# Úřední věstník L 18/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 18 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6024. ledna 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 18

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6024. ledna 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/109 ze dne 23. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/110 ze dne 23. ledna 2017, kterým se mění přílohy IV a X nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (
  1
  ) | 42 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/111 ze dne 23. ledna 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 45 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/112 ze dne 10. ledna 2017 o jmenování velitele mise EU pro vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017) | 47 |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/113 ze dne 10. ledna 2017 o prodloužení mandátu vedoucího poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (EUAM UKRAINE/1/2017) | 48 |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/114 ze dne 10. ledna 2017 o prodloužení mandátu vedoucí mise Evropské unie zaměřené na budování kapacit v Somálsku (EUCAP Somálsko/1/2017) | 49 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/115 ze dne 20. ledna 2017, kterým se povoluje uvedení extraktu z fermentovaných sójových bobů na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem C(2017) 165) | 50 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/116 ze dne 20. ledna 2017, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2017) 376)

   (
  1
  ) | 53 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/109 ze dne 23. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

1

*

Nařízení Komise (EU) 2017/110 ze dne 23. ledna 2017, kterým se mění přílohy IV a X nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (
  1
  )

1

42

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/111 ze dne 23. ledna 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

45

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/112 ze dne 10. ledna 2017 o jmenování velitele mise EU pro vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017)

47

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/113 ze dne 10. ledna 2017 o prodloužení mandátu vedoucího poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (EUAM UKRAINE/1/2017)

48

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2017/114 ze dne 10. ledna 2017 o prodloužení mandátu vedoucí mise Evropské unie zaměřené na budování kapacit v Somálsku (EUCAP Somálsko/1/2017)

49

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/115 ze dne 20. ledna 2017, kterým se povoluje uvedení extraktu z fermentovaných sójových bobů na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem C(2017) 165)

(oznámeno pod číslem C(2017) 165)

50

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/116 ze dne 20. ledna 2017, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2017) 376)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 376)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 24.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 18/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/109

ze dne 23. ledna 2017

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

POSTUP

1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | V návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 964/2010 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ či „dotčená země“). |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 964/2010 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ či „dotčená země“).

2

| (2) | Opatření měla podobu valorického (ad valorem) cla z dovozu z ČLR, které bylo stanoveno ve výši 22,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Opatření měla podobu valorického (ad valorem) cla z dovozu z ČLR, které bylo stanoveno ve výši 22,3 %.

ad valorem

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu opatření vůči ČLR před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (4). |
| --- | --- |

(3)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu opatření vůči ČLR před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (4).

3

4

| (4) | Žádost podalo Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“), a sice jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. |
| --- | --- |

(4)

Žádost podalo Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“), a sice jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých hliníkových kol v Unii.

| (5) | Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 27. října 2015 vyhlásila oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009. |
| --- | --- |

(6)

Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 27. října 2015 vyhlásila oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009.

Úředním věstníku Evropské unie

5

4.   Šetření

Šetření

Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (7) | Šetření pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2014 do 30. září 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2014 do 30. září 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

Strany dotčené šetřením

Strany dotčené šetřením

| (8) | Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, uživatele a obchodníky, o nichž je známo, že se jich řízení týká, známá sdružení zastupující výrobce v Unii a uživatele a zástupce zemí vývozu. |
| --- | --- |

(8)

Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, uživatele a obchodníky, o nichž je známo, že se jich řízení týká, známá sdružení zastupující výrobce v Unii a uživatele a zástupce zemí vývozu.

| (9) | Zúčastněným stranám, včetně výrobců v Turecku, byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(9)

Zúčastněným stranám, včetně výrobců v Turecku, byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (10) | Sdružení evropských výrobců automobilů („ACEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (díle jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se konalo dne 5. prosince 2016. |
| --- | --- |

(10)

Sdružení evropských výrobců automobilů („ACEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (díle jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se konalo dne 5. prosince 2016.

| (11) | Žadatelé a spolupracující turečtí výrobci ve srovnatelné zemi požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy žadatelů a spolupracujících tureckých výrobců neměly být zveřejněny. Aby byla skutečně zaručena anonymita, byla zachována rovněž důvěrnost názvů ostatních výrobců v Unii s cílem zabránit možnému odvození názvů žadatelů. |
| --- | --- |

(11)

Žadatelé a spolupracující turečtí výrobci ve srovnatelné zemi požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy žadatelů a spolupracujících tureckých výrobců neměly být zveřejněny. Aby byla skutečně zaručena anonymita, byla zachována rovněž důvěrnost názvů ostatních výrobců v Unii s cílem zabránit možnému odvození názvů žadatelů.

Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (12) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (13) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise mimoto požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(13)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise mimoto požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (14) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 21 vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek sestávající ze čtyř skupin vyvážejících výrobců, a to na základě největšího vykázaného objemu výroby a prodeje, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Na tomto základě měly čtyři skupiny čínských vyvážejících výrobců zařazené do vzorku roční objem výroby ve výši 80 milionů kol, což představovalo přibližně 70 % celkové vykázané výroby a prodeje všech spolupracujících společností/skupin společností. Čtyři skupiny zařazené do vzorku pokrývaly podle údajů Eurostatu v období přezkumného šetření přibližně 40 % celkového čínského vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(14)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 21 vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek sestávající ze čtyř skupin vyvážejících výrobců, a to na základě největšího vykázaného objemu výroby a prodeje, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Na tomto základě měly čtyři skupiny čínských vyvážejících výrobců zařazené do vzorku roční objem výroby ve výši 80 milionů kol, což představovalo přibližně 70 % celkové vykázané výroby a prodeje všech spolupracujících společností/skupin společností. Čtyři skupiny zařazené do vzorku pokrývaly podle údajů Eurostatu v období přezkumného šetření přibližně 40 % celkového čínského vývozu do Unie.

| (15) | Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Připomínky podali dva vyvážející výrobci, kteří požádali o zařazení do vzorku. Tito vyvážející výrobci uvedli, že navrhovaný vzorek není dostatečně reprezentativní, jelikož do Unie vyvážejí větší objemy než dvě vybrané skupiny, a že při výběru nebyly vzaty v potaz rozdíly mezi hliníkovými koly pro výrobce původního zařízení („OEM“) (především výrobci automobilů) a pro následný trh (např. distributoři, maloobchodníci, opravny apod.) (viz 28. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(15)

Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Připomínky podali dva vyvážející výrobci, kteří požádali o zařazení do vzorku. Tito vyvážející výrobci uvedli, že navrhovaný vzorek není dostatečně reprezentativní, jelikož do Unie vyvážejí větší objemy než dvě vybrané skupiny, a že při výběru nebyly vzaty v potaz rozdíly mezi hliníkovými koly pro výrobce původního zařízení („OEM“) (především výrobci automobilů) a pro následný trh (např. distributoři, maloobchodníci, opravny apod.) (viz 28. bod odůvodnění).

| (16) | Z důvodů uvedených v 14. bodě odůvodnění pokládala Komise vybraný vzorek za reprezentativní. Prodej na následném trhu v porovnání s prodejem na trhu OEM nebyl součástí kritérií pro výběr, každopádně tři z celkem čtyř skupin prodávají kola do Unie na následném trhu i na trhu OEM. Na základě výše uvedených skutečností byl navrhovaný vzorek zachován a žádosti dvou čínských vyvážejících výrobců byly zamítnuty. Žádné další připomínky nebyly obdrženy. |
| --- | --- |

(16)

Z důvodů uvedených v 14. bodě odůvodnění pokládala Komise vybraný vzorek za reprezentativní. Prodej na následném trhu v porovnání s prodejem na trhu OEM nebyl součástí kritérií pro výběr, každopádně tři z celkem čtyř skupin prodávají kola do Unie na následném trhu i na trhu OEM. Na základě výše uvedených skutečností byl navrhovaný vzorek zachován a žádosti dvou čínských vyvážejících výrobců byly zamítnuty. Žádné další připomínky nebyly obdrženy.

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (17) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby, přičemž přihlédla rovněž k zeměpisnému rozsahu. Vzorek sestával ze sedmi výrobců v Unii, kteří byli rovněž žadateli. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo více než 30 % celkové výroby v Unii a vzorek zahrnoval výrobce působící na trhu OEM i na následném trhu. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tudíž potvrzen. Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(17)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby, přičemž přihlédla rovněž k zeměpisnému rozsahu. Vzorek sestával ze sedmi výrobců v Unii, kteří byli rovněž žadateli. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo více než 30 % celkové výroby v Unii a vzorek zahrnoval výrobce působící na trhu OEM i na následném trhu. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tudíž potvrzen. Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

| (18) | Jedna strana tvrdila, že jí anonymita výrobců v Unii znemožnila uplatnit její procesní právo účinně se vyjádřit k předběžnému vzorku. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, kvůli riziku odvetných opatření ze strany odběratelů nebo konkurence se žádost výrobců v Unii o zachování anonymity považovala za odůvodněnou. Tato strana nepředložila žádné argumenty či informace, které by vyvracely dostupné údaje, a toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(18)

Jedna strana tvrdila, že jí anonymita výrobců v Unii znemožnila uplatnit její procesní právo účinně se vyjádřit k předběžnému vzorku. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, kvůli riziku odvetných opatření ze strany odběratelů nebo konkurence se žádost výrobců v Unii o zachování anonymity považovala za odůvodněnou. Tato strana nepředložila žádné argumenty či informace, které by vyvracely dostupné údaje, a toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (19) | Dne 27. ledna 2016 jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku Komisi sdělil, že není s to na dotazník odpovědět. Konečný vzorek výrobců v Unii proto sestával ze šesti výrobců v Unii. Tito výrobci však přesto představovali více než 30 % celkové výroby v Unii. Konečný vzorek se proto považoval za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 27. ledna 2016 jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku Komisi sdělil, že není s to na dotazník odpovědět. Konečný vzorek výrobců v Unii proto sestával ze šesti výrobců v Unii. Tito výrobci však přesto představovali více než 30 % celkové výroby v Unii. Konečný vzorek se proto považoval za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, dotazníky a spolupráce

| (20) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(20)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (21) | Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno osmdesát známých dovozců/uživatelů, kteří byli vyzváni, aby objasnili svou činnost a popřípadě vyplnili formulář pro výběr vzorku, jenž byl připojen k oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(21)

Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno osmdesát známých dovozců/uživatelů, kteří byli vyzváni, aby objasnili svou činnost a popřípadě vyplnili formulář pro výběr vzorku, jenž byl připojen k oznámení o zahájení přezkumu.

| (22) | Formulář pro výběr vzorku vyplnilo jedenáct společností. Šest z nich uvedlo, že dovážejí hliníková kola z ČLR a prodávají je dále v Unii. Původně proto byly považovány za dovozce, kteří nejsou ve spojení. Kvůli omezenému počtu společností se výběr vzorku nepokládal za odůvodněný. |
| --- | --- |

(22)

Formulář pro výběr vzorku vyplnilo jedenáct společností. Šest z nich uvedlo, že dovážejí hliníková kola z ČLR a prodávají je dále v Unii. Původně proto byly považovány za dovozce, kteří nejsou ve spojení. Kvůli omezenému počtu společností se výběr vzorku nepokládal za odůvodněný.

Dotazníky a inspekce na místě

Dotazníky a inspekce na místě

| (23) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. |
| --- | --- |

(23)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie.

| (24) | Komise zaslala dotazníky čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům/skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, dvěma výrobcům ve srovnatelné zemi, sedmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, šesti dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili k výběru vzorku, přibližně 70 uživatelům v Unii a 28 dodavatelům surovin/zařízení výrobnímu odvětví Unie v Unii. |
| --- | --- |

(24)

Komise zaslala dotazníky čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům/skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, dvěma výrobcům ve srovnatelné zemi, sedmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, šesti dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili k výběru vzorku, přibližně 70 uživatelům v Unii a 28 dodavatelům surovin/zařízení výrobnímu odvětví Unie v Unii.

| (25) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou výrobců ve srovnatelné zemi, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, čtyř dovozců, kteří nejsou ve spojení, šesti uživatelů a dvou dodavatelů v Unii. |
| --- | --- |

(25)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou výrobců ve srovnatelné zemi, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, čtyř dovozců, kteří nejsou ve spojení, šesti uživatelů a dvou dodavatelů v Unii.

| (26) | Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | výrobci v Unii:






  — | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku (6) |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

výrobci v Unii:

—

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku (6)

6

| b) | dovozci/uživatelé:






  — | Inter Tyre Holland B.V., Moerdijk, Nizozemsko |
| --- | --- | --- |

b)

dovozci/uživatelé:

—

Inter Tyre Holland B.V., Moerdijk, Nizozemsko

| — | Bayerische Motoren Werke AG, Mnichov, Německo |
| --- | --- |

—

Bayerische Motoren Werke AG, Mnichov, Německo

| — | FCA ITALY S.p.A, Turín, Itálie |
| --- | --- |

—

FCA ITALY S.p.A, Turín, Itálie

| — | Opel Group GmbH, Rüsselsheim, Německo |
| --- | --- |

—

Opel Group GmbH, Rüsselsheim, Německo

| c) | vyvážející výrobci v dotčené zemi:






  — | skupina Baoding Lizhong (dále jen „Baoding“) zahrnující společnosti:






  — | Baoding Lizhong Wheel Manufacturing Co., Ltd, Baoding, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- | --- | --- |

c)

vyvážející výrobci v dotčené zemi:

—

skupina Baoding Lizhong (dále jen „Baoding“) zahrnující společnosti:

—

Baoding Lizhong Wheel Manufacturing Co., Ltd, Baoding, provincie Hebei, ČLR

| — | Tianjin Dicastal Wheel Manufacturing Co., Ltd, Tianjin, ČLR |
| --- | --- |

—

Tianjin Dicastal Wheel Manufacturing Co., Ltd, Tianjin, ČLR

| — | skupina Dicastal (dále jen „Dicastal“) zahrnující společnosti:






  — | CITIC Dicastal Co., Ltd, Qinhuangdao, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- | --- |

—

skupina Dicastal (dále jen „Dicastal“) zahrnující společnosti:

—

CITIC Dicastal Co., Ltd, Qinhuangdao, provincie Hebei, ČLR

| — | Dicastal Xinglong Wheel Co., Ltd, Qinhuangdao, provincie Hebei, ČLR |
| --- | --- |

—

Dicastal Xinglong Wheel Co., Ltd, Qinhuangdao, provincie Hebei, ČLR

| — | Wuxi Dicastal Wheel Manufacturing Co. Ltd, Wuxi, provincie Jiangsu, ČLR |
| --- | --- |

—

Wuxi Dicastal Wheel Manufacturing Co. Ltd, Wuxi, provincie Jiangsu, ČLR

| — | skupina Kunshan Lioho Liufeng (dále jen „Lioho“) zahrnující společnosti:






  — | Kunshan Liufeng Machinery Industry Co., Ltd, Kunshan, provincie Jiangsu, ČLR |
| --- | --- | --- |

—

skupina Kunshan Lioho Liufeng (dále jen „Lioho“) zahrnující společnosti:

—

Kunshan Liufeng Machinery Industry Co., Ltd, Kunshan, provincie Jiangsu, ČLR

| — | Liufeng Precision Machinery Co., Ltd, Kunshan, provincie Jiangsu, ČLR |
| --- | --- |

—

Liufeng Precision Machinery Co., Ltd, Kunshan, provincie Jiangsu, ČLR

| — | skupina Zhejiang Wanfeng (dále jen „Wanfeng“) zahrnující společnosti:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd, Xinchang, provincie Zhejiang, ČLR |
| --- | --- | --- |

—

skupina Zhejiang Wanfeng (dále jen „Wanfeng“) zahrnující společnosti:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd, Xinchang, provincie Zhejiang, ČLR

| — | Ultra Wheel Ningbo Co. Ltd, Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR |
| --- | --- |

—

Ultra Wheel Ningbo Co. Ltd, Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR

| d) | výrobci v zemi s tržním hospodářstvím






  — | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách dvou spolupracujících výrobců v Turecku, které se považovalo za srovnatelnou zemi. |
| --- | --- | --- |

d)

výrobci v zemi s tržním hospodářstvím

—

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách dvou spolupracujících výrobců v Turecku, které se považovalo za srovnatelnou zemi.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (27) | Dotčeným výrobkem jsou hliníková kola pro motorová vozidla čísel KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková kola“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010). |
| --- | --- |

(27)

Dotčeným výrobkem jsou hliníková kola pro motorová vozidla čísel KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková kola“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010).

| (28) | Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh. V segmentu OEM pořádají výrobci automobilů nabídková řízení na hliníková kola a často se podílejí na vývoji nového kola, které je spojováno s jejich značkou. Výrobci v Unii i čínští vývozci soutěží v rámci týchž nabídkových řízení. Na následném trhu jsou hliníková kola obvykle navrhována, vyvíjena a označována výrobci hliníkových kol a poté jsou prodávána velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, opravnám atd. |
| --- | --- |

(28)

Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh. V segmentu OEM pořádají výrobci automobilů nabídková řízení na hliníková kola a často se podílejí na vývoji nového kola, které je spojováno s jejich značkou. Výrobci v Unii i čínští vývozci soutěží v rámci týchž nabídkových řízení. Na následném trhu jsou hliníková kola obvykle navrhována, vyvíjena a označována výrobci hliníkových kol a poté jsou prodávána velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, opravnám atd.

| (29) | Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že ačkoliv mají hliníková kola určená pro trh OEM i následný trh různé distribuční kanály, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a jsou zaměnitelné. Má se tudíž za to, že představují jeden výrobek. |
| --- | --- |

(29)

Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že ačkoliv mají hliníková kola určená pro trh OEM i následný trh různé distribuční kanály, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a jsou zaměnitelné. Má se tudíž za to, že představují jeden výrobek.

2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (30) | Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné užití. |
| --- | --- |

(30)

Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné užití.

| (31) | Komise proto dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Komise proto dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (32) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(32)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

1.   Spolupráce ze strany ČLR

Spolupráce ze strany ČLR

| (33) | Odpověď na formulář pro výběr vzorku poskytlo 21 společností/skupin společností. Vykázaný objem vývozu hliníkových kol do Unie ze strany spolupracujících společností v období přezkumného šetření činil 1 601 591 jednotek (17 473 t) (7), což odpovídalo 72 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny, který ve stejném období zaznamenal Eurostat. Celková vykázaná výrobní kapacita spolupracujících společností/skupin společností činila 91,8 milionu jednotek (1 001 538 t), což je přibližně 43 % celkové odhadované čínské výrobní kapacity (212 milionů jednotek). Další podrobnosti o výrobní kapacitě v ČLR jsou uvedeny v oddíle 3.1. |
| --- | --- |

(33)

Odpověď na formulář pro výběr vzorku poskytlo 21 společností/skupin společností. Vykázaný objem vývozu hliníkových kol do Unie ze strany spolupracujících společností v období přezkumného šetření činil 1 601 591 jednotek (17 473 t) (7), což odpovídalo 72 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny, který ve stejném období zaznamenal Eurostat. Celková vykázaná výrobní kapacita spolupracujících společností/skupin společností činila 91,8 milionu jednotek (1 001 538 t), což je přibližně 43 % celkové odhadované čínské výrobní kapacity (212 milionů jednotek). Další podrobnosti o výrobní kapacitě v ČLR jsou uvedeny v oddíle 3.1.

