8. července 2010. Připomínky fondu Firebird byly Rumunsku sděleny prostřednictvím dopisů z 25. července 2010 a 27. července 2010. |
| --- | --- |

(8)

Šestá třetí strana, investiční fond Firebird Management LLC (dále jen „Firebird“), který v dané době vlastnil 1,328 % akcií společnosti Oltchim, zaslal informace a připomínky prostřednictvím dopisů z 27. května 2010 a 8. července 2010. Připomínky fondu Firebird byly Rumunsku sděleny prostřednictvím dopisů z 25. července 2010 a 27. července 2010.

| (9) | Stěžovatel PCC předložil připomínky k této věci v dopisech z 6. května 2010, 18. května 2010, 19. května 2010, 28. května 2010, 13. června 2010, 18. června 2010, 22. července 2010, 6. srpna 2010, 2. září 2010, 18. října 2010, 9. dubna 2011 a 14. dubna 2011. Kromě těchto dopisů zaslala společnost PCC celou řadu materiálů s informacemi týkajícími se dotyčné věci, které v zásadě obsahovaly různé články z tisku a další informace, většinou veřejného charakteru. |
| --- | --- |

(9)

Stěžovatel PCC předložil připomínky k této věci v dopisech z 6. května 2010, 18. května 2010, 19. května 2010, 28. května 2010, 13. června 2010, 18. června 2010, 22. července 2010, 6. srpna 2010, 2. září 2010, 18. října 2010, 9. dubna 2011 a 14. dubna 2011. Kromě těchto dopisů zaslala společnost PCC celou řadu materiálů s informacemi týkajícími se dotyčné věci, které v zásadě obsahovaly různé články z tisku a další informace, většinou veřejného charakteru.

| (10) | Dále I. a II. nejmenovaná strana (které rovněž zaslaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a které žádaly, aby nebyla zveřejněna jejich totožnost) zaslaly dodatečné informace 21. září 2010, 22. února 2011, 28. února 2011, 26. července 2011 a 28. října 2011. |
| --- | --- |

(10)

Dále I. a II. nejmenovaná strana (které rovněž zaslaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a které žádaly, aby nebyla zveřejněna jejich totožnost) zaslaly dodatečné informace 21. září 2010, 22. února 2011, 28. února 2011, 26. července 2011 a 28. října 2011.

| (11) | Komise zaslala rumunským úřadům připomínky uvedené v bodech odůvodnění 9 a 10 ve chvíli, kdy obsahovaly nové informace a argumenty a kdy byly relevantní pro dotyčné řízení, a to v dopisech z 25. června 2010, 2. srpna 2010, 9. září 2010, 22. září 2010, 20. října 2010 a 23. listopadu 2011. |
| --- | --- |

(11)

Komise zaslala rumunským úřadům připomínky uvedené v bodech odůvodnění 9 a 10 ve chvíli, kdy obsahovaly nové informace a argumenty a kdy byly relevantní pro dotyčné řízení, a to v dopisech z 25. června 2010, 2. srpna 2010, 9. září 2010, 22. září 2010, 20. října 2010 a 23. listopadu 2011.

| (12) | Rumunsko odpovědělo na dodatečně obdržené připomínky v dopisech ze dne 30. července 2010, 2. září 2010, 12. října 2010, 26. října 2010, 23. listopadu 2010 a 7. prosince 2011. Rovněž zaslalo dodatečné informace týkající se věci v dopisech ze dne 29. března 2011, 14. dubna 2011, 27. července 2011, 9. září 2011 a 21. září 2011. |
| --- | --- |

(12)

Rumunsko odpovědělo na dodatečně obdržené připomínky v dopisech ze dne 30. července 2010, 2. září 2010, 12. října 2010, 26. října 2010, 23. listopadu 2010 a 7. prosince 2011. Rovněž zaslalo dodatečné informace týkající se věci v dopisech ze dne 29. března 2011, 14. dubna 2011, 27. července 2011, 9. září 2011 a 21. září 2011.

| (13) | V důsledku přijetí rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu konalo několik setkání mezi útvary Komise a rumunskými úřady: 30. června 2010, 15. července 2010, 19. května 2011 a 12. září 2011. Útvary Komise se rovněž několikrát setkaly se zástupci stěžovatele PCC. |
| --- | --- |

(13)

V důsledku přijetí rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu konalo několik setkání mezi útvary Komise a rumunskými úřady: 30. června 2010, 15. července 2010, 19. května 2011 a 12. září 2011. Útvary Komise se rovněž několikrát setkaly se zástupci stěžovatele PCC.

| (14) | Rumunské úřady dopisem ze dne 22. června 2011 stáhly oznámení ze dne 17. července 2009 o státní záruce za půjčku ve výši 424 milionů EUR. Rumunské úřady rovněž Komisi informovaly, že nadále zachovávají oznámení o výměně dluhu za akcie. |
| --- | --- |

(14)

Rumunské úřady dopisem ze dne 22. června 2011 stáhly oznámení ze dne 17. července 2009 o státní záruce za půjčku ve výši 424 milionů EUR. Rumunské úřady rovněž Komisi informovaly, že nadále zachovávají oznámení o výměně dluhu za akcie.

| (15) | Dne 10. srpna 2011 schválila rumunská vláda memorandum, jímž zástupci Ministerstva hospodářství, obchodu a podnikatelského prostředí, agentury AVAS (5) a společnosti Oltchim byli zmocněni, aby uzavřeli dohodu podle soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, na jejímž základě by společnost uznala úroky vážící se k veřejnému dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

(15)

Dne 10. srpna 2011 schválila rumunská vláda memorandum, jímž zástupci Ministerstva hospodářství, obchodu a podnikatelského prostředí, agentury AVAS (5) a společnosti Oltchim byli zmocněni, aby uzavřeli dohodu podle soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, na jejímž základě by společnost uznala úroky vážící se k veřejnému dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007.

| (16) | Dopisem ze dne 9. září 2011 rumunské úřady sdělily, že společnost Oltchim a agentura AVAS hodlají uzavřít dříve uvedenou dohodu podle soukromého práva a že AVAS taktéž vymění takto akumulované úroky za akcie, a to společně s hlavním dluhem. |
| --- | --- |

(16)

Dopisem ze dne 9. září 2011 rumunské úřady sdělily, že společnost Oltchim a agentura AVAS hodlají uzavřít dříve uvedenou dohodu podle soukromého práva a že AVAS taktéž vymění takto akumulované úroky za akcie, a to společně s hlavním dluhem.

| (17) | Dopisem ze dne 21. října 2011 zaslal předseda vlády Rumunska Emil Boc závazný příslib rumunské vlády privatizovat celou společnost Oltchim, včetně celého balíku akcií, který připadne po výměně dluhu státním úřadům. Oznámení o privatizaci mělo být provedeno koncem března 2012 a privatizace ukončena do konce května 2012. Dopisem ze dne 16. února 2012 tento závazek znovu potvrdil nový předseda vlády Rumunska Mihai-Răzvan Ungureanu. |
| --- | --- |

(17)

Dopisem ze dne 21. října 2011 zaslal předseda vlády Rumunska Emil Boc závazný příslib rumunské vlády privatizovat celou společnost Oltchim, včetně celého balíku akcií, který připadne po výměně dluhu státním úřadům. Oznámení o privatizaci mělo být provedeno koncem března 2012 a privatizace ukončena do konce května 2012. Dopisem ze dne 16. února 2012 tento závazek znovu potvrdil nový předseda vlády Rumunska Mihai-Răzvan Ungureanu.

| (18) | Rumunsko předložilo dodatečné připomínky a informace v dopisech z 12. října 2011 a 23. prosince 2011. |
| --- | --- |

(18)

Rumunsko předložilo dodatečné připomínky a informace v dopisech z 12. října 2011 a 23. prosince 2011.

| (19) | Z dopisů zmíněných v bodech odůvodnění 17 a 18 vyplývá, že Rumunsko pozměnilo oznámení opatření č. 1 v tom smyslu, že po převedení dluhu vůči státním úřadům ve výši 538 milionů RON bude následovat privatizace takto vzniklých akcií společnosti Oltchim a že převod musí být posouzen s přihlédnutím k následné privatizaci. |
| --- | --- |

(19)

Z dopisů zmíněných v bodech odůvodnění 17 a 18 vyplývá, že Rumunsko pozměnilo oznámení opatření č. 1 v tom smyslu, že po převedení dluhu vůči státním úřadům ve výši 538 milionů RON bude následovat privatizace takto vzniklých akcií společnosti Oltchim a že převod musí být posouzen s přihlédnutím k následné privatizaci.

II.   SOUVISLOSTI

II.1.   Společnost

| (20) | Oltchim je významný rumunský výrobce petrochemických produktů, jako je PVC, hydroxid sodný, chlor, DEHP a polyetherové polyoly. Hlavním výrobkem společnosti je PVC (v současné době tvoří asi 37,5 % z celkové výroby), v roce 2008 (6) s podílem 2,1 % na trhu Unie. Oltchim je s výrobou 78 druhů čtyřiceti základních chemických výrobků jednou z největších petrochemických společností v Rumunsku a v jihovýchodní Evropě. Společnost vyváží přibližně 80 % své výroby jak do Evropy, tak i mimo ni. |
| --- | --- |

(20)

Oltchim je významný rumunský výrobce petrochemických produktů, jako je PVC, hydroxid sodný, chlor, DEHP a polyetherové polyoly. Hlavním výrobkem společnosti je PVC (v současné době tvoří asi 37,5 % z celkové výroby), v roce 2008 (6) s podílem 2,1 % na trhu Unie. Oltchim je s výrobou 78 druhů čtyřiceti základních chemických výrobků jednou z největších petrochemických společností v Rumunsku a v jihovýchodní Evropě. Společnost vyváží přibližně 80 % své výroby jak do Evropy, tak i mimo ni.

| (21) | Oltchim je hlavní zaměstnavatel v oblasti průmyslu v rumunském regionu Vâlcea, který využívá pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. K 15. říjnu 2011 byl počet zaměstnanců 3 470 (7). Společnost z důvodu obtížné finanční situace, s níž se v současné době potýká, v prosinci 2011 dočasně propustila 1 000 zaměstnanců a dalších 993 zaměstnanců v lednu 2012 (8). |
| --- | --- |

(21)

Oltchim je hlavní zaměstnavatel v oblasti průmyslu v rumunském regionu Vâlcea, který využívá pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. K 15. říjnu 2011 byl počet zaměstnanců 3 470 (7). Společnost z důvodu obtížné finanční situace, s níž se v současné době potýká, v prosinci 2011 dočasně propustila 1 000 zaměstnanců a dalších 993 zaměstnanců v lednu 2012 (8).

| (22) | Společnost zahájila činnost v roce 1966, v roce 1990 byla reorganizována a v roce 1997 byla kótována na Burze cenných papírů v Bukurešti. Rumunský stát (v současné době prostřednictvím Ministerstva hospodářství) má ve společnosti většinový podíl představující 54,8 % společnosti. Hlavním menšinovým akcionářem je společnost PCC, která je v tomto řízení stěžovatelem, a vlastní také společnost Rokita SA, polského konkurenta společnosti Oltchim, ve které má podíl 18,31 %. Další akcie vlastní Nachbar Services Ltd. (14,02 %), různé fyzické osoby (11,04 %) a další právnické osoby (1,81 %). |
| --- | --- |

(22)

Společnost zahájila činnost v roce 1966, v roce 1990 byla reorganizována a v roce 1997 byla kótována na Burze cenných papírů v Bukurešti. Rumunský stát (v současné době prostřednictvím Ministerstva hospodářství) má ve společnosti většinový podíl představující 54,8 % společnosti. Hlavním menšinovým akcionářem je společnost PCC, která je v tomto řízení stěžovatelem, a vlastní také společnost Rokita SA, polského konkurenta společnosti Oltchim, ve které má podíl 18,31 %. Další akcie vlastní Nachbar Services Ltd. (14,02 %), různé fyzické osoby (11,04 %) a další právnické osoby (1,81 %).

II.2.   Události předcházející přistoupení Rumunska k EU

II.2.1   Původ veřejného dluhu

| (23) | V období 1992–2008 investovala společnost Oltchim celkem asi 371 milionů EUR do modernizace své výrobní linky (z toho 118,8 milionů EUR v období 2007–2008). Pokud jde o některé z těchto investic, společnost Oltchim uzavřela v období 1995–2000 sérii dvanácti komerčních půjček v celkové výši téměř 171 milionů DEM a 60 milionů USD. Půjčky byly kryty státními zárukami vydanými Ministerstvem financí. |
| --- | --- |

(23)

V období 1992–2008 investovala společnost Oltchim celkem asi 371 milionů EUR do modernizace své výrobní linky (z toho 118,8 milionů EUR v období 2007–2008). Pokud jde o některé z těchto investic, společnost Oltchim uzavřela v období 1995–2000 sérii dvanácti komerčních půjček v celkové výši téměř 171 milionů DEM a 60 milionů USD. Půjčky byly kryty státními zárukami vydanými Ministerstvem financí.

| (24) | Protože společnost Oltchim nebyla schopna půjčky splácet, banky od listopadu roku 1999 použily státní záruky. |
| --- | --- |

(24)

Protože společnost Oltchim nebyla schopna půjčky splácet, banky od listopadu roku 1999 použily státní záruky.

| (25) | V letech 1999 až 2002 provedlo Ministerstvo financí platby na základě záruk. Ministerstvo financí si naúčtovalo značně vysoké úroky a smluvní pokuty za částky takto zaplacené za záruky aktivované v letech 1999 až 2002. Ty se pohybovaly od 0,15 % do 0,3 % za den, přesněji řečeno od 54 % do 110 % za rok (9). |
| --- | --- |

(25)

V letech 1999 až 2002 provedlo Ministerstvo financí platby na základě záruk. Ministerstvo financí si naúčtovalo značně vysoké úroky a smluvní pokuty za částky takto zaplacené za záruky aktivované v letech 1999 až 2002. Ty se pohybovaly od 0,15 % do 0,3 % za den, přesněji řečeno od 54 % do 110 % za rok (9).

| (26) | Do června roku 2002 celkový dluh společnosti Oltchim vůči Ministerstvu financí, pocházející ze státních záruk plus příslušných úroků a smluvních pokut, dosáhl 303 milionů RON (přibližně 72 milionů EUR). Tehdy byla uvedená částka převedena z Ministerstva financí na rumunskou agenturu AVAS (10), pověřenou vymáháním veřejných dluhů, a byla konsolidována v USD s cílem zachovat hodnotu dluhu v hyperinflačním prostředí. Výsledná částka činila 91 milionů USD. |
| --- | --- |

(26)

Do června roku 2002 celkový dluh společnosti Oltchim vůči Ministerstvu financí, pocházející ze státních záruk plus příslušných úroků a smluvních pokut, dosáhl 303 milionů RON (přibližně 72 milionů EUR). Tehdy byla uvedená částka převedena z Ministerstva financí na rumunskou agenturu AVAS (10), pověřenou vymáháním veřejných dluhů, a byla konsolidována v USD s cílem zachovat hodnotu dluhu v hyperinflačním prostředí. Výsledná částka činila 91 milionů USD.

| (27) | Agentura AVAS neměla podle rumunské legislativy (OUG 51/1998) specifický mandát pro vybírání úroků a smluvních pokut z veřejného dluhu, který měla vymoci od dlužící společnosti. |
| --- | --- |

(27)

Agentura AVAS neměla podle rumunské legislativy (OUG 51/1998) specifický mandát pro vybírání úroků a smluvních pokut z veřejného dluhu, který měla vymoci od dlužící společnosti.

II.2.2   Převod dluhu v roce 2003

| (28) | První pokus o privatizaci společnosti se uskutečnil v roce 2001, kdy agentura AVAS se společností Exall Resources vyjednala a podepsala smlouvu o prodeji státního podílu ve společnosti. K odstoupení od smlouvy o prodeji došlo z důvodu neschopnosti kupujícího splnit platební povinnosti a proto, že kupující nemohl zaručit provedení technologických/environmentálních investic ve společnosti. |
| --- | --- |

(28)

První pokus o privatizaci společnosti se uskutečnil v roce 2001, kdy agentura AVAS se společností Exall Resources vyjednala a podepsala smlouvu o prodeji státního podílu ve společnosti. K odstoupení od smlouvy o prodeji došlo z důvodu neschopnosti kupujícího splnit platební povinnosti a proto, že kupující nemohl zaručit provedení technologických/environmentálních investic ve společnosti.

| (29) | K dalšímu pokusu o privatizaci společnosti Oltchim došlo v říjnu 2003, kdy rumunská privatizační agentura APAPS zveřejnila oznámení o prodeji státního podílu. Potenciální investoři byli informováni, že veřejný dluh bude vyměněn za akcie s cílem zvýšit atraktivitu společnosti pro potenciální investory. |
| --- | --- |

(29)

K dalšímu pokusu o privatizaci společnosti Oltchim došlo v říjnu 2003, kdy rumunská privatizační agentura APAPS zveřejnila oznámení o prodeji státního podílu. Potenciální investoři byli informováni, že veřejný dluh bude vyměněn za akcie s cílem zvýšit atraktivitu společnosti pro potenciální investory.

| (30) | Přesto byla nabídka na privatizaci na začátku listopadu 2003 zrušena, protože potenciální investor (Rompetrol) a menšinoví akcionáři napadli u rumunských soudů převod dluhu z roku 2003. Navzdory této situaci byl v listopadu 2003 dluh vůči agentuře AVAS ve výši 95 milionů USD (a to převedených 91 milionů USD a dodatečné platby provedené Ministerstvem financí za záruky a převedené agentuře AVAS od června 2002), rovnající se 322 milionům RON, vyměněn za akcie na základě rozhodnutí valné hromady akcionářů společnosti Oltchim (na níž zástupci státu měli většinu hlasů). Tím se státní podíl ve společnosti Oltchim zvýšil z 53,26 % na 95,73 %. |
| --- | --- |

(30)

Přesto byla nabídka na privatizaci na začátku listopadu 2003 zrušena, protože potenciální investor (Rompetrol) a menšinoví akcionáři napadli u rumunských soudů převod dluhu z roku 2003. Navzdory této situaci byl v listopadu 2003 dluh vůči agentuře AVAS ve výši 95 milionů USD (a to převedených 91 milionů USD a dodatečné platby provedené Ministerstvem financí za záruky a převedené agentuře AVAS od června 2002), rovnající se 322 milionům RON, vyměněn za akcie na základě rozhodnutí valné hromady akcionářů společnosti Oltchim (na níž zástupci státu měli většinu hlasů). Tím se státní podíl ve společnosti Oltchim zvýšil z 53,26 % na 95,73 %.

| (31) | V listopadu 2005 obchodní soud ve Vâlcea zrušil rozhodnutí valné hromady společnosti Oltchim o převodu dluhu, což zdůvodnil tím, že rozhodnutí bylo přijato, aniž by bylo menšinovým akcionářům umožněno, aby se zúčastnili navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

(31)

V listopadu 2005 obchodní soud ve Vâlcea zrušil rozhodnutí valné hromady společnosti Oltchim o převodu dluhu, což zdůvodnil tím, že rozhodnutí bylo přijato, aniž by bylo menšinovým akcionářům umožněno, aby se zúčastnili navýšení kapitálu.

| (32) | V červnu 2006 vydala rumunská vláda mimořádné nařízení (11), jímž zmocnila zástupce státu účastnící se valné hromady akcionářů společnosti Oltchim, aby hlasovali proti podání odvolání proti soudnímu rozhodnutí, které zrušilo první převod dluhu, a aby byla přijata nezbytná opatření pro zrušení všech následných aktů. Soudní rozhodnutí o zrušení převodu dluhu se stalo pravomocným v srpnu 2006. Ke skutečnému snížení vlastního kapitálu došlo v listopadu 2007. Dluh vzniklý ze zrušení převodu dluhu byl znovu zaveden do účtů ve své historické hodnotě 95 milionů USD, představujících pak 317 milionů RON. |
| --- | --- |

(32)

V červnu 2006 vydala rumunská vláda mimořádné nařízení (11), jímž zmocnila zástupce státu účastnící se valné hromady akcionářů společnosti Oltchim, aby hlasovali proti podání odvolání proti soudnímu rozhodnutí, které zrušilo první převod dluhu, a aby byla přijata nezbytná opatření pro zrušení všech následných aktů. Soudní rozhodnutí o zrušení převodu dluhu se stalo pravomocným v srpnu 2006. Ke skutečnému snížení vlastního kapitálu došlo v listopadu 2007. Dluh vzniklý ze zrušení převodu dluhu byl znovu zaveden do účtů ve své historické hodnotě 95 milionů USD, představujících pak 317 milionů RON.

II.2.3   Další růst dluhu

| (33) | Po prvním převodu dluhu na agenturu AVAS v červnu 2002 pokračovalo Ministerstvo financí v období od června 2002 do prosince 2006 v provádění plateb na základě záruk, které byly aktivovány v listopadu 1999. V období 2003–2006, kdy převod dluhu z roku 2003 byl ještě platný, se celková částka dodatečných plateb provedených Ministerstvem financí na základě aktivovaných záruk zvýšila na 191 milionů RON. V rámci provádění dohody o převodu veřejného dluhu, uzavřené v červnu 2002 mezi Ministerstvem financí a agenturou AVAS, převedlo Ministerstvo financí na AVAS i všechny tyto pohledávky v postupných tranších, následujících po platbách uskutečněných na základě záruk. Agentura AVAS konsolidovala tyto pohledávky rovněž v USD a ty v roce 2006 představovaly celkovou částku 60 milionů USD. |
| --- | --- |

(33)

Po prvním převodu dluhu na agenturu AVAS v červnu 2002 pokračovalo Ministerstvo financí v období od června 2002 do prosince 2006 v provádění plateb na základě záruk, které byly aktivovány v listopadu 1999. V období 2003–2006, kdy převod dluhu z roku 2003 byl ještě platný, se celková částka dodatečných plateb provedených Ministerstvem financí na základě aktivovaných záruk zvýšila na 191 milionů RON. V rámci provádění dohody o převodu veřejného dluhu, uzavřené v červnu 2002 mezi Ministerstvem financí a agenturou AVAS, převedlo Ministerstvo financí na AVAS i všechny tyto pohledávky v postupných tranších, následujících po platbách uskutečněných na základě záruk. Agentura AVAS konsolidovala tyto pohledávky rovněž v USD a ty v roce 2006 představovaly celkovou částku 60 milionů USD.

| (34) | Dne 1. ledna 2007, v den přistoupení Rumunska k Evropské unii, činil celkový dluh společnosti Oltchim vůči agentuře AVAS částku 60 milionů USD (12). |
| --- | --- |

(34)

Dne 1. ledna 2007, v den přistoupení Rumunska k Evropské unii, činil celkový dluh společnosti Oltchim vůči agentuře AVAS částku 60 milionů USD (12).

II.3.   Události po přistoupení Rumunska k EU

II.3.1   Vývoj dluhu

| (35) | Počínaje 1. lednem 2007 byly veškeré platby spojené s externími úvěry prováděny společností Oltchim. Ministerstvo financí již neprovedlo žádnou dodatečnou platbu v souvislosti se státními zárukami. |
| --- | --- |

(35)

Počínaje 1. lednem 2007 byly veškeré platby spojené s externími úvěry prováděny společností Oltchim. Ministerstvo financí již neprovedlo žádnou dodatečnou platbu v souvislosti se státními zárukami.

| (36) | V listopadu 2007 bylo 95 milionů USD, tedy odpovídající částka po zrušení převodu dluhu, zavedeno do účetních výkazů společnosti Oltchim a připočteno k 60 milionům USD, spojeným s dodatečnými platbami, čímž vznikl veřejný dluh v celkové výši 155 milionů USD (508 milionů RON). Tento veřejný dluh ve výši 155 milionů USD je veden v účetních výkazech společnosti Oltchim v RON (tedy 508 milionů RON). Tento dluh vyjádřený v USD je od té doby uváděn v účtech společnosti Oltchim v RON a tato částka zůstává v rumunské měně nezměněna, protože v každém dalším výkazním termínu společnost vykazovala v účetní závěrce historickou hodnotu v RON (13), která byla vždy vyšší než hodnota platná v danou chvíli, protože RON během doby posílil vůči USD. |
| --- | --- |

(36)

V listopadu 2007 bylo 95 milionů USD, tedy odpovídající částka po zrušení převodu dluhu, zavedeno do účetních výkazů společnosti Oltchim a připočteno k 60 milionům USD, spojeným s dodatečnými platbami, čímž vznikl veřejný dluh v celkové výši 155 milionů USD (508 milionů RON). Tento veřejný dluh ve výši 155 milionů USD je veden v účetních výkazech společnosti Oltchim v RON (tedy 508 milionů RON). Tento dluh vyjádřený v USD je od té doby uváděn v účtech společnosti Oltchim v RON a tato částka zůstává v rumunské měně nezměněna, protože v každém dalším výkazním termínu společnost vykazovala v účetní závěrce historickou hodnotu v RON (13), která byla vždy vyšší než hodnota platná v danou chvíli, protože RON během doby posílil vůči USD.

| (37) | Výjimkou z obecného pravidla stanoveného zákonem OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27], podle čl. 2 odst. 2 mimořádného nařízení vlády č. 45/2006 (dále jen „OUG 45/2006“), agentura AVAS v roce 2007 u pohledávek společnosti Oltchim, které na ni byly převedeny Ministerstvem financí a které byly předmětem převodu dluhu z roku 2003, požadovala za období 2003–2006 úroky 29,9 milionu RON podle roční úrokové sazby LIBOR (14) na vklady v USD. |
| --- | --- |

(37)

Výjimkou z obecného pravidla stanoveného zákonem OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27], podle čl. 2 odst. 2 mimořádného nařízení vlády č. 45/2006 (dále jen „OUG 45/2006“), agentura AVAS v roce 2007 u pohledávek společnosti Oltchim, které na ni byly převedeny Ministerstvem financí a které byly předmětem převodu dluhu z roku 2003, požadovala za období 2003–2006 úroky 29,9 milionu RON podle roční úrokové sazby LIBOR (14) na vklady v USD.

| (38) | V důsledku toho v listopadu 2007 celková částka, již společnost Oltchim dlužila agentuře AVAS, dosáhla 155 milionů USD (508 milionů RON) plus 29 milionů RON, tedy celkem 538 milionů RON. Toto rozhodnutí bude dále uvádět dluh v RON, protože oznámený převod dluhu je rovněž udáván v RON. |
| --- | --- |

(38)

V důsledku toho v listopadu 2007 celková částka, již společnost Oltchim dlužila agentuře AVAS, dosáhla 155 milionů USD (508 milionů RON) plus 29 milionů RON, tedy celkem 538 milionů RON. Toto rozhodnutí bude dále uvádět dluh v RON, protože oznámený převod dluhu je rovněž udáván v RON.

II.3.2   Druhý převod dluhu

| (39) | V lednu 2007 schválil rumunský parlament mimořádné nařízení vlády OUG č. 45/2006 prostřednictvím zákona č. 30/2007, který agentuře AVAS povolil zrušit první převod dluhu a zmocnil ji provést druhý převod, tentokrát při dodržení prioritních práv menšinových akcionářů. |
| --- | --- |

(39)

V lednu 2007 schválil rumunský parlament mimořádné nařízení vlády OUG č. 45/2006 prostřednictvím zákona č. 30/2007, který agentuře AVAS povolil zrušit první převod dluhu a zmocnil ji provést druhý převod, tentokrát při dodržení prioritních práv menšinových akcionářů.

| (40) | Nicméně druhý pokus o výměnu dluhu za akcie byl napaden novým hlavním menšinovým akcionářem, společností PCC, která se odmítla účastnit této operace. |
| --- | --- |

(40)

Nicméně druhý pokus o výměnu dluhu za akcie byl napaden novým hlavním menšinovým akcionářem, společností PCC, která se odmítla účastnit této operace.

| (41) | Společnost PCC získala podíl ve výši 1,2 % ve společnosti Oltchim, za který zaplatila 7,5 milionu EUR v květnu 2007, přesněji řečeno po datu, kdy nabylo právní moci rozhodnutí státního soudu rušící první převod dluhu, neboť společnost Oltchim ani rumunské úřady se neodvolaly. Poté, co byl převod dluhu na účtech společnosti zrušen, se podíl stěžovatele PCC ve výši 1,2 % stal podílem ve výši 12 % (15). |
| --- | --- |

(41)

Společnost PCC získala podíl ve výši 1,2 % ve společnosti Oltchim, za který zaplatila 7,5 milionu EUR v květnu 2007, přesněji řečeno po datu, kdy nabylo právní moci rozhodnutí státního soudu rušící první převod dluhu, neboť společnost Oltchim ani rumunské úřady se neodvolaly. Poté, co byl převod dluhu na účtech společnosti zrušen, se podíl stěžovatele PCC ve výši 1,2 % stal podílem ve výši 12 % (15).

| (42) | V dubnu 2008 podala společnost PCC ke Komisi stížnost, v níž uvedla, že dotyčný převod by představoval neslučitelnou státní podporu [viz výše uvedený bod odůvodnění 2]. |
| --- | --- |

(42)

V dubnu 2008 podala společnost PCC ke Komisi stížnost, v níž uvedla, že dotyčný převod by představoval neslučitelnou státní podporu [viz výše uvedený bod odůvodnění 2].

| (43) | Rumunské úřady se s cílem dodržet ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU rozhodly získat souhlas Komise podle pravidel pro státní podporu ještě před uskutečněním druhého převodu dluhu, a proto opatření oznámily. |
| --- | --- |

(43)

Rumunské úřady se s cílem dodržet ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU rozhodly získat souhlas Komise podle pravidel pro státní podporu ještě před uskutečněním druhého převodu dluhu, a proto opatření oznámily.

II.4.   Současná situace společnosti Oltchim

| (44) | Rumunské úřady uvádějí, že v roce 2006 po zrušení převodu dluhu z roku 2003 se znovu pokusily zprivatizovat společnost i s dluhem, a to v roce 2006 a v roce 2008. Podle rumunských úřadů žádný investor neměl za takových podmínek zájem o koupi. |
| --- | --- |

(44)

Rumunské úřady uvádějí, že v roce 2006 po zrušení převodu dluhu z roku 2003 se znovu pokusily zprivatizovat společnost i s dluhem, a to v roce 2006 a v roce 2008. Podle rumunských úřadů žádný investor neměl za takových podmínek zájem o koupi.

| (45) | Podle rumunských úřadů se kromě toho společnost od roku 2008 potýká s těmito problémy: i) zastavení dodávek základních surovin od hlavního dodavatele – společnosti Arpechim, ii) negativní dopad na čistou hodnotu aktiv společnosti, který byl způsoben obnovením významného dluhu v listopadu 2007 v důsledku zrušení výměny dluhu za akcie z roku 2003, iii) nedostatečná kapitalizace společnosti způsobená rovněž zrušením převodu dluhu a konečně iv) dopady světové finanční a hospodářské krize. |
| --- | --- |

(45)

Podle rumunských úřadů se kromě toho společnost od roku 2008 potýká s těmito problémy: i) zastavení dodávek základních surovin od hlavního dodavatele – společnosti Arpechim, ii) negativní dopad na čistou hodnotu aktiv společnosti, který byl způsoben obnovením významného dluhu v listopadu 2007 v důsledku zrušení výměny dluhu za akcie z roku 2003, iii) nedostatečná kapitalizace společnosti způsobená rovněž zrušením převodu dluhu a konečně iv) dopady světové finanční a hospodářské krize.

| (46) | V účetním roce 2008 zaznamenala společnost Oltchim provozní ztráty ve výši 71 milionů RON (17 milionů EUR), čistou ztrátu 226 milionů RON (54 milionů EUR) a ztráty celkem dosáhly 1,367 miliardy RON (325 milionů EUR). Po uzavření společnosti Arpechim v listopadu 2008, který byl hlavním dodavatelem ethylenu, byla společnost v provozu jen ze 45 % své kapacity a asi jedna třetina zaměstnanců byla dočasně propuštěna. |
| --- | --- |

(46)

V účetním roce 2008 zaznamenala společnost Oltchim provozní ztráty ve výši 71 milionů RON (17 milionů EUR), čistou ztrátu 226 milionů RON (54 milionů EUR) a ztráty celkem dosáhly 1,367 miliardy RON (325 milionů EUR). Po uzavření společnosti Arpechim v listopadu 2008, který byl hlavním dodavatelem ethylenu, byla společnost v provozu jen ze 45 % své kapacity a asi jedna třetina zaměstnanců byla dočasně propuštěna.

| (47) | Koncem roku 2008 byly akcie společnosti Oltchim, které v té době vlastnila agentura AVAS, převedeny do portfolia Ministerstva hospodářství. |
| --- | --- |

(47)

Koncem roku 2008 byly akcie společnosti Oltchim, které v té době vlastnila agentura AVAS, převedeny do portfolia Ministerstva hospodářství.

| (48) | V prosinci 2009 zakoupila společnost Oltchim aktiva (zařízení na výrobu ethylenu) svého bývalého dodavatele společnosti Arpechim za cenu [0]–[10] EUR (16) a zaplatila za jeho zásoby/jeho inventář [10]–[20] milionů EUR. Podle rumunských úřadů bylo zakoupení financováno ze zálohových plateb zákazníků. Arpechim obnovil svoji činnost v květnu 2011. |
| --- | --- |

(48)

V prosinci 2009 zakoupila společnost Oltchim aktiva (zařízení na výrobu ethylenu) svého bývalého dodavatele společnosti Arpechim za cenu [0]–[10] EUR (16) a zaplatila za jeho zásoby/jeho inventář [10]–[20] milionů EUR. Podle rumunských úřadů bylo zakoupení financováno ze zálohových plateb zákazníků. Arpechim obnovil svoji činnost v květnu 2011.

| (49) | Ke dni 31. prosince 2009 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za rok 2009 provozní ztráty v hodnotě 26 milionů EUR (109 milionů RON), čistou ztrátu 52,4 milionů EUR (220 milionů RON), ztráty celkem 377 milionů EUR (1,584 miliard RON) a záporný vlastní kapitál v hodnotě 112 milionů EUR (469 milionů RON). |
| --- | --- |

(49)

Ke dni 31. prosince 2009 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za rok 2009 provozní ztráty v hodnotě 26 milionů EUR (109 milionů RON), čistou ztrátu 52,4 milionů EUR (220 milionů RON), ztráty celkem 377 milionů EUR (1,584 miliard RON) a záporný vlastní kapitál v hodnotě 112 milionů EUR (469 milionů RON).

| (50) | Ke dni 31. prosince 2010 vykazují finanční výkazy společnosti Oltchim provozní zisk 56 milionů EUR, čistý zisk 32 milionů EUR (220 milionů RON) a ztráty celkem 383 milionů EUR. Kladného provozního výsledku a čistého výsledku bylo dosaženo díky tomu, že aktiva společnosti Arpechim zakoupená za cenu [0]–[10] EUR byla znovu oceněna na [80]–[100] milionů EUR a tento rozdíl byl zaveden do účetnictví jako „zisk z výhodného nákupu“. |
| --- | --- |

(50)

Ke dni 31. prosince 2010 vykazují finanční výkazy společnosti Oltchim provozní zisk 56 milionů EUR, čistý zisk 32 milionů EUR (220 milionů RON) a ztráty celkem 383 milionů EUR. Kladného provozního výsledku a čistého výsledku bylo dosaženo díky tomu, že aktiva společnosti Arpechim zakoupená za cenu [0]–[10] EUR byla znovu oceněna na [80]–[100] milionů EUR a tento rozdíl byl zaveden do účetnictví jako „zisk z výhodného nákupu“.

| (51) | Ke dni 30. června 2011 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za šest měsíců (17) provozní ztrátu ve výši 7,4 milionů EUR a čistou ztrátu 17,4 milionu EUR, ztráty celkem 401 milionů EUR a záporný vlastní kapitál v hodnotě 358 milionů EUR (aniž by byl brán v úvahu dluh vůči agentuře AVAS). |
| --- | --- |

(51)

Ke dni 30. června 2011 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za šest měsíců (17) provozní ztrátu ve výši 7,4 milionů EUR a čistou ztrátu 17,4 milionu EUR, ztráty celkem 401 milionů EUR a záporný vlastní kapitál v hodnotě 358 milionů EUR (aniž by byl brán v úvahu dluh vůči agentuře AVAS).

III.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (52) | Dne 15. září 2009 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení ohledně dvou podpůrných opatření ve prospěch společnosti Oltchim, která Rumunsko oznámilo v červenci 2009:






  — | opatření č. 1: převod dluhu v celkové výši 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR); a |
| --- | --- | --- |

(52)

Dne 15. září 2009 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení ohledně dvou podpůrných opatření ve prospěch společnosti Oltchim, která Rumunsko oznámilo v červenci 2009:

—

opatření č. 1: převod dluhu v celkové výši 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR); a

| — | opatření č. 2:„záruky akcionáře“ pokrývající 80 % komerční půjčky ve výši 424 milionů EUR na pokračovaní investic za účelem modernizace (Rumunsko stáhlo oznámení týkající se opatření č. 2, a to dopisem ze dne 22. června 2011). |
| --- | --- |

—

opatření č. 2:„záruky akcionáře“ pokrývající 80 % komerční půjčky ve výši 424 milionů EUR na pokračovaní investic za účelem modernizace (Rumunsko stáhlo oznámení týkající se opatření č. 2, a to dopisem ze dne 22. června 2011).

| (53) | Komise vyjádřila pochybnost, zda v rozporu s argumentací Rumunska oznámená opatření neposkytují společnosti neoprávněné výhody a zda se tedy nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(53)

Komise vyjádřila pochybnost, zda v rozporu s argumentací Rumunska oznámená opatření neposkytují společnosti neoprávněné výhody a zda se tedy nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (54) | Navíc v rozhodnutí o zahájení řízení bylo označeno jako možná další státní podpora to, že ode dne 1. ledna 2007 stát nepožadoval úrok a/nebo smluvní pokuty v souvislosti s neuhrazeným veřejným dluhem (označeno jako „opatření č. 3“). |
| --- | --- |

(54)

Navíc v rozhodnutí o zahájení řízení bylo označeno jako možná další státní podpora to, že ode dne 1. ledna 2007 stát nepožadoval úrok a/nebo smluvní pokuty v souvislosti s neuhrazeným veřejným dluhem (označeno jako „opatření č. 3“).

| (55) | Nakonec Komise vyjádřila pochybnost, zda by opatření mohla být považována za slučitelná se SFEU z hlediska pravidel týkajících se státní podpory, jestliže by se zjistilo, že zahrnují státní podporu. |
| --- | --- |

(55)

Nakonec Komise vyjádřila pochybnost, zda by opatření mohla být považována za slučitelná se SFEU z hlediska pravidel týkajících se státní podpory, jestliže by se zjistilo, že zahrnují státní podporu.