7

2.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

a)   Srovnatelná země

| (34) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(34)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

| (35) | V původním šetření bylo jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR, použito Turecko. V oznámení o zahájení přezkumu Komise zúčastněné strany informovala, že jako srovnatelnou zemi plánuje použít Turecko, a vyzvala strany, aby se k této volbě vyjádřily. V oznámení o zahájení přezkumu bylo rovněž uvedeno, že posouzeny budou i jiné země, konkrétně Thajsko a Indonésie. |
| --- | --- |

(35)

V původním šetření bylo jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR, použito Turecko. V oznámení o zahájení přezkumu Komise zúčastněné strany informovala, že jako srovnatelnou zemi plánuje použít Turecko, a vyzvala strany, aby se k této volbě vyjádřily. V oznámení o zahájení přezkumu bylo rovněž uvedeno, že posouzeny budou i jiné země, konkrétně Thajsko a Indonésie.

| (36) | Jedna zúčastněná strana vyslovila obavy ohledně Turecka jakožto srovnatelné země, a to kvůli předpokladu, že Turecko má dvoustranné dohody s určitými zeměmi na Blízkém východě, z nichž může tudíž dovážet hliník bez cla, zatímco evropské společnosti musí platit při dovozu hliníku clo ve výši 7 %. |
| --- | --- |

(36)

Jedna zúčastněná strana vyslovila obavy ohledně Turecka jakožto srovnatelné země, a to kvůli předpokladu, že Turecko má dvoustranné dohody s určitými zeměmi na Blízkém východě, z nichž může tudíž dovážet hliník bez cla, zatímco evropské společnosti musí platit při dovozu hliníku clo ve výši 7 %.

| (37) | Běžnou hodnotu, která je stanovena na základě domácích cen a/nebo nákladů výrobců ve srovnatelné zemi, je nutno porovnat s vývozními cenami čínských výrobců, a nikoli s náklady výrobního odvětví Unie. Případný rozdíl mezi srovnatelnou zemí a Evropskou unií, pokud jde o cla uložená na suroviny, proto není podstatný. Komise každopádně zjistila, že mezi Tureckem a ČLR neexistuje s ohledem na clo z dovozu hliníku významný rozdíl. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout. |
| --- | --- |

(37)

Běžnou hodnotu, která je stanovena na základě domácích cen a/nebo nákladů výrobců ve srovnatelné zemi, je nutno porovnat s vývozními cenami čínských výrobců, a nikoli s náklady výrobního odvětví Unie. Případný rozdíl mezi srovnatelnou zemí a Evropskou unií, pokud jde o cla uložená na suroviny, proto není podstatný. Komise každopádně zjistila, že mezi Tureckem a ČLR neexistuje s ohledem na clo z dovozu hliníku významný rozdíl. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.

| (38) | Aby se prověřily všechny možnosti s ohledem na výběr vhodné srovnatelné země, uvědomila Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti oficiální zastoupení Turecka, Thajska, Indonésie, Tchaj-wanu, Koreje a Malajsie (8) a požádala je, aby Komisi informovala o známých výrobcích hliníkových kol ve svých zemích. Žádosti o spolupráci byly zaslány všem známým výrobcům v těchto zemích. Kromě dvou tureckých vyvážejících výrobců však spolupráci nenabídl žádný z nich. |
| --- | --- |

(38)

Aby se prověřily všechny možnosti s ohledem na výběr vhodné srovnatelné země, uvědomila Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti oficiální zastoupení Turecka, Thajska, Indonésie, Tchaj-wanu, Koreje a Malajsie (8) a požádala je, aby Komisi informovala o známých výrobcích hliníkových kol ve svých zemích. Žádosti o spolupráci byly zaslány všem známým výrobcům v těchto zemích. Kromě dvou tureckých vyvážejících výrobců však spolupráci nenabídl žádný z nich.

8

| (39) | Na základě dostupných informací vykazuje Turecko z možných srovnatelných zemí druhý největší objem výroby hliníkových kol a má uspokojivou úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu (9). Oba turečtí spolupracující výrobci používali podobný způsob výroby jako vyvážející výrobci v ČLR. Jejich sortiment výrobků na tureckém domácím trhu byl mimoto srovnatelný se sortimentem výrobků prodávaných do Unie ze strany čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(39)

Na základě dostupných informací vykazuje Turecko z možných srovnatelných zemí druhý největší objem výroby hliníkových kol a má uspokojivou úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu (9). Oba turečtí spolupracující výrobci používali podobný způsob výroby jako vyvážející výrobci v ČLR. Jejich sortiment výrobků na tureckém domácím trhu byl mimoto srovnatelný se sortimentem výrobků prodávaných do Unie ze strany čínských vyvážejících výrobců.

9

| (40) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a neexistenci dalších připomínek dospěla Komise k závěru, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a neexistenci dalších připomínek dospěla Komise k závěru, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

b)   Běžná hodnota

| (41) | Jako základ pro stanovení běžné hodnoty byly použity informace, které byly obdrženy od dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(41)

Jako základ pro stanovení běžné hodnoty byly použity informace, které byly obdrženy od dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi.

| (42) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve posoudila, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům, který spolupracující výrobci ve srovnatelné zemi uskutečnili během období přezkumného šetření, reprezentativní. Za tímto účelem byly jejich celkové objemy prodeje srovnány s celkovým objemem dotčeného výrobku vyvezeného do Unie všemi čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Na tomto základě Komise zjistila, že obdobný výrobek byl na tureckém domácím trhu prodáván v reprezentativním množství. |
| --- | --- |

(42)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve posoudila, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům, který spolupracující výrobci ve srovnatelné zemi uskutečnili během období přezkumného šetření, reprezentativní. Za tímto účelem byly jejich celkové objemy prodeje srovnány s celkovým objemem dotčeného výrobku vyvezeného do Unie všemi čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Na tomto základě Komise zjistila, že obdobný výrobek byl na tureckém domácím trhu prodáván v reprezentativním množství.

| (43) | Komise za druhé určila typy výrobku, které výrobci ve srovnatelné zemi prodávají na domácím trhu a které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na vývoz do Unie. Komise porovnala podle typu výrobku objem prodeje na tureckém trhu s objemy vývozu do Unie, které uskutečnili jednotliví čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Z tohoto srovnání vyplynulo, že převážná většina typů výrobku byla v Turecku prodávána v reprezentativním množství (10). |
| --- | --- |

(43)

Komise za druhé určila typy výrobku, které výrobci ve srovnatelné zemi prodávají na domácím trhu a které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na vývoz do Unie. Komise porovnala podle typu výrobku objem prodeje na tureckém trhu s objemy vývozu do Unie, které uskutečnili jednotliví čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Z tohoto srovnání vyplynulo, že převážná většina typů výrobku byla v Turecku prodávána v reprezentativním množství (10).

10

| (44) | Komise s ohledem na výrobce ve srovnatelné zemi následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu obdobného výrobku na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu, a to bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představuje více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. Toto ověření prokázalo, že téměř veškerý prodej byl ziskový s výjimkou šesti typů výrobku, které představovaly méně než 0,01 % celkového objemu tureckého prodeje. |
| --- | --- |

(44)

Komise s ohledem na výrobce ve srovnatelné zemi následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu obdobného výrobku na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu, a to bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představuje více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. Toto ověření prokázalo, že téměř veškerý prodej byl ziskový s výjimkou šesti typů výrobku, které představovaly méně než 0,01 % celkového objemu tureckého prodeje.

| (45) | Komise nakonec určila typy výrobku, které jsou vyváženy z ČLR do Unie a nejsou prodávány na tureckém domácím trhu, a vypočetla na základě čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení běžnou hodnotu. Pro výpočet běžné hodnoty u těchto typů vzala Komise v úvahu průměrné výrobní náklady nejbližšího typu výrobku vyráběného výrobcem ve srovnatelné zemi a připočetla přiměřenou částku prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z prodeje obdobného výrobku dosaženého výrobci ve srovnatelné zemi odpovídajícímu váženým průměrným částkám při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(45)

Komise nakonec určila typy výrobku, které jsou vyváženy z ČLR do Unie a nejsou prodávány na tureckém domácím trhu, a vypočetla na základě čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení běžnou hodnotu. Pro výpočet běžné hodnoty u těchto typů vzala Komise v úvahu průměrné výrobní náklady nejbližšího typu výrobku vyráběného výrobcem ve srovnatelné zemi a připočetla přiměřenou částku prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z prodeje obdobného výrobku dosaženého výrobci ve srovnatelné zemi odpovídajícímu váženým průměrným částkám při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření.

c)   Vývozní cena

| (46) | Čtyři skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyvážely do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo jako obchodníci prostřednictvím společností ve spojení. |
| --- | --- |

(46)

Čtyři skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyvážely do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo jako obchodníci prostřednictvím společností ve spojení.

| (47) | Pokud vyvážející výrobci (11) dotčený výrobek vyváželi přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(47)

Pokud vyvážející výrobci (11) dotčený výrobek vyváželi přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

11

| (48) | Pokud vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení (12), byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěna početně na základě ceny, za niž je dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislému kupujícímu. Cena byla proto upravena odečtením prodejních, režijních a správních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného ziskového rozpětí. |
| --- | --- |

(48)

Pokud vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení (12), byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěna početně na základě ceny, za niž je dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislému kupujícímu. Cena byla proto upravena odečtením prodejních, režijních a správních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného ziskového rozpětí.

12

d)   Srovnání

| (49) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(49)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (50) | Co se týká cen výrobců ve srovnatelné zemi na domácím trhu, byly provedeny úpravy o domácí přepravní náklady, náklady na úvěry, manipulaci a balení a provize. Pokud jde o vývozní ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry, bankovní poplatky, náklady na balení, dovozní poplatky, cla a provize. |
| --- | --- |

(50)

Co se týká cen výrobců ve srovnatelné zemi na domácím trhu, byly provedeny úpravy o domácí přepravní náklady, náklady na úvěry, manipulaci a balení a provize. Pokud jde o vývozní ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry, bankovní poplatky, náklady na balení, dovozní poplatky, cla a provize.

e)   Dumpingové rozpětí

| (51) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení porovnala Komise váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku každé spolupracující skupiny zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(51)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení porovnala Komise váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku každé spolupracující skupiny zařazené do vzorku.

| (52) | Na tomto základě činí vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Dumpingové rozpětí (%) |
| --- | --- | --- |
| Skupina Baoding | 21,1 |
| Skupina Dicastal | 8,9 |
| Skupina Lioho | 25,9 |
| Skupina Wanfeng | 23,2 |

(52)

Na tomto základě činí vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:

Společnost

Dumpingové rozpětí (%)

Skupina Baoding

21,1

Skupina Dicastal

8,9

Skupina Lioho

25,9

Skupina Wanfeng

23,2

f)   Závěr ohledně dumpingu v období přezkumného šetření

| (53) | Komise zjistila, že v období přezkumného šetření vyváželi čínští vyvážející výrobci i nadále (ačkoli v nižším objemu než bylo zjištěno v původním šetření) hliníková kola do Unie za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(53)

Komise zjistila, že v období přezkumného šetření vyváželi čínští vyvážející výrobci i nadále (ačkoli v nižším objemu než bylo zjištěno v původním šetření) hliníková kola do Unie za dumpingové ceny.

3.   Důkazy o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

Důkazy o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

| (54) | Komise dále analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise přitom posoudila čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, chování čínských vývozců na ostatních trzích, situaci na domácím trhu v Číně a atraktivitu trhu Unie. |
| --- | --- |

(54)

Komise dále analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise přitom posoudila čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, chování čínských vývozců na ostatních trzích, situaci na domácím trhu v Číně a atraktivitu trhu Unie.

3.1.   Výroba a volná kapacita v ČLR

Výroba a volná kapacita v ČLR

| (55) | Podle zprávy Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 se celková dostupná kapacita pro výrobu hliníkových kol v Číně odhadovala na 180 milionů jednotek a prodej pouze na 120 milionů jednotek, z čehož vyplývá volná kapacita na konci roku 2012 ve výši 60 milionů kol (13). |
| --- | --- |

(55)

Podle zprávy Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 se celková dostupná kapacita pro výrobu hliníkových kol v Číně odhadovala na 180 milionů jednotek a prodej pouze na 120 milionů jednotek, z čehož vyplývá volná kapacita na konci roku 2012 ve výši 60 milionů kol (13).

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

13

| (56) | Celková vykázaná výrobní kapacita 21 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců představuje 91 804 845 jednotek a průměrné vykázané využití kapacity činí 87 %, což znamená volnou kapacitu ve výši přibližně 12 milionů jednotek. |
| --- | --- |

(56)

Celková vykázaná výrobní kapacita 21 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců představuje 91 804 845 jednotek a průměrné vykázané využití kapacity činí 87 %, což znamená volnou kapacitu ve výši přibližně 12 milionů jednotek.

| (57) | Tyto číselné údaje však představují pouze část celkové výroby a volné kapacity v ČLR. Kromě 21 spolupracujících společností bylo při šetření určeno nejméně 67 (14) (avšak podle některých zdrojů s největší pravděpodobností několik set (15)) dalších výrobců hliníkových kol, kteří působí v Číně. Pro 28 těchto společností nalezla Komise určité veřejně dostupné údaje týkající se jejich výrobní kapacity (16). Pro zbývajících 39 společností nejsou veřejně dostupné údaje k dispozici, zjištění vyplývající ze šetření však naznačují, že jejich kapacita je v rozmezí od 300 000 do 6 milionů jednotek ročně (17). |
| --- | --- |

(57)

Tyto číselné údaje však představují pouze část celkové výroby a volné kapacity v ČLR. Kromě 21 spolupracujících společností bylo při šetření určeno nejméně 67 (14) (avšak podle některých zdrojů s největší pravděpodobností několik set (15)) dalších výrobců hliníkových kol, kteří působí v Číně. Pro 28 těchto společností nalezla Komise určité veřejně dostupné údaje týkající se jejich výrobní kapacity (16). Pro zbývajících 39 společností nejsou veřejně dostupné údaje k dispozici, zjištění vyplývající ze šetření však naznačují, že jejich kapacita je v rozmezí od 300 000 do 6 milionů jednotek ročně (17).

14

15

16

17

| (58) | Průměrná výrobní kapacita 21 spolupracujících společností činí více než 4,3 milionu jednotek ročně. Průměrná výrobní kapacita dalších 28 společností, pro něž jsou k dispozici veřejně dostupné údaje, činí 1,8 milionu jednotek ročně. Pomocí průměrného počtu 1,8 milionu jednotek použitého u zbývajících 39 společností získala Komise dodatečnou výrobní kapacitu ve výši 121 milionů jednotek. Jelikož tyto společnosti při šetření nespolupracovaly, jejich volná kapacita není známá. S použitím nejspolehlivějších dostupných skutečností a 70 % míry využití kapacity uvedené ve zprávě Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 (18) dospěla Komise k dodatečné volné kapacitě ve výši 36 milionů. Sečtením 12 milionů a 36 milionů jednotek Komise zjistila, že ČLR má roční volnou kapacitu výroby hliníkových kol ve výši nejméně 48 milionů jednotek. |
| --- | --- |

(58)

Průměrná výrobní kapacita 21 spolupracujících společností činí více než 4,3 milionu jednotek ročně. Průměrná výrobní kapacita dalších 28 společností, pro něž jsou k dispozici veřejně dostupné údaje, činí 1,8 milionu jednotek ročně. Pomocí průměrného počtu 1,8 milionu jednotek použitého u zbývajících 39 společností získala Komise dodatečnou výrobní kapacitu ve výši 121 milionů jednotek. Jelikož tyto společnosti při šetření nespolupracovaly, jejich volná kapacita není známá. S použitím nejspolehlivějších dostupných skutečností a 70 % míry využití kapacity uvedené ve zprávě Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 (18) dospěla Komise k dodatečné volné kapacitě ve výši 36 milionů. Sečtením 12 milionů a 36 milionů jednotek Komise zjistila, že ČLR má roční volnou kapacitu výroby hliníkových kol ve výši nejméně 48 milionů jednotek.

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

18

| (59) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že čínské výrobní kapacity jsou plně využity. Ve svém podání odkazovaly strany na odpovědi tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník a rovněž na prezentaci obchodní komory CCCME. Podle zúčastněných stran tyto odpovědi prokazují, že v ČLR volná kapacita neexistuje. |
| --- | --- |

(59)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že čínské výrobní kapacity jsou plně využity. Ve svém podání odkazovaly strany na odpovědi tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník a rovněž na prezentaci obchodní komory CCCME. Podle zúčastněných stran tyto odpovědi prokazují, že v ČLR volná kapacita neexistuje.

| (60) | V reakci na toto tvrzení se uvádí, že při zjišťování dostupných volných kapacit byly náležitě zohledněny údaje obsažené v odpovědích na dotazník (které byly po ověření pozměněny). Údaje skupin zařazených do vzorku však představují (jak již bylo objasněno v 57. bodě odůvodnění) pouze část výrobních kapacit v celé zemi. Celková kapacita a míry využití kapacity pro celou ČLR byly proto zjištěny na základě dostupných skutečností, jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění. Údaje uvedené v prezentaci obchodní komory CCCME nejsou doloženy a jako zdroj je uváděno pouze „Čínské sdružení výrobců automobilů“ bez konkrétního odkazu na veřejně dostupné informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(60)

V reakci na toto tvrzení se uvádí, že při zjišťování dostupných volných kapacit byly náležitě zohledněny údaje obsažené v odpovědích na dotazník (které byly po ověření pozměněny). Údaje skupin zařazených do vzorku však představují (jak již bylo objasněno v 57. bodě odůvodnění) pouze část výrobních kapacit v celé zemi. Celková kapacita a míry využití kapacity pro celou ČLR byly proto zjištěny na základě dostupných skutečností, jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění. Údaje uvedené v prezentaci obchodní komory CCCME nejsou doloženy a jako zdroj je uváděno pouze „Čínské sdružení výrobců automobilů“ bez konkrétního odkazu na veřejně dostupné informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (61) | Po poskytnutí informací tato zúčastněná strana uvedla, že Komise významně nadhodnotila čínskou kapacitu pro výrobu hliníkových kol, zatímco míry využití kapacity podhodnotila. Tato zúčastněná strana zejména tvrdila, že vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ze strany čínského výrobního odvětví a výběru vzorku ze spolupracujících vyvážejících výrobců by se Komise měla při zjišťování objemu výroby a volných kapacit v ČLR spoléhat výhradně na údaje, které poskytli spolupracující vyvážející výrobci a obchodní komora CCCME. Komise by měla mimoto zjištění týkající se společností zařazených do vzorku extrapolovat, a tudíž použít 99 % míru využití kapacity v segmentu OEM a 90 % míru využití kapacity pro celé čínské odvětví výroby hliníkových kol. Jiná zúčastněná strana mimoto Komisi požádala, aby objasnila, jak posuzovala volnou kapacitu konkrétně v segmentu OEM. |
| --- | --- |

(61)

Po poskytnutí informací tato zúčastněná strana uvedla, že Komise významně nadhodnotila čínskou kapacitu pro výrobu hliníkových kol, zatímco míry využití kapacity podhodnotila. Tato zúčastněná strana zejména tvrdila, že vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ze strany čínského výrobního odvětví a výběru vzorku ze spolupracujících vyvážejících výrobců by se Komise měla při zjišťování objemu výroby a volných kapacit v ČLR spoléhat výhradně na údaje, které poskytli spolupracující vyvážející výrobci a obchodní komora CCCME. Komise by měla mimoto zjištění týkající se společností zařazených do vzorku extrapolovat, a tudíž použít 99 % míru využití kapacity v segmentu OEM a 90 % míru využití kapacity pro celé čínské odvětví výroby hliníkových kol. Jiná zúčastněná strana mimoto Komisi požádala, aby objasnila, jak posuzovala volnou kapacitu konkrétně v segmentu OEM.

| (62) | Jedna zúčastněná strana dále tvrdila, že při zjišťování celostátní výroby hliníkových kol v Číně by měla Komise vycházet z informací, které poskytla obchodní komora CCCME (175 milionů jednotek), což je v souladu s 180 miliony jednotek, které se odhadovaly ve zprávě o výrobním odvětví uvedené v 55. bodě odůvodnění. Zúčastněná strana dále tvrdila, že Komise obchodní komoru CCCME nevyzvala, aby poskytla další vysvětlení k informacím, které poskytla s ohledem na výrobní kapacitu a míry jejího využití. |
| --- | --- |

(62)

Jedna zúčastněná strana dále tvrdila, že při zjišťování celostátní výroby hliníkových kol v Číně by měla Komise vycházet z informací, které poskytla obchodní komora CCCME (175 milionů jednotek), což je v souladu s 180 miliony jednotek, které se odhadovaly ve zprávě o výrobním odvětví uvedené v 55. bodě odůvodnění. Zúčastněná strana dále tvrdila, že Komise obchodní komoru CCCME nevyzvala, aby poskytla další vysvětlení k informacím, které poskytla s ohledem na výrobní kapacitu a míry jejího využití.

| (63) | Tatáž zúčastněná strana taktéž uvedla, že veřejně dostupné údaje o kapacitě pro část nespolupracujících společností, které Komise určila, nejsou spolehlivé. Zúčastněná strana zpochybnila rovněž důvod pro odhad kapacity ve výši 1,8 milionu jednotek u nespolupracujících společností, pro něž nebyly k dispozici žádné údaje. Zúčastněná strana rovněž tvrdila, že 70 % míra využití kapacity, která byla použita k odhadu volné kapacity, není podložená a je příliš obecná, než aby byla relevantní pro trh Unie. |
| --- | --- |

(63)

Tatáž zúčastněná strana taktéž uvedla, že veřejně dostupné údaje o kapacitě pro část nespolupracujících společností, které Komise určila, nejsou spolehlivé. Zúčastněná strana zpochybnila rovněž důvod pro odhad kapacity ve výši 1,8 milionu jednotek u nespolupracujících společností, pro něž nebyly k dispozici žádné údaje. Zúčastněná strana rovněž tvrdila, že 70 % míra využití kapacity, která byla použita k odhadu volné kapacity, není podložená a je příliš obecná, než aby byla relevantní pro trh Unie.

| (64) | V reakci na tato tvrzení Komise uvedla, že vycházela z ověřených údajů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a rovněž z údajů oznámených spolupracujícími společnostmi. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, Komise vypočítala volnou kapacitu spolupracujících společností na základě údajů, které poskytly tyto společnosti, a dospěla k volné kapacitě ve výši 12 milionů jednotek a míře využití kapacity ve výši 87 % (19). Obdobně byl použit oznámený objem výroby spolupracujících společností, tj. 91 804 845 jednotek. |
| --- | --- |

(64)

V reakci na tato tvrzení Komise uvedla, že vycházela z ověřených údajů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a rovněž z údajů oznámených spolupracujícími společnostmi. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, Komise vypočítala volnou kapacitu spolupracujících společností na základě údajů, které poskytly tyto společnosti, a dospěla k volné kapacitě ve výši 12 milionů jednotek a míře využití kapacity ve výši 87 % (19). Obdobně byl použit oznámený objem výroby spolupracujících společností, tj. 91 804 845 jednotek.

19

| (65) | Současně bylo v 57. bodě odůvodnění také uvedeno, že tyto údaje představují pouze část celkové výroby a volné kapacity v ČLR. Souhrnný objem výroby čtyř skupin zařazených do vzorku představuje pouze 33 % celkového odhadovaného objemu výroby v ČLR (20). Z tohoto důvodu a pro získání úplné představy posoudila Komise dostupné údaje týkající se celé ČLR. V této souvislosti se uvádí, že v rozporu s tvrzením zúčastněné strany byla obchodní komora CCCME informována, že její údaje týkající se čínské výrobní kapacity a míry využití kapacity nebylo možno vzít v úvahu vzhledem ke skutečnosti, že nebyly doloženy žádnými důkazy. Obchodní komora CCCME měla možnost poskytnout podpůrné doklady, neučinila tak však. Je proto potvrzen závěr, že údaje týkající se čínské výrobní kapacity a míry využití kapacity, které poskytla obchodní komora CCCME, nelze použít. |
| --- | --- |

(65)

Současně bylo v 57. bodě odůvodnění také uvedeno, že tyto údaje představují pouze část celkové výroby a volné kapacity v ČLR. Souhrnný objem výroby čtyř skupin zařazených do vzorku představuje pouze 33 % celkového odhadovaného objemu výroby v ČLR (20). Z tohoto důvodu a pro získání úplné představy posoudila Komise dostupné údaje týkající se celé ČLR. V této souvislosti se uvádí, že v rozporu s tvrzením zúčastněné strany byla obchodní komora CCCME informována, že její údaje týkající se čínské výrobní kapacity a míry využití kapacity nebylo možno vzít v úvahu vzhledem ke skutečnosti, že nebyly doloženy žádnými důkazy. Obchodní komora CCCME měla možnost poskytnout podpůrné doklady, neučinila tak však. Je proto potvrzen závěr, že údaje týkající se čínské výrobní kapacity a míry využití kapacity, které poskytla obchodní komora CCCME, nelze použít.

20

| (66) | Uznat nelze ani tvrzení týkající se použití míry využití kapacity, která byla zjištěna u čtyř skupin zařazených do vzorku, pro mnoho nespolupracujících společností. Za prvé lze přiměřeně předpokládat, že větší skupiny výrobců (z nichž se skládá vzorek) působí s podstatně vyšší mírou využití kapacity než menší výrobci, kteří tvoří většinu nespolupracujících společností (21). Za druhé, míra využití kapacity zjištěná u čtyř skupin zařazených do vzorku v roce 2012 (89 %) značně překračovala celostátní odhad uvedený ve zprávě Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 pro stejné období (tj. 70 %). Rozdíl mezi oběma číselnými údaji prokazuje, že údaje čtyř skupin zařazených do vzorku nelze považovat za reprezentativní pro zbytek ČLR (ačkoli jsou přijaty a použity pro závěry na úrovni příslušné společnosti). |
| --- | --- |

(66)

Uznat nelze ani tvrzení týkající se použití míry využití kapacity, která byla zjištěna u čtyř skupin zařazených do vzorku, pro mnoho nespolupracujících společností. Za prvé lze přiměřeně předpokládat, že větší skupiny výrobců (z nichž se skládá vzorek) působí s podstatně vyšší mírou využití kapacity než menší výrobci, kteří tvoří většinu nespolupracujících společností (21). Za druhé, míra využití kapacity zjištěná u čtyř skupin zařazených do vzorku v roce 2012 (89 %) značně překračovala celostátní odhad uvedený ve zprávě Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 pro stejné období (tj. 70 %). Rozdíl mezi oběma číselnými údaji prokazuje, že údaje čtyř skupin zařazených do vzorku nelze považovat za reprezentativní pro zbytek ČLR (ačkoli jsou přijaty a použity pro závěry na úrovni příslušné společnosti).

21

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

| (67) | V reakci na tvrzení uvedené v 61. bodě odůvodnění se objasňuje, že výrobní kapacitu a míru využití kapacity nelze stanovit zvlášť pro segment OEM a segment kol pro následný trh. Kola určená pro trh OEM a pro následný trh jsou často vyráběna týmiž výrobci a mohou být vyráběna na stejném strojním zařízení, což znamená, že příslušné údaje nelze oddělit. To bylo potvrzeno rovněž v původním šetření, v jehož rámci byla výrobní kapacita i míra využití kapacity zjištěna bez oddělení obou segmentů (22). |
| --- | --- |

(67)

V reakci na tvrzení uvedené v 61. bodě odůvodnění se objasňuje, že výrobní kapacitu a míru využití kapacity nelze stanovit zvlášť pro segment OEM a segment kol pro následný trh. Kola určená pro trh OEM a pro následný trh jsou často vyráběna týmiž výrobci a mohou být vyráběna na stejném strojním zařízení, což znamená, že příslušné údaje nelze oddělit. To bylo potvrzeno rovněž v původním šetření, v jehož rámci byla výrobní kapacita i míra využití kapacity zjištěna bez oddělení obou segmentů (22).

22

| (68) | Tvrzení a podpůrné doklady, jež byly předloženy s ohledem na veřejně dostupné informace o kapacitě určených nespolupracujících společností, Komise pečlivě analyzovala. V důsledku toho bylo tvrzení zúčastněné strany přijato u jedenácti společností (23). Průměrná roční výrobní kapacita nyní 31 společností, pro něž jsou k dispozici veřejně dostupné údaje, činí tudíž 1,67 milionu jednotek. Po extrapolaci tohoto průměru na zbývajících 28 společností se celková kapacita určených nespolupracujících společností odhaduje na 98,4 milionu jednotek. Po připočtení k výrobní kapacitě spolupracujících společností (91,8 milionu) činí roční čínská výroba nejméně 190 milionů jednotek. Výsledky jsou shrnuty v následující tabulce:

  Table 1









  Typ společnosti | Počet dotčených společností | Výrobní kapacita (jednotky) | Volná kapacita (jednotky) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Všechny spolupracující společnosti | 21 | 91 804 845 | 12 355 052 |
| (z toho společnosti zařazené do vzorku) | 4 | 62 589 289 |
| Určené nespolupracující společnosti, pro něž byly k dispozici veřejně dostupné údaje o kapacitě | 31 | 51 700 000 | 15 510 000 |
| Určené nespolupracující společnosti, pro něž nebyly k dispozici veřejně dostupné údaje o kapacitě | 28 | 46 696 776 | 14 009 033 |
| Celkem | | 190 201 621 | 41 874 085 |

(68)

Tvrzení a podpůrné doklady, jež byly předloženy s ohledem na veřejně dostupné informace o kapacitě určených nespolupracujících společností, Komise pečlivě analyzovala. V důsledku toho bylo tvrzení zúčastněné strany přijato u jedenácti společností (23). Průměrná roční výrobní kapacita nyní 31 společností, pro něž jsou k dispozici veřejně dostupné údaje, činí tudíž 1,67 milionu jednotek. Po extrapolaci tohoto průměru na zbývajících 28 společností se celková kapacita určených nespolupracujících společností odhaduje na 98,4 milionu jednotek. Po připočtení k výrobní kapacitě spolupracujících společností (91,8 milionu) činí roční čínská výroba nejméně 190 milionů jednotek. Výsledky jsou shrnuty v následující tabulce:

23

Table 1

Table 1

Typ společnosti

Počet dotčených společností

Výrobní kapacita (jednotky)

Volná kapacita (jednotky)

Všechny spolupracující společnosti

21

91 804 845

12 355 052

(z toho společnosti zařazené do vzorku)

(z toho společnosti zařazené do vzorku)

4

4

62 589 289

62 589 289

Určené nespolupracující společnosti, pro něž byly k dispozici veřejně dostupné údaje o kapacitě

31

51 700 000

15 510 000

Určené nespolupracující společnosti, pro něž nebyly k dispozici veřejně dostupné údaje o kapacitě

28

46 696 776

14 009 033

Celkem

190 201 621

41 874 085

| (69) | Je však důležité uvést, že seznam určených nespolupracujících společností nelze považovat za úplný. Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, podle veřejných zdrojů existuje přibližně 110 malých a středních podniků, které vyrábějí kola a které se zaměřují na vývoz, což znamená, že existují i další společnosti, které dodávají pouze na domácí trh. Část z nich tvoří údajně malí výrobci vyrábějící v malém měřítku, které lze obtížně zjistit. Je však zřejmé, že 190,2 milionu jednotek představuje pouze nejnižší odhad roční výrobní kapacity, která v současnosti v ČLR existuje. |
| --- | --- |

(69)

Je však důležité uvést, že seznam určených nespolupracujících společností nelze považovat za úplný. Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, podle veřejných zdrojů existuje přibližně 110 malých a středních podniků, které vyrábějí kola a které se zaměřují na vývoz, což znamená, že existují i další společnosti, které dodávají pouze na domácí trh. Část z nich tvoří údajně malí výrobci vyrábějící v malém měřítku, které lze obtížně zjistit. Je však zřejmé, že 190,2 milionu jednotek představuje pouze nejnižší odhad roční výrobní kapacity, která v současnosti v ČLR existuje.

| (70) | Co se týká druhého tvrzení uvedeného v 63. bodě odůvodnění, Komise podotýká, že po změně průměrného objemu výroby na základě informací, které poskytla zúčastněná strana, je připomínka týkající se spolehlivosti zdroje, který Komise použila předtím, bezpředmětná. Mimoto je důležité uvést, že Komise zaujala konzervativní přístup a k odhadu pravděpodobné výrobní kapacity pro společnosti, pro něž nebyly k dispozici veřejně dostupné údaje, použila průměrnou úroveň kapacity, která byla zjištěna u 31 společností, na rozdíl od extrapolace průměrné výrobní kapacity 21 spolupracujících společností (4,3 milionu) nebo průměrné kapacity čtyř skupin zařazených do vzorku (více než 15 milionů). |
| --- | --- |

(70)

Co se týká druhého tvrzení uvedeného v 63. bodě odůvodnění, Komise podotýká, že po změně průměrného objemu výroby na základě informací, které poskytla zúčastněná strana, je připomínka týkající se spolehlivosti zdroje, který Komise použila předtím, bezpředmětná. Mimoto je důležité uvést, že Komise zaujala konzervativní přístup a k odhadu pravděpodobné výrobní kapacity pro společnosti, pro něž nebyly k dispozici veřejně dostupné údaje, použila průměrnou úroveň kapacity, která byla zjištěna u 31 společností, na rozdíl od extrapolace průměrné výrobní kapacity 21 spolupracujících společností (4,3 milionu) nebo průměrné kapacity čtyř skupin zařazených do vzorku (více než 15 milionů).

| (71) | Připomínkou zúčastněné strany týkající se spolehlivosti odhadu 70 % míry využití kapacity u nespolupracujících společností se již zabýval 66. a 67. bod odůvodnění. Co se týká zprávy Global and China Automotive Industry Report 2012/2013, zdroje pro 70 % míru využití, podotýká se, že ačkoli Komise nemá přístup k celé zprávě, veřejně dostupné je její shrnutí obsahující potřebné informace. Zprávu zveřejnila výzkumná organizace s názvem „Research in China“ (24). Tvrzení této strany je zamítnuto. |
| --- | --- |

(71)

Připomínkou zúčastněné strany týkající se spolehlivosti odhadu 70 % míry využití kapacity u nespolupracujících společností se již zabýval 66. a 67. bod odůvodnění. Co se týká zprávy Global and China Automotive Industry Report 2012/2013, zdroje pro 70 % míru využití, podotýká se, že ačkoli Komise nemá přístup k celé zprávě, veřejně dostupné je její shrnutí obsahující potřebné informace. Zprávu zveřejnila výzkumná organizace s názvem „Research in China“ (24). Tvrzení této strany je zamítnuto.

Global and China Automotive Industry Report 2012/2013

24

| (72) | Podle metodiky popsané v 58. bodě odůvodnění se proto volná kapacita, která je dostupná v Číně, odhaduje na přibližně 42 milionů jednotek ročně. |
| --- | --- |

(72)

Podle metodiky popsané v 58. bodě odůvodnění se proto volná kapacita, která je dostupná v Číně, odhaduje na přibližně 42 milionů jednotek ročně.

| (73) | Pomocí jiného přístupu je získán ještě vyšší odhad volné kapacity. Poté, co se od celkové odhadované čínské výroby (190 milionů (25)) v období přezkumného šetření odečetl odhadovaný objem domácího prodeje pro rok 2015 (přibližně 57 milionů jednotek (26)) a celkový vývoz z ČLR (podle odhadu 73,5 milionu jednotek (27)) v období přezkumného šetření, zbývá společná volná kapacita a zásoby ve výši přibližně 60 milionů jednotek (28). |
| --- | --- |

(73)

Pomocí jiného přístupu je získán ještě vyšší odhad volné kapacity. Poté, co se od celkové odhadované čínské výroby (190 milionů (25)) v období přezkumného šetření odečetl odhadovaný objem domácího prodeje pro rok 2015 (přibližně 57 milionů jednotek (26)) a celkový vývoz z ČLR (podle odhadu 73,5 milionu jednotek (27)) v období přezkumného šetření, zbývá společná volná kapacita a zásoby ve výši přibližně 60 milionů jednotek (28).

25

26

27

28

| (74) | Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, vyvodila Komise závěr, že ČLR má roční volnou kapacitu v rozmezí od 42 do 60 milionů jednotek. I nižší odhad odpovídá 84 % celé výroby v Unii (50,5 milionu jednotek v období přezkumného šetření) a představuje 60 % spotřeby Unie (70 milionů v období přezkumného šetření), což se považuje za významné. |
| --- | --- |

(74)

Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, vyvodila Komise závěr, že ČLR má roční volnou kapacitu v rozmezí od 42 do 60 milionů jednotek. I nižší odhad odpovídá 84 % celé výroby v Unii (50,5 milionu jednotek v období přezkumného šetření) a představuje 60 % spotřeby Unie (70 milionů v období přezkumného šetření), což se považuje za významné.

3.2.   Čínský prodej do třetích zemí a atraktivita trhu Unie

Čínský prodej do třetích zemí a atraktivita trhu Unie

| (75) | ČLR vyváží značné množství hliníkových kol do jiných třetích zemí než Unie, zejména do USA, Japonska, Mexika, Kanady a Indie (29). Totéž platí pro čtyři spolupracující skupiny. Jejich objemy vývozu na tyto trhy představují téměř 89 % jejich celkového prodeje na vývoz do třetích zemí během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(75)

ČLR vyváží značné množství hliníkových kol do jiných třetích zemí než Unie, zejména do USA, Japonska, Mexika, Kanady a Indie (29). Totéž platí pro čtyři spolupracující skupiny. Jejich objemy vývozu na tyto trhy představují téměř 89 % jejich celkového prodeje na vývoz do třetích zemí během období přezkumného šetření.

29

| (76) | Komise porovnala podle jednotlivých typů výrobku průměrnou cenu čtyř spolupracujících skupin na trzích třetích zemí během období přezkumného šetření s vývozními cenami na trhu Unie v témže období, přičemž odečetla antidumpingová cla, která je nutno zaplatit. Porovnání ukázalo smíšený obraz v závislosti na dotyčném trhu. |
| --- | --- |

(76)

Komise porovnala podle jednotlivých typů výrobku průměrnou cenu čtyř spolupracujících skupin na trzích třetích zemí během období přezkumného šetření s vývozními cenami na trhu Unie v témže období, přičemž odečetla antidumpingová cla, která je nutno zaplatit. Porovnání ukázalo smíšený obraz v závislosti na dotyčném trhu.

| (77) | Situace na trhu USA (představujícím téměř 51 % celkového prodeje čtyř skupin zařazených do vzorku na vývoz do třetích zemí v období přezkumného šetření) ukazuje, že přibližně polovina typů výrobku, což představuje přibližně 25 % prodeje v USA, byla dražší na trhu USA a druhá polovina na trhu Unie (30). To prokazuje, že je pravděpodobné přesměrování určitého objemu vývozu, který je v současnosti určen pro USA (31) (jehož ceny jsou nižší než ceny na trhu Unie), do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(77)

Situace na trhu USA (představujícím téměř 51 % celkového prodeje čtyř skupin zařazených do vzorku na vývoz do třetích zemí v období přezkumného šetření) ukazuje, že přibližně polovina typů výrobku, což představuje přibližně 25 % prodeje v USA, byla dražší na trhu USA a druhá polovina na trhu Unie (30). To prokazuje, že je pravděpodobné přesměrování určitého objemu vývozu, který je v současnosti určen pro USA (31) (jehož ceny jsou nižší než ceny na trhu Unie), do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

30

31

| (78) | V případě cen vývozu z ČLR do Kanady, Indie, Japonska a Mexika (představujícího společně zhruba 40 % celkového vývozu čtyř čínských skupin zařazených do vzorku v období přezkumného šetření) byly průměrné prodejní ceny u typů výrobku představujících přibližně 22 % celkového množství vyvezeného do těchto zemí nižší než jejich ceny při prodeji do Unie (32). To rovněž naznačuje pravděpodobné přesměrování čínského vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Obzvláště pravděpodobné je přesměrování vývozu z Indie, jelikož tato země zavedla v květnu 2015, tj. v polovině období přezkumného šetření, konečná antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(78)

V případě cen vývozu z ČLR do Kanady, Indie, Japonska a Mexika (představujícího společně zhruba 40 % celkového vývozu čtyř čínských skupin zařazených do vzorku v období přezkumného šetření) byly průměrné prodejní ceny u typů výrobku představujících přibližně 22 % celkového množství vyvezeného do těchto zemí nižší než jejich ceny při prodeji do Unie (32). To rovněž naznačuje pravděpodobné přesměrování čínského vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Obzvláště pravděpodobné je přesměrování vývozu z Indie, jelikož tato země zavedla v květnu 2015, tj. v polovině období přezkumného šetření, konečná antidumpingová opatření.