IV.   PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (56) | Rumunské úřady ve své reakci na rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že žádné ze tří opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože rumunský stát jednal v souladu s tržními zásadami. |
| --- | --- |

(56)

Rumunské úřady ve své reakci na rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že žádné ze tří opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože rumunský stát jednal v souladu s tržními zásadami.

| (57) | Rumunsko zejména trvalo na tom, že oznámená opatření (převod dluhu a záruky akcionáře) by zaručila rentabilitu společnosti Oltchim díky vyřešení problému příliš nízké míry kapitalizace a zabezpečení fondů nezbytných pro realizaci její strategie růstu. Navíc Rumunsko zdůraznilo skutečnost, že je třeba, aby Komise vzala na vědomí dvojí úlohu státu, jako akcionáře i jako věřitele společnosti Oltchim. |
| --- | --- |

(57)

Rumunsko zejména trvalo na tom, že oznámená opatření (převod dluhu a záruky akcionáře) by zaručila rentabilitu společnosti Oltchim díky vyřešení problému příliš nízké míry kapitalizace a zabezpečení fondů nezbytných pro realizaci její strategie růstu. Navíc Rumunsko zdůraznilo skutečnost, že je třeba, aby Komise vzala na vědomí dvojí úlohu státu, jako akcionáře i jako věřitele společnosti Oltchim.

| (58) | Nakonec Rumunsko uvedlo, že opatření č. 3 není státní podpora, protože chování státu ohledně nevymáhání předcházejícího dluhu se vztahovalo výhradně na plánovaný převod dluhu a pokud jde o tento dluh, rumunské úřady postupovaly důsledně v souladu s tím, co by v podobné situaci učinil jiný provozovatel na trhu. |
| --- | --- |

(58)

Nakonec Rumunsko uvedlo, že opatření č. 3 není státní podpora, protože chování státu ohledně nevymáhání předcházejícího dluhu se vztahovalo výhradně na plánovaný převod dluhu a pokud jde o tento dluh, rumunské úřady postupovaly důsledně v souladu s tím, co by v podobné situaci učinil jiný provozovatel na trhu.

V.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (59) | Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 26. ledna 2010 vyjádřila společnost Vestolit své obavy ohledně balíčku státních podpor oznámených Rumunskem v červenci 2009. Společnost Vestolit se považuje za konkurenta společnosti Oltchim, protože obě strany provádějí činnost v oblasti výroby PVC. Podle společnosti Vestolit by žádný soukromý investor nepodpořil investiční program zaměřený výhradně na koupi a modernizaci zastaralého zařízení na výboru ethylenu od společnosti Aperchim. |
| --- | --- |

(59)

Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 26. ledna 2010 vyjádřila společnost Vestolit své obavy ohledně balíčku státních podpor oznámených Rumunskem v červenci 2009. Společnost Vestolit se považuje za konkurenta společnosti Oltchim, protože obě strany provádějí činnost v oblasti výroby PVC. Podle společnosti Vestolit by žádný soukromý investor nepodpořil investiční program zaměřený výhradně na koupi a modernizaci zastaralého zařízení na výboru ethylenu od společnosti Aperchim.

| (60) | Společnost Ineos ve svém dopise ze dne 21. ledna 2010 uvedla, že na základě informací z rozhodnutí o zahájení řízení se společnost Oltchim jevila jako podnik nacházející se v potížích a v důsledku toho bylo nepravděpodobné, že by soukromý investor přijal taková opatření na podporu, která měl v úmyslu přijmout ve prospěch společnosti Oltchim rumunský stát. Společnost Ineos rovněž upozornila, že pro evropský trh s PVC je charakteristická významně vzrůstající kapacita a že v důsledku toho by jakákoliv potenciální podpora poskytnutá některému z aktérů na tomto trhu mohla vést k mu narušení trhu. |
| --- | --- |

(60)

Společnost Ineos ve svém dopise ze dne 21. ledna 2010 uvedla, že na základě informací z rozhodnutí o zahájení řízení se společnost Oltchim jevila jako podnik nacházející se v potížích a v důsledku toho bylo nepravděpodobné, že by soukromý investor přijal taková opatření na podporu, která měl v úmyslu přijmout ve prospěch společnosti Oltchim rumunský stát. Společnost Ineos rovněž upozornila, že pro evropský trh s PVC je charakteristická významně vzrůstající kapacita a že v důsledku toho by jakákoliv potenciální podpora poskytnutá některému z aktérů na tomto trhu mohla vést k mu narušení trhu.

| (61) | Připomínky předložené fondem Firebird dne 28. května 2010 mají obdobný obsah jako připomínky předložené dříve uvedenými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

(61)

Připomínky předložené fondem Firebird dne 28. května 2010 mají obdobný obsah jako připomínky předložené dříve uvedenými zainteresovanými stranami.

| (62) | Dopisem ze dne 28. ledna 2010 předložil připomínky ve stejném smyslu jako ty, které předložily společnosti Vestolit a Ineos, i další konkurent společnosti Oltchim, a to jako I. nejmenovaná strana. Ta rovněž zdůrazňuje, že provozní podpora nemůže být považována za slučitelnou se SFEU a že v případě společnosti Oltchim zřejmě neexistují jiné důvody pro slučitelnost. |
| --- | --- |

(62)

Dopisem ze dne 28. ledna 2010 předložil připomínky ve stejném smyslu jako ty, které předložily společnosti Vestolit a Ineos, i další konkurent společnosti Oltchim, a to jako I. nejmenovaná strana. Ta rovněž zdůrazňuje, že provozní podpora nemůže být považována za slučitelnou se SFEU a že v případě společnosti Oltchim zřejmě neexistují jiné důvody pro slučitelnost.

| (63) | Dopisem ze dne 27. ledna 2010 uvádí II. nejmenovaná strana, že veškerá opatření na podporu uvedená v rozhodnutí o zahájení řízení jsou neslučitelnou podporou. II. nejmenovaná strana rovněž tvrdí, že:






  (a) | státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995–2000 byly nadále platné i po přistoupení Rumunska k EU, a to až do dne 31. října 2009, a proto by se k nim k datu přistoupení mělo přistupovat jako k novým podporám; |
| --- | --- | --- |

(63)

Dopisem ze dne 27. ledna 2010 uvádí II. nejmenovaná strana, že veškerá opatření na podporu uvedená v rozhodnutí o zahájení řízení jsou neslučitelnou podporou. II. nejmenovaná strana rovněž tvrdí, že:

(a)

státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995–2000 byly nadále platné i po přistoupení Rumunska k EU, a to až do dne 31. října 2009, a proto by se k nim k datu přistoupení mělo přistupovat jako k novým podporám;

| (b) | příčinou potíží, s nimiž se společnost Oltchim potýkala po aktivaci státních záruk v listopadu 1999, byly strukturální problémy společnosti (neefektivní řízení, přijetí nesprávné podnikatelské strategie, neprovedení skutečné a účinné restrukturalizace); |
| --- | --- |

(b)

příčinou potíží, s nimiž se společnost Oltchim potýkala po aktivaci státních záruk v listopadu 1999, byly strukturální problémy společnosti (neefektivní řízení, přijetí nesprávné podnikatelské strategie, neprovedení skutečné a účinné restrukturalizace);

| (c) | získání společnosti Arpechim je v rozporu s obchodními zájmy společnosti Oltchim: v budoucnu totiž nepřinese zisk; |
| --- | --- |

(c)

získání společnosti Arpechim je v rozporu s obchodními zájmy společnosti Oltchim: v budoucnu totiž nepřinese zisk;

| (d) | pozdější platby uskutečněné Ministerstvem financí od června 2002 do prosince 2006 na základě aktivovaných státních záruk ukazuje, že společnost Oltchim se nacházela v potížích po celou tuto dobu; |
| --- | --- |

(d)

pozdější platby uskutečněné Ministerstvem financí od června 2002 do prosince 2006 na základě aktivovaných státních záruk ukazuje, že společnost Oltchim se nacházela v potížích po celou tuto dobu;

| (e) | ve skutečnosti se Rumunsko pokusilo privatizovat tuto společnost pouze jednou, a to v roce 2001, avšak následné „nepodařené“ pokusy o privatizaci z let 2003 a 2006 byly jen strategií s cílem nevymáhat veřejný dluh; |
| --- | --- |

(e)

ve skutečnosti se Rumunsko pokusilo privatizovat tuto společnost pouze jednou, a to v roce 2001, avšak následné „nepodařené“ pokusy o privatizaci z let 2003 a 2006 byly jen strategií s cílem nevymáhat veřejný dluh;

| (f) | podnikatelský plán, který stojí u základů balíčku podpor, jak byl oznámen v červenci 2009, nebyl proveditelný, zejména pokud jde o rozbor citlivosti a odhadovanou návratnost investic; |
| --- | --- |

(f)

podnikatelský plán, který stojí u základů balíčku podpor, jak byl oznámen v červenci 2009, nebyl proveditelný, zejména pokud jde o rozbor citlivosti a odhadovanou návratnost investic;

| (g) | podporou takto rozsáhlého investičního programu by stát býval zaznamenal významnou ztrátu, protože očekávané výnosy z privatizace společnosti Oltchim by nepokryly náklady na podpůrná opatření; |
| --- | --- |

(g)

podporou takto rozsáhlého investičního programu by stát býval zaznamenal významnou ztrátu, protože očekávané výnosy z privatizace společnosti Oltchim by nepokryly náklady na podpůrná opatření;

| (h) | vzhledem k tomu, že oznámená opatření představovala státní podporu, Rumunsko mělo pro společnost Oltchim navrhnout plán restrukturalizace, který by umožnil posoudit slučitelnost podpory podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (18). |
| --- | --- |

(h)

vzhledem k tomu, že oznámená opatření představovala státní podporu, Rumunsko mělo pro společnost Oltchim navrhnout plán restrukturalizace, který by umožnil posoudit slučitelnost podpory podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (18).

| (64) | Později, v průběhu řízení, stěžovatel PCC upozornil Komisi, že v červnu 2010 udělila rumunská Agentura pro ochranu životního prostředí společnosti Oltchim pokutu ve výši 14,34 milionu EUR za zpožděné vrácení povolenek na emise CO2 za rok 2009 (19). Podle názoru stěžovatele PCC je nevymáhání pokuty vlastně další státní podporou. Investiční fond Firebird ve svém dopise ze dne 8. července 2010 rovněž nastolil otázku zmíněné pokuty. |
| --- | --- |

(64)

Později, v průběhu řízení, stěžovatel PCC upozornil Komisi, že v červnu 2010 udělila rumunská Agentura pro ochranu životního prostředí společnosti Oltchim pokutu ve výši 14,34 milionu EUR za zpožděné vrácení povolenek na emise CO2 za rok 2009 (19). Podle názoru stěžovatele PCC je nevymáhání pokuty vlastně další státní podporou. Investiční fond Firebird ve svém dopise ze dne 8. července 2010 rovněž nastolil otázku zmíněné pokuty.

| (65) | Společnost PCC v říjnu 2010 a v říjnu 2011 rovněž informovala Komisi o tom, že státní podnik dodávající elektrickou energii SC Electrica SA (dále jen „Electrica“) a další státní věřitelé (dodavatel solného a vápencového roztoku Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a dodavatel průmyslové páry SC CET Govora SA) mají v držení významné, nově rozvržené pohledávky vůči společnosti Oltchim. |
| --- | --- |

(65)

Společnost PCC v říjnu 2010 a v říjnu 2011 rovněž informovala Komisi o tom, že státní podnik dodávající elektrickou energii SC Electrica SA (dále jen „Electrica“) a další státní věřitelé (dodavatel solného a vápencového roztoku Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a dodavatel průmyslové páry SC CET Govora SA) mají v držení významné, nově rozvržené pohledávky vůči společnosti Oltchim.

VI.   PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (66) | Ve své odpovědi ze dne 8. dubna 2010 na připomínky zúčastněných stran Rumunsko uvádí převážně odkaz na svoje oznámení a předcházející připomínky k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(66)

Ve své odpovědi ze dne 8. dubna 2010 na připomínky zúčastněných stran Rumunsko uvádí převážně odkaz na svoje oznámení a předcházející připomínky k zahájení řízení.

| (67) | Rumunsko zejména trvalo na tom, že navzdory tomu, co uvedla jedna z třetích stran, získání a modernizace petrochemických aktiv společnosti Arpechim zahrnuje veškeré nezbytné restrukturalizace a je zásadní pro dlouhou životaschopnost společnosti a že provozování integrované petrochemické platformy Oltchim-Arpechim by mohlo být ziskové. |
| --- | --- |

(67)

Rumunsko zejména trvalo na tom, že navzdory tomu, co uvedla jedna z třetích stran, získání a modernizace petrochemických aktiv společnosti Arpechim zahrnuje veškeré nezbytné restrukturalizace a je zásadní pro dlouhou životaschopnost společnosti a že provozování integrované petrochemické platformy Oltchim-Arpechim by mohlo být ziskové.

| (68) | Rumunsko také opakuje své argumenty, podle nichž opatření přijatá vůči společnosti Oltchim ohledně vymáhání pohledávky neznamenala pro společnost Oltchim žádnou výhodu. Rumunsko také trvalo na svém záměru privatizovat společnost Oltchim. |
| --- | --- |

(68)

Rumunsko také opakuje své argumenty, podle nichž opatření přijatá vůči společnosti Oltchim ohledně vymáhání pohledávky neznamenala pro společnost Oltchim žádnou výhodu. Rumunsko také trvalo na svém záměru privatizovat společnost Oltchim.

VII.   STAŽENÍ OZNÁMENÍ O STÁTNÍ ZÁRUCE (OPATŘENÍ Č. 2)

| (69) | V souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), dotyčný členský stát může po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět své oznámení, a to dříve, než Komise rozhodne o charakteru navrhovaného opatření jako podpory. V takovém případě ukončí Komise příslušné řízení rozhodnutím o bezpředmětnosti řízení. |
| --- | --- |

(69)

V souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), dotyčný členský stát může po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět své oznámení, a to dříve, než Komise rozhodne o charakteru navrhovaného opatření jako podpory. V takovém případě ukončí Komise příslušné řízení rozhodnutím o bezpředmětnosti řízení.

| (70) | Rumunské úřady vzaly zpět oznámení o státní záruce (která pokrývá 80 % půjčky do výše 424 milionů EUR). V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení prováděné Komisí u 2. opatření stalo bezpředmětným. |
| --- | --- |

(70)

Rumunské úřady vzaly zpět oznámení o státní záruce (která pokrývá 80 % půjčky do výše 424 milionů EUR). V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení prováděné Komisí u 2. opatření stalo bezpředmětným.

VIII.   POZICE RUMUNSKA PO STAŽENÍ OPATŘENÍ Č. 2

VIII.1.   Úprava opatření č. 1 – záměr Rumunska provést privatizaci

| (71) | V únoru 2011 bylo požadováno vytvoření společného preventivního programu finanční pomoci EU/Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) s cílem podpořit zahájení ekonomického růstu v Rumunsku s důrazem na strukturální reformy a zároveň na zlepšení fiskální udržitelnosti a konsolidaci finanční stability. V květnu 2011 přijala Rada rozhodnutí (21) poskytnout Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši 1,4 miliardy EUR. V březnu 2011 MMF schválilo pro Rumunsko novou preventivní stand-by dohodu (22). Podle této dohody poskytne MMF Rumunsku na další dva roky finanční pomoc v hodnotě 3 090,6 miliardy DST (3,5 miliardy EUR). Toto financování je podmíněno splněním celé řady cílů zaměřených na snížení rozpočtového deficitu, které jsou uvedeny v dopise o záměru předaném rumunskými úřady a zapsány v technickém memorandu o porozumění („TMP“). Cíle TMP mimo jiné zahrnují snížení váznoucích plateb a ztrát státních podniků. V dopise o záměru a v TMP ze dne 2. prosince 2011 (23) se Rumunsko zavázalo oznámit nabídku na privatizaci společnosti Oltchim do konce dubna 2012. |
| --- | --- |

(71)

V únoru 2011 bylo požadováno vytvoření společného preventivního programu finanční pomoci EU/Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) s cílem podpořit zahájení ekonomického růstu v Rumunsku s důrazem na strukturální reformy a zároveň na zlepšení fiskální udržitelnosti a konsolidaci finanční stability. V květnu 2011 přijala Rada rozhodnutí (21) poskytnout Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši 1,4 miliardy EUR. V březnu 2011 MMF schválilo pro Rumunsko novou preventivní stand-by dohodu (22). Podle této dohody poskytne MMF Rumunsku na další dva roky finanční pomoc v hodnotě 3 090,6 miliardy DST (3,5 miliardy EUR). Toto financování je podmíněno splněním celé řady cílů zaměřených na snížení rozpočtového deficitu, které jsou uvedeny v dopise o záměru předaném rumunskými úřady a zapsány v technickém memorandu o porozumění („TMP“). Cíle TMP mimo jiné zahrnují snížení váznoucích plateb a ztrát státních podniků. V dopise o záměru a v TMP ze dne 2. prosince 2011 (23) se Rumunsko zavázalo oznámit nabídku na privatizaci společnosti Oltchim do konce dubna 2012.

| (72) | K tomu dochází po celé řadě veřejných prohlášení, která vydaly rumunské úřady během roku 2011 a která se týkala záměru rumunské vlády privatizovat společnost Oltchim. |
| --- | --- |

(72)

K tomu dochází po celé řadě veřejných prohlášení, která vydaly rumunské úřady během roku 2011 a která se týkala záměru rumunské vlády privatizovat společnost Oltchim.

| (73) | Rumunsko také oznámilo Komisi svůj závazek privatizovat společnost Oltchim. Přesněji řečeno, v dopise ze dne 21. října 2011, zaslaném místopředsedovi J. Almuniovi, předseda vlády Rumunska Emil Boc prohlásil, že se Rumunsko zavazuje zprivatizovat celou společnost Oltchim (včetně balíku akcií, které jsou předmětem převodu dluhu) do května 2012. Po jmenování nové rumunské vlády dne 9. února 2012 nový předseda vlády Mihai-Răzvan Ungureanu potvrdil tento závazek v dopise ze dne 16. února 2012. |
| --- | --- |

(73)

Rumunsko také oznámilo Komisi svůj závazek privatizovat společnost Oltchim. Přesněji řečeno, v dopise ze dne 21. října 2011, zaslaném místopředsedovi J. Almuniovi, předseda vlády Rumunska Emil Boc prohlásil, že se Rumunsko zavazuje zprivatizovat celou společnost Oltchim (včetně balíku akcií, které jsou předmětem převodu dluhu) do května 2012. Po jmenování nové rumunské vlády dne 9. února 2012 nový předseda vlády Mihai-Răzvan Ungureanu potvrdil tento závazek v dopise ze dne 16. února 2012.

| (74) | Rumunsko vzhledem k rozpočtovým úsporám, s nimiž se potýká, již nemá v úmyslu zůstat vlastníkem společnosti Oltchim a financovat potřebné investice prostřednictvím státních záruk; chce prodat akcie společnosti Oltchim, které vlastní. |
| --- | --- |

(74)

Rumunsko vzhledem k rozpočtovým úsporám, s nimiž se potýká, již nemá v úmyslu zůstat vlastníkem společnosti Oltchim a financovat potřebné investice prostřednictvím státních záruk; chce prodat akcie společnosti Oltchim, které vlastní.

VIII.2.   Vývoj u opatření č. 3 – dohoda o úrocích

| (75) | Dopisem ze dne 9. září 2011 informovaly rumunské úřady Komisi, že ode dne 1. ledna 2007 mají v úmyslu požadovat od agentury AVAS úroky z dluhu představujícího 538 milionů RON. Rumunsko rovněž vysvětlilo, že to bude konkrétně uvedeno ve smlouvě-dohodě uzavřené mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, jejímž prostřednictvím společnost odsouhlasí dlužné úroky. V témže dopise rumunské úřady upřesnily, že takto akumulované úroky budou rovněž vyměněny za akcie spolu s hlavní částí veřejného dluhu, tak jak bylo oznámeno v rámci opatření č. 1. |
| --- | --- |

(75)

Dopisem ze dne 9. září 2011 informovaly rumunské úřady Komisi, že ode dne 1. ledna 2007 mají v úmyslu požadovat od agentury AVAS úroky z dluhu představujícího 538 milionů RON. Rumunsko rovněž vysvětlilo, že to bude konkrétně uvedeno ve smlouvě-dohodě uzavřené mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, jejímž prostřednictvím společnost odsouhlasí dlužné úroky. V témže dopise rumunské úřady upřesnily, že takto akumulované úroky budou rovněž vyměněny za akcie spolu s hlavní částí veřejného dluhu, tak jak bylo oznámeno v rámci opatření č. 1.

| (76) | Dopisem ze dne 23. prosince 2011 rozeslaly rumunské úřady kopii dohody uzavřené dne 22. prosince 2011 v rámci soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, kterou společnost uznala úroky z veřejného dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, představující celkem 511 milionů RON. Rumunské úřady vysvětlily, že úroky byly vypočítány ze složeného základu, přičemž pro relevantní období byla jako implicitní úroková sazba použita nejvyšší hodnota z úrokových sazeb používaná komerčními bankami u půjček, které byly společnosti skutečně poskytnuty ode dne 1. ledna 2007, a referenční a diskontní sazby používané Komisí. Výsledkem tohoto přístupu jsou následující použité úrokové sazby a následující akumulované úroky z dluhu vůči agentuře AVAS:

  Tabulka č. 1


  Rozvržení úroků stanovených agenturou AVAS pro období 2007–2011 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Použitá úroková sazba | 1.1 – 30.6 -> 11,17 %
  1.7 – 31.12 -> 10,24 % | 14,86 % | 18,85 % | 14,00 % | 13,22 % |
| Hodnota úroku (zaokrouhleno na miliony RON) | 58 | 87 | 129 | 114 | 123 |
| Celkem úroky dluhu vůči agentuře AVAS počínaje rokem 2007: 511 milionů RON |

(76)

Dopisem ze dne 23. prosince 2011 rozeslaly rumunské úřady kopii dohody uzavřené dne 22. prosince 2011 v rámci soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, kterou společnost uznala úroky z veřejného dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, představující celkem 511 milionů RON. Rumunské úřady vysvětlily, že úroky byly vypočítány ze složeného základu, přičemž pro relevantní období byla jako implicitní úroková sazba použita nejvyšší hodnota z úrokových sazeb používaná komerčními bankami u půjček, které byly společnosti skutečně poskytnuty ode dne 1. ledna 2007, a referenční a diskontní sazby používané Komisí. Výsledkem tohoto přístupu jsou následující použité úrokové sazby a následující akumulované úroky z dluhu vůči agentuře AVAS:

Tabulka č. 1

Rozvržení úroků stanovených agenturou AVAS pro období 2007–2011

2007

2008

2009

2010

2011

Použitá úroková sazba

1.1 – 30.6 -> 11,17 %

1.7 – 31.12 -> 10,24 %

14,86 %

18,85 %

14,00 %

13,22 %

Hodnota úroku (zaokrouhleno na miliony RON)

58

87

129

114

123

Celkem úroky dluhu vůči agentuře AVAS počínaje rokem 2007: 511 milionů RON

| (77) | V téže korespondenci rumunské úřady rovněž informovaly, že s cílem dodržet kalendář navržený pro privatizaci, budou zahájeny přípravy pro provedení převodu dluhu vůči agentuře AVAS, který představuje 538 milionů RON, plus příslušné akumulované úroky. |
| --- | --- |

(77)

V téže korespondenci rumunské úřady rovněž informovaly, že s cílem dodržet kalendář navržený pro privatizaci, budou zahájeny přípravy pro provedení převodu dluhu vůči agentuře AVAS, který představuje 538 milionů RON, plus příslušné akumulované úroky.

VIII.3.   Argumenty předložené Rumunskem s ohledem na zamýšlenou privatizaci

| (78) | Jak bylo vysvětleno výše, rumunské úřady stáhly opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl). Rumunské úřady po stažení oznámení týkajícího se státní záruky tvrdily, že současné opatření č. 1, tedy výměna dluhu ve výši 538 milionů RON vůči agentuře AVAS za akcie a zároveň úroků z dluhu vůči agentuře AVAS akumulovaných ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, které představují dodatečnou částku ve výši 511 milionů RON, není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Rumunsko se domnívá, že toto opatření je slučitelné se společným trhem a jako takové neposkytuje výhodu pro společnost Oltchim. Přesněji řečeno, rumunské úřady se domnívají, že pro agenturu AVAS jako věřitele bude výhodnější výměna celého dluhu za akcie a rychlý prodej celého balíku akcií společnosti, v porovnání s vymáháním dluhu, protože tržní hodnota balíku akcií společnosti v držení agentury AVAS, vzniknuvšího převodem dluhu, je vyšší než částka, kterou by agentura AVAS získala při likvidaci společnosti. |
| --- | --- |

(78)

Jak bylo vysvětleno výše, rumunské úřady stáhly opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl). Rumunské úřady po stažení oznámení týkajícího se státní záruky tvrdily, že současné opatření č. 1, tedy výměna dluhu ve výši 538 milionů RON vůči agentuře AVAS za akcie a zároveň úroků z dluhu vůči agentuře AVAS akumulovaných ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, které představují dodatečnou částku ve výši 511 milionů RON, není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Rumunsko se domnívá, že toto opatření je slučitelné se společným trhem a jako takové neposkytuje výhodu pro společnost Oltchim. Přesněji řečeno, rumunské úřady se domnívají, že pro agenturu AVAS jako věřitele bude výhodnější výměna celého dluhu za akcie a rychlý prodej celého balíku akcií společnosti, v porovnání s vymáháním dluhu, protože tržní hodnota balíku akcií společnosti v držení agentury AVAS, vzniknuvšího převodem dluhu, je vyšší než částka, kterou by agentura AVAS získala při likvidaci společnosti.

| (79) | Rumunsko předložilo konzultační zprávu vypracovanou společností Raiffeisen Capital & Investment SA (dále jen „konzultační zpráva“) s cílem ukázat, že nejlepší strategií státu pro získání nejvyššího zisku je realizovat výměnu dluhu za akcie a následně rychle prodat kombinované balíky akcií. |
| --- | --- |

(79)

Rumunsko předložilo konzultační zprávu vypracovanou společností Raiffeisen Capital & Investment SA (dále jen „konzultační zpráva“) s cílem ukázat, že nejlepší strategií státu pro získání nejvyššího zisku je realizovat výměnu dluhu za akcie a následně rychle prodat kombinované balíky akcií.

| (80) | Konzultační zpráva jednak provádí analýzu hodnoty pohledávky agentury AVAS v případě likvidace a jednak její hodnotu v případě převodu dluhu s následnou privatizací. |
| --- | --- |

(80)

Konzultační zpráva jednak provádí analýzu hodnoty pohledávky agentury AVAS v případě likvidace a jednak její hodnotu v případě převodu dluhu s následnou privatizací.

| (81) | Likvidační scénář je hodnocen na základě dvou likvidačních zpráv (předlikvidační zpráva z února 2011 vypracovaná společností Raiffeisen a likvidační zpráva z března 2011 vypracovaná nezávislým konzultantem Romcontrol SA București). Výnos státu v případě převodu dluhu s následnou privatizací byly oceněny metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků. (V níže uvedeném oddíle IX.3.2 je podrobný popis použité metodiky a výsledky hodnocení, jakož i jejich analýza provedená Komisí.) |
| --- | --- |

(81)

Likvidační scénář je hodnocen na základě dvou likvidačních zpráv (předlikvidační zpráva z února 2011 vypracovaná společností Raiffeisen a likvidační zpráva z března 2011 vypracovaná nezávislým konzultantem Romcontrol SA București). Výnos státu v případě převodu dluhu s následnou privatizací byly oceněny metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků. (V níže uvedeném oddíle IX.3.2 je podrobný popis použité metodiky a výsledky hodnocení, jakož i jejich analýza provedená Komisí.)

| (82) | Závěr zprávy uvádí, že výměnou celého dluhu za akcie by byl privatizační proces společnosti snazší a rychlejší a že pro agenturu AVAS by finanční výsledek tohoto řešení byl lepší než při likvidaci. |
| --- | --- |

(82)

Závěr zprávy uvádí, že výměnou celého dluhu za akcie by byl privatizační proces společnosti snazší a rychlejší a že pro agenturu AVAS by finanční výsledek tohoto řešení byl lepší než při likvidaci.

IX.   HODNOCENÍ

IX.1.   Obecné aspekty

| (83) | Komise za účelem stanovení, zda jsou analyzovaná opatření státní podporou, musí vyhodnotit, zda splňují souhrnné podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle tohoto ustanovení „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“. |
| --- | --- |

(83)

Komise za účelem stanovení, zda jsou analyzovaná opatření státní podporou, musí vyhodnotit, zda splňují souhrnné podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle tohoto ustanovení „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.

| (84) | Komise upozorňuje, že vhledem ke stažení oznámení týkajícího se opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl) se níže uvedené posouzení vztahuje pouze na opatření č. 1 a č. 3. S ohledem na to, že Rumunsko propojilo výměnu dluhu za akcie s privatizací společnosti Oltchim, opatření č. 1 bylo pozměněno. Opatření se dále posuzuje tak, že se vychází z předpokladu, že balík akcií, který bude mít agentura AVAS v držení po provedení převodu, bude okamžitě prodán soukromému investorovi v rámci spravedlivého, otevřeného a transparentního prodeje, jehož cílem je získat maximální výnos pro agenturu AVAS. |
| --- | --- |

(84)

Komise upozorňuje, že vhledem ke stažení oznámení týkajícího se opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl) se níže uvedené posouzení vztahuje pouze na opatření č. 1 a č. 3. S ohledem na to, že Rumunsko propojilo výměnu dluhu za akcie s privatizací společnosti Oltchim, opatření č. 1 bylo pozměněno. Opatření se dále posuzuje tak, že se vychází z předpokladu, že balík akcií, který bude mít agentura AVAS v držení po provedení převodu, bude okamžitě prodán soukromému investorovi v rámci spravedlivého, otevřeného a transparentního prodeje, jehož cílem je získat maximální výnos pro agenturu AVAS.

| (85) | Komise navíc soudí, že otázka, zda věřitel AVAS tím, jak přistupoval k dluhu po 1. lednu 2007, neposkytl společnosti Oltchim jí nepříslušející výhodu, musí být posouzena v souvislosti s mimořádným nařízením vlády OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27] a se zákonem č. 30/2007, podle nichž byla agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu; rovněž je třeba vzít v úvahu předání oznámení o převodu dluhu Komisi, uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení pod opatřením č. 1, a úpravu opatření č. 1 provedenou v důsledku pochybností vyjádřených Komisí a v důsledku omezení vyplývajících z programu EU-MMF. |
| --- | --- |

(85)

Komise navíc soudí, že otázka, zda věřitel AVAS tím, jak přistupoval k dluhu po 1. lednu 2007, neposkytl společnosti Oltchim jí nepříslušející výhodu, musí být posouzena v souvislosti s mimořádným nařízením vlády OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27] a se zákonem č. 30/2007, podle nichž byla agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu; rovněž je třeba vzít v úvahu předání oznámení o převodu dluhu Komisi, uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení pod opatřením č. 1, a úpravu opatření č. 1 provedenou v důsledku pochybností vyjádřených Komisí a v důsledku omezení vyplývajících z programu EU-MMF.

| (86) | Navíc Komise podotýká, že záměr zprivatizovat celou společnost do konce května 2012, jak to rumunské úřady oznámily ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a předseda vlády Ungureanu potvrdil v dopise ze dne 16. února 2012, je považován za součást opatření č. 1. |
| --- | --- |

(86)

Navíc Komise podotýká, že záměr zprivatizovat celou společnost do konce května 2012, jak to rumunské úřady oznámily ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a předseda vlády Ungureanu potvrdil v dopise ze dne 16. února 2012, je považován za součást opatření č. 1.

| (87) | Pokud jde jednak o pokutu v oblasti ochrany životního prostředí a jednak o vymahatelné dluhy společnosti vůči obchodním společnostem Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a SC CET Govora SA, Komise podotýká, že tato předpokládaná opatření nebyla součástí rozhodnutí o zahájení řízení, takže nemohou být součástí tohoto rozhodnutí. Komise bude ve vhodné době informovat stěžovatele o budoucích akcích, které se uskuteční v souvislosti s příslušnými tvrzeními podle čl. 10 nařízení Rady (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(87)

Pokud jde jednak o pokutu v oblasti ochrany životního prostředí a jednak o vymahatelné dluhy společnosti vůči obchodním společnostem Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a SC CET Govora SA, Komise podotýká, že tato předpokládaná opatření nebyla součástí rozhodnutí o zahájení řízení, takže nemohou být součástí tohoto rozhodnutí. Komise bude ve vhodné době informovat stěžovatele o budoucích akcích, které se uskuteční v souvislosti s příslušnými tvrzeními podle čl. 10 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.