32

| (79) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že omezená atraktivita trhu Unie nedokládá pravděpodobnost přesměrování čínského dovozu, pokud by byla opatření zrušena. Zúčastněná strana předložila pro dvě ze skupin zařazených do vzorku porovnání průměrných cen prodeje na vývoz do Unie a průměrných cen vývozu do ostatních zemí světa, které prokazovalo, že v ostatních zemích světa jsou ceny vyšší. Pro jednu ze skupin zařazených do vzorku zúčastněná strana mimoto poskytla srovnání cen při vývozu do EU a do ostatních zemí světa pro patnáct typů výrobku. |
| --- | --- |

(79)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že omezená atraktivita trhu Unie nedokládá pravděpodobnost přesměrování čínského dovozu, pokud by byla opatření zrušena. Zúčastněná strana předložila pro dvě ze skupin zařazených do vzorku porovnání průměrných cen prodeje na vývoz do Unie a průměrných cen vývozu do ostatních zemí světa, které prokazovalo, že v ostatních zemích světa jsou ceny vyšší. Pro jednu ze skupin zařazených do vzorku zúčastněná strana mimoto poskytla srovnání cen při vývozu do EU a do ostatních zemí světa pro patnáct typů výrobku.

| (80) | V reakci na toto tvrzení je důležité uvést, že srovnání průměrné výše cen nezohledňuje cenové rozdíly mezi jednotlivými typy výrobku. ČLR údajně do největší vývozní destinace, tj. USA, vyváží největší kola. Chybné je i spojení prodeje do ostatních zemí světa, jelikož směšuje výsledky různých vývozních destinací. To platí i pro porovnání konkrétních typů výrobku provedené pro jednu ze čtyř skupin vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

(80)

V reakci na toto tvrzení je důležité uvést, že srovnání průměrné výše cen nezohledňuje cenové rozdíly mezi jednotlivými typy výrobku. ČLR údajně do největší vývozní destinace, tj. USA, vyváží největší kola. Chybné je i spojení prodeje do ostatních zemí světa, jelikož směšuje výsledky různých vývozních destinací. To platí i pro porovnání konkrétních typů výrobku provedené pro jednu ze čtyř skupin vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku.

| (81) | Porovnání, které provedla Komise, je na druhou stranu založeno na ověřených údajích všech čtyř skupin vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku. Srovnání je provedeno pro jednotlivé typy výrobků a samostatně pro jednotlivá místa určení na trhu. Z těchto důvodů se metodika, kterou použila Komise (jak je objasněno v 76. až 78. bodě odůvodnění), považuje za spolehlivější a přesnější. Tvrzení této zúčastněné strany je tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(81)

Porovnání, které provedla Komise, je na druhou stranu založeno na ověřených údajích všech čtyř skupin vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku. Srovnání je provedeno pro jednotlivé typy výrobků a samostatně pro jednotlivá místa určení na trhu. Z těchto důvodů se metodika, kterou použila Komise (jak je objasněno v 76. až 78. bodě odůvodnění), považuje za spolehlivější a přesnější. Tvrzení této zúčastněné strany je tudíž zamítnuto.

| (82) | Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise zdůrazňovala nepřiměřeně atraktivitu trhu Unie v porovnání s ostatními vývozními destinacemi. Zúčastněná strana zejména tvrdila, že srovnání podle jednotlivých typů výrobku, které provedla Komise, zastírá fakt, že ve skutečnosti je přibližně pouze 25 % prodeje do USA, jejž uskutečnily skupiny zařazené do vzorku, levnější než ceny prodeje do Unie u stejných typů výrobku. Zúčastněná strana uvedla, že prodej na vývoz do USA (nebo do jakékoli jiné země) je nutno analyzovat jako celek, tj. seskupit všechny typy výrobků. Důvodem je skutečnost, že čínští výrobci nabízejí mnoho různých typů hliníkových kol, aby si zajistili věrnost svých zákazníků. Podle logiky zúčastněné strany by to znamenalo, že skutečnost, že daný typ hliníkového kola je zasílán z Číny do USA za nižší cenu než do Unie, neznamená, že by nebyl přesměrován, jelikož čínští dodavatelé musí poskytovat „do všech svých vývozních destinací celé portfolio výrobků“, a takovéto přesměrování by proto narušilo spolehlivé dodavatelské řetězce. |
| --- | --- |

(82)

Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise zdůrazňovala nepřiměřeně atraktivitu trhu Unie v porovnání s ostatními vývozními destinacemi. Zúčastněná strana zejména tvrdila, že srovnání podle jednotlivých typů výrobku, které provedla Komise, zastírá fakt, že ve skutečnosti je přibližně pouze 25 % prodeje do USA, jejž uskutečnily skupiny zařazené do vzorku, levnější než ceny prodeje do Unie u stejných typů výrobku. Zúčastněná strana uvedla, že prodej na vývoz do USA (nebo do jakékoli jiné země) je nutno analyzovat jako celek, tj. seskupit všechny typy výrobků. Důvodem je skutečnost, že čínští výrobci nabízejí mnoho různých typů hliníkových kol, aby si zajistili věrnost svých zákazníků. Podle logiky zúčastněné strany by to znamenalo, že skutečnost, že daný typ hliníkového kola je zasílán z Číny do USA za nižší cenu než do Unie, neznamená, že by nebyl přesměrován, jelikož čínští dodavatelé musí poskytovat „do všech svých vývozních destinací celé portfolio výrobků“, a takovéto přesměrování by proto narušilo spolehlivé dodavatelské řetězce.

do všech svých vývozních destinací celé portfolio výrobků

| (83) | Zúčastněná strana dále předložila srovnání cen na základě seskupení veškerého prodeje podle místa určení, které u všech trhů kromě Japonska prokazovalo záporné částky (tj. ceny na trzích v ostatních třetích zemích byly vyšší než ceny na trhu Unie). Zúčastněná strana také uvedla, že při analýze kanadského, indického, japonského a mexického trhu použila Komise jiný přístup a sloučila objemy prodeje pro tato čtyři místa určení bez jakéhokoli vysvětlení. Zúčastněná strana proto tvrdila, že poskytnutí skutečností a úvah, na jejichž základě hodlá Komise uložit antidumpingová opatření, zúčastněným stranám neumožnilo pochopit odůvodnění Komise, pokud jde o srovnání vývozních cen do Unie a na ostatní trhy ve třetích zemích, což je v rozporu s článkem 20 základního nařízení. |
| --- | --- |

(83)

Zúčastněná strana dále předložila srovnání cen na základě seskupení veškerého prodeje podle místa určení, které u všech trhů kromě Japonska prokazovalo záporné částky (tj. ceny na trzích v ostatních třetích zemích byly vyšší než ceny na trhu Unie). Zúčastněná strana také uvedla, že při analýze kanadského, indického, japonského a mexického trhu použila Komise jiný přístup a sloučila objemy prodeje pro tato čtyři místa určení bez jakéhokoli vysvětlení. Zúčastněná strana proto tvrdila, že poskytnutí skutečností a úvah, na jejichž základě hodlá Komise uložit antidumpingová opatření, zúčastněným stranám neumožnilo pochopit odůvodnění Komise, pokud jde o srovnání vývozních cen do Unie a na ostatní trhy ve třetích zemích, což je v rozporu s článkem 20 základního nařízení.

| (84) | V reakci na tato tvrzení Komise podotýká, že použité srovnání podle jednotlivých typů nezastírá objemy uskutečněných obchodů. Stranám byl mimoto poskytnut procentní podíl dotyčného objemu prodeje do USA, který byl použit k vyčíslení pravděpodobného objemu přesměrování celkového čínského vývozu do USA. Tvrzení zúčastněné strany, že srovnání podle jednotlivých typů zastírá a/nebo nezohledňuje objem uskutečněných obchodů, je proto zamítnuto. Další tvrzení zúčastněné strany, tj. že rozhodující je celkový zisk všech obchodů na určitém vývozním trhu na rozdíl od srovnání cen podle jednotlivých typů výrobku, není doložené ani není potvrzeno zjištěními, která vyplývají ze šetření. Během šetření Komise u čínských vyvážejících výrobců i u výrobců v Unii zjistila, že se nabídková řízení zpravidla uskutečňují a smlouvy jsou uzavírány pro jednotlivé typy výrobku, a nikoli pro určitou skupinu výrobků. Na základě výše uvedených skutečností trvá Komise na tom, že srovnání čínských prodejních cen jednotlivých typů výrobku na třetích vývozních trzích v porovnání s čínským prodejem na trhu Unie představuje spolehlivý údaj o atraktivitě trhu Unie. |
| --- | --- |

(84)

V reakci na tato tvrzení Komise podotýká, že použité srovnání podle jednotlivých typů nezastírá objemy uskutečněných obchodů. Stranám byl mimoto poskytnut procentní podíl dotyčného objemu prodeje do USA, který byl použit k vyčíslení pravděpodobného objemu přesměrování celkového čínského vývozu do USA. Tvrzení zúčastněné strany, že srovnání podle jednotlivých typů zastírá a/nebo nezohledňuje objem uskutečněných obchodů, je proto zamítnuto. Další tvrzení zúčastněné strany, tj. že rozhodující je celkový zisk všech obchodů na určitém vývozním trhu na rozdíl od srovnání cen podle jednotlivých typů výrobku, není doložené ani není potvrzeno zjištěními, která vyplývají ze šetření. Během šetření Komise u čínských vyvážejících výrobců i u výrobců v Unii zjistila, že se nabídková řízení zpravidla uskutečňují a smlouvy jsou uzavírány pro jednotlivé typy výrobku, a nikoli pro určitou skupinu výrobků. Na základě výše uvedených skutečností trvá Komise na tom, že srovnání čínských prodejních cen jednotlivých typů výrobku na třetích vývozních trzích v porovnání s čínským prodejem na trhu Unie představuje spolehlivý údaj o atraktivitě trhu Unie.

| (85) | V rozporu s tvrzením zúčastněné strany nespojila Komise analýzu čtyř vývozních destinací, tj. Kanady, Indie, Japonska a Mexika. Všechny vývozní destinace byly analyzovány zvlášť a shrnuty byly pouze pravděpodobné objemy, které jsou dostupné pro přesměrování z každé země. (33) Tvrzení této zúčastněné strany je tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(85)

V rozporu s tvrzením zúčastněné strany nespojila Komise analýzu čtyř vývozních destinací, tj. Kanady, Indie, Japonska a Mexika. Všechny vývozní destinace byly analyzovány zvlášť a shrnuty byly pouze pravděpodobné objemy, které jsou dostupné pro přesměrování z každé země. (33) Tvrzení této zúčastněné strany je tudíž zamítnuto.

33

| (86) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že kola určená pro trh OEM jsou podstatně dražší než kola určená pro následný trh, a Komise se proto dopustila chyby, když použila ceny na následném trhu s cílem prokázat, že by čínští vyvážející výrobci přesměrovali hliníková kola na trh Unie. |
| --- | --- |

(86)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že kola určená pro trh OEM jsou podstatně dražší než kola určená pro následný trh, a Komise se proto dopustila chyby, když použila ceny na následném trhu s cílem prokázat, že by čínští vyvážející výrobci přesměrovali hliníková kola na trh Unie.

| (87) | Objasňuje se, že v rozporu s tvrzením této strany nepoužila Komise za účelem srovnání cen pouze prodej na následném trhu, nýbrž veškerý oznámený prodej, přičemž segment kol pro následný trh představoval pouze 20 %. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(87)

Objasňuje se, že v rozporu s tvrzením této strany nepoužila Komise za účelem srovnání cen pouze prodej na následném trhu, nýbrž veškerý oznámený prodej, přičemž segment kol pro následný trh představoval pouze 20 %. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (88) | Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se závěry ohledně analýzy vývozu čtyř skupin zařazených do vzorku do třetích zemí, jak jsou vysvětleny v 75. až 78. bodě odůvodnění. Potvrzuje se proto, že je pravděpodobné přesměrování části čínského vývozu, který je v současnosti určen pro USA, Kanadu, Mexiko, Japonsko a Indii, na trh Unie (podle odhadu 13,7 milionu jednotek) (34). |
| --- | --- |

(88)

Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se závěry ohledně analýzy vývozu čtyř skupin zařazených do vzorku do třetích zemí, jak jsou vysvětleny v 75. až 78. bodě odůvodnění. Potvrzuje se proto, že je pravděpodobné přesměrování části čínského vývozu, který je v současnosti určen pro USA, Kanadu, Mexiko, Japonsko a Indii, na trh Unie (podle odhadu 13,7 milionu jednotek) (34).

34

3.3.   Prodej na domácím trhu v Číně a atraktivita trhu Unie

Prodej na domácím trhu v Číně a atraktivita trhu Unie

| (89) | Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje byla analyzována i situace na čínském domácím trhu. Z dostupných informací vyplývá, že čínský automobilový trh roste a podle prognóz do roku 2020 poroste průměrným ročním tempem ve výši 8 % (35). Vzhledem k úzké vazbě mezi automobilovým trhem a trhem kol lze stejné tempo růstu předpokládat i na trhu s hliníkovými koly. Tento růst zvyšuje absorpční kapacitu čínského domácího trhu. Tato zvýšená poptávka však pravděpodobně neabsorbuje dostupné volné kapacity. V posledních letech ČLR významně investovala do výroby kol. Samotné čtyři společnosti zařazené do vzorku zvýšily svou celkovou kapacitu během posuzovaného období přibližně o 16 milionů jednotek, což je v souladu s růstem poptávky. |
| --- | --- |

(89)

Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje byla analyzována i situace na čínském domácím trhu. Z dostupných informací vyplývá, že čínský automobilový trh roste a podle prognóz do roku 2020 poroste průměrným ročním tempem ve výši 8 % (35). Vzhledem k úzké vazbě mezi automobilovým trhem a trhem kol lze stejné tempo růstu předpokládat i na trhu s hliníkovými koly. Tento růst zvyšuje absorpční kapacitu čínského domácího trhu. Tato zvýšená poptávka však pravděpodobně neabsorbuje dostupné volné kapacity. V posledních letech ČLR významně investovala do výroby kol. Samotné čtyři společnosti zařazené do vzorku zvýšily svou celkovou kapacitu během posuzovaného období přibližně o 16 milionů jednotek, což je v souladu s růstem poptávky.

35

| (90) | Průměrná výše cen čtyř skupin zařazených do vzorku na čínském domácím trhu (přibližně 35 EUR) je podstatně nižší než průměrná cena při prodeji do Unie (46,2 EUR). Ačkoli určitý rozdíl v ceně lze vysvětlit různými typy výrobku a požadavky, tato významná odchylka v cenách znamená, že by trh Unie byl v porovnání s čínským domácím trhem ještě atraktivnější, pokud by byla opatření zrušena. Je rovněž důležité uvést, že hlavní vývozci již navázali v Unii obchodní vztahy, což znamená, že se vyvážené množství může rychle zvýšit, pokud by se stávající výše cla změnila. |
| --- | --- |

(90)

Průměrná výše cen čtyř skupin zařazených do vzorku na čínském domácím trhu (přibližně 35 EUR) je podstatně nižší než průměrná cena při prodeji do Unie (46,2 EUR). Ačkoli určitý rozdíl v ceně lze vysvětlit různými typy výrobku a požadavky, tato významná odchylka v cenách znamená, že by trh Unie byl v porovnání s čínským domácím trhem ještě atraktivnější, pokud by byla opatření zrušena. Je rovněž důležité uvést, že hlavní vývozci již navázali v Unii obchodní vztahy, což znamená, že se vyvážené množství může rychle zvýšit, pokud by se stávající výše cla změnila.

| (91) | Z analýzy domácího prodeje a podmínek na trhu v ČLR proto vyplývá závěr, že za prvé domácí trh nemůže absorbovat volné kapacity a za druhé kvůli značným cenovým rozdílům je pravděpodobné přesměrování domácího prodeje do Unie. |
| --- | --- |

(91)

Z analýzy domácího prodeje a podmínek na trhu v ČLR proto vyplývá závěr, že za prvé domácí trh nemůže absorbovat volné kapacity a za druhé kvůli značným cenovým rozdílům je pravděpodobné přesměrování domácího prodeje do Unie.

| (92) | Na základě všech výše uvedených skutečností vyvodila Komise závěr, že pokud by platnost opatření skončila, existuje reálné nebezpečí přesměrování značných objemů vývozu a domácího prodeje do Unie za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(92)

Na základě všech výše uvedených skutečností vyvodila Komise závěr, že pokud by platnost opatření skončila, existuje reálné nebezpečí přesměrování značných objemů vývozu a domácího prodeje do Unie za dumpingové ceny.

| (93) | Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že jelikož jsou odhadovaná výrobní kapacita a míry využití chybné, není zjištění, že odhadovaný růst čínské domácí poptávky po hliníkových kolech pravděpodobně neabsorbuje dostupné volné kapacity, správné. Zúčastněná strana zpochybnila rovněž spolehlivost srovnání průměrných cen, jelikož Komise sama konstatovala, že srovnání průměrných cen nepřihlíží k cenovým rozdílům mezi jednotlivými typy výrobku. |
| --- | --- |

(93)

Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že jelikož jsou odhadovaná výrobní kapacita a míry využití chybné, není zjištění, že odhadovaný růst čínské domácí poptávky po hliníkových kolech pravděpodobně neabsorbuje dostupné volné kapacity, správné. Zúčastněná strana zpochybnila rovněž spolehlivost srovnání průměrných cen, jelikož Komise sama konstatovala, že srovnání průměrných cen nepřihlíží k cenovým rozdílům mezi jednotlivými typy výrobku.

| (94) | Připomínkami, které se týkaly výrobní kapacity a míry využití kapacity, se již zabývaly oddíly 3.1 a 3.2. Číselné údaje, které byly po analýze připomínek potvrzeny, se nezměnily v takovém rozsahu, aby byl pozměněn závěr uvedený v 89. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(94)

Připomínkami, které se týkaly výrobní kapacity a míry využití kapacity, se již zabývaly oddíly 3.1 a 3.2. Číselné údaje, které byly po analýze připomínek potvrzeny, se nezměnily v takovém rozsahu, aby byl pozměněn závěr uvedený v 89. bodě odůvodnění.

| (95) | Skutečnost, že srovnání průměrných cen je méně spolehlivé než srovnání na úrovni jednotlivých typů výrobku nemění závěr, že rozdíl mezi cenovými úrovněmi je stále značný. To spolu se značnou velikostí domácího trhu skutečně naznačuje pravděpodobnost toho, že určitý prodej bude přesměrován na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, ačkoliv na základě dostupných informací toto nelze přesně vyčíslit. Podané připomínky proto neodporují vyvozeným závěrům, které jsou tudíž potvrzeny. |
| --- | --- |

(95)

Skutečnost, že srovnání průměrných cen je méně spolehlivé než srovnání na úrovni jednotlivých typů výrobku nemění závěr, že rozdíl mezi cenovými úrovněmi je stále značný. To spolu se značnou velikostí domácího trhu skutečně naznačuje pravděpodobnost toho, že určitý prodej bude přesměrován na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, ačkoliv na základě dostupných informací toto nelze přesně vyčíslit. Podané připomínky proto neodporují vyvozeným závěrům, které jsou tudíž potvrzeny.