IX.2.   Kompetence Komise před přistoupením

| (88) | Jak bylo poukázáno ve výše uvedeném V. oddíle, druhá nejmenovaná strana tvrdila, že některé státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995–2000 byly v platnosti i po přistoupení Rumunska k EU, a to do dne 31. října 2009, a že by proto měly být po přistoupení považovány za nové podpory. Komise proto musí posoudit platnost tohoto argumentu a důsledky, které by mohl mít pro posouzení oznámeného opatření. |
| --- | --- |

(88)

Jak bylo poukázáno ve výše uvedeném V. oddíle, druhá nejmenovaná strana tvrdila, že některé státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995–2000 byly v platnosti i po přistoupení Rumunska k EU, a to do dne 31. října 2009, a že by proto měly být po přistoupení považovány za nové podpory. Komise proto musí posoudit platnost tohoto argumentu a důsledky, které by mohl mít pro posouzení oznámeného opatření.

| (89) | Čl. 107 odst. 1 SFEU se obecně používá až ode dne přistoupení. Výjimkou z tohoto pravidla jsou opatření, která byla implementována před přistoupením a která jsou použitelná i po něm. Podle smlouvy o přistoupení Rumunska k Evropské Unii z roku 2005 (24), se opatření implementovaná v Rumunsku před datem jeho přistoupení a stále použitelná i po tomto datu (1. ledna 2007), která by mohla být státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a která nespadají do kategorie existující podpory ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (25), pro účely čl. 108 odst. 3 SFEU považují ode dne přistoupení za potenciální novou podporu. |
| --- | --- |

(89)

Čl. 107 odst. 1 SFEU se obecně používá až ode dne přistoupení. Výjimkou z tohoto pravidla jsou opatření, která byla implementována před přistoupením a která jsou použitelná i po něm. Podle smlouvy o přistoupení Rumunska k Evropské Unii z roku 2005 (24), se opatření implementovaná v Rumunsku před datem jeho přistoupení a stále použitelná i po tomto datu (1. ledna 2007), která by mohla být státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a která nespadají do kategorie existující podpory ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (25), pro účely čl. 108 odst. 3 SFEU považují ode dne přistoupení za potenciální novou podporu.

| (90) | V bodě 2.1. ve druhém odstavci přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005 (26) a v článku 22 téhož přístupového dokumentu se stanoví, že „všechna opatření stále použitelná po dni přistoupení, která představují státní podporu a nesplňují výše uvedené podmínky, se pro účely čl. 88 odst. 3 Smlouvy EU považují za nové podpory“. |
| --- | --- |

(90)

V bodě 2.1. ve druhém odstavci přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005 (26) a v článku 22 téhož přístupového dokumentu se stanoví, že „všechna opatření stále použitelná po dni přistoupení, která představují státní podporu a nesplňují výše uvedené podmínky, se pro účely čl. 88 odst. 3 Smlouvy EU považují za nové podpory“.

| (91) | Výše uvedené ustanovení se tedy vztahuje na opatření implementovaná před dnem přistoupení (1. ledna 2007), která jsou použitelná po tomto datu. Podle definice uvedené v celé řadě rozhodnutí Komise (27), se pojem „použitelná po dni přistoupení“ vztahuje na individuální schémata a opatření, která nejsou časově omezená nebo v jejichž případě není odpovědnost státu přesně vymezena; jinými slovy jde o případy, kdy výklad státu ke dni přistoupení není stále přesně znám. Vzhledem k výše uvedeným důvodům je nutné určit, zda státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995–2000 byly „použitelné po dni přistoupení“ ve smyslu výše uvedené rozhodovací praxe. Za tím účelem je třeba prověřit, zda státní záruka byla časově omezena a zda přesný výklad státu byl znám před dnem přistoupení. |
| --- | --- |

(91)

Výše uvedené ustanovení se tedy vztahuje na opatření implementovaná před dnem přistoupení (1. ledna 2007), která jsou použitelná po tomto datu. Podle definice uvedené v celé řadě rozhodnutí Komise (27), se pojem „použitelná po dni přistoupení“ vztahuje na individuální schémata a opatření, která nejsou časově omezená nebo v jejichž případě není odpovědnost státu přesně vymezena; jinými slovy jde o případy, kdy výklad státu ke dni přistoupení není stále přesně znám. Vzhledem k výše uvedeným důvodům je nutné určit, zda státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995–2000 byly „použitelné po dni přistoupení“ ve smyslu výše uvedené rozhodovací praxe. Za tím účelem je třeba prověřit, zda státní záruka byla časově omezena a zda přesný výklad státu byl znám před dnem přistoupení.

| (92) | Po prozkoumání podmínek, za nichž byly předmětné státní záruky vydány, Komise zjistila, že tyto záruky představovaly jedinečná, oddělená a individuální opatření, jejichž prostřednictvím stát podpořil společnost, aby získala půjčky na stanovené částky a stanovenou dobu. Datum, do kterého byly tyto záruky platné, bylo stanoveno při jejich poskytnutí, neboť jejich platnost se předpokládala do vypršení splatnosti podřízených půjček, což je v podřízených půjčkách přesně definováno. Tato doba platnosti nebyla později změněna. Platnost záruk po přistoupení tedy byla skutečně časově omezená a byla stanovená v datu předcházejícím přistoupení, a to ve chvíli uzavření smlouvy o půjčce. Tudíž Komise musí vzít na zřetel, že u první situace, kdy je opatření ode dne přistoupení považováno jako „nová podpora“ vzhledem k jeho časovému neomezení v den přistoupení, nejsou v daném případě pro to splněny podmínky. |
| --- | --- |

(92)

Po prozkoumání podmínek, za nichž byly předmětné státní záruky vydány, Komise zjistila, že tyto záruky představovaly jedinečná, oddělená a individuální opatření, jejichž prostřednictvím stát podpořil společnost, aby získala půjčky na stanovené částky a stanovenou dobu. Datum, do kterého byly tyto záruky platné, bylo stanoveno při jejich poskytnutí, neboť jejich platnost se předpokládala do vypršení splatnosti podřízených půjček, což je v podřízených půjčkách přesně definováno. Tato doba platnosti nebyla později změněna. Platnost záruk po přistoupení tedy byla skutečně časově omezená a byla stanovená v datu předcházejícím přistoupení, a to ve chvíli uzavření smlouvy o půjčce. Tudíž Komise musí vzít na zřetel, že u první situace, kdy je opatření ode dne přistoupení považováno jako „nová podpora“ vzhledem k jeho časovému neomezení v den přistoupení, nejsou v daném případě pro to splněny podmínky.

| (93) | Za druhé, maximální odpovědnost státu byla omezena ve chvíli poskytnutí záruk vzhledem k tomu, že tyto záruky pokrývají pouze specifickou půjčku, pro kterou jsou poskytovány. Takže existuje závěr, že nebyly splněny podmínky pro druhou situaci „použitelnosti po přistoupení“, a sice neznámý výklad státu počínaje dnem přistoupení. |
| --- | --- |

(93)

Za druhé, maximální odpovědnost státu byla omezena ve chvíli poskytnutí záruk vzhledem k tomu, že tyto záruky pokrývají pouze specifickou půjčku, pro kterou jsou poskytovány. Takže existuje závěr, že nebyly splněny podmínky pro druhou situaci „použitelnosti po přistoupení“, a sice neznámý výklad státu počínaje dnem přistoupení.

| (94) | Navíc Komise rovněž uvádí, že k aktivaci státních záruk došlo před dnem přistoupení. Ode dne jejich aktivace byla zapojena odpovědnost státu za vrácení zbylé částky půjček získaných za pomoci záruk a stát vlastně převzal závazky společnosti za splacení předmětných půjček a stal se tak věřitelem společnosti Oltchim k částkám placeným za záruky. Jak je poukázáno ve výše uvedeném oddíle II.2, platby za aktivované záruky byly prováděny do roku 2006. Ode dne přistoupení už tyto platby nebyly prováděny, protože společnost Oltchim byla schopna zaplatit doposud nesplacenou část půjček. |
| --- | --- |

(94)

Navíc Komise rovněž uvádí, že k aktivaci státních záruk došlo před dnem přistoupení. Ode dne jejich aktivace byla zapojena odpovědnost státu za vrácení zbylé částky půjček získaných za pomoci záruk a stát vlastně převzal závazky společnosti za splacení předmětných půjček a stal se tak věřitelem společnosti Oltchim k částkám placeným za záruky. Jak je poukázáno ve výše uvedeném oddíle II.2, platby za aktivované záruky byly prováděny do roku 2006. Ode dne přistoupení už tyto platby nebyly prováděny, protože společnost Oltchim byla schopna zaplatit doposud nesplacenou část půjček.

| (95) | Díky tomu je nasnadě závěr, že státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995–2000 nemohou být zařazeny do kategorie nových podpor ve smyslu bodu 2.1 druhého odstavce přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005. |
| --- | --- |

(95)

Díky tomu je nasnadě závěr, že státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995–2000 nemohou být zařazeny do kategorie nových podpor ve smyslu bodu 2.1 druhého odstavce přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005.

IX.3.   Existence podpory: výhoda

IX.3.1   Test soukromého věřitele

| (96) | Pokud jde o oznámené opatření spočívající ve výměně veřejného dluhu za akcie v hodnotě 1 049 milionů RON za účelem rychlého prodeje celého takto vzniklého balíku veřejných akcií (do konce května 2012), je Rumunsko toho názoru, že takové opatření neposkytuje podniku žádnou nepříslušející výhodu, protože kterýkoliv soukromý věřitel nacházející se v obdobné situaci jako je situace veřejného věřitele AVAS, by zvolil tuto metodu pro vymáhání dluhu a dal by jí přednost před likvidací společnosti, která je pro veřejného věřitele finančně méně výhodná. |
| --- | --- |

(96)

Pokud jde o oznámené opatření spočívající ve výměně veřejného dluhu za akcie v hodnotě 1 049 milionů RON za účelem rychlého prodeje celého takto vzniklého balíku veřejných akcií (do konce května 2012), je Rumunsko toho názoru, že takové opatření neposkytuje podniku žádnou nepříslušející výhodu, protože kterýkoliv soukromý věřitel nacházející se v obdobné situaci jako je situace veřejného věřitele AVAS, by zvolil tuto metodu pro vymáhání dluhu a dal by jí přednost před likvidací společnosti, která je pro veřejného věřitele finančně méně výhodná.

| (97) | Za účelem stanovit, zda oznámené opatření poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, by Komise musela posoudit, zda agentura AVAS jako veřejný věřitel vynaložila při vymáhání veřejného dluhu stejné úsilí jako soukromý věřitel snažící se získat zpět co největší část dluhu (28). Tento pohled bere v úvahu, že v důsledku převodu veřejného dluhu na agenturu AVAS je splácení dluhu sledováno institucí, která má stejné vztahy se společností, jako jsou vztahy existující mezi věřitelem a jeho dlužníkem. Při posuzování se samozřejmě bere v úvahu, že Ministerstvo hospodářství je veřejným akcionářem společnosti Oltchim, ale i to, že veřejný akcionář nehraje žádnou úlohu při splácení veřejného dluhu, který náleží věřiteli AVAS. Komise však uvádí, že účinky, které má převod dluhu s následnou privatizací pro současného akcionáře, tedy Ministerstvo hospodářství, musí být rovněž posouzeny, tak aby bylo možné stanovit, zda návrh na převod dluhu s následnou privatizací je pro stát lepším finančním řešením než úplná likvidace společnosti. |
| --- | --- |

(97)

Za účelem stanovit, zda oznámené opatření poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, by Komise musela posoudit, zda agentura AVAS jako veřejný věřitel vynaložila při vymáhání veřejného dluhu stejné úsilí jako soukromý věřitel snažící se získat zpět co největší část dluhu (28). Tento pohled bere v úvahu, že v důsledku převodu veřejného dluhu na agenturu AVAS je splácení dluhu sledováno institucí, která má stejné vztahy se společností, jako jsou vztahy existující mezi věřitelem a jeho dlužníkem. Při posuzování se samozřejmě bere v úvahu, že Ministerstvo hospodářství je veřejným akcionářem společnosti Oltchim, ale i to, že veřejný akcionář nehraje žádnou úlohu při splácení veřejného dluhu, který náleží věřiteli AVAS. Komise však uvádí, že účinky, které má převod dluhu s následnou privatizací pro současného akcionáře, tedy Ministerstvo hospodářství, musí být rovněž posouzeny, tak aby bylo možné stanovit, zda návrh na převod dluhu s následnou privatizací je pro stát lepším finančním řešením než úplná likvidace společnosti.

IX.3.2   Splácení veřejného dluhu – posouzení opatření č. 3

| (98) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise soudí, že dodatečný prvek státní podpory by mohl mít původ v tom, že stát nepožadoval žádný úrok a/nebo žádnou smluvní pokutu za zpoždění u nesplaceného veřejného dluhu společnosti Oltchim po přistoupení Rumunska k EU. Tento dluh vznikl z aktivace státních záruk [viz výše uvedený popis bodů odůvodnění 23–27 a výše uvedené posouzení státních záruk v bodech odůvodnění 88–95]. V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že nevybírání úroku nebo nevymáhání veřejného dluhu poskytly společnosti Oltchim výhodu vzhledem k tomu, že tato společnost měla bezplatně k dispozici kapitál. |
| --- | --- |

(98)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise soudí, že dodatečný prvek státní podpory by mohl mít původ v tom, že stát nepožadoval žádný úrok a/nebo žádnou smluvní pokutu za zpoždění u nesplaceného veřejného dluhu společnosti Oltchim po přistoupení Rumunska k EU. Tento dluh vznikl z aktivace státních záruk [viz výše uvedený popis bodů odůvodnění 23–27 a výše uvedené posouzení státních záruk v bodech odůvodnění 88–95]. V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že nevybírání úroku nebo nevymáhání veřejného dluhu poskytly společnosti Oltchim výhodu vzhledem k tomu, že tato společnost měla bezplatně k dispozici kapitál.

| (99) | Pro stanovení, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel v případě nesplaceného dluhu vzniklého z aktivace státních záruk, je třeba posoudit chování rumunského státu v období od roku 2007 až do současné doby na základě informací, které měly k dispozici rumunské úřady v příslušných okamžicích. |
| --- | --- |

(99)

Pro stanovení, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel v případě nesplaceného dluhu vzniklého z aktivace státních záruk, je třeba posoudit chování rumunského státu v období od roku 2007 až do současné doby na základě informací, které měly k dispozici rumunské úřady v příslušných okamžicích.

| (100) | Komise především uvádí, že rozhodnutí neúčtovat úroky a poplatky od roku 2007 až do pozměněného oznámení opatření č. 1 vyplývá z nařízení OUG 51/1998 [viz bod odůvodnění (27)]. Rovněž je třeba vzít v úvahu zákon č. 30/2007, podle něhož je agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu. Tehdy bylo záměrem rumunských úřadů, aby činnost společnosti Oltchim pokračovala, a spíše plánovaly nové investice než likvidaci společnosti. |
| --- | --- |

(100)

Komise především uvádí, že rozhodnutí neúčtovat úroky a poplatky od roku 2007 až do pozměněného oznámení opatření č. 1 vyplývá z nařízení OUG 51/1998 [viz bod odůvodnění (27)]. Rovněž je třeba vzít v úvahu zákon č. 30/2007, podle něhož je agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu. Tehdy bylo záměrem rumunských úřadů, aby činnost společnosti Oltchim pokračovala, a spíše plánovaly nové investice než likvidaci společnosti.

| (101) | Takže Komise musí především určit, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel, když v roce 2007 rozhodlo, že bude provedena výměna dluhu za akcie, místo aby sledovalo splácení dluhu a/nebo likvidaci podniku. V tomto směru Komise uvádí, že Rumunsko použilo strategii výměny dluhu za akcie s cílem pokračování činnosti společnosti Oltchim, a to od prvního (nezdařilého) pokusu v roce 2003. Chování rumunských úřadů v tomto směru tedy bylo odpovídající jejich předcházejícímu chování. Z reakcí společného trhu na předcházející pokusy o privatizaci a ze stížností podaných menšinovými akcionáři vyplývá závěr, že trh věřil v zásadní životaschopnost ekonomických aktivit společnosti Oltchim. |
| --- | --- |

(101)

Takže Komise musí především určit, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel, když v roce 2007 rozhodlo, že bude provedena výměna dluhu za akcie, místo aby sledovalo splácení dluhu a/nebo likvidaci podniku. V tomto směru Komise uvádí, že Rumunsko použilo strategii výměny dluhu za akcie s cílem pokračování činnosti společnosti Oltchim, a to od prvního (nezdařilého) pokusu v roce 2003. Chování rumunských úřadů v tomto směru tedy bylo odpovídající jejich předcházejícímu chování. Z reakcí společného trhu na předcházející pokusy o privatizaci a ze stížností podaných menšinovými akcionáři vyplývá závěr, že trh věřil v zásadní životaschopnost ekonomických aktivit společnosti Oltchim.

| (102) | Komise navíc uvádí, že Rumunsko mělo pro společnost Oltchim i podnikatelský plán (29), což ukazovalo, že tento podnik je životaschopný. |
| --- | --- |

(102)

Komise navíc uvádí, že Rumunsko mělo pro společnost Oltchim i podnikatelský plán (29), což ukazovalo, že tento podnik je životaschopný.

| (103) | Komise vzhledem k těmto prvkům soudí, že rozhodnutí Rumunska (jako věřitele) uskutečnit výměnu dluhu za akcie a přijmout v tom smyslu zákon, v němž nebudou stanoveny úroky a smluvní pokuty pro nesplacený dluh, protože tento dluh měl být za všech okolností vyměněn za akcie, nebylo odůvodněné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(103)

Komise vzhledem k těmto prvkům soudí, že rozhodnutí Rumunska (jako věřitele) uskutečnit výměnu dluhu za akcie a přijmout v tom smyslu zákon, v němž nebudou stanoveny úroky a smluvní pokuty pro nesplacený dluh, protože tento dluh měl být za všech okolností vyměněn za akcie, nebylo odůvodněné rozhodnutí.

| (104) | Tuto analýzu nezpochybňuje ani to, že se Rumunsko před provedením převodu dluhu na akcie pokusilo získat schválení státní podpory. Tímto krokem Rumunsko pouze splnilo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Vzhledem k potížím, jež předtím Rumunsko mělo s menšinovými akcionáři a které mělo i nadále při provádění zákona č. 30/2007, bylo zcela logické, že se snažilo od Komise získat potvrzení, že plánovaná operace není státní podporou. |
| --- | --- |

(104)

Tuto analýzu nezpochybňuje ani to, že se Rumunsko před provedením převodu dluhu na akcie pokusilo získat schválení státní podpory. Tímto krokem Rumunsko pouze splnilo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Vzhledem k potížím, jež předtím Rumunsko mělo s menšinovými akcionáři a které mělo i nadále při provádění zákona č. 30/2007, bylo zcela logické, že se snažilo od Komise získat potvrzení, že plánovaná operace není státní podporou.

| (105) | I když došlo k posouzení státní podpory a k naplnění povinnosti zachovat status-quo, převod dluhu na akcie byl nakonec odložen o pět let. V tomto směru Komise v prvé řadě uvádí, že do poloviny roku 2011 mělo Rumunsko pevný záměr uskutečnit v případě společnosti Oltchim rozsáhlou investiční strategii, která byla analyzována v několika odborných posudcích expertů (30). Bývalo by bylo v rozporu se státní strategií spočívající v nových investicích prováděných za účelem znovudosažení rentability společnosti a zvýšení její hodnoty za předpokladu uskutečnění privatizace ve střednědobém či dlouhodobém horizontu, požadovat zároveň úroky z veřejného dluhu. |
| --- | --- |

(105)

I když došlo k posouzení státní podpory a k naplnění povinnosti zachovat status-quo, převod dluhu na akcie byl nakonec odložen o pět let. V tomto směru Komise v prvé řadě uvádí, že do poloviny roku 2011 mělo Rumunsko pevný záměr uskutečnit v případě společnosti Oltchim rozsáhlou investiční strategii, která byla analyzována v několika odborných posudcích expertů (30). Bývalo by bylo v rozporu se státní strategií spočívající v nových investicích prováděných za účelem znovudosažení rentability společnosti a zvýšení její hodnoty za předpokladu uskutečnění privatizace ve střednědobém či dlouhodobém horizontu, požadovat zároveň úroky z veřejného dluhu.

| (106) | Rumunsko v důsledku pochybností vyjádřených Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení v souvislosti s rozsáhlou investiční strategií a zejména v důsledku problémů s rozpočtem a programem EU-MMF změnilo v roce 2011 strategii a rozhodlo se privatizovat společnost hned po výměně dluhu za akcie. Vzhledem k tomu opustilo původní plány na provedení dalších investic v hodnotě 424 milionů EUR ještě před privatizací. |
| --- | --- |

(106)

Rumunsko v důsledku pochybností vyjádřených Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení v souvislosti s rozsáhlou investiční strategií a zejména v důsledku problémů s rozpočtem a programem EU-MMF změnilo v roce 2011 strategii a rozhodlo se privatizovat společnost hned po výměně dluhu za akcie. Vzhledem k tomu opustilo původní plány na provedení dalších investic v hodnotě 424 milionů EUR ještě před privatizací.

| (107) | V těchto nových souvislostech se vymáhání úroků z dluhu stalo ze strany státu správnou strategií s cílem získat zpět co nejvyšší částku z dluhu. |
| --- | --- |

(107)

V těchto nových souvislostech se vymáhání úroků z dluhu stalo ze strany státu správnou strategií s cílem získat zpět co nejvyšší částku z dluhu.

| (108) | Jak bylo zdůrazněno u výše uvedených bodů odůvodnění 75–77, u veřejného dluhu byly na základě dohody uzavřené podle soukromého práva v prosinci 2011 mezi společností Oltchim a agenturou AVAS požadovány další složené úroky za období ode dne 1. ledna 2007. Zejména úrokové sazby použité v případě veřejného dluhu odpovídaly nejvyšším hodnotám referenční úrokové sazby Komise, relevantní pro jednotlivá období, a úrokovým sazbám používaným pro soukromé půjčky společnosti ve stejném období, jež mohou být považovány za odpovídající. |
| --- | --- |

(108)

Jak bylo zdůrazněno u výše uvedených bodů odůvodnění 75–77, u veřejného dluhu byly na základě dohody uzavřené podle soukromého práva v prosinci 2011 mezi společností Oltchim a agenturou AVAS požadovány další složené úroky za období ode dne 1. ledna 2007. Zejména úrokové sazby použité v případě veřejného dluhu odpovídaly nejvyšším hodnotám referenční úrokové sazby Komise, relevantní pro jednotlivá období, a úrokovým sazbám používaným pro soukromé půjčky společnosti ve stejném období, jež mohou být považovány za odpovídající.

| (109) | Na základě výše uvedených skutečností došla Komise k závěru, že společnost Oltchim nezískala výhodu ze způsobu, kterým se státní úřady po přistoupení snažily dosáhnout splacení veřejného dluhu, který měl být vyměněn za akcie. |
| --- | --- |

(109)

Na základě výše uvedených skutečností došla Komise k závěru, že společnost Oltchim nezískala výhodu ze způsobu, kterým se státní úřady po přistoupení snažily dosáhnout splacení veřejného dluhu, který měl být vyměněn za akcie.

IX.3.2   Převod dluhu – opatření č. 1

| (110) | Komise musí rovněž posoudit, zda opatření č. 1 spočívající [po provedení změny oznámení – viz výše uvedené body odůvodnění 14–16, 69–70 a 75–77] ve výměně veřejného dluhu za akcie v celkové hodnotě 1 049 milionů RON, po které má následovat rychlý prodej celého takto vzniklého balíku akcií v držení státu (privatizace), poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu. Celý veřejný dluh, který má být vyměněn za akcie, zahrnuje hlavní veřejnou pohledávku v držení privatizační agentury AVAS v hodnotě 538 milionů RON a úroky z pohledávky v držení agentury AVAS, akumulované za období 1. ledna 2007 – 31. prosince 2011, v hodnotě 511 milionů RON. |
| --- | --- |

(110)

Komise musí rovněž posoudit, zda opatření č. 1 spočívající [po provedení změny oznámení – viz výše uvedené body odůvodnění 14–16, 69–70 a 75–77] ve výměně veřejného dluhu za akcie v celkové hodnotě 1 049 milionů RON, po které má následovat rychlý prodej celého takto vzniklého balíku akcií v držení státu (privatizace), poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu. Celý veřejný dluh, který má být vyměněn za akcie, zahrnuje hlavní veřejnou pohledávku v držení privatizační agentury AVAS v hodnotě 538 milionů RON a úroky z pohledávky v držení agentury AVAS, akumulované za období 1. ledna 2007 – 31. prosince 2011, v hodnotě 511 milionů RON.

| (111) | Pro posouzení, zda navržené opatření převodu dluhu přináší společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, je třeba stanovit, zda je převod dluhu skutečně tím nejlepším mechanismem, jak získat zpět co nejvyšší částku z veřejného dluhu, jak tvrdí Rumunsko. V praxi to znamená, že Komise musí stanovit, zda by hypotetický soukromý věřitel nacházející se ve srovnatelné situaci se situací privatizační agentury AVAS, která je věřitelem společnosti Oltchim, skutečně z různých možných řešení zvolil tento mechanismus pro získání splacení dluhu, a to s přihlédnutím k tomu, že dlužník se potýká s velkými finančními potížemi. I když Ministerstvo hospodářství, současný akcionář společnosti Oltchim, nehraje žádnou úlohu při vymáhání veřejného dluhu, v dále uvedené analýze jsou brány v úvahu i výsledky dvou možných scénářů pro veřejného akcionáře. |
| --- | --- |

(111)

Pro posouzení, zda navržené opatření převodu dluhu přináší společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, je třeba stanovit, zda je převod dluhu skutečně tím nejlepším mechanismem, jak získat zpět co nejvyšší částku z veřejného dluhu, jak tvrdí Rumunsko. V praxi to znamená, že Komise musí stanovit, zda by hypotetický soukromý věřitel nacházející se ve srovnatelné situaci se situací privatizační agentury AVAS, která je věřitelem společnosti Oltchim, skutečně z různých možných řešení zvolil tento mechanismus pro získání splacení dluhu, a to s přihlédnutím k tomu, že dlužník se potýká s velkými finančními potížemi. I když Ministerstvo hospodářství, současný akcionář společnosti Oltchim, nehraje žádnou úlohu při vymáhání veřejného dluhu, v dále uvedené analýze jsou brány v úvahu i výsledky dvou možných scénářů pro veřejného akcionáře.

| (112) | Rumunsko uvádí, že vzhledem k současné situaci společnosti (závažná podkapitalizace a nadměrné zadlužení) jediná realistická řešení, která by zvolil soukromý věřitel v situaci srovnatelné se situací veřejného věřitele AVAS, by spočívala buď v i) likvidaci společnosti anebo v ii) převodu dluhu na akcie s následným prodejem celého balíku akcií společnosti nacházejícího se v držení státu. Kterýkoliv soukromý věřitel, který by si měl vybrat z těchto možností, by se rozhodl pro tu, která zajistí navrácení co nejvyšší částky z nezaplaceného dluhu. Jinými slovy, věřitel by se rozhodl pro variantu „převod dluhů s následnou privatizací“, jestliže předpokládaná částka, kterou by bylo možné získat z privatizace, by byla vyšší než částka, která by mohla být získána při likvidaci. |
| --- | --- |

(112)

Rumunsko uvádí, že vzhledem k současné situaci společnosti (závažná podkapitalizace a nadměrné zadlužení) jediná realistická řešení, která by zvolil soukromý věřitel v situaci srovnatelné se situací veřejného věřitele AVAS, by spočívala buď v i) likvidaci společnosti anebo v ii) převodu dluhu na akcie s následným prodejem celého balíku akcií společnosti nacházejícího se v držení státu. Kterýkoliv soukromý věřitel, který by si měl vybrat z těchto možností, by se rozhodl pro tu, která zajistí navrácení co nejvyšší částky z nezaplaceného dluhu. Jinými slovy, věřitel by se rozhodl pro variantu „převod dluhů s následnou privatizací“, jestliže předpokládaná částka, kterou by bylo možné získat z privatizace, by byla vyšší než částka, která by mohla být získána při likvidaci.

| (113) | S cílem ukázat, že převod dluhu s následným prodejem takto vzniklých akcií přinese věřiteli vyšší příjmy než likvidace, předložilo Rumunsko zprávu vypracovanou nezávislým konzultantem (viz výše uvedené body odůvodnění 78–82), v níž jsou porovnávány částky získané věřitelem v obou scénářích, tedy z převodu dluhů s následnou privatizací a z likvidace. |
| --- | --- |

(113)

S cílem ukázat, že převod dluhu s následným prodejem takto vzniklých akcií přinese věřiteli vyšší příjmy než likvidace, předložilo Rumunsko zprávu vypracovanou nezávislým konzultantem (viz výše uvedené body odůvodnění 78–82), v níž jsou porovnávány částky získané věřitelem v obou scénářích, tedy z převodu dluhů s následnou privatizací a z likvidace.

| (114) | Komise tuto zprávu podrobně posoudila, aby prověřila, zda předložené výsledky zůstanou nezměněny po provedení analýzy a zda analýza skutečně prokáže, že výměnou držené pohledávky za akcie se agentura AVAS chová jako soukromý věřitel. Komise po provedení analýzy zprávy zjistila následující: |
| --- | --- |

(114)

Komise tuto zprávu podrobně posoudila, aby prověřila, zda předložené výsledky zůstanou nezměněny po provedení analýzy a zda analýza skutečně prokáže, že výměnou držené pohledávky za akcie se agentura AVAS chová jako soukromý věřitel. Komise po provedení analýzy zprávy zjistila následující:

| (115) | Hodnota pohledávky agentury AVAS v případě likvidace: Scénář likvidace je posuzován na základě zprávy vypracované společností Raiffeisen před likvidací v únoru 2011 a zprávy o likvidaci z března 2011, kterou vypracoval nezávislý konzultant Romcontrol SA București. |
| --- | --- |

(115)

Hodnota pohledávky agentury AVAS v případě likvidace: Scénář likvidace je posuzován na základě zprávy vypracované společností Raiffeisen před likvidací v únoru 2011 a zprávy o likvidaci z března 2011, kterou vypracoval nezávislý konzultant Romcontrol SA București.

| (116) | Podle rumunské legislativy jsou obchodní společnosti, v nichž má stát podíl alespoň 50 % + 1 akcií, likvidovány v rámci tzv. „zvláštního řízení dobrovolné likvidace“, jak je uvedeno v nařízení vlády č. 88/1997, v rozhodnutí vlády č. 577/2002 a v zákoně č. 137/2002. V rámci zvláštního řízení dobrovolné likvidace je částka získaná likvidátorem z prodeje aktiv společnosti použita na zaplacení vymahatelných dluhů společnosti v preferenčním pořadí stanoveném v zákoně č. 85/2006 (rumunský insolvenční zákon). Příjmy získané likvidací musí být tedy použity na zaplacení dluhů v následujícím preferenčním pořadí: 1) náklady na likvidaci; 2) mzdové pohledávky; 3) přednostní pohledávky (dluhy s ručením zástavou, hypotékou a dalšími speciálními výhodami); 4) rozpočtový dluh (daně a další daňové povinnosti); 5) dluhy vůči Ministerstvu financí za aktivované státní záruky; 6) pohledávky z veřejných půjček; 7) běžné pohledávky (nezajištěné); 8) akcionáři. V tomto případě by se agentura AVAS zařadila do třetí kategorie věřitelů (přednostní věřitelé), ale až za několika přednostními (soukromými) věřiteli společnosti Oltchim, protože veřejný dluh byl garantován pouze částečně. |
| --- | --- |

(116)

Podle rumunské legislativy jsou obchodní společnosti, v nichž má stát podíl alespoň 50 % + 1 akcií, likvidovány v rámci tzv. „zvláštního řízení dobrovolné likvidace“, jak je uvedeno v nařízení vlády č. 88/1997, v rozhodnutí vlády č. 577/2002 a v zákoně č. 137/2002. V rámci zvláštního řízení dobrovolné likvidace je částka získaná likvidátorem z prodeje aktiv společnosti použita na zaplacení vymahatelných dluhů společnosti v preferenčním pořadí stanoveném v zákoně č. 85/2006 (rumunský insolvenční zákon). Příjmy získané likvidací musí být tedy použity na zaplacení dluhů v následujícím preferenčním pořadí: 1) náklady na likvidaci; 2) mzdové pohledávky; 3) přednostní pohledávky (dluhy s ručením zástavou, hypotékou a dalšími speciálními výhodami); 4) rozpočtový dluh (daně a další daňové povinnosti); 5) dluhy vůči Ministerstvu financí za aktivované státní záruky; 6) pohledávky z veřejných půjček; 7) běžné pohledávky (nezajištěné); 8) akcionáři. V tomto případě by se agentura AVAS zařadila do třetí kategorie věřitelů (přednostní věřitelé), ale až za několika přednostními (soukromými) věřiteli společnosti Oltchim, protože veřejný dluh byl garantován pouze částečně.

| (117) | Konzultační firma Romcontrol odhadla likvidační hodnotu aktiv podniku Oltchim ke dni 15. prosinci 2010 na základě metody očištěných aktiv, u nichž se bere v úvahu omezená doba držení aktiv na trhu za účelem jejich prodeje (31). |
| --- | --- |

(117)

Konzultační firma Romcontrol odhadla likvidační hodnotu aktiv podniku Oltchim ke dni 15. prosinci 2010 na základě metody očištěných aktiv, u nichž se bere v úvahu omezená doba držení aktiv na trhu za účelem jejich prodeje (31).

| (118) | Konzultační firma Raiffeisen na základě výsledků likvidační hodnoty aktiv oceněných firmou Romcontrol odhadla výsledky pro věřitele AVAS a pro stát jako akcionáře tak, že vzala v úvahu dluhy společnosti k 31. prosinci 2010 a její předběžné finanční výkazy k témuž datu („likvidační studie z února 2011, vypracovaná konzultační firmou Raiffeisen“). V této studii se odhaduje, že příjmy, které by bylo možné získat z prodeje aktiv společnosti Oltchim, by umožnily získat přibližně [20]–[30]% ze všech dluhů společnosti. Věřitel AVAS jako částečně zajištěný věřitel by získal přibližně [80]–[100] milionů RON (představujících [10]–[30] % z celé pohledávky ve výši 538 milionů RON). Vzhledem k zápornému rozdílu mezi příjmy z likvidace a dluhy společnosti by stát jako akcionář nedostal nic. |
| --- | --- |

(118)

Konzultační firma Raiffeisen na základě výsledků likvidační hodnoty aktiv oceněných firmou Romcontrol odhadla výsledky pro věřitele AVAS a pro stát jako akcionáře tak, že vzala v úvahu dluhy společnosti k 31. prosinci 2010 a její předběžné finanční výkazy k témuž datu („likvidační studie z února 2011, vypracovaná konzultační firmou Raiffeisen“). V této studii se odhaduje, že příjmy, které by bylo možné získat z prodeje aktiv společnosti Oltchim, by umožnily získat přibližně [20]–[30]% ze všech dluhů společnosti. Věřitel AVAS jako částečně zajištěný věřitel by získal přibližně [80]–[100] milionů RON (představujících [10]–[30] % z celé pohledávky ve výši 538 milionů RON). Vzhledem k zápornému rozdílu mezi příjmy z likvidace a dluhy společnosti by stát jako akcionář nedostal nic.

| (119) | V říjnu 2011 konzultační firma Raiffeisen aktualizovala odhady obsažené v likvidační studii z února 2011, aby vzala v úvahu finanční údaje společnosti k 30. červnu 2011 a aby zahrnula úroky účtované od ledna 2007. |
| --- | --- |

(119)

V říjnu 2011 konzultační firma Raiffeisen aktualizovala odhady obsažené v likvidační studii z února 2011, aby vzala v úvahu finanční údaje společnosti k 30. červnu 2011 a aby zahrnula úroky účtované od ledna 2007.

| (120) | Podle těchto aktualizovaných odhadů by agentura AVAS jako částečně zaručený věřitel společnosti Oltchim získala [100]–[120] milionů RON z celé své pohledávky vůči společnosti (což představuje [10]–[20] % (32) z celé pohledávky, tedy hlavní pohledávka v hodnotě 538 milionů RON plus úroky). Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář by ani tentokrát nezískalo nic. Částka, kterou by měla získat agentura AVAS, byla pak aktualizována (33) k 30. červnu 2011. Agentura AVAS by tedy v případě likvidace společnosti získala [10]–[40] milionů EUR.

  Tabulka č. 2


  Inkasování pohledávky v držení státu v případě likvidace | Pohledávka
  (v mil. EUR) | Příjmy celkem
  (v mil. EUR) | Příjmy ČSH při 10,7 %
  (v mil. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AVAS (věřitel) | 209,4 | [20]–[30] | [10]–[30] |
| Ministerstvo hospodářství (akcionář) | podíl | [0]–[10] | [0]–[10] |
| Stát celkem | | [20]–[30] | [10]–[30] |

(120)

Podle těchto aktualizovaných odhadů by agentura AVAS jako částečně zaručený věřitel společnosti Oltchim získala [100]–[120] milionů RON z celé své pohledávky vůči společnosti (což představuje [10]–[20] % (32) z celé pohledávky, tedy hlavní pohledávka v hodnotě 538 milionů RON plus úroky). Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář by ani tentokrát nezískalo nic. Částka, kterou by měla získat agentura AVAS, byla pak aktualizována (33) k 30. červnu 2011. Agentura AVAS by tedy v případě likvidace společnosti získala [10]–[40] milionů EUR.

Tabulka č. 2

Inkasování pohledávky v držení státu v případě likvidace

Pohledávka

(v mil. EUR)

Příjmy celkem

(v mil. EUR)

Příjmy ČSH při 10,7 %

(v mil. EUR)

AVAS (věřitel)

209,4

[20]–[30]

[10]–[30]

Ministerstvo hospodářství (akcionář)

podíl

[0]–[10]

[0]–[10]

Stát celkem

[20]–[30]

[10]–[30]

| (121) | Tato částka se pak porovnává s příjmy, které jsou odhadovány v případě převodu pohledávky v držení agentury AVAS na akcie a následné privatizace společnosti. |
| --- | --- |

(121)

Tato částka se pak porovnává s příjmy, které jsou odhadovány v případě převodu pohledávky v držení agentury AVAS na akcie a následné privatizace společnosti.

| (122) | Hodnota pohledávky v držení agentury AVAS v případě převodu dluhu s následnou privatizací: ve zprávě byly příjmy, které by mohl získat stát v případě převodu dluhu s následnou privatizací, odhadnuty metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků. |
| --- | --- |

(122)

Hodnota pohledávky v držení agentury AVAS v případě převodu dluhu s následnou privatizací: ve zprávě byly příjmy, které by mohl získat stát v případě převodu dluhu s následnou privatizací, odhadnuty metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků.

| (123) | Pokud jde o použití této metody, Komise uvádí, že v zásadě existuje více metod pro ocenění hodnoty akcií podniku. |
| --- | --- |

(123)

Pokud jde o použití této metody, Komise uvádí, že v zásadě existuje více metod pro ocenění hodnoty akcií podniku.

| (124) | Jednou z často používaných metod je metoda násobku EBITDA („zisk před započtením úroků, daní a odpisů“). To umožňuje ocenění hodnoty vlastního kapitálu podniku za rok X pomocí vynásobení EBITDA z roku X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku. |
| --- | --- |

(124)

Jednou z často používaných metod je metoda násobku EBITDA („zisk před započtením úroků, daní a odpisů“). To umožňuje ocenění hodnoty vlastního kapitálu podniku za rok X pomocí vynásobení EBITDA z roku X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.

| (125) | Jiná metoda spočívá v analýze aktualizovaných toků peněžních prostředků. Disponibilní nominální toky peněžních prostředků podniku pro následující roky jsou aktualizovány na průměrnou váženou cenu kapitálu (34) a čistý dluh se odečte od získané hodnoty. |
| --- | --- |

(125)

Jiná metoda spočívá v analýze aktualizovaných toků peněžních prostředků. Disponibilní nominální toky peněžních prostředků podniku pro následující roky jsou aktualizovány na průměrnou váženou cenu kapitálu (34) a čistý dluh se odečte od získané hodnoty.

| (126) | Třetí metoda je metoda vynásobení obratu. Ta umožní ocenit hodnotu vlastního kapitálu podniku pro rok X pomocí vynásobení obratu za rok X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku. |
| --- | --- |

(126)

Třetí metoda je metoda vynásobení obratu. Ta umožní ocenit hodnotu vlastního kapitálu podniku pro rok X pomocí vynásobení obratu za rok X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.

| (127) | Všechny tyto metody (budoucí hodnota EBITDA, tok peněžitých prostředků nebo obrat) používají odhadované hodnoty. V daném případě nemůže být žádná metoda ocenění, zakládající se na odhadovaných hodnotách v určité oblasti podnikání, použita soudným způsobem. Vzhledem k tomu, že se předpokládá okamžitá privatizace společnosti, pouze nový vlastník bude schopen stanovit budoucí podnikatelskou strategii podniku a v důsledku toho nejsou k dispozici relevantní výhledy z podnikatelského plánu, nezbytné pro tyto metody, a ani nemohou být předvídány (35). Protože nový vlastník bude muset provést významné investice, nemohou být pro vypracování výhledů použity ani historické výsledky společnosti. |
| --- | --- |

(127)

Všechny tyto metody (budoucí hodnota EBITDA, tok peněžitých prostředků nebo obrat) používají odhadované hodnoty. V daném případě nemůže být žádná metoda ocenění, zakládající se na odhadovaných hodnotách v určité oblasti podnikání, použita soudným způsobem. Vzhledem k tomu, že se předpokládá okamžitá privatizace společnosti, pouze nový vlastník bude schopen stanovit budoucí podnikatelskou strategii podniku a v důsledku toho nejsou k dispozici relevantní výhledy z podnikatelského plánu, nezbytné pro tyto metody, a ani nemohou být předvídány (35). Protože nový vlastník bude muset provést významné investice, nemohou být pro vypracování výhledů použity ani historické výsledky společnosti.

| (128) | Za těchto podmínek Komise soudí, že jediné dvě metody, které jsou k dispozici pro odhad hodnoty kombinovaných akcií v držení rumunského státu, přesněji řečeno v držení agentury AVAS a Ministerstva hospodářství, jsou tržní kapitalizace a hodnota podniku. Je třeba zdůraznit, že hodnota podniku zahrnuje i parametry používané pro tržní kapitalizaci. |
| --- | --- |

(128)

Za těchto podmínek Komise soudí, že jediné dvě metody, které jsou k dispozici pro odhad hodnoty kombinovaných akcií v držení rumunského státu, přesněji řečeno v držení agentury AVAS a Ministerstva hospodářství, jsou tržní kapitalizace a hodnota podniku. Je třeba zdůraznit, že hodnota podniku zahrnuje i parametry používané pro tržní kapitalizaci.

| (129) | Tržní kapitalizace je definována jako cena akcií znásobená počtem akcií v oběhu a představuje celkovou hodnotu akcií podniku, které jsou v oběhu. Tento systém výpočtu představuje veřejný konsensus, pokud jde o hodnotu vlastního kapitálu určité společnosti, a mohl by být použit jako náhražka veřejného mínění v případě čisté hodnoty určité společnosti. |
| --- | --- |

(129)

Tržní kapitalizace je definována jako cena akcií znásobená počtem akcií v oběhu a představuje celkovou hodnotu akcií podniku, které jsou v oběhu. Tento systém výpočtu představuje veřejný konsensus, pokud jde o hodnotu vlastního kapitálu určité společnosti, a mohl by být použit jako náhražka veřejného mínění v případě čisté hodnoty určité společnosti.

| (130) | Tržní kapitalizace společnosti Oltchim byla vypočítána na základě cen jejích akcií zaznamenaných na Burze cenných papírů v Bukurešti (36) po dobu 44 měsíců (2008 – srpen 2011). Tento interval je dostatečně rozsáhlý, aby byl relevantní, a tržní kapitalizace za dané období je rovněž dobrým ukazatelem toho, kolik je trh ochoten za společnost zaplatit. |
| --- | --- |

(130)

Tržní kapitalizace společnosti Oltchim byla vypočítána na základě cen jejích akcií zaznamenaných na Burze cenných papírů v Bukurešti (36) po dobu 44 měsíců (2008 – srpen 2011). Tento interval je dostatečně rozsáhlý, aby byl relevantní, a tržní kapitalizace za dané období je rovněž dobrým ukazatelem toho, kolik je trh ochoten za společnost zaplatit.

| (131) | V této souvislosti Komise považuje za pozitivní, že v nedávném období, mezi květnem a srpnem 2011, byla cena akcií vždy vyšší než jejich průměrná cena za 44 měsíců. Přesně řečeno, zatímco vyvážený průměr za 44 měsíců je 0,53 RON za akcii, cena jedné akcie v červenci 2011 dosáhla dokonce 2,05 RON (37). Údaje používané pro stanovení tržní hodnoty lze proto považovat za konzervativní. |
| --- | --- |

(131)

V této souvislosti Komise považuje za pozitivní, že v nedávném období, mezi květnem a srpnem 2011, byla cena akcií vždy vyšší než jejich průměrná cena za 44 měsíců. Přesně řečeno, zatímco vyvážený průměr za 44 měsíců je 0,53 RON za akcii, cena jedné akcie v červenci 2011 dosáhla dokonce 2,05 RON (37). Údaje používané pro stanovení tržní hodnoty lze proto považovat za konzervativní.

| (132) | Navíc pokud jde o vývoj ceny akcií počínaje zářím 2011 (poslední sada údajů použitých ve studii, kterou vypracovala konzultační firma Raiffeisen), Komise považuje za pozitivní, že v nedávné minulosti (od poloviny října 2011) ceny akcií významně vzrostly a držely se na hodnotě vyšší než na váženém průměru 0,53 RON, který se používá ve vzorci tržní kapitalizace.