4.   Závěr týkající se dumpingu a pravděpodobnosti jeho přetrvávání

Závěr týkající se dumpingu a pravděpodobnosti jeho přetrvávání

| (96) | Během období přezkumného šetření byl dumping zjištěn u všech čtyř čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Vzhledem k značným volným kapacitám, které byly zjištěny v Číně, jakož i atraktivitě trhu Unie v porovnání s některými trhy ve třetích zemích a s domácím trhem se považuje za pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by vstoupili (opět) na trh Unie s významným množstvím hliníkových kol za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(96)

Během období přezkumného šetření byl dumping zjištěn u všech čtyř čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Vzhledem k značným volným kapacitám, které byly zjištěny v Číně, jakož i atraktivitě trhu Unie v porovnání s některými trhy ve třetích zemích a s domácím trhem se považuje za pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by vstoupili (opět) na trh Unie s významným množstvím hliníkových kol za dumpingové ceny.

D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (97) | Výrobní odvětví Unie nedoznalo od doby původního šetření velkých strukturálních změn. Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii zhruba 50 známých výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(97)

Výrobní odvětví Unie nedoznalo od doby původního šetření velkých strukturálních změn. Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii zhruba 50 známých výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (98) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření se odhadovala na 50,5 milionu jednotek. Společnosti, které podpořily žádost o přezkum, představovaly v období přezkumného šetření více než 85 % celkové výroby v Unii. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali více než 30 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(98)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření se odhadovala na 50,5 milionu jednotek. Společnosti, které podpořily žádost o přezkum, představovaly v období přezkumného šetření více než 85 % celkové výroby v Unii. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali více než 30 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (99) | Celková výroba v Unii byla stanovena na základě všech dostupných informací, včetně údajů uvedených v žádosti o přezkum, údajů shromážděných od všech známých výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a informací získaných od výrobců zařazených do vzorku. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali. |
| --- | --- |

(99)

Celková výroba v Unii byla stanovena na základě všech dostupných informací, včetně údajů uvedených v žádosti o přezkum, údajů shromážděných od všech známých výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a informací získaných od výrobců zařazených do vzorku. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.

| (100) | Stejně jako v původním šetření (a jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění) byl výrobek prodáván prostřednictvím dvou distribučních kanálů, tj. pro segment OEM a segment kol pro následný trh. |
| --- | --- |

(100)

Stejně jako v původním šetření (a jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění) byl výrobek prodáván prostřednictvím dvou distribučních kanálů, tj. pro segment OEM a segment kol pro následný trh.

| (101) | Některé zúčastněné strany zopakovaly tvrzení předložená v původním šetření, že by se při analýze újmy mělo rozlišovat mezi hliníkovými koly určenými pro segment OEM na straně jedné a hliníkovými koly určenými pro segment následného trhu na straně druhé. Tato tvrzení vycházela ze skutečnosti, že v době původního šetření se čínský dovoz uskutečňoval především pro segment kol pro následný trh, zatímco výrobní odvětví Unie mělo převahu v segmentu OEM. |
| --- | --- |

(101)

Některé zúčastněné strany zopakovaly tvrzení předložená v původním šetření, že by se při analýze újmy mělo rozlišovat mezi hliníkovými koly určenými pro segment OEM na straně jedné a hliníkovými koly určenými pro segment následného trhu na straně druhé. Tato tvrzení vycházela ze skutečnosti, že v době původního šetření se čínský dovoz uskutečňoval především pro segment kol pro následný trh, zatímco výrobní odvětví Unie mělo převahu v segmentu OEM.

| (102) | Při šetření bylo zjištěno, že (jak je objasněno v 113. a 114. bodě odůvodnění) od doby původního šetření přešli čínští vyvážející výrobci (jak se zdá) ze segmentu kol pro následný trh na segment OEM. Samostatná analýza dopadů čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie na základě jednotlivých segmentů proto již nebyla nutná. |
| --- | --- |

(102)

Při šetření bylo zjištěno, že (jak je objasněno v 113. a 114. bodě odůvodnění) od doby původního šetření přešli čínští vyvážející výrobci (jak se zdá) ze segmentu kol pro následný trh na segment OEM. Samostatná analýza dopadů čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie na základě jednotlivých segmentů proto již nebyla nutná.

| (103) | V souladu s původním šetřením však v zájmu dosažení co nejúplnější představy o situaci výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření byly některé ukazatele újmy analyzovány rovněž zvlášť na základě dostupných informací; jednotlivé segmenty byly proto v analýze pravděpodobnosti obnovení újmy zohledněny. |
| --- | --- |

(103)

V souladu s původním šetřením však v zájmu dosažení co nejúplnější představy o situaci výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření byly některé ukazatele újmy analyzovány rovněž zvlášť na základě dostupných informací; jednotlivé segmenty byly proto v analýze pravděpodobnosti obnovení újmy zohledněny.

| (104) | S odkazem na tvrzení uvedené v 101. bodě odůvodnění jedna ze zúčastněných stran dodala, že by se mezi segmenty mělo rozlišovat podle kategorie odběratelů, a tvrdila, že odběratelé v segmentu OEM nakupují jiný typ výrobku, tj. tzv. „kola pro určitou značku auta“, než odběratelé v segmentu kol pro následný trh, kteří pořizují tzv. „kola určité značky“. Podle této strany je skutečnost, zda se kola používají k montáži do nových vozidel (OEM), nebo zda se prodávají samostatně za účelem nahrazení původních kol (následný trh), méně důležitá. |
| --- | --- |

(104)

S odkazem na tvrzení uvedené v 101. bodě odůvodnění jedna ze zúčastněných stran dodala, že by se mezi segmenty mělo rozlišovat podle kategorie odběratelů, a tvrdila, že odběratelé v segmentu OEM nakupují jiný typ výrobku, tj. tzv. „kola pro určitou značku auta“, než odběratelé v segmentu kol pro následný trh, kteří pořizují tzv. „kola určité značky“. Podle této strany je skutečnost, zda se kola používají k montáži do nových vozidel (OEM), nebo zda se prodávají samostatně za účelem nahrazení původních kol (následný trh), méně důležitá.

| (105) | Žádost této strany se zakládala na nesprávném předpokladu, že Komise považovala „kola určité značky“ prodávaná prostřednictvím distribučních kanálů výrobců automobilů nebo jejich autorizovaných obchodních zástupců za prodej v segmentu kol pro následný trh. Komise považovala všechna„kola pro určitou značku auta“ bez ohledu na to, zda byla použita při montáži nových vozidel nebo prodána samostatně, za prodej v segmentu OEM, což je v souladu s tvrzením dotyčné strany. |
| --- | --- |

(105)

Žádost této strany se zakládala na nesprávném předpokladu, že Komise považovala „kola určité značky“ prodávaná prostřednictvím distribučních kanálů výrobců automobilů nebo jejich autorizovaných obchodních zástupců za prodej v segmentu kol pro následný trh. Komise považovala všechna„kola pro určitou značku auta“ bez ohledu na to, zda byla použita při montáži nových vozidel nebo prodána samostatně, za prodej v segmentu OEM, což je v souladu s tvrzením dotyčné strany.

2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (106) | Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba Unie | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba (tis. jednotek) | 59 361 | 60 528 | 66 457 | 70 047 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 112 | 118 |
| Zdroj: Žádost o přezkum, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník. |

(106)

Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba Unie

Spotřeba Unie

2012

2013

2014

OPŠ

Celková spotřeba (tis. jednotek)

59 361

60 528

66 457

70 047

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

112

112

118

118

Zdroj: Žádost o přezkum, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (107) | Spotřeba Unie byla stanovena tak, že se dovoz z Číny a ostatních třetích zemí podle údajů Eurostatu připočítal k prodejům výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly získány ze žádosti o přezkum a pro období přezkumného šetření byly upraveny podle údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(107)

Spotřeba Unie byla stanovena tak, že se dovoz z Číny a ostatních třetích zemí podle údajů Eurostatu připočítal k prodejům výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly získány ze žádosti o přezkum a pro období přezkumného šetření byly upraveny podle údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (108) | Spotřeba Unie se v posuzovaném období trvale zvyšovala a celkově vzrostla o 18 %, tj. z 59,3 milionu jednotek v roce 2012 na 70,0 milionů jednotek v období přezkumného šetření. Tento nárůst spotřeby odráží růst výroby automobilů v Unii a větší míru rozšíření hliníkových kol u nových automobilů. Rostoucí trend spotřeby představuje významnou změnu v porovnání s trendem, který byl zaznamenán v původním šetření, kdy se spotřeba mezi rokem 2006 a obdobím původního šetření snížila o 16 %, tj. z 58,6 milionu jednotek na 49,5 milionu jednotek. |
| --- | --- |

(108)

Spotřeba Unie se v posuzovaném období trvale zvyšovala a celkově vzrostla o 18 %, tj. z 59,3 milionu jednotek v roce 2012 na 70,0 milionů jednotek v období přezkumného šetření. Tento nárůst spotřeby odráží růst výroby automobilů v Unii a větší míru rozšíření hliníkových kol u nových automobilů. Rostoucí trend spotřeby představuje významnou změnu v porovnání s trendem, který byl zaznamenán v původním šetření, kdy se spotřeba mezi rokem 2006 a obdobím původního šetření snížila o 16 %, tj. z 58,6 milionu jednotek na 49,5 milionu jednotek.

| (109) | Spotřeba Unie byla analyzována rovněž v rozdělení na segment OEM a segment kol pro následný trh. Objemy a podíly na trhu byly odhadnuty na základě informací, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, spolupracující výrobci ve srovnatelné zemi a výrobci v Unii zařazení do vzorku, a údajů obsažených v žádosti. Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj spotřeby v jednotlivých segmentech v období přezkumného šetření v porovnání s obdobím původního šetření.

  Tabulka 3


  Spotřeba v segmentu kol pro následný trh a segmentu OEM








  Jednotky (v tis.) | Období původního šetření | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v segmentu OEM | 34 915 | 65 168 |
| Index (OŠ = 100) | 100 | 188 |
| Podíl OEM na celkové spotřebě (%) | 71 | 93 |
| Spotřeba v segmentu kol pro následný trh | 14 592 | 4 879 |
| Index (OŠ = 100) | 100 | 33 |
| Podíl segmentu kol pro následný trh na celkové spotřebě (%) | 29 | 7 |
| Celková spotřeba | 49 508 | 70 047 |
| Index (OŠ = 100) | 100 | 141 |
| Zdroj: Žádost, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník, prováděcí nařízení (EU) č. 964/2010. |

(109)

Spotřeba Unie byla analyzována rovněž v rozdělení na segment OEM a segment kol pro následný trh. Objemy a podíly na trhu byly odhadnuty na základě informací, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, spolupracující výrobci ve srovnatelné zemi a výrobci v Unii zařazení do vzorku, a údajů obsažených v žádosti. Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj spotřeby v jednotlivých segmentech v období přezkumného šetření v porovnání s obdobím původního šetření.

Tabulka 3

Tabulka 3

Spotřeba v segmentu kol pro následný trh a segmentu OEM

Spotřeba v segmentu kol pro následný trh a segmentu OEM

Jednotky (v tis.)

Období původního šetření

OPŠ

Spotřeba v segmentu OEM

34 915

65 168

Index (OŠ = 100)

Index (OŠ = 100)

100

100

188

188

Podíl OEM na celkové spotřebě (%)

71

93

Spotřeba v segmentu kol pro následný trh

14 592

4 879

Index (OŠ = 100)

Index (OŠ = 100)

100

100

33

33

Podíl segmentu kol pro následný trh na celkové spotřebě (%)

29

7

Celková spotřeba

49 508

70 047

Index (OŠ = 100)

Index (OŠ = 100)

100

100

141

141

Zdroj: Žádost, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník, prováděcí nařízení (EU) č. 964/2010.

Zdroj:

| (110) | Od období původního šetření vzrostla spotřeba v segmentu OEM o 88 %, tj. přibližně z 35 milionů jednotek na zhruba 65 milionů jednotek, zatímco spotřeba v segmentu kol pro následný trh klesla téměř o 70 %, přibližně z 15 milionů jednotek na zhruba 5 milionů jednotek v období přezkumného šetření. To prokazuje, že celkový nárůst spotřeby od období původního šetření byl způsoben zcela zvýšením spotřeby v segmentu OEM, zatímco spotřeba v segmentu kol pro následný trh od období původního šetření významně klesla. Ačkoli v období původního šetření již segment OEM převládal, nabyl dále na významu a v období přezkumného šetření představoval 93 % celkové spotřeby, zatímco segment kol pro následný trh představoval 7 % celkové spotřeby v porovnání s 29 % v období původního šetření. |
| --- | --- |

(110)

Od období původního šetření vzrostla spotřeba v segmentu OEM o 88 %, tj. přibližně z 35 milionů jednotek na zhruba 65 milionů jednotek, zatímco spotřeba v segmentu kol pro následný trh klesla téměř o 70 %, přibližně z 15 milionů jednotek na zhruba 5 milionů jednotek v období přezkumného šetření. To prokazuje, že celkový nárůst spotřeby od období původního šetření byl způsoben zcela zvýšením spotřeby v segmentu OEM, zatímco spotřeba v segmentu kol pro následný trh od období původního šetření významně klesla. Ačkoli v období původního šetření již segment OEM převládal, nabyl dále na významu a v období přezkumného šetření představoval 93 % celkové spotřeby, zatímco segment kol pro následný trh představoval 7 % celkové spotřeby v porovnání s 29 % v období původního šetření.

| (111) | Podotýká se, že segment OEM je obecně konkurenčnější, jelikož se prodej uskutečňuje na větším trhu s více účastníky a vyšším počtem dodavatelů, kteří vzájemně soutěží. Přítomnost v tomto segmentu je rovněž trvalejší. Šetření prokázalo, že hospodářské subjekty, kterým se podařilo přejít do segmentu OEM, v tomto segmentu setrvávají a nepřecházejí snadno na segment kol pro následný trh. Důvodem jsou přesné a přísné požadavky odběratelů v segmentu OEM, a to nejen s ohledem na jakost a návrh hliníkových kol, nýbrž také kvalitu procesů a kvalifikace nezbytné k tomu, aby bylo možno vystupovat jako spolehlivý dodavatel. Výrobky jsou obvykle pořizovány až po fázi testování a kontroly procesů a poté může smluvní vztah mezi prodávajícím a kupujícím trvat řadu let. Současně je třeba uvést, že každý uživatel OEM obvykle má několik dodavatelů, které schválil, a že může proto mezi nimi relativně snadno přecházet, pokud by se jeden z nich stal konkurenceschopnějším z hlediska cen. |
| --- | --- |

(111)

Podotýká se, že segment OEM je obecně konkurenčnější, jelikož se prodej uskutečňuje na větším trhu s více účastníky a vyšším počtem dodavatelů, kteří vzájemně soutěží. Přítomnost v tomto segmentu je rovněž trvalejší. Šetření prokázalo, že hospodářské subjekty, kterým se podařilo přejít do segmentu OEM, v tomto segmentu setrvávají a nepřecházejí snadno na segment kol pro následný trh. Důvodem jsou přesné a přísné požadavky odběratelů v segmentu OEM, a to nejen s ohledem na jakost a návrh hliníkových kol, nýbrž také kvalitu procesů a kvalifikace nezbytné k tomu, aby bylo možno vystupovat jako spolehlivý dodavatel. Výrobky jsou obvykle pořizovány až po fázi testování a kontroly procesů a poté může smluvní vztah mezi prodávajícím a kupujícím trvat řadu let. Současně je třeba uvést, že každý uživatel OEM obvykle má několik dodavatelů, které schválil, a že může proto mezi nimi relativně snadno přecházet, pokud by se jeden z nich stal konkurenceschopnějším z hlediska cen.

3.   Objem, ceny a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem, ceny a podíl dovozu z ČLR na trhu

3.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Tabulka 4

Tabulka 4

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu (tis. jednotek) | 3 371 | 2 436 | 2 439 | 2 237 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 72 | 72 | 66 |
| Podíl na trhu (%) | 5,7 | 4,1 | 3,7 | 3,2 |
| Zdroj: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPŠ

Objem dovozu (tis. jednotek)

3 371

2 436

2 439

2 237

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

72

72

72

72

66

66

Podíl na trhu (%)

5,7

4,1

3,7

3,2

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (112) | Objem dovozu z ČLR klesl z 3,3 milionu jednotek v roce 2012 na 2,2 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 34 %, s odpovídajícím poklesem podílu na trhu z 5,7 % na 3,2 %, tzn. pokles o 2,5 procentního bodu během posuzovaného období. Ačkoliv se objemy dovozu z Číny a jeho podíl na trhu snížily, čínským vyvážejícím výrobcům se nicméně navzdory platným opatřením podařilo udržet si na trhu nezanedbatelný podíl. Komise podotýká, že část čínského dovozu (v rozmezí od 21 % do 28 % v posuzovaném období) využívala režim aktivního zušlechťovacího styku a antidumpingovým clům nepodléhala. |
| --- | --- |

(112)

Objem dovozu z ČLR klesl z 3,3 milionu jednotek v roce 2012 na 2,2 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 34 %, s odpovídajícím poklesem podílu na trhu z 5,7 % na 3,2 %, tzn. pokles o 2,5 procentního bodu během posuzovaného období. Ačkoliv se objemy dovozu z Číny a jeho podíl na trhu snížily, čínským vyvážejícím výrobcům se nicméně navzdory platným opatřením podařilo udržet si na trhu nezanedbatelný podíl. Komise podotýká, že část čínského dovozu (v rozmezí od 21 % do 28 % v posuzovaném období) využívala režim aktivního zušlechťovacího styku a antidumpingovým clům nepodléhala.

| (113) | Vývoj objemu dovozu a podíl Číny na trhu byl mimoto odhadnut v rozdělení na segment OEM a segment kol pro následný trh pro období přezkumného šetření v porovnání s obdobím původního šetření, jak je uvedeno v následující tabulce:

  Tabulka 5


  Dovoz z Číny a podíly na trhu podle segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh | Období původního šetření | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- |
| Segment OEM | | |
| Celkový dovoz z Číny pro segment OEM (v tis. jednotek) | 1 183 | 1 606 |
| Index (OŠ = 100) | 100 | 136 |
| Podíl na celkovém dovozu (%) | 19 | 72 |
| Podíl na trhu s ohledem na spotřebu OEM (%) | 3,4 | 2,5 |
| Podíl na trhu s ohledem na celkovou spotřebu (%) | 2,3 | 2,3 |
| Segment kol pro následný trh | | |
| Celkový dovoz z Číny pro segment kol pro následný trh (v tis. jednotek) | 4 954 | 631 |
| Index (OŠ = 100) | 100 | 13 |
| Podíl na celkovém dovozu (%) | 81 | 28 |
| Podíl na trhu s ohledem na spotřebu v segmentu kol pro následný trh (%) | 33,9 | 12,9 |
| Podíl na trhu s ohledem na celkovou spotřebu (%) | 10,0 | 0,9 |
| Zdroj: Žádost, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník, prováděcí nařízení Rady (EU) č. 964/2010. |

(113)

Vývoj objemu dovozu a podíl Číny na trhu byl mimoto odhadnut v rozdělení na segment OEM a segment kol pro následný trh pro období přezkumného šetření v porovnání s obdobím původního šetření, jak je uvedeno v následující tabulce:

Tabulka 5

Tabulka 5

Dovoz z Číny a podíly na trhu podle segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh

Dovoz z Číny a podíly na trhu podle segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh

Období původního šetření

OPŠ

Segment OEM

Segment OEM

Celkový dovoz z Číny pro segment OEM (v tis. jednotek)

1 183

1 606

Index (OŠ = 100)

Index (OŠ = 100)

100

100

136

136

Podíl na celkovém dovozu (%)

19

72

Podíl na trhu s ohledem na spotřebu OEM (%)

3,4

2,5

Podíl na trhu s ohledem na celkovou spotřebu (%)

2,3

2,3

Segment kol pro následný trh

Segment kol pro následný trh

Celkový dovoz z Číny pro segment kol pro následný trh (v tis. jednotek)

4 954

631

Index (OŠ = 100)

Index (OŠ = 100)

100

100

13

13

Podíl na celkovém dovozu (%)

81

28

Podíl na trhu s ohledem na spotřebu v segmentu kol pro následný trh (%)

33,9

12,9

Podíl na trhu s ohledem na celkovou spotřebu (%)

10,0

0,9

Zdroj: Žádost, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník, prováděcí nařízení Rady (EU) č. 964/2010.