  Obrázek č. 1


  Vývoj cen akcií společnosti Oltchim na Burze cenných papírů v Bukurešti v období 23.2.2011 – 23.2.2012 |
| --- | --- |

(132)

Navíc pokud jde o vývoj ceny akcií počínaje zářím 2011 (poslední sada údajů použitých ve studii, kterou vypracovala konzultační firma Raiffeisen), Komise považuje za pozitivní, že v nedávné minulosti (od poloviny října 2011) ceny akcií významně vzrostly a držely se na hodnotě vyšší než na váženém průměru 0,53 RON, který se používá ve vzorci tržní kapitalizace.

Obrázek č. 1

Vývoj cen akcií společnosti Oltchim na Burze cenných papírů v Bukurešti v období 23.2.2011 – 23.2.2012

Image

| (133) | V analyzovaném období (leden 2008 – srpen 2011) před plánovaným převodem dluhu, dosahovala tržní kapitalizace společnosti Oltchim většinou vážený průměr 45 milionů EUR (38) a v posledních třech měsících analyzovaného období (červen – srpen 2011) se trvale držela nad hodnotou 100 milionů EUR. Tržní kapitalizace tak zcela zřejmě převyšuje likvidační hodnotu společnosti Oltchim ([10]–[40] milionů EUR), což je prvním ukazatelem, že prodej balíku akcií v držení státu v rámci privatizačního procesu by byl vhodnější než likvidace společnosti. |
| --- | --- |

(133)

V analyzovaném období (leden 2008 – srpen 2011) před plánovaným převodem dluhu, dosahovala tržní kapitalizace společnosti Oltchim většinou vážený průměr 45 milionů EUR (38) a v posledních třech měsících analyzovaného období (červen – srpen 2011) se trvale držela nad hodnotou 100 milionů EUR. Tržní kapitalizace tak zcela zřejmě převyšuje likvidační hodnotu společnosti Oltchim ([10]–[40] milionů EUR), což je prvním ukazatelem, že prodej balíku akcií v držení státu v rámci privatizačního procesu by byl vhodnější než likvidace společnosti.

| (134) | Druhá metoda, kterou lze použít je hodnota podniku.
  Hodnota podniku je měrná jednotka hodnoty společnosti, která se často používá jako jednoduchá alternativa k tržní kapitalizaci, protože panuje názor, že umožňuje přesnější ocenění společnosti. Hodnota podniku představuje částku mezi hodnotou tržní kapitalizace podniku a jejím čistým finančním dluhem. Tuto metodu použila Raiffeisen Capital. |
| --- | --- |

(134)

Druhá metoda, kterou lze použít je hodnota podniku.
  Hodnota podniku je měrná jednotka hodnoty společnosti, která se často používá jako jednoduchá alternativa k tržní kapitalizaci, protože panuje názor, že umožňuje přesnější ocenění společnosti. Hodnota podniku představuje částku mezi hodnotou tržní kapitalizace podniku a jejím čistým finančním dluhem. Tuto metodu použila Raiffeisen Capital.

| (135) | Další prvek výpočetního vzorce hodnoty podniku po vypočítání hodnoty tržní kapitalizace je čistý dluh, který byl vypočítán jako součet všech finančních dluhů společnosti (všechny úročené dluhy společnosti, zejména bankovní půjčky a splatné dluhy/dluhy ve splátkovém kalendáři) (39). |
| --- | --- |

(135)

Další prvek výpočetního vzorce hodnoty podniku po vypočítání hodnoty tržní kapitalizace je čistý dluh, který byl vypočítán jako součet všech finančních dluhů společnosti (všechny úročené dluhy společnosti, zejména bankovní půjčky a splatné dluhy/dluhy ve splátkovém kalendáři) (39).

| (136) | Jako další etapa může následovat výpočet střední hodnoty, průměru a váženého průměru hodnoty podniku a hodnoty podniku na akcii za období 44 měsíců. Ve zprávě byly tyto hodnoty vypočítány pro dva scénáře: s úrokem stanoveným pro hlavní dluh na základě dohody a bez něj. |
| --- | --- |

(136)

Jako další etapa může následovat výpočet střední hodnoty, průměru a váženého průměru hodnoty podniku a hodnoty podniku na akcii za období 44 měsíců. Ve zprávě byly tyto hodnoty vypočítány pro dva scénáře: s úrokem stanoveným pro hlavní dluh na základě dohody a bez něj.

| (137) | Ohledně tohoto bodu je Komise názoru, že úrok stanovený na základě dohody by neměl být brán v úvahu pro výpočet hodnoty podniku z následujících důvodů: všechny ostatní prvky zůstávají neměnné, jestliže dluh roste, vlastní kapitál se snižuje. Tyto dva jevy mají opačné směry a v zásadě by neměly mít žádný vliv na hodnotu podniku. Jestliže by trh věděl o úroku, ohodnotil by akcie nižší cenou. V tomto případě byl však součet úroků doplněn ex post a nebyl předem očekáván trhem. Proto jsou relevantní informace, které má trh k dispozici ve chvíli hodnocení. |
| --- | --- |

(137)

Ohledně tohoto bodu je Komise názoru, že úrok stanovený na základě dohody by neměl být brán v úvahu pro výpočet hodnoty podniku z následujících důvodů: všechny ostatní prvky zůstávají neměnné, jestliže dluh roste, vlastní kapitál se snižuje. Tyto dva jevy mají opačné směry a v zásadě by neměly mít žádný vliv na hodnotu podniku. Jestliže by trh věděl o úroku, ohodnotil by akcie nižší cenou. V tomto případě byl však součet úroků doplněn ex post a nebyl předem očekáván trhem. Proto jsou relevantní informace, které má trh k dispozici ve chvíli hodnocení.

| (138) | S ohledem na tyto důvody byly vypočítány následující hodnoty podniku na akcii pro sledované období.

  Tabulka č. 3


  Výpočet hodnoty podniku na akcii společnosti Oltchim pro sledované období












  Období | Počet akcií | Průměrná cena akcií | Tržní kapitalizace (cena akcií x počet akcií) | Čistý dluh v tisících
  RON | Hodnota podniku (tržní kapitalizace plus čistý dluh)
  v tisících RON | Hodnota podniku na akcii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| leden -08 | 343 023 858 | 1,10 | 378 | [1 200]-[1 400] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| únor -08 | 343 023 858 | 0,91 | 314 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| březen -08 | 343 023 858 | 0,81 | 279 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| duben -08 | 343 023 858 | 0,87 | 300 | [1 200]-[1 400] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| květen -08 | 343 023 858 | 1,04 | 358 | [1 300]-[1 500] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| červen -08 | 343 023 858 | 0,96 | 330 | [1 300]-[1 500] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| červenec -08 | 343 023 858 | 0,72 | 247 | [1 300]-[1 500] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| srpen -08 | 343 023 858 | 0,63 | 216 | [1 300]-[1 500] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| září -08 | 343 023 858 | 0,47 | 160 | [1 300]-[1 500] | [1 500]-[1 600] | [4]-[6] |
| říjen -08 | 343 023 858 | 0,37 | 127 | [1 300]-[1 500] | [1 500]-[1 600] | [4]-[6] |
| listopad -08 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 200]-[1 400] | ]1 400]-[1 500] | [4]-[6] |
| prosinec -08 | 343 023 858 | 0,16 | 54 | [1 400]-[1 600] | [1 400]-[1 500] | [4]-[6] |
| leden -09 | 343 023 858 | 0,15 | 51 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| únor -09 | 343 023 858 | 0,13 | 45 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| březen -09 | 343 023 858 | 0,15 | 53 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| duben -09 | 343 023 858 | 0,25 | 84 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| květen -09 | 343 023 858 | 0,27 | 93 | [1 400]-[1 600] | [1 600]-[1 700] | [4]-[6] |
| červen -09 | 343 023 858 | 0,30 | 104 | [1 400]-[1 600] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| červenec -09 | 343 023 858 | 0,33 | 113 | [1 400]-[1 600] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| srpen -09 | 343 023 858 | 0,32 | 109 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| září -09 | 343 023 858 | 0,28 | 96 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| říjen -09 | 343 023 858 | 0,27 | 91 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| listopad -09 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| prosinec -09 | 343 023 858 | 0,26 | 89 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| leden -10 | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| únor -10 | 343 023 858 | 0,22 | 77 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| březen -10 | 343 023 858 | 0,27 | 92 | [1 600]-[1 800] | [1 700]-[1 800] | [4]-[6] |
| duben -10 | 343 023 858 | 0,31 | 105 | [1 600]-[1 800] | [1 800]-[1 900] | [4]-[6] |
| květen -10 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 600]-[1 800] | [1 800]-[1 900] | [4]-[6] |
| červen -10 | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| červenec -10 | 343 023 858 | 0,18 | 62 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| srpen -10 | 343 023 858 | 0,19 | 64 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| září -10 | 343 023 858 | 0,19 | 66 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| říjen -10 | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 700]-[1 900] | [1 900]-[2 000] | [4]-[6] |
| listopad -10 | 343 023 858 | 0,22 | 75 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [4]-[6] |
| prosinec -10 | 343 023 858 | 0,20 | 69 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| leden -11 | 343 023 858 | 0,21 | 74 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| únor -11 | 343 023 858 | 0,26 | 88 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| březen -11 | 343 023 858 | 0,30 | 102 | [1 800]-[2 000] | [2 000]-[2 100] | [5]-[7] |
| duben -11 | 343 023 858 | 0,44 | 152 | [2 000]-[2 200] | [2 100]-[2 200] | [5]-[7] |
| květen -11 | 343 211 383 | 0,77 | 265 | [2 000]-[2 200] | [2 300]-[2 400] | [5]-[7] |
| červen -11 | 343 211 383 | 1,61 | 551 | [2 000]-[2 200] | [2 600]-[2 700] | [6]-[8] |
| červenec -11 | 343 211 383 | 2,05 | 702 | [2 000]-[2 200] | [2 800]-[2 900] | [6]-[8] |
| srpen -11 | 343 211 383 | 1,32 | 452 | [2 000]-[2 200] | [2 600]-[2 700] | [6]-[8] |

(138)

S ohledem na tyto důvody byly vypočítány následující hodnoty podniku na akcii pro sledované období.

Tabulka č. 3

Výpočet hodnoty podniku na akcii společnosti Oltchim pro sledované období

Období

Počet akcií

Průměrná cena akcií

Tržní kapitalizace (cena akcií x počet akcií)

Čistý dluh v tisících

RON

Hodnota podniku (tržní kapitalizace plus čistý dluh)

v tisících RON

Hodnota podniku na akcii

leden -08

343 023 858

1,10

378

[1 200]-[1 400]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

únor -08

343 023 858

0,91

314

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

březen -08

343 023 858

0,81

279

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

duben -08

343 023 858

0,87

300

[1 200]-[1 400]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

květen -08

343 023 858

1,04

358

[1 300]-[1 500]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

červen -08

343 023 858

0,96

330

[1 300]-[1 500]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

červenec -08

343 023 858

0,72

247

[1 300]-[1 500]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

srpen -08

343 023 858

0,63

216

[1 300]-[1 500]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

září -08

343 023 858

0,47

160

[1 300]-[1 500]

[1 500]-[1 600]

[4]-[6]

říjen -08

343 023 858

0,37

127

[1 300]-[1 500]

[1 500]-[1 600]

[4]-[6]

listopad -08

343 023 858

0,21

71

[1 200]-[1 400]

]1 400]-[1 500]

[4]-[6]

prosinec -08

343 023 858

0,16

54

[1 400]-[1 600]

[1 400]-[1 500]

[4]-[6]

leden -09

343 023 858

0,15

51

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

únor -09

343 023 858

0,13

45

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

březen -09

343 023 858

0,15

53

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

duben -09

343 023 858

0,25

84

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

květen -09

343 023 858

0,27

93

[1 400]-[1 600]

[1 600]-[1 700]

[4]-[6]

červen -09

343 023 858

0,30

104

[1 400]-[1 600]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

červenec -09

343 023 858

0,33

113

[1 400]-[1 600]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

srpen -09

343 023 858

0,32

109

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

září -09

343 023 858

0,28

96

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

říjen -09

343 023 858

0,27

91

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

listopad -09

343 023 858

0,23

79

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

prosinec -09

343 023 858

0,26

89

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

leden -10

343 023 858

0,23

79

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

únor -10

343 023 858

0,22

77

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

březen -10

343 023 858

0,27

92

[1 600]-[1 800]

[1 700]-[1 800]

[4]-[6]

duben -10

343 023 858

0,31

105

[1 600]-[1 800]

[1 800]-[1 900]

[4]-[6]

květen -10

343 023 858

0,22

76

[1 600]-[1 800]

[1 800]-[1 900]

[4]-[6]

červen -10

343 023 858

0,21

71

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

červenec -10

343 023 858

0,18

62

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

srpen -10

343 023 858

0,19

64

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

září -10

343 023 858

0,19

66

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

říjen -10

343 023 858

0,22

76

[1 700]-[1 900]

[1 900]-[2 000]

[4]-[6]

listopad -10

343 023 858

0,22

75

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[4]-[6]

prosinec -10

343 023 858

0,20

69

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

leden -11

343 023 858

0,21

74

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

únor -11

343 023 858

0,26

88

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

březen -11

343 023 858

0,30

102

[1 800]-[2 000]

[2 000]-[2 100]

[5]-[7]

duben -11

343 023 858

0,44

152

[2 000]-[2 200]

[2 100]-[2 200]

[5]-[7]

květen -11

343 211 383

0,77

265

[2 000]-[2 200]

[2 300]-[2 400]

[5]-[7]

červen -11

343 211 383

1,61

551

[2 000]-[2 200]

[2 600]-[2 700]

[6]-[8]

červenec -11

343 211 383

2,05

702

[2 000]-[2 200]

[2 800]-[2 900]

[6]-[8]

srpen -11

343 211 383

1,32

452

[2 000]-[2 200]

[2 600]-[2 700]

[6]-[8]

| (139) | Na základě informací obsažených v této tabulce byl vypočítán střed, průměr a vážený průměr hodnoty podniku na akcii.

  Tabulka č. 4


  Střed, průměr a vážený průměr vztahu mezi hodnotou podniku a akcií společnosti Oltchim | Ceny akcií | Hodnota podniku na akcii |
| --- | --- | --- | --- |
| Střed | [0,10]–[0,30] | [4]–[6] |
| Průměr | [0,30]–[0,50] | [4]–[6] |
| Vyvážený průměr | [0,40]–[0,60] | [4]–[6] |

(139)

Na základě informací obsažených v této tabulce byl vypočítán střed, průměr a vážený průměr hodnoty podniku na akcii.

Tabulka č. 4

Střed, průměr a vážený průměr vztahu mezi hodnotou podniku a akcií společnosti Oltchim

Ceny akcií

Hodnota podniku na akcii

Střed

[0,10]–[0,30]

[4]–[6]

Průměr

[0,30]–[0,50]

[4]–[6]

Vyvážený průměr

[0,40]–[0,60]

[4]–[6]

| (140) | Hodnota podniku (střed, průměr, vážený průměr) vypočítaná tak, jak bylo výše vysvětleno, může být později použita pro určení hodnoty balíku akcií v držení státu „po převodu dluhu“, a sice odečtením dluhů společnosti, které zůstanou vymahatelnými po převodu, a to tak, že se odečtou od této hodnoty podniku; to zůstane pro společnost dluhem ke splacení. |
| --- | --- |

(140)

Hodnota podniku (střed, průměr, vážený průměr) vypočítaná tak, jak bylo výše vysvětleno, může být později použita pro určení hodnoty balíku akcií v držení státu „po převodu dluhu“, a sice odečtením dluhů společnosti, které zůstanou vymahatelnými po převodu, a to tak, že se odečtou od této hodnoty podniku; to zůstane pro společnost dluhem ke splacení.

| (141) | Výsledkem je tržní hodnota vlastního kapitálu, jak je uvedeno v tabulce č. 5.

  Tabulka č. 5


  Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu na základě metody hodnoty podniku









  Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu celkem po převodu dluhu | Scénáře |
| --- | --- | --- |
| | Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců | Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné ceny akcií za období 44 měsíců | Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců |
| Hodnota podniku na akcii (RON) | [4]–[6] | [4]–[6] | [4]–[6] |
| Počet akcií před převodem | 343 211 383 | 343 211 383 | 343 211 383 |
| Hodnota podniku (v mil. RON) | [1 700]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [2 000]–[2 100] |
| Čistý dluh po převodu dluhu (v mil. RON) | [1 600]–[1 700] | [1 600]–[1 700] | [1 600]–[1 700] |
| Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. RON) | [100]–[200] | [200]–[300] | [400]–[500] |
| Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. EUR) | [20]–[30] | [50]–[60] | [90]–[100] |

(141)

Výsledkem je tržní hodnota vlastního kapitálu, jak je uvedeno v tabulce č. 5.

Tabulka č. 5

Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu na základě metody hodnoty podniku

Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu celkem po převodu dluhu

Scénáře

Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců

Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné ceny akcií za období 44 měsíců

Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců

Hodnota podniku na akcii (RON)

[4]–[6]

[4]–[6]

[4]–[6]

Počet akcií před převodem

343 211 383

343 211 383

343 211 383

Hodnota podniku (v mil. RON)

[1 700]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[2 000]–[2 100]

Čistý dluh po převodu dluhu (v mil. RON)

[1 600]–[1 700]

[1 600]–[1 700]

[1 600]–[1 700]

Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. RON)

[100]–[200]

[200]–[300]

[400]–[500]

Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. EUR)

[20]–[30]

[50]–[60]

[90]–[100]

| (142) | Pokud jde o čisté finanční dluhy použité pro výše popsaný výpočet, obě etapy výpočtu, přesněji řečeno i) výpočet vzorce pro hodnotu podniku a ii) následný odečet za účelem získání tržní hodnoty vlastního kapitálu, by v zásadě měly být založeny na tržní hodnotě dluhu společnosti. |
| --- | --- |

(142)

Pokud jde o čisté finanční dluhy použité pro výše popsaný výpočet, obě etapy výpočtu, přesněji řečeno i) výpočet vzorce pro hodnotu podniku a ii) následný odečet za účelem získání tržní hodnoty vlastního kapitálu, by v zásadě měly být založeny na tržní hodnotě dluhu společnosti.

| (143) | Komise však především konstatuje, že je velmi obtížné stanovit tržní cenu dluhu společnosti Oltchim, protože není předmětem transakcí a protože neexistuje místní trh obchodování s dluhy. Místo toho by tržní hodnota dluhu mohla být teoreticky určena pomocí stanovení ratingu společnosti před a po převodu dluhu. Tento rating by pak mohl být použit pro odhad pravděpodobnosti nedodržení platebních závazků, která by pak zase mohla být použita pro výpočet tržní hodnoty dluhu. Vzhledem k neexistenci takovýchto ratingů Komise soudí, že tento postup není možný a že použití nesprávně odhadnuté tržní hodnoty by způsobilo významné chyby. |
| --- | --- |

(143)

Komise však především konstatuje, že je velmi obtížné stanovit tržní cenu dluhu společnosti Oltchim, protože není předmětem transakcí a protože neexistuje místní trh obchodování s dluhy. Místo toho by tržní hodnota dluhu mohla být teoreticky určena pomocí stanovení ratingu společnosti před a po převodu dluhu. Tento rating by pak mohl být použit pro odhad pravděpodobnosti nedodržení platebních závazků, která by pak zase mohla být použita pro výpočet tržní hodnoty dluhu. Vzhledem k neexistenci takovýchto ratingů Komise soudí, že tento postup není možný a že použití nesprávně odhadnuté tržní hodnoty by způsobilo významné chyby.

| (144) | Za druhé, jestliže bychom předpokládali, že došlo k transakci čistého dluhu při stejné aktualizaci vůči jeho účetní hodnotě před a po převodu, výsledky výpočtu se vůbec nezmění, bez ohledu na hodnotu aktualizace. Jakékoliv výkyvy hodnoty čistého finančního dluhu by v takovém případě vedly k proporcionální změně hodnoty tržní kapitalizace s opačným znaménkem. Přidání buď účetní hodnoty dluhu, nebo jeho tržní hodnoty není vůbec relevantní, protože hodnota dluhu se nejprve přičítá, aby se získala hodnota podniku, a pak se odečítá, aby se získala nová účetní hodnota akcií. |
| --- | --- |

(144)

Za druhé, jestliže bychom předpokládali, že došlo k transakci čistého dluhu při stejné aktualizaci vůči jeho účetní hodnotě před a po převodu, výsledky výpočtu se vůbec nezmění, bez ohledu na hodnotu aktualizace. Jakékoliv výkyvy hodnoty čistého finančního dluhu by v takovém případě vedly k proporcionální změně hodnoty tržní kapitalizace s opačným znaménkem. Přidání buď účetní hodnoty dluhu, nebo jeho tržní hodnoty není vůbec relevantní, protože hodnota dluhu se nejprve přičítá, aby se získala hodnota podniku, a pak se odečítá, aby se získala nová účetní hodnota akcií.

| (145) | Za třetí, budeme–li předpokládat, že dluh, který zůstal po převodu, je předmětem transakcí v hodnotě lišící se od hodnoty před převodem, pak pro provedení odpovídajícího výpočtu by bylo třeba vzít v úvahu, že po převodu dluhu na akcie by tržní hodnota zůstatku dluhu byla pravděpodobně nadále nižší než jeho účetní hodnota, ale v každém případě vyšší než tržní hodnota dluhu před převodem. V případě, že neexistuje základ pro stanovení těchto hodnot, není ani možné nasimulovat účinky změny této hodnoty, neboť by se muselo měnit příliš mnoho parametrů současně. |
| --- | --- |

(145)

Za třetí, budeme–li předpokládat, že dluh, který zůstal po převodu, je předmětem transakcí v hodnotě lišící se od hodnoty před převodem, pak pro provedení odpovídajícího výpočtu by bylo třeba vzít v úvahu, že po převodu dluhu na akcie by tržní hodnota zůstatku dluhu byla pravděpodobně nadále nižší než jeho účetní hodnota, ale v každém případě vyšší než tržní hodnota dluhu před převodem. V případě, že neexistuje základ pro stanovení těchto hodnot, není ani možné nasimulovat účinky změny této hodnoty, neboť by se muselo měnit příliš mnoho parametrů současně.

| (146) | Komise na druhé straně uvádí, že finanční výkazy společnosti Oltchim byly připraveny podle Mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) a byly auditorovány nezávislým auditorem KPMG. V těchto finančních výkazech jsou finanční dluhy uvedeny v jejich reálné podobě v souladu s ustanoveními IAS 39. Podle IAS 39 je správná hodnota částka, za kterou by mohlo být obchodováno aktivum nebo za kterou by dluh mohl být vyrovnán dobrovolně, se znalostí věci a za normálních podmínek hospodářské soutěže. Na tomto základě auditor KPMG předal osvědčení, že se reálná dlouhodobá hodnota dluhu společnosti významně nelišila od jeho účetní hodnoty. |
| --- | --- |

(146)

Komise na druhé straně uvádí, že finanční výkazy společnosti Oltchim byly připraveny podle Mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) a byly auditorovány nezávislým auditorem KPMG. V těchto finančních výkazech jsou finanční dluhy uvedeny v jejich reálné podobě v souladu s ustanoveními IAS 39. Podle IAS 39 je správná hodnota částka, za kterou by mohlo být obchodováno aktivum nebo za kterou by dluh mohl být vyrovnán dobrovolně, se znalostí věci a za normálních podmínek hospodářské soutěže. Na tomto základě auditor KPMG předal osvědčení, že se reálná dlouhodobá hodnota dluhu společnosti významně nelišila od jeho účetní hodnoty.

| (147) | Na základě výše uvedených zjištění je Komise názoru, že v tomto případě je správné, aby se pro výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu použila účetní hodnota dluhu. |
| --- | --- |

(147)

Na základě výše uvedených zjištění je Komise názoru, že v tomto případě je správné, aby se pro výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu použila účetní hodnota dluhu.

| (148) | Komise za účelem prověření solidnosti výpočtu provedla také další analýzu citlivosti; tedy určila procentuální rozdíl mezi účetní hodnotou a tržní hodnotou čistého dluhu před převodem, kdy by se současná hodnota balíku akcií v držení státu po převodu vyrovnala likvidační ceně, a to na základě předpokladu, že po převodu dluhu na akcie se tržní hodnota dluhu bude rovnat jeho účetní hodnotě. Tato hodnota vyjádřená v procentech může být považována za jakousi „chybovou marži“ při odhadu tržní hodnoty dluhu. |
| --- | --- |

(148)

Komise za účelem prověření solidnosti výpočtu provedla také další analýzu citlivosti; tedy určila procentuální rozdíl mezi účetní hodnotou a tržní hodnotou čistého dluhu před převodem, kdy by se současná hodnota balíku akcií v držení státu po převodu vyrovnala likvidační ceně, a to na základě předpokladu, že po převodu dluhu na akcie se tržní hodnota dluhu bude rovnat jeho účetní hodnotě. Tato hodnota vyjádřená v procentech může být považována za jakousi „chybovou marži“ při odhadu tržní hodnoty dluhu.

| (149) | Komise soudí, že ze všech scénářů (hodnota podniku podle střední hodnoty, průměru, váženého průměru) je nejvěrnějším scénářem vážený průměr, protože v tomto případě hodnoty byly vyváženy objemem hodnoty obchodovaných akcií. U tohoto scénáře činí marže 15 %. Komise došla k závěru, že taková marže je dostatečná k tomu, aby se výpočet mohl považovat za spolehlivý. |
| --- | --- |

(149)

Komise soudí, že ze všech scénářů (hodnota podniku podle střední hodnoty, průměru, váženého průměru) je nejvěrnějším scénářem vážený průměr, protože v tomto případě hodnoty byly vyváženy objemem hodnoty obchodovaných akcií. U tohoto scénáře činí marže 15 %. Komise došla k závěru, že taková marže je dostatečná k tomu, aby se výpočet mohl považovat za spolehlivý.

| (150) | Po vypočítání tržní hodnoty vlastního kapitálu se může vypočítat hodnota vzniklého balíku akcií v držení státu tak, že se vyjde z tržní hodnoty celého vlastního kapitálu na základě účasti státu, který po převodu dluhu bude následující: (40)


  Tabulka č. 6


  Účast rumunského státu ve společnosti Oltchim před plánovaným převodem a po něm | Účast před převodem dluhu | Účast po převodu dluhu
  Dluh vůči agentuře AVAS plus k němu se vážící úroky představují převedené dluhy |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAS | 0 % | [80]–[100] % |
| Ministerstvo hospodářství | 54,81 % | [0]–[5] % |
| Stát celkem | 54,81 % | [80]–[100] |

(150)

Po vypočítání tržní hodnoty vlastního kapitálu se může vypočítat hodnota vzniklého balíku akcií v držení státu tak, že se vyjde z tržní hodnoty celého vlastního kapitálu na základě účasti státu, který po převodu dluhu bude následující: (40)

Tabulka č. 6

Účast rumunského státu ve společnosti Oltchim před plánovaným převodem a po něm

Účast před převodem dluhu

Účast po převodu dluhu

Dluh vůči agentuře AVAS plus k němu se vážící úroky představují převedené dluhy

AVAS

0 %

[80]–[100] %

Ministerstvo hospodářství

54,81 %

[0]–[5] %

Stát celkem

54,81 %

[80]–[100]

| (151) | Tržní hodnota vlastního kapitálu společnosti Oltchim se bude ve výsledku, tedy po převodu hlavního dluhu vůči agentuře AVAS, k čemuž se připočítají úroky stanovené podle dohody, pohybovat v rozmezí [20]–[30] až [90]–[100] milionů EUR, což určí aktualizovanou hodnotu (41) balíku kombinovaných akcií v držení státu ([80]–[100]%) pohybující se v rozmezí [15]–[30] až [75]–[90] milionů EUR. V níže uvedené tabulce č. 7 jsou hodnoty podniku posouzeného pro všechny scénáře uvedeny v syntetizované podobě a jsou porovnány s hodnotami platnými pro případ likvidace.

  Tabulka č. 7


  Porovnání převodu dluhu s následnou privatizací a likvidace s použitím metody hodnoty podniku











  Předpokládaný příjem státu
  (v mil. EUR) | Převod dluhu s okamžitou následnou privatizací | Aktualizovaná čistá hodnota příjmů získaných z likvidace | Porovnání |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců | Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny průměrné ceny akcií za období 44 měsíců | Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců | | |
| Tržní hodnota vlastního kapitálu | [20]–[30] | [45]–[60] | [90]–[100] | | |
| Tržní hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu | [15]–[40] | [45]–[60] | [80]–[100] | | |
| Aktualizovaná čistá hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu (98,44 %) | [15]–[40] | [30]–[50] | [75]–[90] | [10]–[40] | Likvidace < převod dluhu a privatizace |
| Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení agentury AVAS (96,54 %) | [15]–[40] | [30]–[50] | [70]–[80] | [10]–[40] | Likvidace < převod dluhu a privatizace |
| Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení Ministerstvem hospodářství (1,9 %) | [0]–[1] | [0]–[1] | [1]–[2] | [0]–[1] | Likvidace < převod dluhu a privatizace |

(151)

Tržní hodnota vlastního kapitálu společnosti Oltchim se bude ve výsledku, tedy po převodu hlavního dluhu vůči agentuře AVAS, k čemuž se připočítají úroky stanovené podle dohody, pohybovat v rozmezí [20]–[30] až [90]–[100] milionů EUR, což určí aktualizovanou hodnotu (41) balíku kombinovaných akcií v držení státu ([80]–[100]%) pohybující se v rozmezí [15]–[30] až [75]–[90] milionů EUR. V níže uvedené tabulce č. 7 jsou hodnoty podniku posouzeného pro všechny scénáře uvedeny v syntetizované podobě a jsou porovnány s hodnotami platnými pro případ likvidace.

Tabulka č. 7

Porovnání převodu dluhu s následnou privatizací a likvidace s použitím metody hodnoty podniku

Předpokládaný příjem státu

(v mil. EUR)

Převod dluhu s okamžitou následnou privatizací

Aktualizovaná čistá hodnota příjmů získaných z likvidace

Porovnání

Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců

Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny průměrné ceny akcií za období 44 měsíců

Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců

Tržní hodnota vlastního kapitálu

[20]–[30]

[45]–[60]

[90]–[100]

Tržní hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu

[15]–[40]

[45]–[60]

[80]–[100]

Aktualizovaná čistá hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu (98,44 %)

[15]–[40]

[30]–[50]

[75]–[90]

[10]–[40]

Likvidace < převod dluhu a privatizace

Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení agentury AVAS (96,54 %)

[15]–[40]

[30]–[50]

[70]–[80]

[10]–[40]

Likvidace < převod dluhu a privatizace

Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení Ministerstvem hospodářství (1,9 %)

[0]–[1]

[0]–[1]

[1]–[2]

[0]–[1]

Likvidace < převod dluhu a privatizace

| (152) | Jak AVAS jako veřejný věřitel, tak i Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář ve všech scénářích založených na metodě hodnoty podniku získají lepší výsledky v případě převodu dluhu s následnou privatizací než v případě likvidace společnosti. Současný balík akcií Ministerstva hospodářství, veřejného akcionáře, se převodem dluhu sníží, což bude znamenat výsledný balík představující [80]–[100]% pro věřitele AVAS. Navzdory tomu Ministerstvo hospodářství nemá důvody bránit převodu dluhu, protože v případě likvidace by za balík, který má ve společnosti, nedostalo nic. Pokud jde o veřejného věřitele AVAS, dokonce i ve scénáři s nejnižším oceněním hodnoty podniku by získal víc než v případě, že by bylo rozhodnuto provést likvidaci společnosti ([10]–[30] milionů EUR oproti [10]–[30] milionům EUR). |
| --- | --- |

(152)

Jak AVAS jako veřejný věřitel, tak i Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář ve všech scénářích založených na metodě hodnoty podniku získají lepší výsledky v případě převodu dluhu s následnou privatizací než v případě likvidace společnosti. Současný balík akcií Ministerstva hospodářství, veřejného akcionáře, se převodem dluhu sníží, což bude znamenat výsledný balík představující [80]–[100]% pro věřitele AVAS. Navzdory tomu Ministerstvo hospodářství nemá důvody bránit převodu dluhu, protože v případě likvidace by za balík, který má ve společnosti, nedostalo nic. Pokud jde o veřejného věřitele AVAS, dokonce i ve scénáři s nejnižším oceněním hodnoty podniku by získal víc než v případě, že by bylo rozhodnuto provést likvidaci společnosti ([10]–[30] milionů EUR oproti [10]–[30] milionům EUR).

| (153) | Na základě výše uvedených zjištění a za situace, kdy společnost bude po převodu dluhu rychle privatizována, lze učinit závěr, že oznámené opatření (převod dluhu s následnou úplnou privatizací) neznamená žádnou výhodu pro společnost Oltchim a že toto opatření umožní veřejnému věřiteli, agentuře AVAS, získat zpět více než v případě, kdy by přijal rozhodnutí i likvidaci společnosti. V tomto ohledu Komise bere na vědomí závazek rumunských úřadů (viz výše uvedené body odůvodnění 17 a 73) provést úplnou privatizaci do konce května 2012. |
| --- | --- |

(153)

Na základě výše uvedených zjištění a za situace, kdy společnost bude po převodu dluhu rychle privatizována, lze učinit závěr, že oznámené opatření (převod dluhu s následnou úplnou privatizací) neznamená žádnou výhodu pro společnost Oltchim a že toto opatření umožní veřejnému věřiteli, agentuře AVAS, získat zpět více než v případě, kdy by přijal rozhodnutí i likvidaci společnosti. V tomto ohledu Komise bere na vědomí závazek rumunských úřadů (viz výše uvedené body odůvodnění 17 a 73) provést úplnou privatizaci do konce května 2012.

| (154) | Komise soudí, že kvantitativní posouzení provedené metodou tržní kapitalizace a metodou hodnoty podniku je rovněž podpořeno dalšími dvěma argumenty, které nezávislý expert nekvantifikoval. |
| --- | --- |

(154)

Komise soudí, že kvantitativní posouzení provedené metodou tržní kapitalizace a metodou hodnoty podniku je rovněž podpořeno dalšími dvěma argumenty, které nezávislý expert nekvantifikoval.

| (155) | V prvé řadě se posouzení zakládá na ceně akcií na burze. Jestliže se balík akcií společnosti Oltchim v držení státu prodá jako celek, bude kupující schopen kontrolovat společnost. Kupující podílu bude ochoten zaplatit příplatek za získání kontroly, což je v případě porovnatelných transakcí běžná praxe. |
| --- | --- |

(155)

V prvé řadě se posouzení zakládá na ceně akcií na burze. Jestliže se balík akcií společnosti Oltchim v držení státu prodá jako celek, bude kupující schopen kontrolovat společnost. Kupující podílu bude ochoten zaplatit příplatek za získání kontroly, což je v případě porovnatelných transakcí běžná praxe.

| (156) | Za druhé, Komise uvádí, že podnik PCC byl v roce 2007 ochoten zaplatit částku 7,5 milionu EUR za 12 % podíl ve společnosti Oltchim a v roce 2011 částku 2,6 milionu EUR za dodatečný balík akcií představující 3,6 %. To ukazuje, že soukromý investor usoudil, že hodnota společnosti Oltchim v roce 2011 vzrostla oproti roku 2007 (vzhledem k tomu, že byl ochoten zaplatit za akcii vyšší cenu) a že na základě transakce z roku 2011 by akcie byly oceněny jako celek na 73 milionů EUR, což je značně vyšší částka než likvidační hodnota. |
| --- | --- |

(156)

Za druhé, Komise uvádí, že podnik PCC byl v roce 2007 ochoten zaplatit částku 7,5 milionu EUR za 12 % podíl ve společnosti Oltchim a v roce 2011 částku 2,6 milionu EUR za dodatečný balík akcií představující 3,6 %. To ukazuje, že soukromý investor usoudil, že hodnota společnosti Oltchim v roce 2011 vzrostla oproti roku 2007 (vzhledem k tomu, že byl ochoten zaplatit za akcii vyšší cenu) a že na základě transakce z roku 2011 by akcie byly oceněny jako celek na 73 milionů EUR, což je značně vyšší částka než likvidační hodnota.

IX.4.   Závěry ke kritériu výhody

| (157) | Na základě výše uvedených zjištění a zejména pak proto, že: i) společnost nezískala žádnou nepříslušející výhodu ze způsobu, jakým se úřady veřejné správy snažily vymáhat veřejný dluh, který je předmětem oznámeného opatření a ii) převod dluhu jako takový neposkytuje společnosti žádnou nepříslušející výhodu, došla Komise k závěru, že pokud jde o opatření oznámená v současné době (vyplývající z kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3), nebylo splněno kritérium výhody. S ohledem na toto zjištění, za účelem posouzení opatření oznámeného v současné době nemusejí být analyzována ostatní kumulativní kritéria z definice pojmu státní podpora vyplývající z čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(157)

Na základě výše uvedených zjištění a zejména pak proto, že: i) společnost nezískala žádnou nepříslušející výhodu ze způsobu, jakým se úřady veřejné správy snažily vymáhat veřejný dluh, který je předmětem oznámeného opatření a ii) převod dluhu jako takový neposkytuje společnosti žádnou nepříslušející výhodu, došla Komise k závěru, že pokud jde o opatření oznámená v současné době (vyplývající z kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3), nebylo splněno kritérium výhody. S ohledem na toto zjištění, za účelem posouzení opatření oznámeného v současné době nemusejí být analyzována ostatní kumulativní kritéria z definice pojmu státní podpora vyplývající z čl. 107 odst. 1 SFEU.

X.   ZÁVĚR

| (158) | Formální vyšetřovací řízení, které bylo zahájeno podle čl. 108 odst. 2 SFEU a jehož předmětem je opatření č. 2 (státní záruka), musí být ukončeno, protože po stažení oznámení tohoto opatření je toto vyšetřování bezpředmětné. |
| --- | --- |

(158)

Formální vyšetřovací řízení, které bylo zahájeno podle čl. 108 odst. 2 SFEU a jehož předmětem je opatření č. 2 (státní záruka), musí být ukončeno, protože po stažení oznámení tohoto opatření je toto vyšetřování bezpředmětné.

| (159) | Opatření oznámené v současné době (kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3) neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(159)

Opatření oznámené v současné době (kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3) neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (160) | Tento závěr se zakládá na pevném záměru Rumunska prodat celý balík akcií společnosti Oltchim, který má Rumunsko ve svém držení, tak jak to uvedl předseda vlády Boc ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a opět potvrdil předseda vlády Ungureanu ve svém dopise ze dne 16. února 2012, |
| --- | --- |

(160)

Tento závěr se zakládá na pevném záměru Rumunska prodat celý balík akcií společnosti Oltchim, který má Rumunsko ve svém držení, tak jak to uvedl předseda vlády Boc ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a opět potvrdil předseda vlády Ungureanu ve svém dopise ze dne 16. února 2012,

PŘIJÍMÁ TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Komise rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se oznámené státní záruky (opatření č. 2) ve prospěch společnosti Oltchim vzhledem k tomu, že Rumunsko své oznámení vzalo zpět a v dotčeném opatření nebude pokračovat.

Článek 2

Opatření č. 1, oznámené Rumunskem dne 17. července 2009 a pozměněné dne 22. června 2011, 9. září 2011, 21. října 2011 a 16. února 2012, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 3

Opatření č. 3, které Rumunsko provedlo v roce 2007, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.

V Bruselu dne 7. března 2012.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 SFEU staly články 107 a 108 SFEU. V obou případech jsou ustanovení ve své podstatě identická. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 SFEU chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. SFEU rovněž zavedla určité změny v terminologii, jako je nahrazení termínu „Společenství“ termínem „Unie“ a „společný trh“ termínem „vnitřní trh“. V tomto rozhodnutí bude použita terminologie SFEU.

1

(2)  Rozhodnutí Komise K(2009) 6867 ze dne 15. prosince 2009 v konečném znění (Úř. věst. C 321, 29.12.2009, s. 21-35).

2

(3)  Směnný kurs BCE dne 17. července 2009 byl 1 EUR = 4,2 RON. V tomto rozhodnutí jsou veškeré číselné hodnoty v RON převedeny na EUR tímto směnným kurzem, s výjimkou případů, kdy byly číselné hodnoty dodány/k dispozici pouze v EUR, a kdy byly proto použity hodnoty vyjádřené pouze v EUR.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 2.

4

(5)  Rumunská privatizační agentura. Viz níže uvedená poznámka pod čarou 10.

5

(6)  Čísla poskytnutá společností Oltchim.

6

(7)  Profil společnosti je uveden na webových stránkách Burzy cenných papírů v Bukurešti http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=OLT:RO

7

(8)  Informace jsou uvedeny na webových stránkách společnosti Oltchim: www.oltchim.ro

8

(9)  Vzhledem k tomu, že v té době rumunská měna v oběhu ROL trpěla hyperinflací.

9

(10)  Pohledávka byla nakonec převedena na rumunskou agenturu „AVAB“ (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare – Úřad pro zhodnocení bankovních aktiv), která v květnu 2004 fúzovala s privatizační agenturou APAPS (Úřad pro privatizaci a správu státního majetku) a byla přejmenována na AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului – Úřad pro zhodnocení státních aktiv). Pro zjednodušení budou v tomto rozhodnutí AVAS a AVAB uváděny jako AVAS.

10

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului

(11)  Mimořádné nařízení vlády č. 45/2006.

11

(12)  V souladu s vysvětlením v bodě odůvodnění 32 byla částka 95 milionů USD, která vyplynula ze zrušení převodu dluhu, zavedena do účetních výkazů společnosti Oltchim až v průběhu roku 2007.

12

(13)  RON nahradil ROL dne 1. července 2005, 1 RON se rovnal 10 000 ROL.

13

(14)  Mezibankovní úroková sazba na londýnském trhu.

14

(15)  V květnu 2011 zakoupila společnost PCC na burze cenných papírů dodatečný podíl představující 3,6 % a zaplatila za něj 2,6 milionu EUR. V červnu 2011 uzavřela společnost PCC SE dohodu se společností UK investment fund Carlson Ventures Ltd., která rovněž zakoupila akcie společnosti Oltchim na burze cenných papírů. Společnosti PCC a Carlson Ventures jsou v současné době vlastníky 32 % akcií společnosti Oltchim.

15

UK investment fund Carlson Ventures Ltd

Carlson Ventures

(16)  Důvěrné informace.

16

(17)  Číselné hodnoty v průběžných výkazech ke dni 30. června 2011 byly uvedeny v EUR.

17

(18)  Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2).

18

(19)  Podle Rozhodnutí vlády č. 780/2006 k provádění Směrnice Rady 2003/87 musejí provozovatelé vracet příslušné povolenky na emise CO2 do dne 30. dubna předcházejícího roku. Opožděné vrácení povolenek se postihuje pokutou.

19

2

(20)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

20

(21)  Rozhodnutí Rady (EU) 2011/288 (Úř. věst. L 132, 19.5.2011, s. 5).

21

(22)  Viz http://www.imf.org/external/pubs/cat/longres.aspx?sk=24767.0.

22

(23)  Najdete na http://www.imf.org/external/np/loi/2011/rou/060911.pdf.

23

(24)  Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 268.

24

(25)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

25

(26)  Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 268.

26

(27)  Viz například rozhodnutí Komise ze dne 24.4.2007 ve věci E 12/2005 – Neomezená státní záruka pro podnik Poczta Polska, Úř. věst. C 284 z 27.11.2007, s. 2, rozhodnutí Komise ze dne 18.7.2007 ve věci C 27/2004 Agrobanka, Úř. věst. L 67 ze dne 11.3.2008, s. 3, rozhodnutí Komise ze dne 28.1.2004 ve věci CZ 14/2003 Česka Spořitelna, a.s., Úř. věst. C 195 31.7.2004, s. 2 a rozhodnutí Komise ze dne 3.3.2004 ve věci CZ 58/2003 Evrobanka, a.s., Úř. věst. C 115 ze dne 30.4.2004, s. 40.

27

(28)  Viz věc C-342/96 Španělsko/Komise (Tubacex), Sb.rozh. 1999, s. I-2459, bod 46, věc T-152/99 HAMSA/Komise, Sb.rozh., 2002, s. II-3049, bod 167.

28

(29)  Zejména šlo o podnikatelský plán vypracovaný vedením společnosti Oltchim na období 2006–2010 a stanovisko nezávislého konzultanta Raiffeisen z května 2007 a poradenskou technickou zprávu z května 2007, vypracovanou společností Techno Orbichem.

29

(30)  Například podnikatelský plán oznámený Komisi dne 17. července 2009 a studie ze dne 13. dubna 2011, vypracovaná firmou Roland Berger a předložená Komisi rumunskými úřady dne 14. dubna 2011.

30

(31)  Bylo odhadnuto, že délka zvláštního řízení dobrovolné likvidace je téměř 18 měsíců.

31

(32)  Míra návratnosti [10]-[20]% je menší než dříve vypočítaná míra [15]-[25] %, protože mezitím byly vzaty v úvahu i dodatečné úroky požadované agenturou AVAS, představující nezajištěný dluh.

32

(33)  Hodnota průměrné vážené ceny stanovená studií ze dne 13. dubna 2011, kterou vypracovala konzultační firma Roland Berger, aktualizovaná dne 30. června 2011 aktualizační sazbou 10,7 % a předložená rumunskými úřady Komisi dne 14. dubna 2011.

33

(34)  Viz poznámka pod čarou 32.

34

(35)  I když v původním oznámení Rumunsko předložilo podnikatelský plán, finanční projekty v něm obsažené se zakládaly na rozsáhlých investicích v hodnotě až 424 milionů EUR; za současných okolností, kdy stát upustil od dalších investičních plánů, tyto projekty už nepřicházejí v úvahu.

35

(36)  Z celkového počtu akcií činil podíl akcií obchodovaných za měsíc v tomto období 0,01 % až 13,45 %.

36

(37)  Maximální hodnota jedné akcie v intervalu 52 týdnů dosáhla v období únor 2011 – únor 2012 až 2,21 RON.

37

(38)  Vážený průměr byl vypočítán na základě objemu obchodovaných akcií.

38

(39)  Menšinový úrok a preferenční akcie se rovnají nule a peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty vzhledem k jejich nevýznamné hodnotě nebyly při výpočtu čistého dluhu brány v úvahu.

39

(40)  Za účelem analýzy se ve zprávě nezohlednila možná účast soukromých akcionářů na navýšení základního kapitálu, protože její dopad na hodnotu balíku akcií v držení rumunského státu je považován za neutrální.

40

(41)  Aktualizovaná ke dni 30. červnu 2011 pomocí aktualizačního koeficientu 10,7, obdobně jako u likvidační hodnoty.

41

---

| 1.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/52

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 23. ledna 2013

o státní podpoře SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN) poskytnuté Nizozemskem Prodej pozemků obce Leidschendam–Voorburg za údajně nižší než tržní cenu

(oznámeno pod číslem C(2013) 87)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2013/247/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na první pododstavec čl. 62 odst. 1 písm. a),

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 10. září 2007 podala u Komise stížnost nadace Stichting Behoud Damplein Leidschendam (dále jen „nadace Stichting“), založená v roce 2006 na obranu zájmů rezidentů žijících poblíž lokality Damplein v obci Leidschendam-Voorburg (Nizozemsko). Předmětem stížnosti je údajné poskytnutí státní podpory, k němuž mělo dojít v souvislosti s realitním projektem, jejž iniciovala obec Leidschendam-Voorburg ve spolupráci s několika soukromými subjekty. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 10. září 2007 podala u Komise stížnost nadace Stichting Behoud Damplein Leidschendam (dále jen „nadace Stichting“), založená v roce 2006 na obranu zájmů rezidentů žijících poblíž lokality Damplein v obci Leidschendam-Voorburg (Nizozemsko). Předmětem stížnosti je údajné poskytnutí státní podpory, k němuž mělo dojít v souvislosti s realitním projektem, jejž iniciovala obec Leidschendam-Voorburg ve spolupráci s několika soukromými subjekty.

| (2) | Dopisem ze dne 12. října 2007 Komise předala tuto stížnost spolu s žádostí o odpověď na několik otázek nizozemským orgánům k posouzení. Nizozemské orgány odpověděly dopisem ze dne 7. prosince 2007. Dopisy ze dne 25. dubna 2008, 12. září 2008, 14. srpna 2009, 12. února 2010 a 2. srpna 2011 si Komise u nizozemských orgánů vyžádala dal informace. Nizozemské orgány odpověděly dopisy ze dne 30. května 2008, 7. listopadu 2008, 30. října 2009, 12. dubna 2010, 29. září 2011 a 3. října 2011. Dne 12. března 2010 proběhla mezi zástupci útvarů Komise a nizozemských orgánů schůzka a v návaznosti na ni byly Komisi dopisem ze dne 30. srpna 2010 předloženy doplňující informace. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 12. října 2007 Komise předala tuto stížnost spolu s žádostí o odpověď na několik otázek nizozemským orgánům k posouzení. Nizozemské orgány odpověděly dopisem ze dne 7. prosince 2007. Dopisy ze dne 25. dubna 2008, 12. září 2008, 14. srpna 2009, 12. února 2010 a 2. srpna 2011 si Komise u nizozemských orgánů vyžádala dal informace. Nizozemské orgány odpověděly dopisy ze dne 30. května 2008, 7. listopadu 2008, 30. října 2009, 12. dubna 2010, 29. září 2011 a 3. října 2011. Dne 12. března 2010 proběhla mezi zástupci útvarů Komise a nizozemských orgánů schůzka a v návaznosti na ni byly Komisi dopisem ze dne 30. srpna 2010 předloženy doplňující informace.

| (3) | Dopisem ze dne 26. ledna 2012 Komise Nizozemsko vyrozuměla, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (2) (dále jen „SFEU“) ve věci konkrétního opatření, jež bylo v souvislosti s uvedeným realitním projektem přijato. Rozhodnutí Komise zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise tímto rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany, aby k jejímu předběžnému posouzení tohoto opatření podaly připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 26. ledna 2012 Komise Nizozemsko vyrozuměla, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (2) (dále jen „SFEU“) ve věci konkrétního opatření, jež bylo v souvislosti s uvedeným realitním projektem přijato. Rozhodnutí Komise zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise tímto rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany, aby k jejímu předběžnému posouzení tohoto opatření podaly připomínky.

| (4) | Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podaly nizozemské orgány dopisem ze dne 18. dubna 2012 poté, co jim byla dvakrát prodloužena příslušná lhůta a co dne 12. března 2012 proběhla za účasti příjemce opatření schůzka se zástupci útvarů Komise. |
| --- | --- |

(4)

Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podaly nizozemské orgány dopisem ze dne 18. dubna 2012 poté, co jim byla dvakrát prodloužena příslušná lhůta a co dne 12. března 2012 proběhla za účasti příjemce opatření schůzka se zástupci útvarů Komise.

| (5) | Dopisem ze dne 16. dubna 2012 podala u Komise své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nadace Stichting. Znění těchto připomínek, z nějž byly vypuštěny důvěrné údaje, bylo dopisem ze dne 16. května 2012 postoupeno nizozemským orgánům, jež se k připomínkám nadace vyjádřily dopisem ze dne 14. června 2012. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 16. dubna 2012 podala u Komise své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nadace Stichting. Znění těchto připomínek, z nějž byly vypuštěny důvěrné údaje, bylo dopisem ze dne 16. května 2012 postoupeno nizozemským orgánům, jež se k připomínkám nadace vyjádřily dopisem ze dne 14. června 2012.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1   Příjemci a zúčastněné strany

| (6) | Příjemcem opatření je sdružení Schouten-de Jong Bouwfonds (dále jen „SJB“). Zřizovateli tohoto sdružení jsou společnosti Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (dále jen „Schouten de Jong“) a Bouwfonds Ontwikkeling BV (dále jen „Bouwfonds“). SJB nemá podle nizozemských právních předpisů právní subjektivitu a zřízeno bylo za účelem realizace sporného realitního projektu. |
| --- | --- |

(6)

Příjemcem opatření je sdružení Schouten-de Jong Bouwfonds (dále jen „SJB“). Zřizovateli tohoto sdružení jsou společnosti Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (dále jen „Schouten de Jong“) a Bouwfonds Ontwikkeling BV (dále jen „Bouwfonds“). SJB nemá podle nizozemských právních předpisů právní subjektivitu a zřízeno bylo za účelem realizace sporného realitního projektu.

| (7) | Společnosti Schouten de Jong a Bouwfonds jakožto členové sdružení SJB by měly být za příjemce opatření pokládány rovněž (4). |
| --- | --- |

(7)

Společnosti Schouten de Jong a Bouwfonds jakožto členové sdružení SJB by měly být za příjemce opatření pokládány rovněž (4).

| (8) | Schouten de Jong se sídlem v nizozemském Voorburgu je developerská společnost působící v Nizozemsku, zejména v oblasti Leidschendamu. V roce 2011 dosahoval její obrat 60 milionů EUR. |
| --- | --- |

(8)

Schouten de Jong se sídlem v nizozemském Voorburgu je developerská společnost působící v Nizozemsku, zejména v oblasti Leidschendamu. V roce 2011 dosahoval její obrat 60 milionů EUR.

| (9) | Bouwfonds se sídlem v nizozemském Delftu je dceřinou společností společnosti Rabo Vastgoed, největším developerem v Nizozemsku a patří ke třem největším aktérům na evropském trhu nemovitostí. Působí zejména v Nizozemsku, Německu a ve Francii a její obrat v roce 2011 dosahoval 1,6 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(9)

Bouwfonds se sídlem v nizozemském Delftu je dceřinou společností společnosti Rabo Vastgoed, největším developerem v Nizozemsku a patří ke třem největším aktérům na evropském trhu nemovitostí. Působí zejména v Nizozemsku, Německu a ve Francii a její obrat v roce 2011 dosahoval 1,6 miliardy EUR.

| (10) | Obec Leidschendam-Voorburg (dále jen „obec“) je situována nedaleko Haagu v nizozemské provincii Jižní Holandsko. |
| --- | --- |

(10)

Obec Leidschendam-Voorburg (dále jen „obec“) je situována nedaleko Haagu v nizozemské provincii Jižní Holandsko.

| (11) | Obec a SJB založily partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě vennootschap onder firma (dále jen „PPP“), jež mělo v rámci sporného realitního projektu odpovídat za etapu zhodnocování pozemků. Na nákladech a rizicích spojených s touto etapou se oba účastníci PPP měli podílet z 50 %. Rozhodnutí PPP byla přijímána jednomyslně. Za splnění závazků SJB, jež ze smlouvy o PPP plynou, ručí dle sdělení nizozemských orgánů společnosti Schouten de Jong a Bouwfonds společně a nerozdílně („hoofdelijk aansprakelijk“) (5). |
| --- | --- |

(11)

Obec a SJB založily partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě vennootschap onder firma (dále jen „PPP“), jež mělo v rámci sporného realitního projektu odpovídat za etapu zhodnocování pozemků. Na nákladech a rizicích spojených s touto etapou se oba účastníci PPP měli podílet z 50 %. Rozhodnutí PPP byla přijímána jednomyslně. Za splnění závazků SJB, jež ze smlouvy o PPP plynou, ručí dle sdělení nizozemských orgánů společnosti Schouten de Jong a Bouwfonds společně a nerozdílně („hoofdelijk aansprakelijk“) (5).

2.2   Realitní projekt

| (12) | Dne 6. dubna 2004 přijala obecní rada Koncept generálního plánu pro zhodnocení pozemků Damcentrum a Koncept generálního plánu pro Damcentrum, jež tvoří rámcovou dohodu o revitalizaci centra města Leidschendam (dále jen „projekt centra Leidschendamu“) (6). V rámci tohoto projektu mělo být na ploše o rozloze přibližně 20,7 hektarů zbouráno zhruba 280 zejména sociálních bytů, zmodernizovány veřejné plochy a zařízení (odpadní kanalizace, povrchy cest a chodníků, osvětlení atd.), vystavěno zhruba 600 nových sociálních i standardních bytových jednotek, vybudovány nebytové (nákupní) plochy o rozloze zhruba 3 000 metrů čtverečních a dvouúrovňové podzemní parkoviště a přestěhována a postavena škola. Projekt centra Leidschendamu byl rozdělen na několik dílčích projektů, z nichž jeden se týkal lokality Damplein (dále jen „projekt Damplein“). |
| --- | --- |

(12)

Dne 6. dubna 2004 přijala obecní rada Koncept generálního plánu pro zhodnocení pozemků Damcentrum a Koncept generálního plánu pro Damcentrum, jež tvoří rámcovou dohodu o revitalizaci centra města Leidschendam (dále jen „projekt centra Leidschendamu“) (6). V rámci tohoto projektu mělo být na ploše o rozloze přibližně 20,7 hektarů zbouráno zhruba 280 zejména sociálních bytů, zmodernizovány veřejné plochy a zařízení (odpadní kanalizace, povrchy cest a chodníků, osvětlení atd.), vystavěno zhruba 600 nových sociálních i standardních bytových jednotek, vybudovány nebytové (nákupní) plochy o rozloze zhruba 3 000 metrů čtverečních a dvouúrovňové podzemní parkoviště a přestěhována a postavena škola. Projekt centra Leidschendamu byl rozdělen na několik dílčích projektů, z nichž jeden se týkal lokality Damplein (dále jen „projekt Damplein“).

2.2.1   Etapa výstavby

| (13) | Na základě projektu centra Leidschendamu uzavřela obec dne 9. září 2004 s několika soukromými developery včetně SJB smlouvu o spolupráci (dále jen „smlouva o spolupráci z roku 2004“). Podle této smlouvy měli soukromí developeři v rámci jednotlivých dílčích projektů, které jim byly v rámci projektu centra Leidschendamu přiděleny, danou nemovitost na vlastní riziko vybudovat a prodat. |
| --- | --- |

(13)

Na základě projektu centra Leidschendamu uzavřela obec dne 9. září 2004 s několika soukromými developery včetně SJB smlouvu o spolupráci (dále jen „smlouva o spolupráci z roku 2004“). Podle této smlouvy měli soukromí developeři v rámci jednotlivých dílčích projektů, které jim byly v rámci projektu centra Leidschendamu přiděleny, danou nemovitost na vlastní riziko vybudovat a prodat.

| (14) | Podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 měly být stavební práce zahájeny, jakmile bude provedena stavební příprava pozemků (viz 22. bod odůvodnění níže) a budou vydána potřebná stavební povolení. Pokud však jde o standardní byty, měli soukromí developeři možnost odložit výstavbu do okamžiku, až budou v rámci příslušného dílčího projektu uzavřeny smlouvy o smlouvě budoucí na prodej 70 % těchto bytů, ať již v kombinaci s byty sociálními, či samostatně (článek 7.5 smlouvy o spolupráci z roku 2004, dále jen „doložka o 70 % smluvním pokrytí“). Tato doložka je ve smlouvách o stavební dílo v Nizozemsku běžná a jejím smyslem je omezit riziko developerů, že postaví nemovitost, kterou se nepodaří prodat. Možnost odložit výstavbu však smlouva již nestanovila u nebytových prostor ani podzemního parkoviště. |
| --- | --- |

(14)

Podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 měly být stavební práce zahájeny, jakmile bude provedena stavební příprava pozemků (viz 22. bod odůvodnění níže) a budou vydána potřebná stavební povolení. Pokud však jde o standardní byty, měli soukromí developeři možnost odložit výstavbu do okamžiku, až budou v rámci příslušného dílčího projektu uzavřeny smlouvy o smlouvě budoucí na prodej 70 % těchto bytů, ať již v kombinaci s byty sociálními, či samostatně (článek 7.5 smlouvy o spolupráci z roku 2004, dále jen „doložka o 70 % smluvním pokrytí“). Tato doložka je ve smlouvách o stavební dílo v Nizozemsku běžná a jejím smyslem je omezit riziko developerů, že postaví nemovitost, kterou se nepodaří prodat. Možnost odložit výstavbu však smlouva již nestanovila u nebytových prostor ani podzemního parkoviště.

| (15) | Podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 a další smlouvy o realizaci projektu z 22. listopadu 2004 (dále jen „smlouva o projektu s SJB“) mělo SJB postavit celkem 242 bytů, z nichž 74 mělo být původně vybudováno v lokalitě Damplein (7). SJB mělo dále v této lokalitě vystavět nebytové plochy o rozloze zhruba 2 400 čtverečních metrů a podzemní parkoviště, které mělo kromě soukromé části (75 parkovacích míst) nabízet i část veřejnou (225 parkovacích míst). Nebytové prostory a byty měly být vybudovány nad podzemním parkovištěm. |
| --- | --- |

(15)

Podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 a další smlouvy o realizaci projektu z 22. listopadu 2004 (dále jen „smlouva o projektu s SJB“) mělo SJB postavit celkem 242 bytů, z nichž 74 mělo být původně vybudováno v lokalitě Damplein (7). SJB mělo dále v této lokalitě vystavět nebytové plochy o rozloze zhruba 2 400 čtverečních metrů a podzemní parkoviště, které mělo kromě soukromé části (75 parkovacích míst) nabízet i část veřejnou (225 parkovacích míst). Nebytové prostory a byty měly být vybudovány nad podzemním parkovištěm.

| (16) | Obec, jak výslovně zdůraznily též nizozemské orgány ve svých podáních, nebyla do etapy výstavby projektu zapojena a nenesla v souvislosti s prodejem bytů a nebytových prostor žádné riziko. Případný zisk z prodeje měl připadnout přímo soukromým developerům. Etapu výstavby v rámci projektu je nutno odlišovat od tzv. etapy zhodnocování pozemků, do níž obec zapojena byla, a to prostřednictvím PPP založeného se sdružením SJB, a v níž nesla rizika z 50 % (viz níže 18. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(16)

Obec, jak výslovně zdůraznily též nizozemské orgány ve svých podáních, nebyla do etapy výstavby projektu zapojena a nenesla v souvislosti s prodejem bytů a nebytových prostor žádné riziko. Případný zisk z prodeje měl připadnout přímo soukromým developerům. Etapu výstavby v rámci projektu je nutno odlišovat od tzv. etapy zhodnocování pozemků, do níž obec zapojena byla, a to prostřednictvím PPP založeného se sdružením SJB, a v níž nesla rizika z 50 % (viz níže 18. bod odůvodnění).

2.2.2   Etapa zhodnocování pozemků

| (17) | Předtím, než mohly být v rámci dílčích realitních projektů zahájeny stavební práce, bylo třeba zakoupit pozemky, provést jejich stavební přípravu a přebudovat veřejnou infrastrukturu. Jelikož se počítalo s tím, že tato „etapa zhodnocování pozemků“ v rámci projektu bude spojena s vysokými náklady (v té době odhadovanými na zhruba 30 milionů EUR) a značnými riziky, rozhodla se obec založit PPP se sdružením SJB, jež mělo tyto práce provést (8). Za tímto účelem podepsaly obec a SJB dne 22. listopadu 2004 smlouvu o zhodnocení pozemků / PPP (dále jen „smlouva o zhodnocení“). |
| --- | --- |

(17)

Předtím, než mohly být v rámci dílčích realitních projektů zahájeny stavební práce, bylo třeba zakoupit pozemky, provést jejich stavební přípravu a přebudovat veřejnou infrastrukturu. Jelikož se počítalo s tím, že tato „etapa zhodnocování pozemků“ v rámci projektu bude spojena s vysokými náklady (v té době odhadovanými na zhruba 30 milionů EUR) a značnými riziky, rozhodla se obec založit PPP se sdružením SJB, jež mělo tyto práce provést (8). Za tímto účelem podepsaly obec a SJB dne 22. listopadu 2004 smlouvu o zhodnocení pozemků / PPP (dále jen „smlouva o zhodnocení“).

| (18) | Výměnou za účast v etapě zhodnocování pozemků mělo SJB participovat na příjmech PPP a získat práva ke stavební přípravě a výstavbě na pozemcích, jež byly předtím přiděleny obci (9). Podle smlouvy o zhodnocení měly obec i sdružení SJB přímo finančně přispět PPP na provedení prací na zhodnocení pozemků (10). Podle téže smlouvy mají obec i SJB nést z 50 % náklady i rizika, jež jsou s etapou zhodnocování pozemků spojena (článek 4.1 smlouvy o zhodnocení), a výsledný příjem či ztráta mají být rozděleny podle pravidel, jež stanoví smlouva o spolupráci z roku 2004 (článek 14.3). Uvedená smlouva o spolupráci stanoví, že na konci etapy zhodnocování pozemků by byl záporný či kladný výsledek do výše 1 milionu EUR rozdělen rovným dílem mezi obec a SJB a kladný výsledek přesahující částku 1 milion EUR by byl rozdělen mezi obec, SJB a ostatní soukromé účastníky, kteří byli do etapy výstavby v rámci realitního projektu zapojeni (článek 10.9 smlouvy o spolupráci z roku 2004). |
| --- | --- |

(18)

Výměnou za účast v etapě zhodnocování pozemků mělo SJB participovat na příjmech PPP a získat práva ke stavební přípravě a výstavbě na pozemcích, jež byly předtím přiděleny obci (9). Podle smlouvy o zhodnocení měly obec i sdružení SJB přímo finančně přispět PPP na provedení prací na zhodnocení pozemků (10). Podle téže smlouvy mají obec i SJB nést z 50 % náklady i rizika, jež jsou s etapou zhodnocování pozemků spojena (článek 4.1 smlouvy o zhodnocení), a výsledný příjem či ztráta mají být rozděleny podle pravidel, jež stanoví smlouva o spolupráci z roku 2004 (článek 14.3). Uvedená smlouva o spolupráci stanoví, že na konci etapy zhodnocování pozemků by byl záporný či kladný výsledek do výše 1 milionu EUR rozdělen rovným dílem mezi obec a SJB a kladný výsledek přesahující částku 1 milion EUR by byl rozdělen mezi obec, SJB a ostatní soukromé účastníky, kteří byli do etapy výstavby v rámci realitního projektu zapojeni (článek 10.9 smlouvy o spolupráci z roku 2004).

| (19) | Kromě stavební přípravy pozemků měla etapa jejich zhodnocování zahrnovat též výstavbu, dočasné užívání a opětovný prodej veřejné části podzemního parkoviště a výstavbu školy (článek 4 smlouvy o zhodnocení). Za tímto účelem PPP s SJB sjednalo, že SJB vybuduje veřejnou část podzemního parkoviště, jež byla pokládána za pevně spojenou s částí soukromou (článek 9 smlouvy o zhodnocení). Za veřejnou část parkoviště mělo sdružení získat od PPP částku do výše zhruba 4,6 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) (článek 6 smlouvy o projektu s SJB). Výstavbu soukromé části parkoviště mělo financovat sdružení SJB samo. PPP mělo v úmyslu celé parkoviště prodat třetí osobě a získaný příjem z prodeje rozdělit mezi obec a SJB. |
| --- | --- |

(19)

Kromě stavební přípravy pozemků měla etapa jejich zhodnocování zahrnovat též výstavbu, dočasné užívání a opětovný prodej veřejné části podzemního parkoviště a výstavbu školy (článek 4 smlouvy o zhodnocení). Za tímto účelem PPP s SJB sjednalo, že SJB vybuduje veřejnou část podzemního parkoviště, jež byla pokládána za pevně spojenou s částí soukromou (článek 9 smlouvy o zhodnocení). Za veřejnou část parkoviště mělo sdružení získat od PPP částku do výše zhruba 4,6 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) (článek 6 smlouvy o projektu s SJB). Výstavbu soukromé části parkoviště mělo financovat sdružení SJB samo. PPP mělo v úmyslu celé parkoviště prodat třetí osobě a získaný příjem z prodeje rozdělit mezi obec a SJB.

| (20) | V rámci projektu centra Leidschendamu mělo PPP financovat též 50 % nákladů na výstavbu školy, která se nacházela v další projektové zóně. Zbývajících 50 % měla financovat přímo obec (článek 8 smlouvy o zhodnocení). |
| --- | --- |

(20)

V rámci projektu centra Leidschendamu mělo PPP financovat též 50 % nákladů na výstavbu školy, která se nacházela v další projektové zóně. Zbývajících 50 % měla financovat přímo obec (článek 8 smlouvy o zhodnocení).

| (21) | Jak vyplývá ze 17.–20. bodu odůvodnění výše, zahrnovaly náklady na etapu zhodnocování pozemků zejména náklady na nákup pozemků, pokud je již neměla ve svém vlastnictví obec, náklady na stavební přípravu pozemků, náklady na veřejnou část podzemního parkoviště a 50 % nákladů na výstavbu školy. |
| --- | --- |

(21)

Jak vyplývá ze 17.–20. bodu odůvodnění výše, zahrnovaly náklady na etapu zhodnocování pozemků zejména náklady na nákup pozemků, pokud je již neměla ve svém vlastnictví obec, náklady na stavební přípravu pozemků, náklady na veřejnou část podzemního parkoviště a 50 % nákladů na výstavbu školy.

| (22) | PPP mělo poté, co provede stavební přípravu pozemků, generovat v etapě jejich zhodnocování příjmy, a to především z prodeje pozemků soukromým developerům včetně sdružení SJB. Jednotliví developeři měli nabýt tu část pozemků, která jim byla přidělena na vybudování bytů a nebytových prostor. Ceny pozemků byly stanoveny v článku 10 a příloze 3a smlouvy o spolupráci z roku 2004. Uvedená smlouva výslovně uvádí, že se u těchto cen jedná o ceny minimální, jež mohly být navýšeny v případě, že by oproti plánu bylo vybudováno více podlahové plochy. Tyto ceny byly nastaveny podle znaleckého odhadu z 11. března 2003, podle nějž daná cenová relace odpovídala tržním podmínkám. Cena za pozemky měla být uhrazena v okamžiku, kdy budou příslušnému soukromému developerovi vydána potřebná stavební povolení, nejpozději však v okamžiku právního převodu pozemků (článek 10.5 smlouvy o spolupráci z roku 2004). |
| --- | --- |

(22)

PPP mělo poté, co provede stavební přípravu pozemků, generovat v etapě jejich zhodnocování příjmy, a to především z prodeje pozemků soukromým developerům včetně sdružení SJB. Jednotliví developeři měli nabýt tu část pozemků, která jim byla přidělena na vybudování bytů a nebytových prostor. Ceny pozemků byly stanoveny v článku 10 a příloze 3a smlouvy o spolupráci z roku 2004. Uvedená smlouva výslovně uvádí, že se u těchto cen jedná o ceny minimální, jež mohly být navýšeny v případě, že by oproti plánu bylo vybudováno více podlahové plochy. Tyto ceny byly nastaveny podle znaleckého odhadu z 11. března 2003, podle nějž daná cenová relace odpovídala tržním podmínkám. Cena za pozemky měla být uhrazena v okamžiku, kdy budou příslušnému soukromému developerovi vydána potřebná stavební povolení, nejpozději však v okamžiku právního převodu pozemků (článek 10.5 smlouvy o spolupráci z roku 2004).

| (23) | Minimální cena pozemků, jež PPP prodalo sdružení SJB pro účely celého projektu centra Leidschendamu, byla určena na 18,5 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003). V případě pozemků v lokalitě Damplein, které PPP prodalo sdružení SJB, byla tato minimální cena stanovena na 7,2 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) a až do úhrady podléhala roční indexaci ve výši 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Minimální cena pozemků, jež PPP prodalo sdružení SJB pro účely celého projektu centra Leidschendamu, byla určena na 18,5 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003). V případě pozemků v lokalitě Damplein, které PPP prodalo sdružení SJB, byla tato minimální cena stanovena na 7,2 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) a až do úhrady podléhala roční indexaci ve výši 2,5 %.

| (24) | Za druhé mělo PPP generovat dodatečné příjmy. Za tímto účelem mělo jednotlivým soukromým developerům podle článku 10.3 smlouvy o spolupráci z roku 2004 účtovat poplatek za zhodnocení pozemků a za kvalitu (11). Tyto poplatky byly vyčísleny na základě počtu bytů, jež měl daný soukromý developer postavit, a v závislosti na počtu bytů, jež budou postaveny ve skutečnosti, mohly být navýšeny či sníženy. Poplatky měly být uhrazeny nejpozději 1. července 2004, a to jednorázově za všechny byty, jež daný soukromý developer v rámci projektu centra Leidschendamu postaví. |
| --- | --- |

(24)

Za druhé mělo PPP generovat dodatečné příjmy. Za tímto účelem mělo jednotlivým soukromým developerům podle článku 10.3 smlouvy o spolupráci z roku 2004 účtovat poplatek za zhodnocení pozemků a za kvalitu (11). Tyto poplatky byly vyčísleny na základě počtu bytů, jež měl daný soukromý developer postavit, a v závislosti na počtu bytů, jež budou postaveny ve skutečnosti, mohly být navýšeny či sníženy. Poplatky měly být uhrazeny nejpozději 1. července 2004, a to jednorázově za všechny byty, jež daný soukromý developer v rámci projektu centra Leidschendamu postaví.

| (25) | Pokud jde o sdružení SJB, byl celkový poplatek za zhodnocení pozemků stanoven na zhruba 1,1 milionu EUR a poplatek za kvalitu na zhruba 0,9 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003). Tyto poplatky měly být až do své úhrady každoročně indexovány ve výši 2,5 % a pokrývaly všechny byty, jež sdružení plánovalo v leidschendamském centru vystavět. Konečná výše poplatku za zhodnocení pozemků a za kvalitu měla záviset na počtu skutečně postavených bytů. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o sdružení SJB, byl celkový poplatek za zhodnocení pozemků stanoven na zhruba 1,1 milionu EUR a poplatek za kvalitu na zhruba 0,9 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003). Tyto poplatky měly být až do své úhrady každoročně indexovány ve výši 2,5 % a pokrývaly všechny byty, jež sdružení plánovalo v leidschendamském centru vystavět. Konečná výše poplatku za zhodnocení pozemků a za kvalitu měla záviset na počtu skutečně postavených bytů.