Zdroj:

| (114) | Vývoj objemu dovozu z Číny v rozdělení podle jednotlivých segmentů sledoval obecný trend významně vyšší spotřeby v segmentu OEM, jak je uvedeno v 109. až 111. bodě odůvodnění. Navzdory celkovému poklesu dovozu hliníkových kol z Číny (viz tabulka 3) dosáhli čínští vyvážející výrobci v segmentu OEM vyššího objemu dovozu. Objem dovozu v segmentu OEM konkrétně vzrostl z 1,183 milionu jednotek v období původního šetření na 1,606 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. čínským vyvážejícím výrobcům se podařilo zvýšit dovoz o 0,4 milionu jednotek, což v porovnání s obdobím původního šetření odpovídá nárůstu o 63 %. |
| --- | --- |

(114)

Vývoj objemu dovozu z Číny v rozdělení podle jednotlivých segmentů sledoval obecný trend významně vyšší spotřeby v segmentu OEM, jak je uvedeno v 109. až 111. bodě odůvodnění. Navzdory celkovému poklesu dovozu hliníkových kol z Číny (viz tabulka 3) dosáhli čínští vyvážející výrobci v segmentu OEM vyššího objemu dovozu. Objem dovozu v segmentu OEM konkrétně vzrostl z 1,183 milionu jednotek v období původního šetření na 1,606 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. čínským vyvážejícím výrobcům se podařilo zvýšit dovoz o 0,4 milionu jednotek, což v porovnání s obdobím původního šetření odpovídá nárůstu o 63 %.

| (115) | Celkově představoval dovoz z Číny pro segment OEM 72 % veškerého dovozu během období přezkumného šetření, zatímco během období původního šetření byla situace opačná a čínský dovoz pro segment OEM představoval pouze 19 % celkového dovozu do Unie. |
| --- | --- |

(115)

Celkově představoval dovoz z Číny pro segment OEM 72 % veškerého dovozu během období přezkumného šetření, zatímco během období původního šetření byla situace opačná a čínský dovoz pro segment OEM představoval pouze 19 % celkového dovozu do Unie.

| (116) | I přes zvýšení objemu prodeje v segmentu OEM se podíl na trhu v tomto segmentu snížil o 0,9 procentního bodu, což je zapříčiněno vyšším růstem spotřeby v tomto segmentu. Podíl čínského dovozu na trhu z hlediska celkové spotřeby byl stálý, což je rovněž zapříčiněno vyšším růstem celkové spotřeby. |
| --- | --- |

(116)

I přes zvýšení objemu prodeje v segmentu OEM se podíl na trhu v tomto segmentu snížil o 0,9 procentního bodu, což je zapříčiněno vyšším růstem spotřeby v tomto segmentu. Podíl čínského dovozu na trhu z hlediska celkové spotřeby byl stálý, což je rovněž zapříčiněno vyšším růstem celkové spotřeby.

| (117) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že celkový pokles objemu čínského dovozu je způsoben výhradně snížením dovozu v segmentu kol pro následný trh. V tomto segmentu se čínský dovoz skutečně významně snížil, tj. téměř o 90 %, což se promítlo do snížení podílu na trhu s ohledem na spotřebu v segmentu kol pro následný trh, a to z 34 % v období původního šetření na 13 % v období stávajícího přezkumného šetření. Celkově se podíl dovozu v segmentu kol pro následný trh na celkové spotřebě snížil z 10,0 % v období původního šetření na 0,9 % v období stávajícího přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(117)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že celkový pokles objemu čínského dovozu je způsoben výhradně snížením dovozu v segmentu kol pro následný trh. V tomto segmentu se čínský dovoz skutečně významně snížil, tj. téměř o 90 %, což se promítlo do snížení podílu na trhu s ohledem na spotřebu v segmentu kol pro následný trh, a to z 34 % v období původního šetření na 13 % v období stávajícího přezkumného šetření. Celkově se podíl dovozu v segmentu kol pro následný trh na celkové spotřebě snížil z 10,0 % v období původního šetření na 0,9 % v období stávajícího přezkumného šetření.

| (118) | Tento přechod čínských vyvážejících výrobců ze segmentu kol pro následný trh do segmentu OEM začal již v posledních dvou letech období původního šetření (tj. v roce 2008 a období šetření, viz 89. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 964/2010). Navzdory snížení podílů na trhu si čínští vyvážející výrobci od období původního šetření udrželi své objemy prodeje a zákaznickou základnu v segmentu OEM. |
| --- | --- |

(118)

Tento přechod čínských vyvážejících výrobců ze segmentu kol pro následný trh do segmentu OEM začal již v posledních dvou letech období původního šetření (tj. v roce 2008 a období šetření, viz 89. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 964/2010). Navzdory snížení podílů na trhu si čínští vyvážející výrobci od období původního šetření udrželi své objemy prodeje a zákaznickou základnu v segmentu OEM.

3.2.   Cena dovozu a cenové podbízení

Cena dovozu a cenové podbízení

Tabulka 6

Tabulka 6

Průměrná cena dovozu z ČLR na trhu

Průměrná cena dovozu z ČLR na trhu

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena (EUR/jednotka) | 40,68 | 36,16 | 39,74 | 46,24 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 98 | 114 |
| Zdroj: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPŠ

Průměrná cena (EUR/jednotka)

40,68

36,16

39,74

46,24

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

98

98

114

114

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (119) | Průměrné ceny dovozu z ČLR se nejprve snížily z 40,68 EUR/jednotka v roce 2012 na 36,16 EUR/jednotka v roce 2013, pak se však v roce 2014 vrátily zpět na 39,74 EUR/jednotka. V období přezkumného šetření dále rostly a dosáhly výše 46,24 EUR/jednotka. Celkový nárůst mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření činil 14 %. Toto celkové zvýšení ceny je v souladu se světovými trendy cen a obecnou tendencí směrem k větším a propracovanějším kolům. |
| --- | --- |

(119)

Průměrné ceny dovozu z ČLR se nejprve snížily z 40,68 EUR/jednotka v roce 2012 na 36,16 EUR/jednotka v roce 2013, pak se však v roce 2014 vrátily zpět na 39,74 EUR/jednotka. V období přezkumného šetření dále rostly a dosáhly výše 46,24 EUR/jednotka. Celkový nárůst mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření činil 14 %. Toto celkové zvýšení ceny je v souladu se světovými trendy cen a obecnou tendencí směrem k větším a propracovanějším kolům.

| (120) | Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a cenami dovozu z dotčené země, který uskutečnili vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. |
| --- | --- |

(120)

Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a cenami dovozu z dotčené země, který uskutečnili vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.

| (121) | Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady vzniklé po dovozu. |
| --- | --- |

(121)

Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady vzniklé po dovozu.

| (122) | Připočítá-li se k čínským dovozním cenám CIF platné běžné a antidumpingové clo, byly ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průměru vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Stejný výsledek platí i pro dovoz vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(122)

Připočítá-li se k čínským dovozním cenám CIF platné běžné a antidumpingové clo, byly ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průměru vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Stejný výsledek platí i pro dovoz vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku.

| (123) | Pokud by se však vzaly v úvahu dovozní ceny čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bez antidumpingových cel, byly by tyto ceny nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v průměru o 8,0 %. Výsledek je ještě výraznější, analyzuje-li se segment OEM a segment kol pro následný trh zvlášť, kdy rozpětí cenového podbízení, které bylo zjištěno u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, v segmentu OEM činilo 8,7 % a v segmentu kol pro následný trh 12,4 %. Co se týká vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, podle údajů Eurostatu by výsledkem bylo průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 7,5 %; toto srovnání je provedeno na základě průměru, jelikož Eurostat jednotlivé typy výrobku nerozlišuje. |
| --- | --- |

(123)

Pokud by se však vzaly v úvahu dovozní ceny čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bez antidumpingových cel, byly by tyto ceny nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v průměru o 8,0 %. Výsledek je ještě výraznější, analyzuje-li se segment OEM a segment kol pro následný trh zvlášť, kdy rozpětí cenového podbízení, které bylo zjištěno u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, v segmentu OEM činilo 8,7 % a v segmentu kol pro následný trh 12,4 %. Co se týká vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, podle údajů Eurostatu by výsledkem bylo průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 7,5 %; toto srovnání je provedeno na základě průměru, jelikož Eurostat jednotlivé typy výrobku nerozlišuje.

| (124) | Cenové srovnání bylo provedeno rovněž ve vztahu k čínskému dovozu, který se uskutečnil v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, jenž představoval 20,6 % celkového čínského dovozu během období přezkumného šetření. Bylo provedeno srovnání mezi průměrnými čínskými cenami dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku (podle údajů Eurostatu, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku neoznámili žádný prodej do Unie v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření. Výsledkem bylo průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 7,6 %. Toto srovnání bylo provedeno na základě průměru, jelikož údaje Eurostatu mezi jednotlivými typy výrobku nerozlišují, jak bylo uvedeno v 123. bodě odůvodnění. Celkový objem dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl mimoto velmi nízký a představoval pouze 0,6 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(124)

Cenové srovnání bylo provedeno rovněž ve vztahu k čínskému dovozu, který se uskutečnil v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, jenž představoval 20,6 % celkového čínského dovozu během období přezkumného šetření. Bylo provedeno srovnání mezi průměrnými čínskými cenami dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku (podle údajů Eurostatu, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku neoznámili žádný prodej do Unie v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření. Výsledkem bylo průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 7,6 %. Toto srovnání bylo provedeno na základě průměru, jelikož údaje Eurostatu mezi jednotlivými typy výrobku nerozlišují, jak bylo uvedeno v 123. bodě odůvodnění. Celkový objem dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl mimoto velmi nízký a představoval pouze 0,6 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.

| (125) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že ceny hliníkových kol prodávaných v segmentu kol pro následný trh byly obecně mnohem nižší než ceny účtované u hliníkových kol, která jsou prodávána segmentu OEM. Tato strana mimoto tvrdila, že náležité srovnání cen v segmentu OEM lze provést pouze na „úrovni nabídek“, a uvedla, že se s ohledem na ně cenové podbízení obvykle nevyskytuje ani po odečtení antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(125)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že ceny hliníkových kol prodávaných v segmentu kol pro následný trh byly obecně mnohem nižší než ceny účtované u hliníkových kol, která jsou prodávána segmentu OEM. Tato strana mimoto tvrdila, že náležité srovnání cen v segmentu OEM lze provést pouze na „úrovni nabídek“, a uvedla, že se s ohledem na ně cenové podbízení obvykle nevyskytuje ani po odečtení antidumpingového cla.

| (126) | Výběr údajů z jednotlivých nabídek nemůže nahradit analýzu, kterou Komise provedla na základě úplných údajů, tj. záznamů o prodeji a cenového porovnání podle jednotlivých typů. Toto srovnání zohledňuje největší možné množství údajů o uskutečněných obchodech. Jak je objasněno v 123. bodě odůvodnění, analýza na základě úplných údajů od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a výrobců v Unii prokázala cenové podbízení ve výši 8,7 % v segmentu OEM a 12,4 % v segmentu kol pro následný trh, což potvrzuje cenové podbízení v obou segmentech, vezmou-li se v úvahu ceny bez antidumpingových cel. Toto tvrzení je tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(126)

Výběr údajů z jednotlivých nabídek nemůže nahradit analýzu, kterou Komise provedla na základě úplných údajů, tj. záznamů o prodeji a cenového porovnání podle jednotlivých typů. Toto srovnání zohledňuje největší možné množství údajů o uskutečněných obchodech. Jak je objasněno v 123. bodě odůvodnění, analýza na základě úplných údajů od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a výrobců v Unii prokázala cenové podbízení ve výši 8,7 % v segmentu OEM a 12,4 % v segmentu kol pro následný trh, což potvrzuje cenové podbízení v obou segmentech, vezmou-li se v úvahu ceny bez antidumpingových cel. Toto tvrzení je tudíž zamítnuto.

| (127) | Po poskytnutí informací tatáž strana také požádala, aby Komise objasnila, jak zajistila, aby byly ceny čínského prodeje na domácím trhu, vývozu do Unie a vývozu do třetích zemí srovnatelné. Tato metodika je vysvětlena v 123. a 126. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(127)

Po poskytnutí informací tatáž strana také požádala, aby Komise objasnila, jak zajistila, aby byly ceny čínského prodeje na domácím trhu, vývozu do Unie a vývozu do třetích zemí srovnatelné. Tato metodika je vysvětlena v 123. a 126. bodě odůvodnění.

4.   Dovoz z ostatních třetích zemí

Dovoz z ostatních třetích zemí

Tabulka 7

Tabulka 7

Dovoz z ostatních třetích zemí

Dovoz z ostatních třetích zemí

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 6 189 | 6 879 | 8 316 | 9 218 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 111 | 134 | 149 |
| Podíl na trhu (%) | 10,4 | 11,4 | 12,5 | 13,2 |
| Průměrná cena (EUR/jednotka) | 45,57 | 45,32 | 43,89 | 48,50 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 96 | 106 |
| Ostatní třetí země (kromě Turecka) | 7 104 | 6 778 | 8 177 | 8 696 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 115 | 122 |
| Podíl na trhu (%) | 12,0 | 11,2 | 12,3 | 12,4 |
| Průměrná cena (EUR/jednotka) | 51,27 | 51,23 | 52,66 | 58,88 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 115 |
| Ostatní třetí země celkem | 13 294 | 13 657 | 16 493 | 17 914 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 124 | 135 |
| Podíl na trhu (%) | 22,4 | 22,6 | 24,8 | 25,6 |
| Průměrná cena (EUR/jednotka) | 48,62 | 48,25 | 48,24 | 53,54 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 99 | 110 |
| Zdroj: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPŠ

Turecko

6 189

6 879

8 316

9 218

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

111

111

134

134

149

149

Podíl na trhu (%)

10,4

11,4

12,5

13,2

Průměrná cena (EUR/jednotka)

45,57

45,32

43,89

48,50

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

96

96

106

106

Ostatní třetí země (kromě Turecka)

7 104

6 778

8 177

8 696

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

115

115

122

122

Podíl na trhu (%)

12,0

11,2

12,3

12,4

Průměrná cena (EUR/jednotka)

51,27

51,23

52,66

58,88

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

115

115

Ostatní třetí země celkem

13 294

13 657

16 493

17 914

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

124

124

135

135

Podíl na trhu (%)

22,4

22,6

24,8

25,6

Průměrná cena (EUR/jednotka)

48,62

48,25

48,24

53,54

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

99

99

110

110

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (128) | V posuzovaném období dovoz z ostatních třetích zemí do Unie trvale rostl, a to přibližně z 13,2 milionu jednotek v roce 2012 na zhruba 17,9 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 35 %. Jelikož se spotřeba Unie v témže období zvýšila pouze o 18 % (viz 107. bod odůvodnění, tabulka 1), příslušný podíl ostatních třetích zemí na trhu vzrostl v menším rozsahu, tj. z 22,4 % v roce 2012 na 25,6 % v období přezkumného šetření, tzn. o 3,2 procentního bodu. |
| --- | --- |

(128)

V posuzovaném období dovoz z ostatních třetích zemí do Unie trvale rostl, a to přibližně z 13,2 milionu jednotek v roce 2012 na zhruba 17,9 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 35 %. Jelikož se spotřeba Unie v témže období zvýšila pouze o 18 % (viz 107. bod odůvodnění, tabulka 1), příslušný podíl ostatních třetích zemí na trhu vzrostl v menším rozsahu, tj. z 22,4 % v roce 2012 na 25,6 % v období přezkumného šetření, tzn. o 3,2 procentního bodu.

| (129) | V průměru byly ceny dovozu z jiných třetích zemí než z Číny vyšší než čínské dovozní ceny a v posuzovaném období vzrostly o 10 %. |
| --- | --- |

(129)

V průměru byly ceny dovozu z jiných třetích zemí než z Číny vyšší než čínské dovozní ceny a v posuzovaném období vzrostly o 10 %.

| (130) | Turecko je po ČLR největším dovozcem do Unie. Objem dovozu z Turecka vzrostl přibližně z 6,1 milionu jednotek v roce 2012 na zhruba 9,2 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 49 %. Tento nárůst se promítl do zvýšení jeho podílu na trhu z 10,4 % v roce 2012 na 13,2 % v období přezkumného šetření, tj. o 2,8 procentního bodu. Průměrné ceny dovozu z Turecka byly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné ceny dovozu z Číny. Tyto ceny vzrostly z 45,57 EUR/jednotka v roce 2012 na 48,50 EUR/jednotka v období přezkumného šetření, což odpovídalo nárůstu o 6 %. |
| --- | --- |

(130)

Turecko je po ČLR největším dovozcem do Unie. Objem dovozu z Turecka vzrostl přibližně z 6,1 milionu jednotek v roce 2012 na zhruba 9,2 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 49 %. Tento nárůst se promítl do zvýšení jeho podílu na trhu z 10,4 % v roce 2012 na 13,2 % v období přezkumného šetření, tj. o 2,8 procentního bodu. Průměrné ceny dovozu z Turecka byly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné ceny dovozu z Číny. Tyto ceny vzrostly z 45,57 EUR/jednotka v roce 2012 na 48,50 EUR/jednotka v období přezkumného šetření, což odpovídalo nárůstu o 6 %.

| (131) | Podíl dovozu ze třetích zemí kromě Turecka na trhu vzrostl pouze mírně, z 12,0 % v roce 2012 na 12,4 % v období přezkumného šetření. Ceny dovozu ze třetích zemí byly během celého posuzovaného období vyšší než ceny dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(131)

Podíl dovozu ze třetích zemí kromě Turecka na trhu vzrostl pouze mírně, z 12,0 % v roce 2012 na 12,4 % v období přezkumného šetření. Ceny dovozu ze třetích zemí byly během celého posuzovaného období vyšší než ceny dovozu z ČLR.

5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (132) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(132)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.

| (133) | Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(133)

Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (134) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele týkající se celého výrobního odvětví Unie na základě informací, které uvedl žadatel v žádosti o přezkum, a údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly pro období přezkumného šetření upraveny podle údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise pouze ve vztahu ke společnostem zařazeným do vzorku na základě údajů, které o sobě uvedli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(134)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele týkající se celého výrobního odvětví Unie na základě informací, které uvedl žadatel v žádosti o přezkum, a údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly pro období přezkumného šetření upraveny podle údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise pouze ve vztahu ke společnostem zařazeným do vzorku na základě údajů, které o sobě uvedli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (135) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(135)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí.

| (136) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(136)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

5.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

Tabulka 8

Tabulka 8

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (tis. jednotek) | 44 124 | 45 516 | 49 638 | 50 571 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 112 | 115 |
| Výrobní kapacita (tis. jednotek) | 49 808 | 51 644 | 53 510 | 55 178 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 107 | 111 |
| Využití kapacity (%) | 89 | 88 | 93 | 92 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 105 | 103 |
| Zdroj: Žádost o přezkum, ověřené odpovědi na dotazník. |

2012

2013

2014

OPŠ

Objem výroby (tis. jednotek)

44 124

45 516

49 638

50 571

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

112

112

115

115

Výrobní kapacita (tis. jednotek)

49 808

51 644

53 510

55 178

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

107

107

111

111

Využití kapacity (%)

89

88

93

92

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

105

105

103

103

Zdroj: Žádost o přezkum, ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (137) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto: |
| --- | --- |

(137)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

| (138) | Výroba během posuzovaného období vzrostla. Celkově se objem výroby zvýšil z 44,1 milionu jednotek v roce 2012 na 50,5 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 15 % v posuzovaném období. Tento nárůst je odrazem vyšší výroby automobilů v Unii a většího využívání hliníkových kol u nových automobilů. |
| --- | --- |

(138)

Výroba během posuzovaného období vzrostla. Celkově se objem výroby zvýšil z 44,1 milionu jednotek v roce 2012 na 50,5 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 15 % v posuzovaném období. Tento nárůst je odrazem vyšší výroby automobilů v Unii a většího využívání hliníkových kol u nových automobilů.

| (139) | Výrobní kapacita vzrostla přibližně z 49,8 milionu jednotek v roce 2012 na zhruba 55,1 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 11 % během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(139)

Výrobní kapacita vzrostla přibližně z 49,8 milionu jednotek v roce 2012 na zhruba 55,1 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 11 % během posuzovaného období.

| (140) | V důsledku mírně vyššího nárůstu objemu výroby než výrobní kapacity se využití kapacity zvýšilo z 89 % v roce 2012 na 92 % v období přezkumného šetření, tj. o 3 procentní body v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(140)

V důsledku mírně vyššího nárůstu objemu výroby než výrobní kapacity se využití kapacity zvýšilo z 89 % v roce 2012 na 92 % v období přezkumného šetření, tj. o 3 procentní body v posuzovaném období.

5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (141) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (tis. jednotek) | 42 697 | 44 435 | 47 525 | 49 895 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 111 | 117 |
| Podíl na trhu (%) | 71,9 | 73,4 | 71,5 | 71,2 |
| Zdroj: Žádost o přezkum, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník. |

(141)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2012

2013

2014

OPŠ

Objem prodeje (tis. jednotek)

42 697

44 435

47 525

49 895

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

111

111

117

117

Podíl na trhu (%)

71,9

73,4

71,5

71,2

Zdroj: Žádost o přezkum, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (142) | Objem prodeje v posuzovaném období vzrostl z 42,6 milionu jednotek v roce 2012 na přibližně 49,8 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 17 %, takže mírně zaostával za 18 % zvýšením spotřeby, jak bylo popsáno v 107. bodě odůvodnění. Zvýšení objemu prodeje, s přihlédnutím k souběžnému nárůstu spotřeby a nárůstu dovozu z ostatních třetích zemí, jak bylo popsáno v 128. bodě odůvodnění, vedlo k mírnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 71,9 % v roce 2012 na 71,2 % v období přezkumného šetření, tzn. pokles o 0,7 procentního bodu během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(142)

Objem prodeje v posuzovaném období vzrostl z 42,6 milionu jednotek v roce 2012 na přibližně 49,8 milionu jednotek v období přezkumného šetření, tj. o 17 %, takže mírně zaostával za 18 % zvýšením spotřeby, jak bylo popsáno v 107. bodě odůvodnění. Zvýšení objemu prodeje, s přihlédnutím k souběžnému nárůstu spotřeby a nárůstu dovozu z ostatních třetích zemí, jak bylo popsáno v 128. bodě odůvodnění, vedlo k mírnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 71,9 % v roce 2012 na 71,2 % v období přezkumného šetření, tzn. pokles o 0,7 procentního bodu během posuzovaného období.

| (143) | Vývoj objemu prodeje a podíly na trhu byly mimoto odhadnuty v rozdělení na segment OEM a segment kol pro následný trh pro období přezkumného šetření v porovnání s obdobím původního šetření, jak je uvedeno v následující tabulce:

  Tabulka 10


  Objemy prodeje a podíly na trhu podle segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh








  Jednotky (v tis.) | Období původního šetření | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- |
| Segment OEM | | |
| Objem prodeje v segmentu OEM | 28 719 | 46 627 |
| Index | 100 | 162 |
| Podíl segmentu OEM na trhu (podíl výrobců v EU na celkové spotřebě v segmentu OEM) (%) | 82,3 | 71,6 |
| Podíl segmentu OEM na trhu s ohledem na celkovou spotřebu (%) | 58,0 | 66,6 |
| Segment kol pro následný trh | | |
| Objem prodeje v segmentu kol pro následný trh | 7 075 | 3 268 |
| Index | 100 | 46 |
| Podíl segmentu kol pro následný trh na trhu (podíl výrobců v EU na celkové spotřebě v tomto segmentu) (%) | 48,5 | 67,0 |
| Podíl segmentu kol pro následný trh na trhu s ohledem na celkovou spotřebu (%) | 14,3 | 4,7 |
| Zdroj: Žádost, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník, prováděcí nařízení Rady (EU) č. 964/2010. |

(143)

Vývoj objemu prodeje a podíly na trhu byly mimoto odhadnuty v rozdělení na segment OEM a segment kol pro následný trh pro období přezkumného šetření v porovnání s obdobím původního šetření, jak je uvedeno v následující tabulce:

Tabulka 10

Tabulka 10

Objemy prodeje a podíly na trhu podle segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh

Objemy prodeje a podíly na trhu podle segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh

Jednotky (v tis.)

Období původního šetření

OPŠ

Segment OEM

Segment OEM

Objem prodeje v segmentu OEM

28 719

46 627

Index

Index

100

100

162

162

Podíl segmentu OEM na trhu (podíl výrobců v EU na celkové spotřebě v segmentu OEM) (%)

82,3

71,6

Podíl segmentu OEM na trhu s ohledem na celkovou spotřebu (%)

58,0

66,6

Segment kol pro následný trh

Segment kol pro následný trh

Objem prodeje v segmentu kol pro následný trh

7 075

3 268

Index

Index

100

100

46

46

Podíl segmentu kol pro následný trh na trhu (podíl výrobců v EU na celkové spotřebě v tomto segmentu) (%)

48,5

67,0

Podíl segmentu kol pro následný trh na trhu s ohledem na celkovou spotřebu (%)

14,3

4,7

Zdroj: Žádost, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník, prováděcí nařízení Rady (EU) č. 964/2010.

Zdroj:

| (144) | Objem prodeje v segmentu OEM v období přezkumného šetření v porovnání s obdobím původního šetření vzrostl o 62 %, zatímco prodej v segmentu kol pro následný trh se v porovnání s obdobím původního šetření snížil o více než polovinu. Podíl výrobců v Unii na trhu klesl v segmentu OEM o 10,9 procentního bodu z 82,3 % na 71,6 %, a to kvůli vyššímu růstu spotřeby v tomto segmentu. V segmentu kol pro následný trh vzrostl podíl na trhu z 48,5 % na 67,0 % kvůli zmenšujícímu se trhu v tomto segmentu. Celkově klesl podíl výrobního odvětví Unie v segmentu kol pro následný trh na trhu s ohledem na celkovou spotřebu z 14,3 % během období původního šetření na 4,7 % v období stávajícího přezkumného šetření, zatímco podíl výrobního odvětví Unie v segmentu OEM na trhu s ohledem na celkovou spotřebu v témže období vzrostl z 58,0 % na 66,6 %. Vývoj v obou segmentech odpovídá celkovému trendu na trhu Unie, který se projevoval ve vyšší výrobě automobilů v Unii a větší míře rozšíření hliníkových kol v nových automobilech, jak je uvedeno v 109. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(144)

Objem prodeje v segmentu OEM v období přezkumného šetření v porovnání s obdobím původního šetření vzrostl o 62 %, zatímco prodej v segmentu kol pro následný trh se v porovnání s obdobím původního šetření snížil o více než polovinu. Podíl výrobců v Unii na trhu klesl v segmentu OEM o 10,9 procentního bodu z 82,3 % na 71,6 %, a to kvůli vyššímu růstu spotřeby v tomto segmentu. V segmentu kol pro následný trh vzrostl podíl na trhu z 48,5 % na 67,0 % kvůli zmenšujícímu se trhu v tomto segmentu. Celkově klesl podíl výrobního odvětví Unie v segmentu kol pro následný trh na trhu s ohledem na celkovou spotřebu z 14,3 % během období původního šetření na 4,7 % v období stávajícího přezkumného šetření, zatímco podíl výrobního odvětví Unie v segmentu OEM na trhu s ohledem na celkovou spotřebu v témže období vzrostl z 58,0 % na 66,6 %. Vývoj v obou segmentech odpovídá celkovému trendu na trhu Unie, který se projevoval ve vyšší výrobě automobilů v Unii a větší míře rozšíření hliníkových kol v nových automobilech, jak je uvedeno v 109. bodě odůvodnění.

5.2.3.   Růst

| (145) | Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 18 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie rostl o něco nižším tempem, tj. o 17 %, což se projevilo v malém úbytku podílu na trhu o 0,7 procentního bodu. |
| --- | --- |

(145)

Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 18 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie rostl o něco nižším tempem, tj. o 17 %, což se projevilo v malém úbytku podílu na trhu o 0,7 procentního bodu.

5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (146) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Zaměstnanost a produktivita | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 12 227 | 12 673 | 13 689 | 14 265 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 112 | 117 |
| Produktivita (tis. jednotek/zaměstnanec) | 3 609 | 3 592 | 3 626 | 3 545 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 98 |
| Zdroj: Žádost o přezkum. |

(146)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2012

2013

2014

OPŠ

Počet zaměstnanců

12 227

12 673

13 689

14 265

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

112

112

117

117

Produktivita (tis. jednotek/zaměstnanec)

3 609

3 592

3 626

3 545

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

98

98

Zdroj: Žádost o přezkum.

Zdroj:

| (147) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období vzrostla celkově o 17 %. To je v souladu se zvýšením objemu výroby o 15 % během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(147)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období vzrostla celkově o 17 %. To je v souladu se zvýšením objemu výroby o 15 % během posuzovaného období.

| (148) | V posuzovaném období byla produktivita měřená počtem vyrobených jednotek na zaměstnance stálá s pouze velmi malým snížením o 2 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(148)

V posuzovaném období byla produktivita měřená počtem vyrobených jednotek na zaměstnance stálá s pouze velmi malým snížením o 2 % v období přezkumného šetření.

5.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (149) | Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla jednotlivá dumpingová rozpětí u spolupracujících skupin společností zařazených do vzorku dosud značná, a to v rozmezí od 8,9 % do 25,9 % (viz 52. bod odůvodnění). Objemy dovozu z Číny se však snížily o 44 %, což se projevilo i ve snížení čínského podílu na trhu o 3,2 % během období přezkumného šetření. Jak je uvedeno v 122. bodě odůvodnění, ceny čínského dovozu nebyly v období přezkumného šetření nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a cenový tlak ze strany čínského dovozu byl tudíž omezený. Platná antidumpingová opatření měla proto na situaci výrobního odvětví Unie pozitivní dopad. |
| --- | --- |

(149)

Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla jednotlivá dumpingová rozpětí u spolupracujících skupin společností zařazených do vzorku dosud značná, a to v rozmezí od 8,9 % do 25,9 % (viz 52. bod odůvodnění). Objemy dovozu z Číny se však snížily o 44 %, což se projevilo i ve snížení čínského podílu na trhu o 3,2 % během období přezkumného šetření. Jak je uvedeno v 122. bodě odůvodnění, ceny čínského dovozu nebyly v období přezkumného šetření nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a cenový tlak ze strany čínského dovozu byl tudíž omezený. Platná antidumpingová opatření měla proto na situaci výrobního odvětví Unie pozitivní dopad.

5.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

5.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (150) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Průměrné prodejní ceny a jednotkové náklady | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/jednotka) | 46,24 | 46,40 | 47,16 | 51,91 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 102 | 112 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/jednotka) | 43,10 | 43,13 | 42,82 | 46,76 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 99 | 109 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

(150)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Průměrné prodejní ceny a jednotkové náklady

Průměrné prodejní ceny a jednotkové náklady

2012

2013

2014

OPŠ

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/jednotka)

46,24

46,40

47,16

51,91

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

102

102

112

112

Jednotkové výrobní náklady (EUR/jednotka)

43,10

43,13

42,82

46,76

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

99

99

109

109

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (151) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období zvýšila o 12 %. Tento nárůst odrážel tendenci směrem k větším a propracovanějším kolům, jak je blíže popsáno v 153. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(151)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období zvýšila o 12 %. Tento nárůst odrážel tendenci směrem k větším a propracovanějším kolům, jak je blíže popsáno v 153. bodě odůvodnění.

| (152) | Během posuzovaného období se jednotkové výrobní náklady zvýšily o 9 %. |
| --- | --- |

(152)

Během posuzovaného období se jednotkové výrobní náklady zvýšily o 9 %.

| (153) | Šetření prokázalo, že nárůst nákladů byl zapříčiněn především technickým vývojem hliníkových kol s rostoucí tendencí k výrobě velkých kol a tzv. „lesklých kol“, jež vyžadují dodatečné výrobní kroky. Šetření rovněž prokázalo, že ačkoliv na jednotkové náklady může mít vliv kolísání cen hlavní suroviny (hliníku), dopad na ziskovost je nízký, jelikož ceny hliníku byly ve smlouvách s odběrateli původního zařízení většinou indexované. |
| --- | --- |

(153)

Šetření prokázalo, že nárůst nákladů byl zapříčiněn především technickým vývojem hliníkových kol s rostoucí tendencí k výrobě velkých kol a tzv. „lesklých kol“, jež vyžadují dodatečné výrobní kroky. Šetření rovněž prokázalo, že ačkoliv na jednotkové náklady může mít vliv kolísání cen hlavní suroviny (hliníku), dopad na ziskovost je nízký, jelikož ceny hliníku byly ve smlouvách s odběrateli původního zařízení většinou indexované.

5.3.2.   Náklady práce

| (154) | Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 13


  Náklady práce | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR) | 31 285 | 31 624 | 31 021 | 32 096 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 99 | 103 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

(154)

Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Náklady práce

Náklady práce

2012

2013

2014

OPŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

31 285

31 624

31 021

32 096

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

99

99

103

103

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (155) | Mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku mírně zvýšily o 3 %. |
| --- | --- |

(155)

Mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku mírně zvýšily o 3 %.

5.3.3.   Zásoby

| (156) | Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 14


  Zásoby | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (tis. jednotek) | 851 | 842 | 986 | 866 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 116 | 102 |
| Konečný stav zásob jako procento výroby (%) | 4,5 | 4,2 | 4,6 | 3,9 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 101 | 87 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

(156)

Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Zásoby

Zásoby

2012

2013

2014

OPŠ

Konečný stav zásob (tis. jednotek)

851

842

986

866

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

116

116

102

102

Konečný stav zásob jako procento výroby (%)

4,5

4,2

4,6

3,9

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

101

101

87

87

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (157) | Zásoby nelze pokládat za relevantní ukazatel újmy, jelikož výroba hliníkových kol se do značné míry uskutečňuje na zakázku; zásoby v určitém okamžiku jsou většinou výsledkem prodaného zboží, které nebylo dosud dodáno. Proto je vývoj zásob uváděn jen pro informaci. |
| --- | --- |

(157)

Zásoby nelze pokládat za relevantní ukazatel újmy, jelikož výroba hliníkových kol se do značné míry uskutečňuje na zakázku; zásoby v určitém okamžiku jsou většinou výsledkem prodaného zboží, které nebylo dosud dodáno. Proto je vývoj zásob uváděn jen pro informaci.

| (158) | V posuzovaném období došlo k zvýšení celkového konečného stavu zásob o 2 %. Konečný stav zásob jako procento výroby se mírně snížil z 4,5 % v roce 2012 na 3,9 % během období přezkumného šetření, tj. o 0,6 %. |
| --- | --- |

(158)

V posuzovaném období došlo k zvýšení celkového konečného stavu zásob o 2 %. Konečný stav zásob jako procento výroby se mírně snížil z 4,5 % v roce 2012 na 3,9 % během období přezkumného šetření, tj. o 0,6 %.