2.3   Zpětné snížení ceny a prominutí poplatků

| (26) | Podle harmonogramu z března 2004 měly stavební práce v lokalitě Damplein původně začít v listopadu 2005. V důsledku několika řízení před vnitrostátními soudy se však pozdrželo vydání stavebních povolení, jež sdružení SJB k zahájení výstavby potřebovalo. Tato povolení byla vydána až v listopadu 2008. |
| --- | --- |

(26)

Podle harmonogramu z března 2004 měly stavební práce v lokalitě Damplein původně začít v listopadu 2005. V důsledku několika řízení před vnitrostátními soudy se však pozdrželo vydání stavebních povolení, jež sdružení SJB k zahájení výstavby potřebovalo. Tato povolení byla vydána až v listopadu 2008.

| (27) | SJB započalo s uzavíráním smluv o smlouvě budoucí na prodej bytů v únoru 2007, avšak narazilo na obtíže, takže se mu nakonec podařilo uzavřít smlouvy o smlouvě budoucí jen na 20 z plánovaných 67 bytů. Vlivem průtahů při vydávání potřebných stavebních povolení byly smlouvy o smlouvě budoucí v září 2008 zrušeny, takže když SJB nakonec v listopadu téhož roku povolení k zahájení stavby získalo, nebyla smlouva o smlouvě budoucí uzavřena k žádnému z bytů, jež mělo toto sdružení v Dampleinu vybudovat. Mezitím propukla finanční krize, jež v Nizozemsku postihla zejména trh s nemovitostmi. |
| --- | --- |

(27)

SJB započalo s uzavíráním smluv o smlouvě budoucí na prodej bytů v únoru 2007, avšak narazilo na obtíže, takže se mu nakonec podařilo uzavřít smlouvy o smlouvě budoucí jen na 20 z plánovaných 67 bytů. Vlivem průtahů při vydávání potřebných stavebních povolení byly smlouvy o smlouvě budoucí v září 2008 zrušeny, takže když SJB nakonec v listopadu téhož roku povolení k zahájení stavby získalo, nebyla smlouva o smlouvě budoucí uzavřena k žádnému z bytů, jež mělo toto sdružení v Dampleinu vybudovat. Mezitím propukla finanční krize, jež v Nizozemsku postihla zejména trh s nemovitostmi.

| (28) | V této souvislosti SJB vyrozumělo obec, že nezahájí žádné ze stavebních prací, a to navzdory skutečnosti, že podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 bylo možné odložit pouze výstavbu bytů, a to v případě, že se nepodaří prodat alespoň 70 % bytů. Jak je však uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, tato doložka o 70 % smluvním pokrytí se netýkala výstavby nebytových prostor ani podzemního parkoviště. |
| --- | --- |

(28)

V této souvislosti SJB vyrozumělo obec, že nezahájí žádné ze stavebních prací, a to navzdory skutečnosti, že podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 bylo možné odložit pouze výstavbu bytů, a to v případě, že se nepodaří prodat alespoň 70 % bytů. Jak je však uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, tato doložka o 70 % smluvním pokrytí se netýkala výstavby nebytových prostor ani podzemního parkoviště.

| (29) | Na podzim 2008 SJB předložilo PPP návrh, že za pozemky v Dampleinu zaplatí namísto původně sjednaných 7,2 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) pouze 4 miliony EUR s tím, že stavební práce zahájí v dubnu 2009 bez ohledu na to, zdali se na byty podaří uzavřít smlouvy o smlouvě budoucí. Výměnou za toto snížení ceny bylo tedy SJB ochotno vzdát se svého práva uplatnit doložku o 70 % smluvním pokrytí, kterou obsahovala smlouva o spolupráci z roku 2004. SJB dále navrhlo kontaktovat investora, který by se zaručil, že neprodané byty koupí. Podle nizozemských orgánů vedla tato ujednání ke snížení ceny pod úroveň, která se očekávala z přímého prodeje soukromým osobám. |
| --- | --- |

(29)

Na podzim 2008 SJB předložilo PPP návrh, že za pozemky v Dampleinu zaplatí namísto původně sjednaných 7,2 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) pouze 4 miliony EUR s tím, že stavební práce zahájí v dubnu 2009 bez ohledu na to, zdali se na byty podaří uzavřít smlouvy o smlouvě budoucí. Výměnou za toto snížení ceny bylo tedy SJB ochotno vzdát se svého práva uplatnit doložku o 70 % smluvním pokrytí, kterou obsahovala smlouva o spolupráci z roku 2004. SJB dále navrhlo kontaktovat investora, který by se zaručil, že neprodané byty koupí. Podle nizozemských orgánů vedla tato ujednání ke snížení ceny pod úroveň, která se očekávala z přímého prodeje soukromým osobám.

| (30) | Dne 18. prosince 2008 se PPP s SJB v zásadě dohodlo na snížení ceny. Obec se však předtím, než požádala o schválení obecní radu, obrátila na nezávislého znalce, který měl určit, zdali cena, kterou SJB vypočetlo, je cenou tržní. Ve své zprávě z 11. února 2009 dospěl znalec k závěru, že by částka 4 milionů EUR (hodnota k 1. lednu 2010) mohla být při uplatnění metody zůstatkové hodnoty pokládána pro rok 2010 v případě pozemků v lokalitě Damplein za cenu tržní. Uvedený závěr přihlíží ke skutečnosti, že se SJB zavázalo prodat neprodané byty investorovi a souhlasilo se snížením své původně plánované ziskové a rizikové marže z 5 % na 2 %. Zpráva nezohledňovala snížení poplatku za zhodnocení pozemků a za kvalitu. |
| --- | --- |

(30)

Dne 18. prosince 2008 se PPP s SJB v zásadě dohodlo na snížení ceny. Obec se však předtím, než požádala o schválení obecní radu, obrátila na nezávislého znalce, který měl určit, zdali cena, kterou SJB vypočetlo, je cenou tržní. Ve své zprávě z 11. února 2009 dospěl znalec k závěru, že by částka 4 milionů EUR (hodnota k 1. lednu 2010) mohla být při uplatnění metody zůstatkové hodnoty pokládána pro rok 2010 v případě pozemků v lokalitě Damplein za cenu tržní. Uvedený závěr přihlíží ke skutečnosti, že se SJB zavázalo prodat neprodané byty investorovi a souhlasilo se snížením své původně plánované ziskové a rizikové marže z 5 % na 2 %. Zpráva nezohledňovala snížení poplatku za zhodnocení pozemků a za kvalitu.

| (31) | Podle nizozemských orgánů se obec obávala dalších prodlev a pokládala ve všeobecném zájmu za žádoucí, aby stavební etapa započala co nejdříve. Na základě této skutečnosti a výše uvedené znalecké zprávy rozhodla obecní rada na svém zasedání dne 10. března 2009, že má PPP v případě pozemků v Dampleinu souhlasit se snížením ceny a poplatků, jež byly původně s SJB v roce 2004 sjednány. Obec zaslala dne 18. února 2009 členům obecní rady návrh, v němž se hovoří o snížení ceny za pozemky a poplatků za jejich zhodnocení a za kvalitu. Návrh dále uvádí, že se vlivem tohoto snížení stane z etapy zhodnocování pozemků, která měla podle plánu probíhat s vyrovnanými náklady a příjmy, ztrátový projekt. Návrh rovněž požaduje, aby obec vytvořila potřebnou rezervu ve výši 50 % ze ztráty, a uvádí, že v důsledku finanční krize není SJB s to získat potřebné finanční prostředky na rozvoj lokality Damplein. |
| --- | --- |

(31)

Podle nizozemských orgánů se obec obávala dalších prodlev a pokládala ve všeobecném zájmu za žádoucí, aby stavební etapa započala co nejdříve. Na základě této skutečnosti a výše uvedené znalecké zprávy rozhodla obecní rada na svém zasedání dne 10. března 2009, že má PPP v případě pozemků v Dampleinu souhlasit se snížením ceny a poplatků, jež byly původně s SJB v roce 2004 sjednány. Obec zaslala dne 18. února 2009 členům obecní rady návrh, v němž se hovoří o snížení ceny za pozemky a poplatků za jejich zhodnocení a za kvalitu. Návrh dále uvádí, že se vlivem tohoto snížení stane z etapy zhodnocování pozemků, která měla podle plánu probíhat s vyrovnanými náklady a příjmy, ztrátový projekt. Návrh rovněž požaduje, aby obec vytvořila potřebnou rezervu ve výši 50 % ze ztráty, a uvádí, že v důsledku finanční krize není SJB s to získat potřebné finanční prostředky na rozvoj lokality Damplein.

| (32) | Snížení cen bylo formálně potvrzeno dohodou, kterou dne 1. března 2010 sjednaly obec, PPP a SJB (dále jen „dodatek ke smlouvě“). Tímto dodatkem byla změněna smlouva o spolupráci z roku 2004, smlouva o projektu s SJB a smlouva o projektu s obcí z 22. listopadu 2004. Podle čl. 2.1.2 odst. 1 dodatku ke smlouvě činí cena, za něž měly být pozemky v lokalitě Damplein prodány sdružení SJB, oproti původnímu ujednání ve smlouvě o spolupráci z roku 2004 4 miliony EUR. Podle čl. 2.1.2 odst. 2 dodatku ke smlouvě již neměly být hrazeny původně sjednané poplatky za zhodnocení pozemků a za kvalitu. Ustanovení druhého odstavce neuvádí výslovně pozemky na Dampleinu (12). |
| --- | --- |

(32)

Snížení cen bylo formálně potvrzeno dohodou, kterou dne 1. března 2010 sjednaly obec, PPP a SJB (dále jen „dodatek ke smlouvě“). Tímto dodatkem byla změněna smlouva o spolupráci z roku 2004, smlouva o projektu s SJB a smlouva o projektu s obcí z 22. listopadu 2004. Podle čl. 2.1.2 odst. 1 dodatku ke smlouvě činí cena, za něž měly být pozemky v lokalitě Damplein prodány sdružení SJB, oproti původnímu ujednání ve smlouvě o spolupráci z roku 2004 4 miliony EUR. Podle čl. 2.1.2 odst. 2 dodatku ke smlouvě již neměly být hrazeny původně sjednané poplatky za zhodnocení pozemků a za kvalitu. Ustanovení druhého odstavce neuvádí výslovně pozemky na Dampleinu (12).

| (33) | Dodatek ke smlouvě dále uvádí, že SJB zahájilo stavební práce na Dampleinu dne 7. července 2009 a že je povinno tyto práce provádět bez přerušení. Práce měly být ukončeny do prosince 2011. V případě prodlení s dodáním mělo SJB doplatit část slevy z ceny. K předání pozemků mělo dojít nejpozději v polovině března 2010 a nejpozději v den předání měla být provedena platba. |
| --- | --- |

(33)

Dodatek ke smlouvě dále uvádí, že SJB zahájilo stavební práce na Dampleinu dne 7. července 2009 a že je povinno tyto práce provádět bez přerušení. Práce měly být ukončeny do prosince 2011. V případě prodlení s dodáním mělo SJB doplatit část slevy z ceny. K předání pozemků mělo dojít nejpozději v polovině března 2010 a nejpozději v den předání měla být provedena platba.

| (34) | PPP s SJB dále dne 13. července 2009 uzavřelo novou smlouvu o podzemním parkovišti (13), podle níž mělo SJB zahájit stavební práce na jeho veřejné části ve druhém čtvrtletí 2009 a završit je během určené lhůty. Za výstavbu veřejné části parkoviště mělo PPP zaplatit SJB částku 5,4 milionu EUR (hodnota k 1. dubnu 2009) (14); tato částka měla být až do předání pevná a neměla podléhat indexaci. |
| --- | --- |

(34)

PPP s SJB dále dne 13. července 2009 uzavřelo novou smlouvu o podzemním parkovišti (13), podle níž mělo SJB zahájit stavební práce na jeho veřejné části ve druhém čtvrtletí 2009 a završit je během určené lhůty. Za výstavbu veřejné části parkoviště mělo PPP zaplatit SJB částku 5,4 milionu EUR (hodnota k 1. dubnu 2009) (14); tato částka měla být až do předání pevná a neměla podléhat indexaci.

| (35) | Dne 15. ledna 2010 sdružení SJB a Wooninvest Projecten BV, společnost spojená s jedním z developerů, jenž podepsal smlouvu o spolupráci z roku 2004, uzavřely smlouvu o koupi a výstavbě (“koop/aannemingsovereenkomst”). Předmětem smlouvy byla koupě 43 bytů, jež měla společnost Wooninvest pronajmout soukromým osobám. Pro případ, že by SJB nalezlo pro některý z těchto bytů před 29. lednem 2010 soukromého kupce, strany sjednaly, že tyto byty společnosti Wooninvest prodávány nebudou. V období od 29. ledna 2010 až do předání bytů společnosti Wooninvest je SJB podle smlouvy dále oprávněno opětovně nabýt byty, které předtím společnosti Wooninvest prodá. K tomuto zpětnému nabytí má dojít za týchž podmínek jako v případě prodeje bytů společnosti Wooninvest; navíc však mají být společnosti Wooninvest kompenzovány její náklady a zaplaceny úroky ve výši 6 % ročně za období, jež uplyne mezi dnem, kdy společnost Wooninvest zaplatí SJB, a dnem, kdy Wooninvest opětovně předá byty SJB (článek 24). |
| --- | --- |

(35)

Dne 15. ledna 2010 sdružení SJB a Wooninvest Projecten BV, společnost spojená s jedním z developerů, jenž podepsal smlouvu o spolupráci z roku 2004, uzavřely smlouvu o koupi a výstavbě (“koop/aannemingsovereenkomst”). Předmětem smlouvy byla koupě 43 bytů, jež měla společnost Wooninvest pronajmout soukromým osobám. Pro případ, že by SJB nalezlo pro některý z těchto bytů před 29. lednem 2010 soukromého kupce, strany sjednaly, že tyto byty společnosti Wooninvest prodávány nebudou. V období od 29. ledna 2010 až do předání bytů společnosti Wooninvest je SJB podle smlouvy dále oprávněno opětovně nabýt byty, které předtím společnosti Wooninvest prodá. K tomuto zpětnému nabytí má dojít za týchž podmínek jako v případě prodeje bytů společnosti Wooninvest; navíc však mají být společnosti Wooninvest kompenzovány její náklady a zaplaceny úroky ve výši 6 % ročně za období, jež uplyne mezi dnem, kdy společnost Wooninvest zaplatí SJB, a dnem, kdy Wooninvest opětovně předá byty SJB (článek 24).

3.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (36) | Vydáním rozhodnutí o zahájení řízení zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci snížení ceny za pozemky a prominutí poplatků za zhodnocení pozemků a za kvalitu, které se zpětnou platností provedlo PPP ve prospěch SJB (dále jen „sporná opatření“). Důvodem zahájení řízení byla skutečnost, že tato opatření mohla být spojena se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že Komise pochybovala o jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(36)

Vydáním rozhodnutí o zahájení řízení zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci snížení ceny za pozemky a prominutí poplatků za zhodnocení pozemků a za kvalitu, které se zpětnou platností provedlo PPP ve prospěch SJB (dále jen „sporná opatření“). Důvodem zahájení řízení byla skutečnost, že tato opatření mohla být spojena se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že Komise pochybovala o jejich slučitelnosti s vnitřním trhem.

| (37) | Podle názoru Komise bylo zejména nepravděpodobné, že by hypotetický soukromý prodávající, který by se nacházel v podobné situaci jako obec, souhlasil s tímtéž snížením ceny a prominutím poplatků, tedy že by bylo splněno kritérium investora v tržním hospodářství. Tím, že PPP, a tedy obec, se zpětnou účinností snížilo ceny, za něž měly být pozemky prodány SJB, rozhodlo se nést riziko klesajícího trhu s nemovitostmi. Toto chování je v rozporu s tvrzením nizozemských orgánů, podle nějž rizika a náklady spojené s etapou výstavby nesli v plném rozsahu soukromí developeři včetně SJB. Vzhledem k tomu, že se PPP jakožto prodávající pozemků na této etapě projektu finančně nepodílelo, nebyl důvod se domnívat, že by hypotetický soukromý prodávající, který by se nacházel v podobné situaci jako obec, souhlasil se zpětným snížením sjednané prodejní ceny pozemku proto, že má zamýšlený kupující problém prodat byty, jež na tomto pozemku plánuje postavit. Ani prominutí poplatků za zhodnocení pozemků a za kvalitu podle všeho nesplňuje kritérium investora v tržním hospodářství, neboť není pravděpodobné, že by se soukromý investor se zpětnou účinností vzdal sjednaného příspěvku na své náklady, aniž by za to požadoval protiplnění. |
| --- | --- |

(37)

Podle názoru Komise bylo zejména nepravděpodobné, že by hypotetický soukromý prodávající, který by se nacházel v podobné situaci jako obec, souhlasil s tímtéž snížením ceny a prominutím poplatků, tedy že by bylo splněno kritérium investora v tržním hospodářství. Tím, že PPP, a tedy obec, se zpětnou účinností snížilo ceny, za něž měly být pozemky prodány SJB, rozhodlo se nést riziko klesajícího trhu s nemovitostmi. Toto chování je v rozporu s tvrzením nizozemských orgánů, podle nějž rizika a náklady spojené s etapou výstavby nesli v plném rozsahu soukromí developeři včetně SJB. Vzhledem k tomu, že se PPP jakožto prodávající pozemků na této etapě projektu finančně nepodílelo, nebyl důvod se domnívat, že by hypotetický soukromý prodávající, který by se nacházel v podobné situaci jako obec, souhlasil se zpětným snížením sjednané prodejní ceny pozemku proto, že má zamýšlený kupující problém prodat byty, jež na tomto pozemku plánuje postavit. Ani prominutí poplatků za zhodnocení pozemků a za kvalitu podle všeho nesplňuje kritérium investora v tržním hospodářství, neboť není pravděpodobné, že by se soukromý investor se zpětnou účinností vzdal sjednaného příspěvku na své náklady, aniž by za to požadoval protiplnění.

| (38) | V neposlední řadě vyjádřila Komise pochybnosti, zdali by sporná opatření mohla spadat do působnosti některé z výjimek podle článku 107 SFEU. |
| --- | --- |

(38)

V neposlední řadě vyjádřila Komise pochybnosti, zdali by sporná opatření mohla spadat do působnosti některé z výjimek podle článku 107 SFEU.

4.   VYJÁDŘENÍ NIZOZEMSKA

| (39) | Nizozemské orgány se k rozhodnutí Komise o zahájení řízení vyjádřily dopisem ze dne 18. dubna 2012. |
| --- | --- |

(39)

Nizozemské orgány se k rozhodnutí Komise o zahájení řízení vyjádřily dopisem ze dne 18. dubna 2012.

4.1   Vyjádření ke skutkovému stavu

| (40) | Nizozemské orgány uvedly, že na rozdíl od znění článku 2.1.2 dodatku ke smlouvě se obec nevzdala poplatků za zhodnocení pozemků a za kvalitu sjednaných smlouvou o spolupráci z roku 2004 v plné výši, nýbrž pouze té jejich části, kterou mělo sdružení SJB hradit za byty stavěné v lokalitě Damplein. Podle nizozemských orgánů činí tyto poplatky celkem 551 544 EUR (hodnota k 1. lednu 2003, která by k 1. lednu 2010 činila celkem719 400 EUR). K odůvodnění svého stanoviska odkázaly nizozemské orgány na návrh na snížení ceny, jejž obec zaslala své radě dne 18. února 2009, a dále na program výstavby v příloze smlouvy o spolupráci z roku 2004, podle nějž na lokalitu Damplein připadají poplatky za zhodnocení pozemků a za kvalitu ve výši 551 554 EUR. |
| --- | --- |

(40)

Nizozemské orgány uvedly, že na rozdíl od znění článku 2.1.2 dodatku ke smlouvě se obec nevzdala poplatků za zhodnocení pozemků a za kvalitu sjednaných smlouvou o spolupráci z roku 2004 v plné výši, nýbrž pouze té jejich části, kterou mělo sdružení SJB hradit za byty stavěné v lokalitě Damplein. Podle nizozemských orgánů činí tyto poplatky celkem 551 544 EUR (hodnota k 1. lednu 2003, která by k 1. lednu 2010 činila celkem719 400 EUR). K odůvodnění svého stanoviska odkázaly nizozemské orgány na návrh na snížení ceny, jejž obec zaslala své radě dne 18. února 2009, a dále na program výstavby v příloze smlouvy o spolupráci z roku 2004, podle nějž na lokalitu Damplein připadají poplatky za zhodnocení pozemků a za kvalitu ve výši 551 554 EUR.

| (41) | Nizozemské orgány dále Komisi vyrozuměly, že snížení ceny ve spojitosti s SJB projednávalo PPP již v letech 2006 a 2008. V roce 2006 se PPP rozhodlo snížit cenu za prodej pozemků na výstavbu nebytových prostor proto, že nebylo možno tyto prostory vybudovat v tak velkém rozsahu, s nímž se původně počítalo, zatímco v roce 2008 se PPP rozhodlo SJB kompenzovat za průtahy při vydávání stavebního povolení. Toto snížení ceny bylo vázáno na podmínku, že SJB získá platné stavební povolení do 1. října 2008. Jelikož k tomu nedošlo, rozhodly se strany snížení ceny projednat znovu. Podle nizozemských orgánů by slevy za pozemky v Dampleinu a výše prominutých poplatků měly být vypočteny způsobem, jenž vyplývá z tabulky č. 1 níže.

  Tabulka č. 1


  Výpočet snížení ceny a prominutých poplatků podle návrhu nizozemských orgánů







  Snížení Damplein | Hodnota k 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Hodnota pozemků | 8 622 480 |
| Poplatek za zhodnocení pozemků a poplatek za kvalitu | 719 400 |
| Pozemky a poplatky celkem | 9 341 880 |
| Snížení sjednané v letech 2006 a 2008 | –1 734 245 |
| Snížená hodnota | 7 607 635 |
| Hodnota dle dodatku ke smlouvě z března 2010 | –4 000 000 |
| Snížení celkem | 3 607 635 |

(41)

Nizozemské orgány dále Komisi vyrozuměly, že snížení ceny ve spojitosti s SJB projednávalo PPP již v letech 2006 a 2008. V roce 2006 se PPP rozhodlo snížit cenu za prodej pozemků na výstavbu nebytových prostor proto, že nebylo možno tyto prostory vybudovat v tak velkém rozsahu, s nímž se původně počítalo, zatímco v roce 2008 se PPP rozhodlo SJB kompenzovat za průtahy při vydávání stavebního povolení. Toto snížení ceny bylo vázáno na podmínku, že SJB získá platné stavební povolení do 1. října 2008. Jelikož k tomu nedošlo, rozhodly se strany snížení ceny projednat znovu. Podle nizozemských orgánů by slevy za pozemky v Dampleinu a výše prominutých poplatků měly být vypočteny způsobem, jenž vyplývá z tabulky č. 1 níže.

Tabulka č. 1

Výpočet snížení ceny a prominutých poplatků podle návrhu nizozemských orgánů

Snížení Damplein

Hodnota k 1.1.2010

Hodnota pozemků

8 622 480

Poplatek za zhodnocení pozemků a poplatek za kvalitu

719 400

Pozemky a poplatky celkem

9 341 880

Snížení sjednané v letech 2006 a 2008

–1 734 245

Snížená hodnota

7 607 635

Hodnota dle dodatku ke smlouvě z března 2010

–4 000 000

Snížení celkem

3 607 635

4.2   Vyjádření k existenci státní podpory

| (42) | Nizozemské orgány nesouhlasí s tím, že je sporné opatření posouzeno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. V podstatě zastávají názor, že opatření nepřinesla SJB žádné zvýhodnění, kterého by se mu nedostalo v běžných tržních podmínkách. |
| --- | --- |

(42)

Nizozemské orgány nesouhlasí s tím, že je sporné opatření posouzeno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. V podstatě zastávají názor, že opatření nepřinesla SJB žádné zvýhodnění, kterého by se mu nedostalo v běžných tržních podmínkách.

| (43) | Namísto toho se domnívají, že obec jednala v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť pokud by se projekt Damplein neuskutečnil, mělo by to dopad na celý projekt centra Leidschendamu a obci by vznikly přímé i nepřímé škody. |
| --- | --- |

(43)

Namísto toho se domnívají, že obec jednala v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť pokud by se projekt Damplein neuskutečnil, mělo by to dopad na celý projekt centra Leidschendamu a obci by vznikly přímé i nepřímé škody.

| (44) | Při vyčíslování přímých škod obec předpokládala, že by SJB potřebovalo vzhledem ke krizi alespoň dva roky na to, aby prodalo 70 % bytů a zahájilo stavební práce bez dodatku ke smlouvě. Tuto přímou škodu způsobenou dalším dvouletým průtahem obec zohlednila v rozpočtu částkou ve výši 2,85 milionu EUR, kterou mělo hradit PPP a na níž by se z 50 % podílela obec. Obec by podle vlastního odhadu dále musela na údržbu znehodnoceného prostranství vynaložit přímé vícenáklady ve výši 50 000 EUR (viz tabulka č. 2).

  Tabulka č. 2


  Přímé škody vyčíslené nizozemskými orgány








  Přímé škody za dva roky | PPP | Obec
  (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Úrokové náklady z úvěrové facility (5 % za dva roky z nesplacené částky 17 milionů EUR k 1. 1. | 1 800 000 | 900 000 |
| Dočasná instalace oplocení, dopravního značení a údržba | 60 000 | 30 000 |
| Rezervy na zvýšení nákladů (indexace 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Projekční vícenáklady, tj. náklady projekční kanceláře, např. finanční správa, pojištění atd. | 600 000 | 300 000 |
| Údržba znehodnocených ploch | | 50 000 |
| Общо | 2 845 000 | 1 472 500 |

(44)

Při vyčíslování přímých škod obec předpokládala, že by SJB potřebovalo vzhledem ke krizi alespoň dva roky na to, aby prodalo 70 % bytů a zahájilo stavební práce bez dodatku ke smlouvě. Tuto přímou škodu způsobenou dalším dvouletým průtahem obec zohlednila v rozpočtu částkou ve výši 2,85 milionu EUR, kterou mělo hradit PPP a na níž by se z 50 % podílela obec. Obec by podle vlastního odhadu dále musela na údržbu znehodnoceného prostranství vynaložit přímé vícenáklady ve výši 50 000 EUR (viz tabulka č. 2).

Tabulka č. 2

Přímé škody vyčíslené nizozemskými orgány

Přímé škody za dva roky

PPP

Obec

(50 %)

Úrokové náklady z úvěrové facility (5 % za dva roky z nesplacené částky 17 milionů EUR k 1. 1.

1 800 000

900 000

Dočasná instalace oplocení, dopravního značení a údržba

60 000

30 000

Rezervy na zvýšení nákladů (indexace 2,5 %)

385 000

192 500

Projekční vícenáklady, tj. náklady projekční kanceláře, např. finanční správa, pojištění atd.

600 000

300 000

Údržba znehodnocených ploch

50 000

Общо

2 845 000

1 472 500

| (45) | Nizozemské orgány dále tvrdí, že by obec utrpěla vlivem tohoto průtahu i nepřímou škodu, která by plynula z dalšího znehodnocování veřejných ploch, ze ztráty důvěry v lokalitu ze strany rezidentů a budoucích nabyvatelů nemovitostí, z nákladů na změnu účelu využití nebytových prostor, z nároků podniků na náhradu škody, z nákladů na údržbu a ze změn v plánech ostatních dílčích projektů. Toto prodlení též mohlo znamenat konec nákupních zařízení v oblasti realizace projektu, neboť jejich přítomnost přispívá k atraktivnosti podmínek bydlení v celé oblasti. Již před zahájením projektu bylo zhruba 23 % obchodů prázdných a do roku 2010 jich bylo mimo provoz 27 %. Bez potřebné revitalizace by se celá oblast dále znehodnocovala. |
| --- | --- |

(45)

Nizozemské orgány dále tvrdí, že by obec utrpěla vlivem tohoto průtahu i nepřímou škodu, která by plynula z dalšího znehodnocování veřejných ploch, ze ztráty důvěry v lokalitu ze strany rezidentů a budoucích nabyvatelů nemovitostí, z nákladů na změnu účelu využití nebytových prostor, z nároků podniků na náhradu škody, z nákladů na údržbu a ze změn v plánech ostatních dílčích projektů. Toto prodlení též mohlo znamenat konec nákupních zařízení v oblasti realizace projektu, neboť jejich přítomnost přispívá k atraktivnosti podmínek bydlení v celé oblasti. Již před zahájením projektu bylo zhruba 23 % obchodů prázdných a do roku 2010 jich bylo mimo provoz 27 %. Bez potřebné revitalizace by se celá oblast dále znehodnocovala.

| (46) | Nizozemské orgány tedy zastávají názor, že obec jednala jako soukromý investor v tržním hospodářství, když zohlednila finanční předpovědi a snažila se ve vlastním zájmu omezit přímé i nepřímé škody plynoucí z případných dalších průtahů v realizaci projektu. Současně získala záruku, že stavební práce na Dampleinu budou realizovány. |
| --- | --- |

(46)

Nizozemské orgány tedy zastávají názor, že obec jednala jako soukromý investor v tržním hospodářství, když zohlednila finanční předpovědi a snažila se ve vlastním zájmu omezit přímé i nepřímé škody plynoucí z případných dalších průtahů v realizaci projektu. Současně získala záruku, že stavební práce na Dampleinu budou realizovány.

| (47) | Za druhé, obec podle nizozemských orgánů jednala jako soukromý investor, když přijala sporné opatření jako protiplnění za závazek SJB neuplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. Skutečnost, že se SJB této doložky již nemohlo dovolávat, ovlivnila předpoklady, z nichž vycházelo původní ocenění pozemků v roce 2003 a cena sjednaná smlouvou o spolupráci v roce 2004. Podle nizozemských orgánů bylo snížení ceny pozemků a prominutí poplatků protiplněním, které obec musela poskytnout, aby SJB souhlasilo s tím, že se vzdá práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. Bez souvisejícího dodatku ke smlouvě by SJB výstavbu na Dampleinu nezahájilo. |
| --- | --- |

(47)

Za druhé, obec podle nizozemských orgánů jednala jako soukromý investor, když přijala sporné opatření jako protiplnění za závazek SJB neuplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. Skutečnost, že se SJB této doložky již nemohlo dovolávat, ovlivnila předpoklady, z nichž vycházelo původní ocenění pozemků v roce 2003 a cena sjednaná smlouvou o spolupráci v roce 2004. Podle nizozemských orgánů bylo snížení ceny pozemků a prominutí poplatků protiplněním, které obec musela poskytnout, aby SJB souhlasilo s tím, že se vzdá práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. Bez souvisejícího dodatku ke smlouvě by SJB výstavbu na Dampleinu nezahájilo.

4.3   Vyjádření ke slučitelnosti státní podpory

| (48) | Pro případ, že by Komise dospěla k závěru, že sporná opatření naplňují znaky státní podpory, nizozemské orgány tvrdí, že se jedná o podporu slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(48)

Pro případ, že by Komise dospěla k závěru, že sporná opatření naplňují znaky státní podpory, nizozemské orgány tvrdí, že se jedná o podporu slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

4.3.1   Obecný zájem

| (49) | Podle tvrzení nizozemských orgánů měla obec na realizaci tohoto projektu veřejný zájem. Jelikož velká část pozemků na Dampleinu leží ladem a stav této lokality se zhoršoval, pokládala obec zahájení stavebních prací zde za klíčové nejen z hlediska rozvoje lokality, nýbrž i z hlediska celého centra města Leidschendamu. Realizaci ostatních dílčích projektů mohlo ohrozit zejména zpoždění výstavby podzemního parkoviště. |
| --- | --- |

(49)

Podle tvrzení nizozemských orgánů měla obec na realizaci tohoto projektu veřejný zájem. Jelikož velká část pozemků na Dampleinu leží ladem a stav této lokality se zhoršoval, pokládala obec zahájení stavebních prací zde za klíčové nejen z hlediska rozvoje lokality, nýbrž i z hlediska celého centra města Leidschendamu. Realizaci ostatních dílčích projektů mohlo ohrozit zejména zpoždění výstavby podzemního parkoviště.

4.3.2   Cíl v obecném zájmu

| (50) | Revitalizace centra města Leidschendamu podle nizozemských orgánů přispívá k cíli hospodářské a sociální soudržnosti podle článků 3 a 174 SFEU. Tato revitalizace efektivně využívá vzácného prostoru, který je k dispozici, na výstavbu nových bytů, nebytových prostor a podzemního parkoviště v Leidschendamu. K soudržnosti celého městského centra současně přispívá zkvalitnění veřejné infrastruktury. |
| --- | --- |

(50)

Revitalizace centra města Leidschendamu podle nizozemských orgánů přispívá k cíli hospodářské a sociální soudržnosti podle článků 3 a 174 SFEU. Tato revitalizace efektivně využívá vzácného prostoru, který je k dispozici, na výstavbu nových bytů, nebytových prostor a podzemního parkoviště v Leidschendamu. K soudržnosti celého městského centra současně přispívá zkvalitnění veřejné infrastruktury.

4.3.3   Vhodnost dodatku ke smlouvě

| (51) | Nizozemské orgány tvrdí, že SJB nemohlo být k zahájení stavebních prací na Dampleinu nuceno, neboť smlouva o spolupráci z roku 2004 stanovila jako podmínku 70 % smluvní pokrytí. Než SJB získalo platné stavební povolení, promítla se na nizozemském trhu nemovitostí úvěrová krize, takže klesla pravděpodobnost, že by SJB dokázalo smlouvy o smlouvě budoucí na 70 % standardních bytů uzavřít v krátkém čase. Podmínky smlouvy o spolupráci tedy byly opětovně projednány, neboť obec pokládala zahájení stavebních prací na Dampleinu za mimořádně důležité. Dodatek ke smlouvě byl tudíž z pohledu obce vhodný a nutný k tomu, aby dosáhla svého cíle revitalizovat lokalitu Damplein. |
| --- | --- |

(51)

Nizozemské orgány tvrdí, že SJB nemohlo být k zahájení stavebních prací na Dampleinu nuceno, neboť smlouva o spolupráci z roku 2004 stanovila jako podmínku 70 % smluvní pokrytí. Než SJB získalo platné stavební povolení, promítla se na nizozemském trhu nemovitostí úvěrová krize, takže klesla pravděpodobnost, že by SJB dokázalo smlouvy o smlouvě budoucí na 70 % standardních bytů uzavřít v krátkém čase. Podmínky smlouvy o spolupráci tedy byly opětovně projednány, neboť obec pokládala zahájení stavebních prací na Dampleinu za mimořádně důležité. Dodatek ke smlouvě byl tudíž z pohledu obce vhodný a nutný k tomu, aby dosáhla svého cíle revitalizovat lokalitu Damplein.

4.3.4   Přiměřenost

| (52) | K tomu, aby obec docílila okamžitého zahájení stavby, muselo se SJB vzdát svého práva uplatnit doložku o 70 % smluvním pokrytí a zahájit tyto práce s rizikem, že se byty nemusí podařit prodat. SJB tedy provedlo nový výpočet původně sjednané ceny. Tento výpočet následně ověřil nezávislý znalec, který sjednanou cenu prohlásil za cenu tržní. |
| --- | --- |

(52)

K tomu, aby obec docílila okamžitého zahájení stavby, muselo se SJB vzdát svého práva uplatnit doložku o 70 % smluvním pokrytí a zahájit tyto práce s rizikem, že se byty nemusí podařit prodat. SJB tedy provedlo nový výpočet původně sjednané ceny. Tento výpočet následně ověřil nezávislý znalec, který sjednanou cenu prohlásil za cenu tržní.

| (53) | Ze skutečnosti, že nezávislý znalec prohlásí cenu za tržní, podle nizozemských orgánů vyplývá, že je snížení ceny přiměřené. Vyplývá z ní též, že SJB nebyla poskytnuta nadměrná protihodnota. Snížení ceny představovalo protiplnění, jež obec musela poskytnout, aby SJB souhlasilo se vzdáním se práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. Bez souvisejícího dodatku ke smlouvě by SJB výstavbu na Dampleinu nezahájilo. |
| --- | --- |

(53)

Ze skutečnosti, že nezávislý znalec prohlásí cenu za tržní, podle nizozemských orgánů vyplývá, že je snížení ceny přiměřené. Vyplývá z ní též, že SJB nebyla poskytnuta nadměrná protihodnota. Snížení ceny představovalo protiplnění, jež obec musela poskytnout, aby SJB souhlasilo se vzdáním se práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. Bez souvisejícího dodatku ke smlouvě by SJB výstavbu na Dampleinu nezahájilo.

| (54) | SJB navíc vzhledem ke své účasti v PPP ponese 50 % rizik a nákladů spojených se zhodnocením pozemků, a bude se tedy na sjednaném snížení prodejní ceny podílet. S cílem dosáhnout stavu, kdy se příjmy a náklady ze zhodnocování pozemků vyrovnají, bylo rozhodnuto, že SJB přispěje PPP 2,6 miliony EUR (bod 5.2.1 Generálního plánu pro zhodnocení pozemků Damcentrum) a – jelikož PPP neslo 50 % nákladů na školu – že SJB uhradí 25 % těchto nákladů (0,7 milionu EUR). |
| --- | --- |

(54)

SJB navíc vzhledem ke své účasti v PPP ponese 50 % rizik a nákladů spojených se zhodnocením pozemků, a bude se tedy na sjednaném snížení prodejní ceny podílet. S cílem dosáhnout stavu, kdy se příjmy a náklady ze zhodnocování pozemků vyrovnají, bylo rozhodnuto, že SJB přispěje PPP 2,6 miliony EUR (bod 5.2.1 Generálního plánu pro zhodnocení pozemků Damcentrum) a – jelikož PPP neslo 50 % nákladů na školu – že SJB uhradí 25 % těchto nákladů (0,7 milionu EUR).

4.3.5   Narušení hospodářské soutěže

| (55) | V neposlední řadě nizozemské úřady tvrdí, že se snížení ceny se zpětnou účinností týká výstavby 67 bytů a 14 nebytových prostor, jež budou prodány za tržní ceny, které posoudí nezávislý znalec. Narušení hospodářské soutěže tedy nese výrazně místní charakter a nepřevažuje nad kladnými účinky dokončení projektu. |
| --- | --- |

(55)

V neposlední řadě nizozemské úřady tvrdí, že se snížení ceny se zpětnou účinností týká výstavby 67 bytů a 14 nebytových prostor, jež budou prodány za tržní ceny, které posoudí nezávislý znalec. Narušení hospodářské soutěže tedy nese výrazně místní charakter a nepřevažuje nad kladnými účinky dokončení projektu.

5.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

| (56) | Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podala pouze nadace Stichting. Tato nadace rozhodnutí vítá, neboť sporná opatření popsaná v rozhodnutí jsou podle jejího názoru součástí poskytování podpor v mnohem širším měřítku. Nadace dále odkazuje na svou stížnost a doplňující podání. Poukazuje zejména na údajně bezúplatný převod pozemků z obce na PPP. |
| --- | --- |

(56)

Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podala pouze nadace Stichting. Tato nadace rozhodnutí vítá, neboť sporná opatření popsaná v rozhodnutí jsou podle jejího názoru součástí poskytování podpor v mnohem širším měřítku. Nadace dále odkazuje na svou stížnost a doplňující podání. Poukazuje zejména na údajně bezúplatný převod pozemků z obce na PPP.

| (57) | Podle názoru nadace Stichting nebyly průtahy v realizaci projektu dány řízeními před vnitrostátními soudy, které sama iniciovala, a oddálení prodeje bytů na Dampleinu nebylo způsobeno finanční krizí. Podle nadace nebyla po typu bytů navržených pro Damplein na trhu jednoduše poptávka, a to již od samého počátku projektu v roce 2004. |
| --- | --- |

(57)

Podle názoru nadace Stichting nebyly průtahy v realizaci projektu dány řízeními před vnitrostátními soudy, které sama iniciovala, a oddálení prodeje bytů na Dampleinu nebylo způsobeno finanční krizí. Podle nadace nebyla po typu bytů navržených pro Damplein na trhu jednoduše poptávka, a to již od samého počátku projektu v roce 2004.

| (58) | Pozemky podle ní neocenil nezávislý znalec, a to ani v roce 2003, ani v roce 2009. |
| --- | --- |

(58)

Pozemky podle ní neocenil nezávislý znalec, a to ani v roce 2003, ani v roce 2009.

6.   VYJÁDŘENÍ NIZOZEMSKÝCH ORGÁNŮ K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍ STRANY

| (59) | Podle vyjádření nizozemských orgánů je obcí zpracovaný záměr projektu transparentní a je popsán v „Konceptu generálního plánu pro Damcentrum“ schváleném dne 6. dubna 2004. Důvěrnost byla zachována jen u finančně citlivých ujednání či jejich pasáží. |
| --- | --- |

(59)

Podle vyjádření nizozemských orgánů je obcí zpracovaný záměr projektu transparentní a je popsán v „Konceptu generálního plánu pro Damcentrum“ schváleném dne 6. dubna 2004. Důvěrnost byla zachována jen u finančně citlivých ujednání či jejich pasáží.

| (60) | Ohledně bezúplatného převodu pozemků z obce na PPP obec uvedla, že tato transakce není předmětem rozhodnutí o zahájení řízení, a odkázala na svá podání u Komise z roku 2009. V nich podala vysvětlení, že se nejednalo o převod bezúplatný, neboť PPP výměnou za něj poskytlo služby. Ve svých dřívějších podáních obec zdůraznila, že práce, jež PPP provádělo, by za běžných okolností měla hradit právě obec. |
| --- | --- |

(60)

Ohledně bezúplatného převodu pozemků z obce na PPP obec uvedla, že tato transakce není předmětem rozhodnutí o zahájení řízení, a odkázala na svá podání u Komise z roku 2009. V nich podala vysvětlení, že se nejednalo o převod bezúplatný, neboť PPP výměnou za něj poskytlo služby. Ve svých dřívějších podáních obec zdůraznila, že práce, jež PPP provádělo, by za běžných okolností měla hradit právě obec.

| (61) | Podle nizozemských orgánů se v prodeji bytů na Dampleinu negativně promítla jak různá právní řízení, jež nadace Stichting iniciovala a jež projektu přinesla mnoho negativní publicity, tak úvěrová krize. Když však byl v roce 2007 zahájen původní prodej, podařilo se prodat téměř třetinu bytů. Kupní smlouvy byly později zrušeny v důsledku pozdního vydání potřebných stavebních povolení. Lze tedy uzavřít, že po bytech na počátku projektu poptávka existovala. |
| --- | --- |

(61)

Podle nizozemských orgánů se v prodeji bytů na Dampleinu negativně promítla jak různá právní řízení, jež nadace Stichting iniciovala a jež projektu přinesla mnoho negativní publicity, tak úvěrová krize. Když však byl v roce 2007 zahájen původní prodej, podařilo se prodat téměř třetinu bytů. Kupní smlouvy byly později zrušeny v důsledku pozdního vydání potřebných stavebních povolení. Lze tedy uzavřít, že po bytech na počátku projektu poptávka existovala.

| (62) | Nizozemské orgány dále poznamenávají, že nezávislé znalce vybrala obec, jež neměla žádný zájem na tom, aby byly pozemky oceněny nízko. |
| --- | --- |

(62)

Nizozemské orgány dále poznamenávají, že nezávislé znalce vybrala obec, jež neměla žádný zájem na tom, aby byly pozemky oceněny nízko.

7.   POSOUZENÍ SPORNÝCH OPATŘENÍ

7.1   Existence státní podpory podle č. 107 odst. 1 SFEU

| (63) | Podle ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU platí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“. |
| --- | --- |

(63)

Podle ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU platí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.

| (64) | Za prvé, nebylo napadeno tvrzení, že se v případě sdružení SJB i jeho členů, společností Schouten de Jong a Bouwfonds, jedná pro účely výše uvedeného ustanovení o podniky, neboť tyto subjekty, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení, vykonávají hospodářskou činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na trhu. |
| --- | --- |

(64)

Za prvé, nebylo napadeno tvrzení, že se v případě sdružení SJB i jeho členů, společností Schouten de Jong a Bouwfonds, jedná pro účely výše uvedeného ustanovení o podniky, neboť tyto subjekty, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení, vykonávají hospodářskou činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na trhu.

| (65) | Za druhé, sporná opatření přijalo PPP, tedy s potřebným souhlasem obce, jež má v PPP 50 % účast. Vzhledem k tomu, že jsou rozhodnutí PPP přijímána jednomyslně a že opatření nemohla být sjednána bez výslovného schválení v obecní radě, je rozhodnutí přijmout sporná opatření ze strany PPP přičitatelné státu. Za další, pokud by obec nebyla souhlasila s přijetím sporných opatření, byl by rozsah její finanční expozice z účasti v PPP adekvátně nižší. Snížení ceny a prominutí poplatků, s nimiž PPP souhlasilo, tedy implikuje, že došlo ke ztrátě státních prostředků. |
| --- | --- |

(65)

Za druhé, sporná opatření přijalo PPP, tedy s potřebným souhlasem obce, jež má v PPP 50 % účast. Vzhledem k tomu, že jsou rozhodnutí PPP přijímána jednomyslně a že opatření nemohla být sjednána bez výslovného schválení v obecní radě, je rozhodnutí přijmout sporná opatření ze strany PPP přičitatelné státu. Za další, pokud by obec nebyla souhlasila s přijetím sporných opatření, byl by rozsah její finanční expozice z účasti v PPP adekvátně nižší. Snížení ceny a prominutí poplatků, s nimiž PPP souhlasilo, tedy implikuje, že došlo ke ztrátě státních prostředků.

| (66) | Za třetí, jelikož má z opatření prospěch pouze SJB, a v konečném důsledku členové tohoto sdružení Schouten de Jong a Bouwfonds, je nutno tato opatření pokládat za selektivní. |
| --- | --- |

(66)

Za třetí, jelikož má z opatření prospěch pouze SJB, a v konečném důsledku členové tohoto sdružení Schouten de Jong a Bouwfonds, je nutno tato opatření pokládat za selektivní.

| (67) | Nizozemské orgány však napadly tvrzení, že obec tím, že souhlasila se snížením původně sjednané ceny za prodej pozemků sdružení SJB a s prominutím poplatků, sdružení SJB hospodářsky zvýhodnila, přičemž SJB by takovou výhodu za běžných tržních podmínek nemohlo jinak získat. Napadají též tvrzení, že sporná opatření narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují vnitrounijní obchod. |
| --- | --- |

(67)

Nizozemské orgány však napadly tvrzení, že obec tím, že souhlasila se snížením původně sjednané ceny za prodej pozemků sdružení SJB a s prominutím poplatků, sdružení SJB hospodářsky zvýhodnila, přičemž SJB by takovou výhodu za běžných tržních podmínek nemohlo jinak získat. Napadají též tvrzení, že sporná opatření narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují vnitrounijní obchod.

| (68) | Z důvodů uvedených níže v 69.–89. bodě odůvodnění Komise s nizozemskými orgány v těchto otázkách nesouhlasí. |
| --- | --- |

(68)

Z důvodů uvedených níže v 69.–89. bodě odůvodnění Komise s nizozemskými orgány v těchto otázkách nesouhlasí.

7.1.1   Existence zvýhodnění

| (69) | Podle ustálené judikatury (15) prodej pozemků nebo budov uskutečněný veřejnými orgány podniku nebo jednotlivci, který vykonává hospodářskou činnost, může představovat státní podporu, zejména pokud se neuskuteční za tržní hodnotu, tj. za cenu, kterou by pravděpodobně stanovil soukromý investor, jenž jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(69)

Podle ustálené judikatury (15) prodej pozemků nebo budov uskutečněný veřejnými orgány podniku nebo jednotlivci, který vykonává hospodářskou činnost, může představovat státní podporu, zejména pokud se neuskuteční za tržní hodnotu, tj. za cenu, kterou by pravděpodobně stanovil soukromý investor, jenž jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže.

| (70) | Komise v této souvislosti poznamenává, že prodeje pozemků by měly být zásadně posuzovány podle sdělení Komise o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (16) (dále jen „sdělení o prodeji pozemků“). Toto sdělení obsahuje několik vodítek, jež pomáhají členským státům zajistit, aby při prodeji pozemků a staveb orgány veřejné moci nedocházelo k poskytování státní podpory. K vyloučení její přítomnosti v těchto transakcích stanoví sdělení o prodeji pozemků dvě metody: za prvé, prodej pozemků a staveb, který následuje po dostatečně zveřejněném, otevřeném a nepodmíněném nabídkovém řízení srovnatelném s veřejnou dražbou a který přijímá nejlepší nebo jedinou nabídku, a za druhé, zpracování nezávislé zprávy o ocenění nezávislým odborníkem, k němuž dojde ještě před jednáním o prodeji. Cílem těchto metod je zajistit, aby cena, za niž orgán veřejné moci pozemek prodává, náležitě a v co největší míře odrážela tržní hodnotu pozemku, a tedy splňovala kritérium investora v tržním hospodářství, tak aby bylo vyloučeno, že bude kupující pozemku touto transakcí hospodářsky zvýhodněn. Nelze však vyloučit, že v těchto případech lze použít i jiné oceňovací metody, pokud je zajištěno, že cena, kterou kupující podle těchto metod skutečně zaplatí, odráží v co největší míře tržní hodnotu pozemku (17). |
| --- | --- |

(70)

Komise v této souvislosti poznamenává, že prodeje pozemků by měly být zásadně posuzovány podle sdělení Komise o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (16) (dále jen „sdělení o prodeji pozemků“). Toto sdělení obsahuje několik vodítek, jež pomáhají členským státům zajistit, aby při prodeji pozemků a staveb orgány veřejné moci nedocházelo k poskytování státní podpory. K vyloučení její přítomnosti v těchto transakcích stanoví sdělení o prodeji pozemků dvě metody: za prvé, prodej pozemků a staveb, který následuje po dostatečně zveřejněném, otevřeném a nepodmíněném nabídkovém řízení srovnatelném s veřejnou dražbou a který přijímá nejlepší nebo jedinou nabídku, a za druhé, zpracování nezávislé zprávy o ocenění nezávislým odborníkem, k němuž dojde ještě před jednáním o prodeji. Cílem těchto metod je zajistit, aby cena, za niž orgán veřejné moci pozemek prodává, náležitě a v co největší míře odrážela tržní hodnotu pozemku, a tedy splňovala kritérium investora v tržním hospodářství, tak aby bylo vyloučeno, že bude kupující pozemku touto transakcí hospodářsky zvýhodněn. Nelze však vyloučit, že v těchto případech lze použít i jiné oceňovací metody, pokud je zajištěno, že cena, kterou kupující podle těchto metod skutečně zaplatí, odráží v co největší míře tržní hodnotu pozemku (17).

| (71) | V daném případě nebylo žádné nabídkové řízení vypsáno. V březnu 2003 proběhlo znalecké ocenění, jež mělo určit prodejní ceny pro účely smlouvy o spolupráci z roku 2004. V roce 2010 však na základě dodatku ke smlouvě došlo ke snížení ceny sjednané s SJB za nákup pozemků na Dampleinu a k prominutí původně sjednaných poplatků. |
| --- | --- |

(71)

V daném případě nebylo žádné nabídkové řízení vypsáno. V březnu 2003 proběhlo znalecké ocenění, jež mělo určit prodejní ceny pro účely smlouvy o spolupráci z roku 2004. V roce 2010 však na základě dodatku ke smlouvě došlo ke snížení ceny sjednané s SJB za nákup pozemků na Dampleinu a k prominutí původně sjednaných poplatků.

| (72) | Pokud jde o znalecký odhad z února 2009, o němž hovoří 30. bod odůvodnění výše, pokládá Komise metodu zůstatkové hodnoty, kterou toto ocenění ex post použilo, za nevhodnou pro daný účel, jímž je výpočet tržní hodnoty pozemků prodaných SJB. Důvodem je skutečnost, že je očekávané snížení příjmů z prodeje bytů plně promítnuto do ceny pozemků. Hodnota pozemků se podle metody zůstatkové hodnoty totiž stanoví tak, že jsou z prodejní ceny bytů odečteny stavební náklady a částka na krytí zisku a rizika. Zbývající částka odpovídá zůstatkové hodnotě pozemku. Je zřejmé, že při poklesu cen na trhu s nemovitostmi, k němuž docházelo i v daném případě, se klesající hodnota nemovitostí při aplikaci metody zůstatkové hodnoty v plném rozsahu přenáší na hodnotu pozemku. Ve výsledku by tak mohl mít pozemek teoreticky i zápornou hodnotu. |
| --- | --- |

(72)

Pokud jde o znalecký odhad z února 2009, o němž hovoří 30. bod odůvodnění výše, pokládá Komise metodu zůstatkové hodnoty, kterou toto ocenění ex post použilo, za nevhodnou pro daný účel, jímž je výpočet tržní hodnoty pozemků prodaných SJB. Důvodem je skutečnost, že je očekávané snížení příjmů z prodeje bytů plně promítnuto do ceny pozemků. Hodnota pozemků se podle metody zůstatkové hodnoty totiž stanoví tak, že jsou z prodejní ceny bytů odečteny stavební náklady a částka na krytí zisku a rizika. Zbývající částka odpovídá zůstatkové hodnotě pozemku. Je zřejmé, že při poklesu cen na trhu s nemovitostmi, k němuž docházelo i v daném případě, se klesající hodnota nemovitostí při aplikaci metody zůstatkové hodnoty v plném rozsahu přenáší na hodnotu pozemku. Ve výsledku by tak mohl mít pozemek teoreticky i zápornou hodnotu.

| (73) | Nizozemské orgány v neposlední řadě tvrdí, že obec tím, že souhlasila se spornými opatřeními, jednala v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Uvedené znamená, že by hypotetický soukromý prodávající, který by se nacházel v téže situaci jako obec, souhlasil se stejným snížením ceny a prominutím poplatků, takže by v důsledku sporných opatření nedocházelo ke zvýhodnění kupujícího. Za prvé měla obec podle nizozemských orgánů významný finanční a společenský zájem na tom, aby stavební práce na Dampleinu započaly co nejdříve. Dalšími průtahy by jí totiž vznikly přímé i nepřímé škody většího rozsahu nežli náklady, které jí plynuly ze souhlasu se spornými opatřeními. Za druhé, obec podle tvrzení nizozemských orgánů jednala jako soukromý investor, když jako protiplnění za sporná opatření akceptovala závazek SJB neuplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí ze smlouvy o spolupráci z roku 2004. |
| --- | --- |

(73)

Nizozemské orgány v neposlední řadě tvrdí, že obec tím, že souhlasila se spornými opatřeními, jednala v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Uvedené znamená, že by hypotetický soukromý prodávající, který by se nacházel v téže situaci jako obec, souhlasil se stejným snížením ceny a prominutím poplatků, takže by v důsledku sporných opatření nedocházelo ke zvýhodnění kupujícího. Za prvé měla obec podle nizozemských orgánů významný finanční a společenský zájem na tom, aby stavební práce na Dampleinu započaly co nejdříve. Dalšími průtahy by jí totiž vznikly přímé i nepřímé škody většího rozsahu nežli náklady, které jí plynuly ze souhlasu se spornými opatřeními. Za druhé, obec podle tvrzení nizozemských orgánů jednala jako soukromý investor, když jako protiplnění za sporná opatření akceptovala závazek SJB neuplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí ze smlouvy o spolupráci z roku 2004.

| (74) | Komise tuto argumentaci neakceptuje. Úvodem připomíná, že obec byla v rámci realitního projektu zapojena pouze do etapy zhodnocování pozemků, zatímco rizika a náklady spojené s etapou výstavby nesli příslušní soukromí developeři včetně SJB (viz 13. a 16. bod odůvodnění výše). Je nepravděpodobné, že by se soukromý investor, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, rozhodl převzít na sebe riziko klesajícího trhu s nemovitostmi, jež nese sdružení SJB a jemuž on sám předtím vystaven nebyl, tím, že by souhlasil se snížením původně sjednané ceny za prodej těchto pozemků a s prominutím poplatků, aniž by požadoval jednoznačnou finanční kompenzaci, která by převážila ztráty plynoucí z tohoto rozhodnutí. Jak je vysvětleno v 75.–86. bodě odůvodnění níže, nevede Komisi při aplikaci kritéria investora v tržním hospodářství na jednání obce k odlišnému závěru ani skutečnost, že by obec vlivem dalších průtahů utrpěla ztráty, ani skutečnost, že se SJB rozhodlo vzdát se práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. |
| --- | --- |

(74)

Komise tuto argumentaci neakceptuje. Úvodem připomíná, že obec byla v rámci realitního projektu zapojena pouze do etapy zhodnocování pozemků, zatímco rizika a náklady spojené s etapou výstavby nesli příslušní soukromí developeři včetně SJB (viz 13. a 16. bod odůvodnění výše). Je nepravděpodobné, že by se soukromý investor, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, rozhodl převzít na sebe riziko klesajícího trhu s nemovitostmi, jež nese sdružení SJB a jemuž on sám předtím vystaven nebyl, tím, že by souhlasil se snížením původně sjednané ceny za prodej těchto pozemků a s prominutím poplatků, aniž by požadoval jednoznačnou finanční kompenzaci, která by převážila ztráty plynoucí z tohoto rozhodnutí. Jak je vysvětleno v 75.–86. bodě odůvodnění níže, nevede Komisi při aplikaci kritéria investora v tržním hospodářství na jednání obce k odlišnému závěru ani skutečnost, že by obec vlivem dalších průtahů utrpěla ztráty, ani skutečnost, že se SJB rozhodlo vzdát se práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí.

| (75) | K přímé škodě, kterou by obec vlivem dalších průtahů v projektu Damplein údajně utrpěla, Komise poznamenává, že se náklady, které prezentují nizozemské orgány v tabulce č. 2 výše, vztahují vesměs k etapě zhodnocování pozemků v rámci celého projektu centra Leidschendamu. Za předpokladu, že by trvalo alespoň další dva roky, než by SJB zahájilo výstavbu, nizozemské orgány odhadly, že by výpadek příjmů PPP z prodeje pozemků ve prospěch SJB a předpokládané podobné průtahy po zbývající dobu realizace projektu centra Leidschendamu vyvolaly náklady na úrocích ve výši zhruba 1,8 milionu EUR, které by nabíhaly z nesplaceného úvěru, jejž si PPP vzalo na etapu zhodnocování pozemků v rámci projektu centra Leidschendam. Případný dvouletý průtah by dále vyvolal vícenáklady za projekční práce a další náklady ve výši zhruba 1 milionu EUR, a to opět za celý projekt centra Leidschendamu. |
| --- | --- |

(75)

K přímé škodě, kterou by obec vlivem dalších průtahů v projektu Damplein údajně utrpěla, Komise poznamenává, že se náklady, které prezentují nizozemské orgány v tabulce č. 2 výše, vztahují vesměs k etapě zhodnocování pozemků v rámci celého projektu centra Leidschendamu. Za předpokladu, že by trvalo alespoň další dva roky, než by SJB zahájilo výstavbu, nizozemské orgány odhadly, že by výpadek příjmů PPP z prodeje pozemků ve prospěch SJB a předpokládané podobné průtahy po zbývající dobu realizace projektu centra Leidschendamu vyvolaly náklady na úrocích ve výši zhruba 1,8 milionu EUR, které by nabíhaly z nesplaceného úvěru, jejž si PPP vzalo na etapu zhodnocování pozemků v rámci projektu centra Leidschendam. Případný dvouletý průtah by dále vyvolal vícenáklady za projekční práce a další náklady ve výši zhruba 1 milionu EUR, a to opět za celý projekt centra Leidschendamu.

| (76) | Jak však samy nizozemské orgány přiznávají, ke ztrátě z etapy zhodnocování pozemků přispěla právě sporná opatření, neboť PPP získalo od SJB za pozemky nižší cenu, než jaká byla původně ve smlouvě o spolupráci z roku 2004 sjednána, a vzdalo se určitých poplatků (18). Soukromý investor, který jedná za obvyklých tržních podmínek a usiluje o maximalizaci výnosu z prodeje svých pozemků, by pravděpodobně nesouhlasil se spornými opatřeními, jež v rámci projektu způsobila v etapě zhodnocování pozemků ztrátu, kterou by on sám musel hradit z 50 %. Naopak platí, že by se soukromý investor, který by byl do etapy zhodnocování pozemků zapojen pouze finančně, postaral o to, aby byly práce této etapy provedeny rychle, tak aby mohly být pozemky předány developerům, a po soukromých developerech by požadoval, aby za pozemky zaplatili kupní cenu i poplatky sjednané svobodně ve smlouvách. |
| --- | --- |

(76)

Jak však samy nizozemské orgány přiznávají, ke ztrátě z etapy zhodnocování pozemků přispěla právě sporná opatření, neboť PPP získalo od SJB za pozemky nižší cenu, než jaká byla původně ve smlouvě o spolupráci z roku 2004 sjednána, a vzdalo se určitých poplatků (18). Soukromý investor, který jedná za obvyklých tržních podmínek a usiluje o maximalizaci výnosu z prodeje svých pozemků, by pravděpodobně nesouhlasil se spornými opatřeními, jež v rámci projektu způsobila v etapě zhodnocování pozemků ztrátu, kterou by on sám musel hradit z 50 %. Naopak platí, že by se soukromý investor, který by byl do etapy zhodnocování pozemků zapojen pouze finančně, postaral o to, aby byly práce této etapy provedeny rychle, tak aby mohly být pozemky předány developerům, a po soukromých developerech by požadoval, aby za pozemky zaplatili kupní cenu i poplatky sjednané svobodně ve smlouvách.

| (77) | V každém případě platí, že i kdyby bylo možné na podporu Komisí napadeného rozhodnutí obce o přijetí sporných opatření přihlédnout k údajným přímým nákladům, o nichž nizozemské orgány hovoří, je výpočet těchto nákladů ze strany obce nesprávný. Za prvé jsou úrokové náklady vypočteny z úvěrové facility, jež byla ve prospěch PPP poskytnuta na celý projekt centra Leidschendamu, nikoli pouze na projekt Damplein, který je jen jedním z osmi dílčích projektů. Podobně jsou vícenáklady za projekční práce vyčísleny za celý projekt centra Leidschendamu. Nelze tedy předpokládat, že pokud by byl projekt Damplein realizován, byly by realizovány též všechny ostatní dílčí projekty, a že by tak žádné z těchto úrokových nákladů nevznikly. |
| --- | --- |

(77)

V každém případě platí, že i kdyby bylo možné na podporu Komisí napadeného rozhodnutí obce o přijetí sporných opatření přihlédnout k údajným přímým nákladům, o nichž nizozemské orgány hovoří, je výpočet těchto nákladů ze strany obce nesprávný. Za prvé jsou úrokové náklady vypočteny z úvěrové facility, jež byla ve prospěch PPP poskytnuta na celý projekt centra Leidschendamu, nikoli pouze na projekt Damplein, který je jen jedním z osmi dílčích projektů. Podobně jsou vícenáklady za projekční práce vyčísleny za celý projekt centra Leidschendamu. Nelze tedy předpokládat, že pokud by byl projekt Damplein realizován, byly by realizovány též všechny ostatní dílčí projekty, a že by tak žádné z těchto úrokových nákladů nevznikly.

| (78) | Za druhé, 5 % úroková sazba není sazbou skutečnou, nýbrž sazbou používanou pro interní výpočty. Skutečná sazba, kterou je nutno z úvěrové facility na projekt centra Leidschendamu hradit, je výrazně nižší (19), takže by úrokové náklady, jež by obec musela prostřednictvím PPP nést, byly nižší, než tvrdí nizozemské orgány. |
| --- | --- |

(78)

Za druhé, 5 % úroková sazba není sazbou skutečnou, nýbrž sazbou používanou pro interní výpočty. Skutečná sazba, kterou je nutno z úvěrové facility na projekt centra Leidschendamu hradit, je výrazně nižší (19), takže by úrokové náklady, jež by obec musela prostřednictvím PPP nést, byly nižší, než tvrdí nizozemské orgány.

| (79) | Za třetí, nesplacená úvěrová facilita, a tedy i úrokové náklady, by byly mnohem nižší, pokud by byla příslušná platba uhrazena v den a ve výši, jež stanoví smlouva o spolupráci z roku 2004. |
| --- | --- |

(79)

Za třetí, nesplacená úvěrová facilita, a tedy i úrokové náklady, by byly mnohem nižší, pokud by byla příslušná platba uhrazena v den a ve výši, jež stanoví smlouva o spolupráci z roku 2004.

| (80) | Za čtvrté, je zřejmé, že i podle výpočtů, jež předložily nizozemské orgány, jsou finanční důsledky přijetí sporných opatření pro PPP (odhadované na zhruba 3,6 milionu EUR) větší nežli údajné přímé náklady, jež by plynuly z dalších průtahů ve výstavbě nemovitostí na Dampleinu, kterou mělo SJB realizovat (nizozemské orgány odhadují tyto náklady na zhruba 2,8 milionu EUR). |
| --- | --- |

(80)

Za čtvrté, je zřejmé, že i podle výpočtů, jež předložily nizozemské orgány, jsou finanční důsledky přijetí sporných opatření pro PPP (odhadované na zhruba 3,6 milionu EUR) větší nežli údajné přímé náklady, jež by plynuly z dalších průtahů ve výstavbě nemovitostí na Dampleinu, kterou mělo SJB realizovat (nizozemské orgány odhadují tyto náklady na zhruba 2,8 milionu EUR).

| (81) | V neposlední řadě lze konstatovat, že nizozemské orgány nevyčíslily škodu v podobě údajných nepřímých nákladů, které by plynuly z dalšího dvouletého průtahu v realizaci projektu, takže je Komise nemůže ověřit. |
| --- | --- |

(81)

V neposlední řadě lze konstatovat, že nizozemské orgány nevyčíslily škodu v podobě údajných nepřímých nákladů, které by plynuly z dalšího dvouletého průtahu v realizaci projektu, takže je Komise nemůže ověřit.

| (82) | Pokud jde o závazek SJB vzdát se práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí, Komise úvodem poznamenává, že toto ustanovení, které platilo též pro ostatní soukromé investory zapojené do projektu centra Leidschendamu, není v Nizozemsku neběžné. Obec sjednáním této doložky akceptovala, že zahájení skutečné výstavby standardních bytů bude determinováno úspěchem soukromých developerů včetně SJB při uzavírání příslušných smluv o smlouvách budoucích. Tento závěr vyplývá ze skutečnosti, že obec byla zapojena pouze do etapy zhodnocování pozemků, zatímco etapa výstavby byla prováděna na riziko a náklady soukromých developerů. Pokud by obec měla skutečně zájem na rychlém zahájení stavebních prací, měla při vyjednávání kupních smluv se soukromými developery v roce 2004 možnost buď s doložkou o 70 % smluvním pokrytí ve smlouvě nesouhlasit nebo ve smlouvě upravit pokuty pro případ, že by etapa výstavby nezačala či neskončila k určenému termínu. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o závazek SJB vzdát se práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí, Komise úvodem poznamenává, že toto ustanovení, které platilo též pro ostatní soukromé investory zapojené do projektu centra Leidschendamu, není v Nizozemsku neběžné. Obec sjednáním této doložky akceptovala, že zahájení skutečné výstavby standardních bytů bude determinováno úspěchem soukromých developerů včetně SJB při uzavírání příslušných smluv o smlouvách budoucích. Tento závěr vyplývá ze skutečnosti, že obec byla zapojena pouze do etapy zhodnocování pozemků, zatímco etapa výstavby byla prováděna na riziko a náklady soukromých developerů. Pokud by obec měla skutečně zájem na rychlém zahájení stavebních prací, měla při vyjednávání kupních smluv se soukromými developery v roce 2004 možnost buď s doložkou o 70 % smluvním pokrytí ve smlouvě nesouhlasit nebo ve smlouvě upravit pokuty pro případ, že by etapa výstavby nezačala či neskončila k určenému termínu.

| (83) | Je třeba dále poznamenat, že se doložka o 70 % smluvním pokrytí sjednaná ve smlouvě o spolupráci z roku 2004 týkala pouze standardních bytů, nikoli však výstavby nebytových prostor a podzemního parkoviště. SJB přitom odmítlo zahájit vůbec jakoukoli výstavbu na Dampleinu. Při těchto okolnostech je dosti pravděpodobné, že by soukromý investor, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže a má zájem na završení celého realitního projektu, po SJB požadoval, aby své smluvní povinnosti spojené s výstavbou nebytových prostor a podzemního parkoviště splnilo. I kdyby bylo pravdivé tvrzení SJB, že tyto práce nebylo možno zahájit vzhledem k technické provázanosti jednotlivých složek realitního projektu, mělo toto riziko nést právě SJB, neboť neslo za etapu výstavby výlučnou odpovědnost. Není tedy důvod se domnívat, že by soukromý investor, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, toto riziko přebíral z SJB na sebe. |
| --- | --- |

(83)

Je třeba dále poznamenat, že se doložka o 70 % smluvním pokrytí sjednaná ve smlouvě o spolupráci z roku 2004 týkala pouze standardních bytů, nikoli však výstavby nebytových prostor a podzemního parkoviště. SJB přitom odmítlo zahájit vůbec jakoukoli výstavbu na Dampleinu. Při těchto okolnostech je dosti pravděpodobné, že by soukromý investor, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže a má zájem na završení celého realitního projektu, po SJB požadoval, aby své smluvní povinnosti spojené s výstavbou nebytových prostor a podzemního parkoviště splnilo. I kdyby bylo pravdivé tvrzení SJB, že tyto práce nebylo možno zahájit vzhledem k technické provázanosti jednotlivých složek realitního projektu, mělo toto riziko nést právě SJB, neboť neslo za etapu výstavby výlučnou odpovědnost. Není tedy důvod se domnívat, že by soukromý investor, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, toto riziko přebíral z SJB na sebe.

| (84) | V této souvislosti je třeba též připomenout, že v souvislosti s výstavbou veřejné části podzemního parkoviště se PPP již v roce 2004 rozhodlo zadat tyto práce SJB, a to za paušální odměnu do výše 4,6 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003), aniž by vypisovalo veřejnou soutěž. Z finančního hlediska tedy nemělo SJB důvod, aby odmítalo zahájit výstavbu parkoviště, a tedy ani důvod, aby soukromý investor, jenž jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, akceptoval další průtahy tím, že by výstavbu parkoviště podmiňoval prodejem standardních bytů ze strany SJB. |
| --- | --- |

(84)

V této souvislosti je třeba též připomenout, že v souvislosti s výstavbou veřejné části podzemního parkoviště se PPP již v roce 2004 rozhodlo zadat tyto práce SJB, a to za paušální odměnu do výše 4,6 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003), aniž by vypisovalo veřejnou soutěž. Z finančního hlediska tedy nemělo SJB důvod, aby odmítalo zahájit výstavbu parkoviště, a tedy ani důvod, aby soukromý investor, jenž jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, akceptoval další průtahy tím, že by výstavbu parkoviště podmiňoval prodejem standardních bytů ze strany SJB.

| (85) | Je tedy nepravděpodobné, že by soukromý investor, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, souhlasil se spornými opatřeními, tak jako učinila obec, aniž by nejprve prozkoumal jiné, komerčně zajímavější možnosti, např. zrušení smlouvy o spolupráci z roku 2004, uplatnění náhrady škody z prodlení vůči SJB a vypsání veřejné soutěže. Nizozemské orgány nepředložily důkazy o tom, že by PPP tyto možnosti zvažovalo. |
| --- | --- |

(85)

Je tedy nepravděpodobné, že by soukromý investor, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, souhlasil se spornými opatřeními, tak jako učinila obec, aniž by nejprve prozkoumal jiné, komerčně zajímavější možnosti, např. zrušení smlouvy o spolupráci z roku 2004, uplatnění náhrady škody z prodlení vůči SJB a vypsání veřejné soutěže. Nizozemské orgány nepředložily důkazy o tom, že by PPP tyto možnosti zvažovalo.

| (86) | Lze tedy dojít k závěru, že sporná opatření zvýhodňují SJB a nejsou v souladu s kritériem investora v tržním hospodářství, neboť nizozemské orgány neprokázaly, že by hypotetický soukromý prodávající, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, s těmito opatřeními souhlasil. |
| --- | --- |

(86)

Lze tedy dojít k závěru, že sporná opatření zvýhodňují SJB a nejsou v souladu s kritériem investora v tržním hospodářství, neboť nizozemské orgány neprokázaly, že by hypotetický soukromý prodávající, který jedná za podmínek obvyklé hospodářské soutěže, s těmito opatřeními souhlasil.

7.1.2   Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod v Unii

| (87) | Jelikož sporná opatření osvobozují SJB od nákladů, které by toto sdružení jinak muselo podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 nést, posilují konkurenční pozici tohoto sdružení vůči jiným developerům, kteří působí na trhu otevřenému hospodářské soutěži a obchodu na úrovni Unie. Tato opatření jsou tedy již na základě této skutečnosti způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v Unii. Platí totiž, že každá podpora poskytnutá podniku, který provozuje svou činnost na vnitřním trhu, může způsobit narušení hospodářské soutěže a ovlivnit obchod mezi členskými státy (20). |
| --- | --- |

(87)

Jelikož sporná opatření osvobozují SJB od nákladů, které by toto sdružení jinak muselo podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 nést, posilují konkurenční pozici tohoto sdružení vůči jiným developerům, kteří působí na trhu otevřenému hospodářské soutěži a obchodu na úrovni Unie. Tato opatření jsou tedy již na základě této skutečnosti způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod v Unii. Platí totiž, že každá podpora poskytnutá podniku, který provozuje svou činnost na vnitřním trhu, může způsobit narušení hospodářské soutěže a ovlivnit obchod mezi členskými státy (20).

| (88) | Pokud jde o údajně omezený rozsah či místní charakter projektu, nebrání skutečnost, že je subvencován podnik, který poskytuje služby pouze v místním či regionálním měřítku, a nikoli mimo svůj členský stát původu, sama o sobě tomu, aby měly tyto subvence dopad na obchod mezi členskými státy (21). Komise v této souvislosti připomíná, že jelikož ve stavebním i developerském odvětví probíhá v Unii přeshraniční obchod a jelikož se projektu centra Leidschendamu mohli účastnit developeři z jiných členských států či jejich dceřiné společnosti, zatímco SJB, jež bylo v důsledku sporného opatření osvobozeno od finanční zátěže, může kromě Nizozemska působit i v jiných členských státech, měla by být sporná opatření pokládána za způsobilá narušit vnitrounijní obchod. V neposlední řadě Komise poznamenává, že Bouwfonds, jedna ze společností zapojených do sdružení SJB, mimo Nizozemsko skutečně působí, a to zejména ve Francii a Německu. Bouwfonds je největším developerem v Nizozemsku a patří ke třem největším aktérům na evropském trhu nemovitostí. Sporná opatření zvýhodňují SJB, a tedy i společnost Bouwfonds, čímž jsou způsobilá posílit jeho pozici na evropském trhu nemovitostí. |
| --- | --- |

(88)

Pokud jde o údajně omezený rozsah či místní charakter projektu, nebrání skutečnost, že je subvencován podnik, který poskytuje služby pouze v místním či regionálním měřítku, a nikoli mimo svůj členský stát původu, sama o sobě tomu, aby měly tyto subvence dopad na obchod mezi členskými státy (21). Komise v této souvislosti připomíná, že jelikož ve stavebním i developerském odvětví probíhá v Unii přeshraniční obchod a jelikož se projektu centra Leidschendamu mohli účastnit developeři z jiných členských států či jejich dceřiné společnosti, zatímco SJB, jež bylo v důsledku sporného opatření osvobozeno od finanční zátěže, může kromě Nizozemska působit i v jiných členských státech, měla by být sporná opatření pokládána za způsobilá narušit vnitrounijní obchod. V neposlední řadě Komise poznamenává, že Bouwfonds, jedna ze společností zapojených do sdružení SJB, mimo Nizozemsko skutečně působí, a to zejména ve Francii a Německu. Bouwfonds je největším developerem v Nizozemsku a patří ke třem největším aktérům na evropském trhu nemovitostí. Sporná opatření zvýhodňují SJB, a tedy i společnost Bouwfonds, čímž jsou způsobilá posílit jeho pozici na evropském trhu nemovitostí.

| (89) | Jelikož sporná opatření splňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, dospívá Komise k závěru, že představují státní podporu ve smyslu uvedeného ustanovení. Dále vzhledem k tomu, že byla tato podpora příjemcům poskytnuta bez předchozího oznámení Komisi a bez jejího schválení v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU, představují sporná opatření podporu protiprávní. |
| --- | --- |

(89)

Jelikož sporná opatření splňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, dospívá Komise k závěru, že představují státní podporu ve smyslu uvedeného ustanovení. Dále vzhledem k tomu, že byla tato podpora příjemcům poskytnuta bez předchozího oznámení Komisi a bez jejího schválení v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU, představují sporná opatření podporu protiprávní.

7.2   Posouzení slučitelnosti s vnitřním trhem

| (90) | Poté, co bylo určeno, že sporná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nezbytné přezkoumat tvrzení nizozemských orgánů, že se jedná o opatření slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(90)

Poté, co bylo určeno, že sporná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nezbytné přezkoumat tvrzení nizozemských orgánů, že se jedná o opatření slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c).

| (91) | Podle ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU platí, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(91)

Podle ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU platí, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (92) | Při zkoumání slučitelnosti podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU proto Komise zohledňuje, sleduje-li podpora jednoznačně vymezený cíl ve společném zájmu, je-li s ohledem na dosažení tohoto cíle vhodná a přiměřená a nepůsobí-li neopodstatněné narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(92)

Při zkoumání slučitelnosti podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU proto Komise zohledňuje, sleduje-li podpora jednoznačně vymezený cíl ve společném zájmu, je-li s ohledem na dosažení tohoto cíle vhodná a přiměřená a nepůsobí-li neopodstatněné narušení hospodářské soutěže.

7.2.1   Cíl v obecném zájmu

| (93) | Podle nizozemských orgánů přispívá revitalizace městského centra v Leidschendamu k hospodářské a sociální soudržnosti ve smyslu článků 3 a 174 SFEU. Bez sporných opatření by SJB nezahájilo na Dampleinu stavební práce a celý projekt centra Leidschendamu by byl ohrožen. |
| --- | --- |

(93)

Podle nizozemských orgánů přispívá revitalizace městského centra v Leidschendamu k hospodářské a sociální soudržnosti ve smyslu článků 3 a 174 SFEU. Bez sporných opatření by SJB nezahájilo na Dampleinu stavební práce a celý projekt centra Leidschendamu by byl ohrožen.

| (94) | Komisi však tato argumentace nepřesvědčuje. Na straně jedné nizozemské orgány neprokázaly, že je Damplein znevýhodněnou městskou čtvrtí, která trpí důsledky tržních selhání, a že zamýšlenou rekonstrukci této lokality by se nerozhodl provést samotný trh. Naopak při zahájení projektu bylo zjevně ochotno se do etapy výstavby zapojit několik soukromých developerů včetně SJB, a to na vlastní podnikatelské riziko a náklady, jak uvádí smlouva o spolupráci z roku 2004. |
| --- | --- |

(94)

Komisi však tato argumentace nepřesvědčuje. Na straně jedné nizozemské orgány neprokázaly, že je Damplein znevýhodněnou městskou čtvrtí, která trpí důsledky tržních selhání, a že zamýšlenou rekonstrukci této lokality by se nerozhodl provést samotný trh. Naopak při zahájení projektu bylo zjevně ochotno se do etapy výstavby zapojit několik soukromých developerů včetně SJB, a to na vlastní podnikatelské riziko a náklady, jak uvádí smlouva o spolupráci z roku 2004.

| (95) | Na straně druhé obec tím, že ve smlouvě o spolupráci z roku 2004 sjednala doložku o 70 % smluvním pokrytí, podřídila svůj zájem na dosažení údajného cíle revitalizovat městské centrum v Leidschendamu komerčnímu zájmu SJB pro případ, že by toto sdružení nebylo s to uzavřít ještě před zahájením etapy výstavby smlouvy o smlouvě budoucí na 70 % plánovaných bytů. Obec tedy již nemůže tvrdit, že sporná opatření sjednaná v roce 2010 za podmínky, že se SJB zaváže nedomáhat se uvedené doložky, sloužila k dosažení cíle v obecném zájmu. |
| --- | --- |

(95)

Na straně druhé obec tím, že ve smlouvě o spolupráci z roku 2004 sjednala doložku o 70 % smluvním pokrytí, podřídila svůj zájem na dosažení údajného cíle revitalizovat městské centrum v Leidschendamu komerčnímu zájmu SJB pro případ, že by toto sdružení nebylo s to uzavřít ještě před zahájením etapy výstavby smlouvy o smlouvě budoucí na 70 % plánovaných bytů. Obec tedy již nemůže tvrdit, že sporná opatření sjednaná v roce 2010 za podmínky, že se SJB zaváže nedomáhat se uvedené doložky, sloužila k dosažení cíle v obecném zájmu.

7.2.2   Vhodnost podpory

| (96) | I kdyby bylo možno akceptovat, že měla sporná opatření sloužit revitalizaci městského centra v Leidschendamu, nedoložily nizozemské orgány, že tato opatření byla k dosažení uvedeného cílem vhodným prostředkem. |
| --- | --- |

(96)

I kdyby bylo možno akceptovat, že měla sporná opatření sloužit revitalizaci městského centra v Leidschendamu, nedoložily nizozemské orgány, že tato opatření byla k dosažení uvedeného cílem vhodným prostředkem.

| (97) | Z dodaných informací totiž vyplývá, že se ostatní soukromí developeři zapojení do projektu centra Leidschendamu rovněž obraceli na PPP s žádostí, aby vzhledem k problémům, kterým čelili na klesajícím trhu nemovitostí, PPP snížilo původní ceny sjednané za prodej pozemků. Obec však s žádným takovým snížením ani s prominutím poplatků nesouhlasila, nýbrž zvažovala, že změní původní směry plánování a rozvoje, tak aby se přizpůsobila změněné poptávce na trhu. |
| --- | --- |

(97)

Z dodaných informací totiž vyplývá, že se ostatní soukromí developeři zapojení do projektu centra Leidschendamu rovněž obraceli na PPP s žádostí, aby vzhledem k problémům, kterým čelili na klesajícím trhu nemovitostí, PPP snížilo původní ceny sjednané za prodej pozemků. Obec však s žádným takovým snížením ani s prominutím poplatků nesouhlasila, nýbrž zvažovala, že změní původní směry plánování a rozvoje, tak aby se přizpůsobila změněné poptávce na trhu.

| (98) | Uvedené dokládá, že obec, chtěla-li ve změněných ekonomických podmínkách dosáhnout zamýšleného cíle revitalizace městského centra v Leidschendamu, mohla sáhnout po jiných, vhodnějších opatřeních, jež slouží lépe danému účelu a méně narušují hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(98)

Uvedené dokládá, že obec, chtěla-li ve změněných ekonomických podmínkách dosáhnout zamýšleného cíle revitalizace městského centra v Leidschendamu, mohla sáhnout po jiných, vhodnějších opatřeních, jež slouží lépe danému účelu a méně narušují hospodářskou soutěž.

7.2.3   Přiměřenost podpory

| (99) | Nizozemské orgány pokládají sporná opatření za přiměřená z hlediska zamýšleného cíle revitalizace městského centra v Leidschendamu, neboť výměnou za snížení cen a prominutí poplatků souhlasilo SJB s tím, že se vzdá svého práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. Dalším důvodem, proč nizozemské orgány považují sporná opatření za přiměřená, je finanční příspěvek, jímž se SJB podílelo na etapě zhodnocování pozemků. SJB konkrétně přispělo zhruba 2,6 miliony EUR na PPP a prostřednictvím tohoto partnerství hradilo i 25 % nákladů na vybudování školy v další lokalitě v rámci projektu centra Leidschendamu. |
| --- | --- |

(99)

Nizozemské orgány pokládají sporná opatření za přiměřená z hlediska zamýšleného cíle revitalizace městského centra v Leidschendamu, neboť výměnou za snížení cen a prominutí poplatků souhlasilo SJB s tím, že se vzdá svého práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí. Dalším důvodem, proč nizozemské orgány považují sporná opatření za přiměřená, je finanční příspěvek, jímž se SJB podílelo na etapě zhodnocování pozemků. SJB konkrétně přispělo zhruba 2,6 miliony EUR na PPP a prostřednictvím tohoto partnerství hradilo i 25 % nákladů na vybudování školy v další lokalitě v rámci projektu centra Leidschendamu.

| (100) | Komise s touto argumentací nemůže souhlasit. Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) vyžaduje, aby byla opatření podpory přiměřená z hlediska zamýšlených cílů, nikoli aby byla poskytovaná podpora náležitě vyvážena případnými ústupky příjemců v zájmu ji získat. Souhlas SJB se vzdáním se práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí výměnou za snížení ceny a prominutí poplatků tedy není pro posouzení přiměřenosti sporných opatření nijak relevantní. Totéž platí pro finanční příspěvky, jež SJB mohlo poskytnout v etapě zhodnocování pozemků. |
| --- | --- |

(100)

Komise s touto argumentací nemůže souhlasit. Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) vyžaduje, aby byla opatření podpory přiměřená z hlediska zamýšlených cílů, nikoli aby byla poskytovaná podpora náležitě vyvážena případnými ústupky příjemců v zájmu ji získat. Souhlas SJB se vzdáním se práva uplatňovat doložku o 70 % smluvním pokrytí výměnou za snížení ceny a prominutí poplatků tedy není pro posouzení přiměřenosti sporných opatření nijak relevantní. Totéž platí pro finanční příspěvky, jež SJB mohlo poskytnout v etapě zhodnocování pozemků.

| (101) | Nizozemské orgány tedy neprokázaly, že sporná opatření byla z hlediska zamýšleného cíle ve společném zájmu přiměřená. |
| --- | --- |

(101)

Nizozemské orgány tedy neprokázaly, že sporná opatření byla z hlediska zamýšleného cíle ve společném zájmu přiměřená.

7.2.4   Neopodstatněné narušení hospodářské soutěže

| (102) | Nizozemské orgány v neposlední řadě popírají, že sporná opatření představují neopodstatněné narušení hospodářské soutěže, což dokládají tvrzením, že nad zápornými účinky sporných opatření převažují kladné účinky rychlého završení projektu. |
| --- | --- |

(102)

Nizozemské orgány v neposlední řadě popírají, že sporná opatření představují neopodstatněné narušení hospodářské soutěže, což dokládají tvrzením, že nad zápornými účinky sporných opatření převažují kladné účinky rychlého završení projektu.

| (103) | Nizozemské orgány však toto tvrzení dále nerozvedly. Podle jejich tvrzení (viz výše 80. bod odůvodnění) by naopak další průtah v realizaci sporného realitního projektu vyvolal náklady ve výši 2,8 milionu EUR, jež by muselo nést PPP, kdežto sjednané snížení ceny činí 3,6 milionu EUR. Komise tedy uzavírá, že nizozemské orgány neprokázaly, že kladné účinky završení sporného realitního projektu převažují nad zápornými účinky sporných opatření. |
| --- | --- |

(103)

Nizozemské orgány však toto tvrzení dále nerozvedly. Podle jejich tvrzení (viz výše 80. bod odůvodnění) by naopak další průtah v realizaci sporného realitního projektu vyvolal náklady ve výši 2,8 milionu EUR, jež by muselo nést PPP, kdežto sjednané snížení ceny činí 3,6 milionu EUR. Komise tedy uzavírá, že nizozemské orgány neprokázaly, že kladné účinky završení sporného realitního projektu převažují nad zápornými účinky sporných opatření.

7.2.5   Závěr

| (104) | Z důvodů uvedených výše v 93.–103. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora, kterou obec prostřednictvím sporných opatření poskytla sdružení SJB, není ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(104)

Z důvodů uvedených výše v 93.–103. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora, kterou obec prostřednictvím sporných opatření poskytla sdružení SJB, není ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.

8.   VYČÍSLENÍ A VRÁCENÍ PODPORY

| (105) | Jak je vysvětleno v předchozím oddílu, představují sporná opatření státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nelze je pokládat za slučitelná s vnitřním trhem. Dále vzhledem k tomu, že byla tato podpora příjemcům poskytnuta bez předchozího oznámení Komisi a bez jejího schválení v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU, představují sporná opatření podporu protiprávní. |
| --- | --- |

(105)

Jak je vysvětleno v předchozím oddílu, představují sporná opatření státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nelze je pokládat za slučitelná s vnitřním trhem. Dále vzhledem k tomu, že byla tato podpora příjemcům poskytnuta bez předchozího oznámení Komisi a bez jejího schválení v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU, představují sporná opatření podporu protiprávní.

| (106) | V ustanovení čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (22), se praví: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“ |
| --- | --- |

(106)

V ustanovení čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (22), se praví: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil.“

| (107) | Právo Unie nestanoví, že má Komise při nařizování vrácení podpory, která je prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem, vyčíslovat přesnou výši podpory k vrácení (23). Komise však může v rozhodnutí uvést údaje, které jeho adresátovi umožní tuto částku stanovit bez větších potíží. |
| --- | --- |

(107)

Právo Unie nestanoví, že má Komise při nařizování vrácení podpory, která je prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem, vyčíslovat přesnou výši podpory k vrácení (23). Komise však může v rozhodnutí uvést údaje, které jeho adresátovi umožní tuto částku stanovit bez větších potíží.

8.1   Vyčíslení podpory

| (108) | V důsledku sporných opatření uhradilo SJB za pozemky na Dampleinu nižší cenu, než jaká byla smlouvou o spolupráci z roku 2004 původně sjednána, a nemuselo již platit poplatek za zhodnocení pozemků a za kvalitu, s nimiž rovněž souhlasilo. K vyčíslení protiprávní podpory, kterou toto sdružení získalo, je tedy nutné kvantifikovat snížení ceny a hodnotu prominutých poplatků. |
| --- | --- |

(108)

V důsledku sporných opatření uhradilo SJB za pozemky na Dampleinu nižší cenu, než jaká byla smlouvou o spolupráci z roku 2004 původně sjednána, a nemuselo již platit poplatek za zhodnocení pozemků a za kvalitu, s nimiž rovněž souhlasilo. K vyčíslení protiprávní podpory, kterou toto sdružení získalo, je tedy nutné kvantifikovat snížení ceny a hodnotu prominutých poplatků.

8.1.1   Vyčíslení snížení ceny

| (109) | Jak je vysvětleno výše ve 23. bodě odůvodnění, stanovila smlouva o spolupráci z roku 2004 cenu za pozemky na Dampleinu, které PPP prodávalo SJB, na 7,2 milionu EUR s tím, že tato částka měla být indexována ročně sazbou 2,5 %. Tuto cenu stanovil nezávislý odhadce. Podle nizozemských orgánů činila k 1. lednu 2010 tržní cena týchž pozemků 8,6 milionu EUR (24). Tuto cenu, kterou mělo SJB za pozemky zaplatit, PPP následně dodatkem ke smlouvě snížilo na 4 miliony EUR. |
| --- | --- |

(109)

Jak je vysvětleno výše ve 23. bodě odůvodnění, stanovila smlouva o spolupráci z roku 2004 cenu za pozemky na Dampleinu, které PPP prodávalo SJB, na 7,2 milionu EUR s tím, že tato částka měla být indexována ročně sazbou 2,5 %. Tuto cenu stanovil nezávislý odhadce. Podle nizozemských orgánů činila k 1. lednu 2010 tržní cena týchž pozemků 8,6 milionu EUR (24). Tuto cenu, kterou mělo SJB za pozemky zaplatit, PPP následně dodatkem ke smlouvě snížilo na 4 miliony EUR.

| (110) | Výhoda, která SJB z tohoto snížení kupní ceny pozemků na Dampleinu vyplynula, tedy činí zhruba 4,6 milionu EUR. |
| --- | --- |

(110)

Výhoda, která SJB z tohoto snížení kupní ceny pozemků na Dampleinu vyplynula, tedy činí zhruba 4,6 milionu EUR.

| (111) | Tvrzení nizozemských orgánů, že snížení kupní ceny činilo méně než 4,6 milionu EUR, neboť PPP snížilo původně sjednanou cenu ve výši 7,2 milionu EUR již v letech 2006 a 2008 (viz tabulka č. 1 výše), nelze akceptovat. Nebyly totiž poskytnuty žádné důkazy o tom, že toto snížení bylo formalizováno nějakou smlouvou nebo že vedlo ke změně původní ceny sjednané smlouvou o spolupráci z roku 2004. |
| --- | --- |

(111)

Tvrzení nizozemských orgánů, že snížení kupní ceny činilo méně než 4,6 milionu EUR, neboť PPP snížilo původně sjednanou cenu ve výši 7,2 milionu EUR již v letech 2006 a 2008 (viz tabulka č. 1 výše), nelze akceptovat. Nebyly totiž poskytnuty žádné důkazy o tom, že toto snížení bylo formalizováno nějakou smlouvou nebo že vedlo ke změně původní ceny sjednané smlouvou o spolupráci z roku 2004.

| (112) | Komise dále poznamenává, že by údajné snížení v roce 2006 bylo v rozporu se smlouvou o spolupráci z roku 2004, která jednoznačně stanoví minimální ceny pozemků a pouze pro případ, že by bylo možno vybudovat více podlahové plochy, předvídá další platby. |
| --- | --- |

(112)

Komise dále poznamenává, že by údajné snížení v roce 2006 bylo v rozporu se smlouvou o spolupráci z roku 2004, která jednoznačně stanoví minimální ceny pozemků a pouze pro případ, že by bylo možno vybudovat více podlahové plochy, předvídá další platby.

| (113) | V neposlední řadě Komise poznamenává, že údajné snížení v roce 2006 (jež údajně bylo dáno tím, že se nepodařilo zrealizovat tolik nebytových prostor, kolik se původně plánovalo), i údajné snížení v roce 2008 (které mělo souviset s průtahy ve vydání stavebního povolení pro SJB) bylo podmíněno tím, že SJB získá stavební povolení do 1. října 2008. Tato podmínka nebyla zjevně splněna, neboť SJB bylo podle nizozemských orgánů stavební povolení vydáno teprve v listopadu 2008. |
| --- | --- |

(113)

V neposlední řadě Komise poznamenává, že údajné snížení v roce 2006 (jež údajně bylo dáno tím, že se nepodařilo zrealizovat tolik nebytových prostor, kolik se původně plánovalo), i údajné snížení v roce 2008 (které mělo souviset s průtahy ve vydání stavebního povolení pro SJB) bylo podmíněno tím, že SJB získá stavební povolení do 1. října 2008. Tato podmínka nebyla zjevně splněna, neboť SJB bylo podle nizozemských orgánů stavební povolení vydáno teprve v listopadu 2008.

| (114) | Komise tedy uzavírá, že výše podpory, kterou PPP poskytlo SJB v důsledku snížení kupní ceny původně sjednané smlouvou o spolupráci z roku 2004, činí zhruba 4,6 milionu EUR (viz částka v tabulce č. 3 níže). |
| --- | --- |

(114)

Komise tedy uzavírá, že výše podpory, kterou PPP poskytlo SJB v důsledku snížení kupní ceny původně sjednané smlouvou o spolupráci z roku 2004, činí zhruba 4,6 milionu EUR (viz částka v tabulce č. 3 níže).

8.1.2   Prominutí poplatků

| (115) | Jak je vysvětleno výše ve 25. bodě odůvodnění, mělo SJB podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 hradit poplatky v celkové výši přibližně 2 miliony EUR (hodnota k 1. lednu 2003) s tím, že tato částka měla být až do úhrady indexována sazbou 2,5 % ročně. Tyto poplatky se však odvíjely od plánovaného počtu bytů (25) a podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 měly být o poměrnou část sníženy, bude-li oproti plánu vystavěno bytů méně. |
| --- | --- |

(115)

Jak je vysvětleno výše ve 25. bodě odůvodnění, mělo SJB podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 hradit poplatky v celkové výši přibližně 2 miliony EUR (hodnota k 1. lednu 2003) s tím, že tato částka měla být až do úhrady indexována sazbou 2,5 % ročně. Tyto poplatky se však odvíjely od plánovaného počtu bytů (25) a podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 měly být o poměrnou část sníženy, bude-li oproti plánu vystavěno bytů méně.

| (116) | Podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 mělo SJB vystavět na Dampleinu 74 bytů. Podle konečné dohody však bylo bytů vybudováno pouze 67. Poplatky by tedy měly být o poměrnou část sníženy na zhruba 1,9 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) (26). K 1. lednu 2010 tak tyto poplatky činily zhruba 2,3 milionu EUR. |
| --- | --- |

(116)

Podle smlouvy o spolupráci z roku 2004 mělo SJB vystavět na Dampleinu 74 bytů. Podle konečné dohody však bylo bytů vybudováno pouze 67. Poplatky by tedy měly být o poměrnou část sníženy na zhruba 1,9 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) (26). K 1. lednu 2010 tak tyto poplatky činily zhruba 2,3 milionu EUR.

| (117) | Na základě dodatku ke smlouvě SJB již nebylo povinno poplatky sjednané smlouvou o spolupráci z roku 2004 hradit. Podpora, kterou SJB získalo tím, že mu PPP tyto poplatky prominulo, tak činí zhruba 2,3 milionu EUR (viz tabulka č. 3 výše). |
| --- | --- |

(117)

Na základě dodatku ke smlouvě SJB již nebylo povinno poplatky sjednané smlouvou o spolupráci z roku 2004 hradit. Podpora, kterou SJB získalo tím, že mu PPP tyto poplatky prominulo, tak činí zhruba 2,3 milionu EUR (viz tabulka č. 3 výše).

| (118) | Nizozemské orgány tvrdí, že PPP – odchylně od znění dodatku ke smlouvě – prominulo pouze poplatky za projekt Damplein, tedy celkem zhruba 0,6 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003). Na podporu svého stanoviska odkazují na program výstavby připojený k smlouvě o spolupráci z roku 2004. Podle tohoto programu připadají na projekt Damplein poplatky za zhodnocení pozemků a za kvalitu ve výši zhruba 0,6 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) s tím, že za celý projekt centra Leidschendamu má SJB na těchto poplatcích uhradit celkem zhruba 2 miliony EUR (hodnota k 1. lednu 2003). Nizozemské orgány dále odkazují na návrh, jejž obec zaslala dne 18. února 2009 své radě a podle nějž by mělo snížení poplatků v dané době negativní dopad na výsledek projektu zhodnocování pozemků; tento dopad je vyčíslen na 0,7 milionu EUR. |
| --- | --- |

(118)

Nizozemské orgány tvrdí, že PPP – odchylně od znění dodatku ke smlouvě – prominulo pouze poplatky za projekt Damplein, tedy celkem zhruba 0,6 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003). Na podporu svého stanoviska odkazují na program výstavby připojený k smlouvě o spolupráci z roku 2004. Podle tohoto programu připadají na projekt Damplein poplatky za zhodnocení pozemků a za kvalitu ve výši zhruba 0,6 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2003) s tím, že za celý projekt centra Leidschendamu má SJB na těchto poplatcích uhradit celkem zhruba 2 miliony EUR (hodnota k 1. lednu 2003). Nizozemské orgány dále odkazují na návrh, jejž obec zaslala dne 18. února 2009 své radě a podle nějž by mělo snížení poplatků v dané době negativní dopad na výsledek projektu zhodnocování pozemků; tento dopad je vyčíslen na 0,7 milionu EUR.

| (119) | Komise však nepokládá za možné vyvozovat z programu výstavby či návrhu předloženého radě závěr, že se prominutí poplatků týkalo výlučně projektu Damplein. Podle znění dodatku ke smlouvě není prominutí poplatků v žádném případě omezeno na projekt Damplein. Nizozemské orgány nebyly s to ani předložit důkazy, že SJB k 1. červenci 2004 skutečně uhradilo všechny splatné poplatky za všechny byty v rámci projektu centra Leidschendamu, jak mu ukládal článek 10.3 smlouvy o spolupráci z roku 2004. |
| --- | --- |

(119)

Komise však nepokládá za možné vyvozovat z programu výstavby či návrhu předloženého radě závěr, že se prominutí poplatků týkalo výlučně projektu Damplein. Podle znění dodatku ke smlouvě není prominutí poplatků v žádném případě omezeno na projekt Damplein. Nizozemské orgány nebyly s to ani předložit důkazy, že SJB k 1. červenci 2004 skutečně uhradilo všechny splatné poplatky za všechny byty v rámci projektu centra Leidschendamu, jak mu ukládal článek 10.3 smlouvy o spolupráci z roku 2004.

8.1.3   Celková výše státní podpory

| (120) | Podle výpočtu v tabulce č. 3 níže dosahuje státní podpora ve prospěch SJB přibližně 6,9 milionu EUR.

  Tabulka č. 3 | Smlouva o spolupráci z roku 2004 | Dodatek ke smlouvě z března 2010 | Snížení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hodnota k 1.1.2003 | Hodnota k 1.1.2010 | Hodnota k 1.1.2010 | Hodnota k 1.1.2010 |
| Cena pozemků | 7 253 793 | 8 622 480 | 4 000 000 | 4 622 480 |
| Poplatek za zhodnocení pozemků | 1 077 941 | 1 281 333 | 0 | 1 281 333 |
| Poplatek za kvalitu | 856 667 | 1 018 308 | 0 | 1 018 308 |
| Celkem | 9 188 401 | 10 922 121 | 4 000 000 | 6 922 121 |

(120)

Podle výpočtu v tabulce č. 3 níže dosahuje státní podpora ve prospěch SJB přibližně 6,9 milionu EUR.

Tabulka č. 3

Smlouva o spolupráci z roku 2004

Dodatek ke smlouvě z března 2010

Snížení

Hodnota k 1.1.2003

Hodnota k 1.1.2010

Hodnota k 1.1.2010

Hodnota k 1.1.2010

Cena pozemků

7 253 793

8 622 480

4 000 000

4 622 480

Poplatek za zhodnocení pozemků

1 077 941

1 281 333

0

1 281 333

Poplatek za kvalitu

856 667

1 018 308

0

1 018 308

Celkem

9 188 401

10 922 121

4 000 000

6 922 121

8.2   Vrácení podpory

| (121) | Jelikož sporná opatření představují protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora navrácena, tak aby byla na trhu znovu nastolena situace, jaká byla dána před poskytnutím podpory. Vrácení podpory je tedy třeba nařídit sdružení SJB, jejž zřídily společnosti Schouten de Jong a Bouwfonds, jakož i těmto dvěma společnostem, které společně a nerozdílně ručí za splnění závazků sdružení SJB plynoucích ze smlouvy o PPP (27). |
| --- | --- |

(121)

Jelikož sporná opatření představují protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora navrácena, tak aby byla na trhu znovu nastolena situace, jaká byla dána před poskytnutím podpory. Vrácení podpory je tedy třeba nařídit sdružení SJB, jejž zřídily společnosti Schouten de Jong a Bouwfonds, jakož i těmto dvěma společnostem, které společně a nerozdílně ručí za splnění závazků sdružení SJB plynoucích ze smlouvy o PPP (27).

| (122) | Jak je vysvětleno v tabulce č. 3 výše, měl by být neslučitelný prvek podpory obsažený ve sporných opatřeních stanoven na 6 922 121 EUR. Tuto částku tvoří jednak snížení kupní ceny pozemků provedené se zpětnou účinností (4 622 480 EUR), jednak prominutí poplatku za zhodnocení pozemků (1 281 333 EUR) a za kvalitu (1 018 308 EUR). |
| --- | --- |

(122)

Jak je vysvětleno v tabulce č. 3 výše, měl by být neslučitelný prvek podpory obsažený ve sporných opatřeních stanoven na 6 922 121 EUR. Tuto částku tvoří jednak snížení kupní ceny pozemků provedené se zpětnou účinností (4 622 480 EUR), jednak prominutí poplatku za zhodnocení pozemků (1 281 333 EUR) a za kvalitu (1 018 308 EUR).

| (123) | K poskytnutí podpory sdružení SJB došlo dne 1. března 2010. Z podpory určené k vrácení tedy za období od 1. března 2010 až do dne skutečného splacení nabíhají úroky, |
| --- | --- |

(123)

K poskytnutí podpory sdružení SJB došlo dne 1. března 2010. Z podpory určené k vrácení tedy za období od 1. března 2010 až do dne skutečného splacení nabíhají úroky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 6 922 121 EUR, kterou Nizozemsko – formou zpětného snížení kupní ceny pozemků a zpětného snížení sjednaných poplatků za zhodnocení pozemků a za kvalitu, které sjednala obec Leidschendam-Voorburg – protiprávně a v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie poskytlo dne 1. března 2010 ve prospěch sdružení Schouten-de Jong Bouwfonds, jehož členy jsou společnosti Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV a Bouwfonds Ontwikkeling BV, je neslučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Nizozemsko je povinno získat zpět neslučitelnou podporu uvedenou v článku 1 od sdružení Schouten-de Jong Bouwfonds, společnosti Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV nebo společnosti Bouwfonds Ontwikkeling BV.

2.   Z částek, které je nutno vrátit, nabíhají úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici sdružení Schouten-de Jong Bouwfonds, společnosti Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV nebo společnosti Bouwfonds Ontwikkeling BV, tedy od 1. března 2010, až do jejich skutečného vrácení.

3.   Úroky se počítají jako složené úroky v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (28).

Článek 3

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 1 se zajistí okamžitě a účinně.

2.   Nizozemsko provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Nizozemsko poskytne tyto informace:

| (a) | celkovou částku (jistinu a úroky), kterou mají příjemci vrátit, |
| --- | --- |

(a)

celkovou částku (jistinu a úroky), kterou mají příjemci vrátit,

| (b) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, |
| --- | --- |

(b)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím,

| (c) | dokumenty prokazující, že příjemcům již bylo nařízeno vrácení podpory. |
| --- | --- |

(c)

dokumenty prokazující, že příjemcům již bylo nařízeno vrácení podpory.

2.   Nizozemsko bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem provést toto rozhodnutí, a to až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemci uvedení v článku 1 navrátili.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 23. ledna 2013.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 86, 23.3.2012, s. 12.

1

(2)  S účinností od 1. prosince 2009 nastoupily na místo článků 87 a 88 Smlouvy o ES články 107 a 108 SFEU. Články 87 a 88 Smlouvy o ES a články 107 a 108 SFEU jsou ve své podstatě identické. Pro účely tohoto rozhodnutí je odkazy na články 107 a 108 SFEU nutno v případě potřeby chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. SFEU rovněž zavedla některé terminologické změny, např. nahradila pojem „Společenství“ pojmem „Unie“ a „společný trh“ pojmem „vnitřní trh“. Pojmy SFEU se použijí v celém tomto rozhodnutí.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

3

(4)  Kde se tedy dále v textu tohoto rozhodnutí hovoří o sdružení SJB, jsou míněny rovněž společnosti Schouten de Jong a Bouwfonds.

4

(5)  Článek 4.1 Smlouvy o zhodnocení pozemků / PPP ze dne 22. listopadu 2004 stanoví: „Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosen en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).“

5

(6)  Tento projekt byl původně označován jako projekt pro Dam centrum, ale byl v roce 2005 přejmenován na projekt centra Leidschendamu. Toto rozhodnutí používá k označení předmětného realitního projektu pojem „projekt centra Leidschendamu“.

6

(7)  Konečné projekty na lokalitu Damplein počítaly s tím, že SJB vybuduje pouze 67 bytů.

7

(8)  V této souvislosti nebylo vypsáno zadávací řízení. Tímto rozhodnutím není dotčen případný rozbor projektu, jejž by mohla Komise provést z hlediska pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

8

(9)  Bod 5.1.2 Generálního plánu pro zhodnocení pozemků Damcentrum ze dne 10. února 2004.

9

(10)  Podle Generálního plánu pro zhodnocení pozemků Damcentrum z 10. února 2004 měla obec přispět částkou 7,3 milionu EUR a sdružení SJB částkou ve výši 2,6 milionu EUR.

10

(11)  Podle „Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009“ je obec oprávněna požadovat po soukromých subjektech příspěvek na náklady na infrastrukturu. Za tímto účelem smlouva o spolupráci z roku 2004 stanoví, že soukromé subjekty budou PPP nad rámec ceny za pozemky hradit poplatek za zhodnocení pozemků a – jelikož se obec rozhodla využívat k rozvoji veřejných prostor vysoce kvalitních produktů – poplatek za kvalitu.

11

(12)  Ustanovení čl. 2.1.2 odst. 1 dodatku k dohodě zní: „In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op EUR 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.“

12

(13)  Tato nová smlouva hovoří o 208 parkovacích stáních, zatímco původně plánováno bylo 225 míst.

13

(14)  Tato částka odpovídá původně sjednaným 4,6 milionům EUR (hodnota k 1. lednu 2003), indexovaným až do 1. ledna 2010 ve výši 2,5 %.

14

(15)  Rozsudky Soudního dvora ve věcech Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, C-239/09, Sb. rozh. 2010, s. I-13083, bod 34, a Komise v. Scott, C-290/07 P, Sb. rozh. 2010, s. I-7763, bod 68, a dále rozsudek Tribunálu ve věci Konsum Nord ekonomisk förening v. Komise, T-244/08, Sb. rozh. 2011, s. II-0000, bod 61.

15

(16)  Úř. věst. C 209, 10.7.1997, s. 3.

16

(17)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG v. BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, C-239/09, Sb. rozh. 2010, s. I-13083, bod 39.

17

(18)  Ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení šetření vyčíslila obec ztrátu z projektu na zhodnocení pozemků na částku 4,5 milionu EUR (hodnota k 1. lednu 2011). O této ztrátě uvedla, že byla způsobena mj. snížením ceny a prominutím poplatků.

18

(19)  Podle výroční zprávy PPP za rok 2008 je za úvěrovou facilitu nutno hradit úrok ve výši sazby EONIA (Euro Overnight Index Average), zvýšené o 0,14 %. K prvnímu dni roku 2009 činila sazba EONIA 2,2 % a v průběhu roku trvale klesala; k prvnímu dni roku 2010 činila 0,3 % a v průběhu roku se nedostala nad 1 %. Ve skutečnosti tak měla být za nesplacenou úvěrovou facilitu v letech 2009 a 2010 hrazena úroková sazba výrazně nižší než 5 %.

19

Euro Overnight Index Average

(20)  Rozsudky Soudního dvora ve věcech Philip Morris v. Komise, 730/79, Recueil 1980, s. 2671, body 11 a 12, a Belgie v. Komise, C-75/97, Recueil 1999, s. I-3671, body 47–48, rozsudky Tribunálu ve věci Vlaams Gewest v. Komise, T-214/95, Recueil 1998, s. II-717, body 48–50, ve spojených věcech Diputación Foral de Álava v. Komise, T-92/10 a T-103/00, Recueil 2002, s. II-1385, bod 72, a ve věci Itálie v. Komise, T-222/04, Sb. rozh. 2009, s. II-1877, bod 43.

20

(21)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, Recueil 2003, s. I-7747, body 77–78.

21

(22)  Úř. věst. C 83, 27.3.1999, s. 1.

22

(23)  Viz zejména rozsudky Soudního dvora ve věcech Španělsko v. Komise, C-480/98, Recueil 2000, s. I-8717, bod 25, a Komise v. Francie, C-441/06, Sb. rozh. 2007, s. I-8887, bod 29.

23

(24)  Dopis nizozemských orgánů ze dne 12. dubna 2010.

24

(25)  Poplatek za zhodnocení pozemků: 4 587 EUR za byt, poplatek za kvalitu: 3 645 EUR za byt.

25

(26)  Snížení poplatku za zhodnocení pozemků: Formula EUR. Snížení poplatku za kvalitu: Formula EUR.

26

(27)  Článek 4.1 Smlouvy o zhodnocení pozemků / PPP ze dne 22. listopadu 2004.

27

(28)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

28

---