5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Tabulka 15

Tabulka 15

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl obratu z prodeje) | 6,8 | 7,0 | 9,2 | 9,9 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 135 | 146 |
| Peněžní tok (tis. EUR) | 102 147 | 111 918 | 129 833 | 155 044 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 110 | 127 | 152 |
| Investice (tis. EUR) | 64 110 | 38 643 | 65 749 | 71 338 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 60 | 103 | 111 |
| Návratnost investic (%) | 18,6 | 20,1 | 27,4 | 31,6 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 108 | 147 | 170 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník. |

2012

2013

2014

OPŠ

Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl obratu z prodeje)

6,8

7,0

9,2

9,9

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

135

135

146

146

Peněžní tok (tis. EUR)

102 147

111 918

129 833

155 044

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

110

110

127

127

152

152

Investice (tis. EUR)

64 110

38 643

65 749

71 338

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

60

60

103

103

111

111

Návratnost investic (%)

18,6

20,1

27,4

31,6

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

108

108

147

147

170

170

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (159) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V posuzovaném období ziskovost výrobního odvětví Unie trvale rostla, což odráželo vyšší růst cen než výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 12 v 150. bodě odůvodnění. Vzrostla tudíž z 6,8 % v roce 2012 na 9,9 % v období přezkumného šetření, tj. o 3,1 procentního bodu během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(159)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V posuzovaném období ziskovost výrobního odvětví Unie trvale rostla, což odráželo vyšší růst cen než výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 12 v 150. bodě odůvodnění. Vzrostla tudíž z 6,8 % v roce 2012 na 9,9 % v období přezkumného šetření, tj. o 3,1 procentního bodu během posuzovaného období.

| (160) | Ziskovost byla mimoto analyzována v rozdělení na segment OEM a segment kol pro následný trh. Na tomto základě se ziskovost prodeje v segmentu kol pro následný trh odhadovala na 13,6 % a ziskovost prodeje v segmentu OEM se odhadovala na 9,6 %. Je třeba uvést, že objem prodeje v segmentu kol pro následný trh byl v období přezkumného šetření v porovnání s objemem prodeje v segmentu OEM velmi nízký, a na celkovou ziskovost měl tudíž jen menší dopad. |
| --- | --- |

(160)

Ziskovost byla mimoto analyzována v rozdělení na segment OEM a segment kol pro následný trh. Na tomto základě se ziskovost prodeje v segmentu kol pro následný trh odhadovala na 13,6 % a ziskovost prodeje v segmentu OEM se odhadovala na 9,6 %. Je třeba uvést, že objem prodeje v segmentu kol pro následný trh byl v období přezkumného šetření v porovnání s objemem prodeje v segmentu OEM velmi nízký, a na celkovou ziskovost měl tudíž jen menší dopad.

| (161) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok během celého posuzovaného období rostl. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období v souladu s vyššími zisky zvýšil o 52 %. |
| --- | --- |

(161)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok během celého posuzovaného období rostl. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období v souladu s vyššími zisky zvýšil o 52 %.

| (162) | Investice se v posuzovaném období zvýšily o 11 %. Mezi roky 2012 až 2013 došlo k poklesu celkového objemu investic v souvislosti s dokončením určitých investic, jež byly realizovány v roce 2012. Poté se celkový objem investic mezi rokem 2013 a 2014 zvýšil o 43 % a mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření o dalších 8 %. V některých případech představovaly tyto investice částečné nahrazení zastaralého strojního zařízení. Uskutečnily se však rovněž významné investice do nových kapacit v souladu s rostoucí poptávkou a předpokládaným růstem poptávky v nadcházejících letech. Investice se uskutečnily rovněž v reakci na růst poptávky po technicky propracovanějších „lesklých kolech“, jež vyžadují dodatečnou kapacitu v oblasti obrábění a lakování. |
| --- | --- |

(162)

Investice se v posuzovaném období zvýšily o 11 %. Mezi roky 2012 až 2013 došlo k poklesu celkového objemu investic v souvislosti s dokončením určitých investic, jež byly realizovány v roce 2012. Poté se celkový objem investic mezi rokem 2013 a 2014 zvýšil o 43 % a mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření o dalších 8 %. V některých případech představovaly tyto investice částečné nahrazení zastaralého strojního zařízení. Uskutečnily se však rovněž významné investice do nových kapacit v souladu s rostoucí poptávkou a předpokládaným růstem poptávky v nadcházejících letech. Investice se uskutečnily rovněž v reakci na růst poptávky po technicky propracovanějších „lesklých kolech“, jež vyžadují dodatečnou kapacitu v oblasti obrábění a lakování.

| (163) | Návratností investic se rozumí zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě fixních aktiv. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů byla i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku kladná, což bylo odrazem tendence ziskovosti. Celkově návratnost investic v průběhu posuzovaného období vzrostla o 13 procentních bodů. |
| --- | --- |

(163)

Návratností investic se rozumí zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě fixních aktiv. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů byla i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku kladná, což bylo odrazem tendence ziskovosti. Celkově návratnost investic v průběhu posuzovaného období vzrostla o 13 procentních bodů.

| (164) | Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, překonání účinků dřívějšího dumpingu zlepšilo schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a v důsledku rostoucích vlastních vnitřních zdrojů posílilo jejich finanční situaci. Šetřením bylo zjištěno, že během posuzovaného období se schopnost opatřit si kapitál celkově zlepšila. To společnostem umožnilo uskutečnit investice na obnovu a investice do zvýšení výrobní kapacity, jak je objasněno v 162. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(164)

Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, překonání účinků dřívějšího dumpingu zlepšilo schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a v důsledku rostoucích vlastních vnitřních zdrojů posílilo jejich finanční situaci. Šetřením bylo zjištěno, že během posuzovaného období se schopnost opatřit si kapitál celkově zlepšila. To společnostem umožnilo uskutečnit investice na obnovu a investice do zvýšení výrobní kapacity, jak je objasněno v 162. bodě odůvodnění.

6.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (165) | V kontextu rostoucí spotřeby se výrobnímu odvětví Unie v důsledku zavedených antidumpingových opatření podařilo překonat účinky minulého dumpingu a v období přezkumného šetření byla jeho ekonomická situace dobrá. Připomíná se, že v původním šetření bylo zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve formě snížení objemu výroby a prodeje, a to v důsledku cenového tlaku ze strany čínského dovozu, což se projevilo zejména v klesající ziskovosti. |
| --- | --- |

(165)

V kontextu rostoucí spotřeby se výrobnímu odvětví Unie v důsledku zavedených antidumpingových opatření podařilo překonat účinky minulého dumpingu a v období přezkumného šetření byla jeho ekonomická situace dobrá. Připomíná se, že v původním šetření bylo zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve formě snížení objemu výroby a prodeje, a to v důsledku cenového tlaku ze strany čínského dovozu, což se projevilo zejména v klesající ziskovosti.

| (166) | V posuzovaném období v rámci tohoto šetření vykazovaly téměř všechny ukazatele újmy pozitivní tendenci. Výrobní odvětví Unie zvýšilo objemy prodeje i objemy výroby. Zvýšilo rovněž své prodejní ceny v souladu s obecným růstem cen na trhu Unie, a to ve větším rozsahu, než v jakém rostly náklady. Pozitivní vývoj obou objemů (prodeje i výroby) a cen měl pozitivní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. K tomu došlo v době téměř stálých podílů na trhu kvůli skutečnosti, že prospěch z vyšší spotřeby měl i dovoz z ostatních třetích zemí, především z Turecka, avšak za vyšší ceny, než byly čínské dovozní ceny. Výrobní odvětví Unie navíc zvýšilo své investice, včetně investic do nové kapacity a investic v reakci na vyšší poptávku po „lesklých kolech“. |
| --- | --- |

(166)

V posuzovaném období v rámci tohoto šetření vykazovaly téměř všechny ukazatele újmy pozitivní tendenci. Výrobní odvětví Unie zvýšilo objemy prodeje i objemy výroby. Zvýšilo rovněž své prodejní ceny v souladu s obecným růstem cen na trhu Unie, a to ve větším rozsahu, než v jakém rostly náklady. Pozitivní vývoj obou objemů (prodeje i výroby) a cen měl pozitivní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. K tomu došlo v době téměř stálých podílů na trhu kvůli skutečnosti, že prospěch z vyšší spotřeby měl i dovoz z ostatních třetích zemí, především z Turecka, avšak za vyšší ceny, než byly čínské dovozní ceny. Výrobní odvětví Unie navíc zvýšilo své investice, včetně investic do nové kapacity a investic v reakci na vyšší poptávku po „lesklých kolech“.

| (167) | Ziskovost se konkrétně zvýšila z 6,8 % v roce 2012 na 9,9 % v období přezkumného šetření. Prodejní ceny během posuzovaného období vzrostly o 12 %, zatímco jednotkové náklady rostly v menší míře, tj. o 9 %, a během celého posuzovaného období byly nižší než průměrná prodejní cena. Objem výroby se zvýšil o 15 %, výrobní kapacita o 11 % a objem prodeje o 17 %. Jelikož růst spotřeby byl v posuzovaném období vyšší, a to 18 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období mírně snížil o 0,7 procentního bodu. Podíl na trhu se vyvíjel z 71,9 % v roce 2012 na 71,2 % v období přezkumného šetření. V posuzovaném období vzrostly investice o 11 % a návratnost investic z 18,6 % v roce 2012 na 31,6 % v období přezkumného šetření. Zatímco produktivita byla v posuzovaném období stálá, zaměstnanost rostla v souladu s objemy výroby a prodeje, a to o 17 %. |
| --- | --- |

(167)

Ziskovost se konkrétně zvýšila z 6,8 % v roce 2012 na 9,9 % v období přezkumného šetření. Prodejní ceny během posuzovaného období vzrostly o 12 %, zatímco jednotkové náklady rostly v menší míře, tj. o 9 %, a během celého posuzovaného období byly nižší než průměrná prodejní cena. Objem výroby se zvýšil o 15 %, výrobní kapacita o 11 % a objem prodeje o 17 %. Jelikož růst spotřeby byl v posuzovaném období vyšší, a to 18 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období mírně snížil o 0,7 procentního bodu. Podíl na trhu se vyvíjel z 71,9 % v roce 2012 na 71,2 % v období přezkumného šetření. V posuzovaném období vzrostly investice o 11 % a návratnost investic z 18,6 % v roce 2012 na 31,6 % v období přezkumného šetření. Zatímco produktivita byla v posuzovaném období stálá, zaměstnanost rostla v souladu s objemy výroby a prodeje, a to o 17 %.

| (168) | Některé ukazatele újmy byly analyzovány zvlášť pro segment OEM a segment kol pro následný trh. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že výrobní odvětví Unie zvýšilo v souladu s celkovým vývojem trhu Unie významně prodej v segmentu OEM a snížilo prodej v segmentu kol pro následný trh. Ziskovost byla podle odhadů kladná v segmentu OEM i segmentu kol pro následný trh, a to navzdory poklesu objemu prodeje v posledně uvedeném segmentu. |
| --- | --- |

(168)

Některé ukazatele újmy byly analyzovány zvlášť pro segment OEM a segment kol pro následný trh. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že výrobní odvětví Unie zvýšilo v souladu s celkovým vývojem trhu Unie významně prodej v segmentu OEM a snížilo prodej v segmentu kol pro následný trh. Ziskovost byla podle odhadů kladná v segmentu OEM i segmentu kol pro následný trh, a to navzdory poklesu objemu prodeje v posledně uvedeném segmentu.

| (169) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(169)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ NEBO POKRAČOVÁNÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ NEBO POKRAČOVÁNÍ ÚJMY

| (170) | Z šetření vyplynulo, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat. |
| --- | --- |

(170)

Z šetření vyplynulo, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat.

| (171) | Jelikož výrobnímu odvětví Unie nebyla způsobena podstatná újma, bylo v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posouzeno, zda je pravděpodobné obnovení újmy, pokud by opatření vůči Číně pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(171)

Jelikož výrobnímu odvětví Unie nebyla způsobena podstatná újma, bylo v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posouzeno, zda je pravděpodobné obnovení újmy, pokud by opatření vůči Číně pozbyla platnosti.

| (172) | Za účelem zjištění pravděpodobnosti obnovení újmy byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volné kapacity v Číně, atraktivita trhu Unie, chování čínských vyvážejících výrobců při vývozu do ostatních třetích zemí, včetně existence antidumpingových a vyrovnávacích opatření, která byla uložena na hliníková kola v ostatních třetích zemích, prodej na čínském domácím trhu, objemy a ceny čínského dovozu na trhu Unie, včetně v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku. Analýza přihlížela rovněž k zvýšení spotřeby v Unii a ziskovosti výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(172)

Za účelem zjištění pravděpodobnosti obnovení újmy byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volné kapacity v Číně, atraktivita trhu Unie, chování čínských vyvážejících výrobců při vývozu do ostatních třetích zemí, včetně existence antidumpingových a vyrovnávacích opatření, která byla uložena na hliníková kola v ostatních třetích zemích, prodej na čínském domácím trhu, objemy a ceny čínského dovozu na trhu Unie, včetně v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku. Analýza přihlížela rovněž k zvýšení spotřeby v Unii a ziskovosti výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

Výrobní kapacity a volné kapacity v Číně

Výrobní kapacity a volné kapacity v Číně

| (173) | Analýza provedená v 55. až 74. bodě odůvodnění prokázala, že dostupné volné kapacity v Číně jsou značné. Volné kapacity se odhadovaly v rozmezí od 42 do 60 milionů jednotek. Již spodní hranice rozpětí této volné kapacity pokrývá více než 80 % výroby v Unii, což během období přezkumného šetření představovalo 50,5 milionu jednotek. To představuje přibližně 60 % celkové spotřeby v Unii během období přezkumného šetření, která činila 70 milionů jednotek. |
| --- | --- |

(173)

Analýza provedená v 55. až 74. bodě odůvodnění prokázala, že dostupné volné kapacity v Číně jsou značné. Volné kapacity se odhadovaly v rozmezí od 42 do 60 milionů jednotek. Již spodní hranice rozpětí této volné kapacity pokrývá více než 80 % výroby v Unii, což během období přezkumného šetření představovalo 50,5 milionu jednotek. To představuje přibližně 60 % celkové spotřeby v Unii během období přezkumného šetření, která činila 70 milionů jednotek.

Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (174) | Jak je prokázáno v 77. a 78. bodě odůvodnění, významné objemy byly z Číny vyváženy rovněž mimo jiné do USA, Kanady, Indie, Japonska a Mexika. Cenové úrovně spolupracujících vyvážejících výrobců na hlavních vývozních trzích byly částečně nižší než cenové úrovně týchž vyvážejících výrobců v Unii. Při porovnání je tudíž trh Unie atraktivní, jelikož čínští vyvážející výrobci na něm mohou dosáhnout vyššího zisku. Na tomto základě by byla pobídka k přesměrování tohoto vývozu na trh Unie vysoká, pokud by byla opatření zrušena. Dotčené množství odpovídalo podle odhadů 14 milionům jednotek během období přezkumného šetření (36), tj. 20 % spotřeby Unie a přibližně 28 % objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(174)

Jak je prokázáno v 77. a 78. bodě odůvodnění, významné objemy byly z Číny vyváženy rovněž mimo jiné do USA, Kanady, Indie, Japonska a Mexika. Cenové úrovně spolupracujících vyvážejících výrobců na hlavních vývozních trzích byly částečně nižší než cenové úrovně týchž vyvážejících výrobců v Unii. Při porovnání je tudíž trh Unie atraktivní, jelikož čínští vyvážející výrobci na něm mohou dosáhnout vyššího zisku. Na tomto základě by byla pobídka k přesměrování tohoto vývozu na trh Unie vysoká, pokud by byla opatření zrušena. Dotčené množství odpovídalo podle odhadů 14 milionům jednotek během období přezkumného šetření (36), tj. 20 % spotřeby Unie a přibližně 28 % objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Unie.

36

| (175) | Jak bylo popsáno v 89. až 92. bodě odůvodnění, s ohledem na prodej na čínském domácím trhu bylo zjištěno, že čínský domácí trh není za prvé schopen absorbovat dostupné volné kapacity v Číně a za druhé kvůli významným cenovým rozdílům, které byly zjištěny, je pravděpodobné přesměrování domácího prodeje do Unie. |
| --- | --- |

(175)

Jak bylo popsáno v 89. až 92. bodě odůvodnění, s ohledem na prodej na čínském domácím trhu bylo zjištěno, že čínský domácí trh není za prvé schopen absorbovat dostupné volné kapacity v Číně a za druhé kvůli významným cenovým rozdílům, které byly zjištěny, je pravděpodobné přesměrování domácího prodeje do Unie.

| (176) | Automobilový průmysl v Unii již pořizoval dodávky od čínských vyvážejících výrobců v období přezkumného šetření a navázal s nimi úzké obchodní vztahy. Jak je uvedeno v 111. bodě odůvodnění, čínští dodavatelé musejí vyrábět podle konkrétních technických norem, které vyžadují odběratelé v Unii. Čtyři čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi téměř výhradně pro segment OEM, a byli tudíž v tomto segmentu již náležitě zastoupeni jako plně certifikovaní dodavatelé. |
| --- | --- |

(176)

Automobilový průmysl v Unii již pořizoval dodávky od čínských vyvážejících výrobců v období přezkumného šetření a navázal s nimi úzké obchodní vztahy. Jak je uvedeno v 111. bodě odůvodnění, čínští dodavatelé musejí vyrábět podle konkrétních technických norem, které vyžadují odběratelé v Unii. Čtyři čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi téměř výhradně pro segment OEM, a byli tudíž v tomto segmentu již náležitě zastoupeni jako plně certifikovaní dodavatelé.

| (177) | Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, celkový dovoz od čínských vyvážejících výrobců pro segment OEM činil v období přezkumného šetření přibližně 1,6 milionu jednotek. Jelikož (jak bylo zjištěno v 14. bodě odůvodnění) čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku představovali přibližně 40 % celkového čínského dovozu během období přezkumného šetření (tj. přibližně 880 000 jednotek) a tito vývozci byli certifikováni pro segment OEM, lze vyvodit závěr, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku uskutečnili přibližně pouze polovinu celkového dovozu v segmentu OEM, zatímco druhou půlku uskutečnili vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku nebo nespolupracovali. Velkou část ostatních čínských vyvážejících výrobců, pro něž nebyly dostupné údaje, tudíž tvoří certifikovaní výrobci, kteří v současnosti vyvážejí pro segment OEM v Unii. |
| --- | --- |

(177)

Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, celkový dovoz od čínských vyvážejících výrobců pro segment OEM činil v období přezkumného šetření přibližně 1,6 milionu jednotek. Jelikož (jak bylo zjištěno v 14. bodě odůvodnění) čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku představovali přibližně 40 % celkového čínského dovozu během období přezkumného šetření (tj. přibližně 880 000 jednotek) a tito vývozci byli certifikováni pro segment OEM, lze vyvodit závěr, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku uskutečnili přibližně pouze polovinu celkového dovozu v segmentu OEM, zatímco druhou půlku uskutečnili vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku nebo nespolupracovali. Velkou část ostatních čínských vyvážejících výrobců, pro něž nebyly dostupné údaje, tudíž tvoří certifikovaní výrobci, kteří v současnosti vyvážejí pro segment OEM v Unii.

| (178) | Na tomto základě lze vyvodit přiměřený závěr, že přinejmenším část čínské volné kapacity bude dostupná pro vývoz do Unie již v krátké době. |
| --- | --- |

(178)

Na tomto základě lze vyvodit přiměřený závěr, že přinejmenším část čínské volné kapacity bude dostupná pro vývoz do Unie již v krátké době.

Chování cen na trzích ostatních třetích zemí

Chování cen na trzích ostatních třetích zemí

| (179) | Analyzována byla rovněž úroveň cen čínského vývozu na trzích ostatních třetích zemí s cílem získat údaje o pravděpodobných cenových úrovních na trhu Unie, pokud by byla opatření zrušena. Chování cen na trzích ostatních třetích zemí se považovalo za přiměřený ukazatel budoucího chování cen v Unii vzhledem k velkým a reprezentativním objemům vyváženým na tyto trhy, na něž nebyl přístup během posuzovaného období v rámci tohoto přezkumu omezen. Od spolupracujících vyvážejících výrobců byly mimoto k dispozici údaje pro jednotlivé typy výrobku. Ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byly porovnány s prodejními cenami výrobního odvětví Unie pro odpovídající typy výrobku. Toto podrobné srovnání cen ukázalo, že v období přezkumného šetření byly u 7,4 milionu jednotek čínské ceny na trzích ostatních třetích zemí v průměru o 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Tento významný cenový rozdíl ve spojení s vysokými dostupnými volnými kapacitami v Číně představuje pro čínské vyvážející výrobce silnou pobídku k tomu, aby rychle nasměrovali (přesměrovali) vývoz na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(179)

Analyzována byla rovněž úroveň cen čínského vývozu na trzích ostatních třetích zemí s cílem získat údaje o pravděpodobných cenových úrovních na trhu Unie, pokud by byla opatření zrušena. Chování cen na trzích ostatních třetích zemí se považovalo za přiměřený ukazatel budoucího chování cen v Unii vzhledem k velkým a reprezentativním objemům vyváženým na tyto trhy, na něž nebyl přístup během posuzovaného období v rámci tohoto přezkumu omezen. Od spolupracujících vyvážejících výrobců byly mimoto k dispozici údaje pro jednotlivé typy výrobku. Ceny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byly porovnány s prodejními cenami výrobního odvětví Unie pro odpovídající typy výrobku. Toto podrobné srovnání cen ukázalo, že v období přezkumného šetření byly u 7,4 milionu jednotek čínské ceny na trzích ostatních třetích zemí v průměru o 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Tento významný cenový rozdíl ve spojení s vysokými dostupnými volnými kapacitami v Číně představuje pro čínské vyvážející výrobce silnou pobídku k tomu, aby rychle nasměrovali (přesměrovali) vývoz na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.

| (180) | Na dovoz čínských hliníkových kol již byla na jiných důležitých trzích uložena opatření na ochranu obchodu, a to v Austrálii (antidumpingová a vyrovnávací opatření) a nedávno rovněž v Indii (antidumpingová opatření), což rovněž znamená, že přístup čínských vyvážejících výrobců na tyto trhy je omezený. V rámci tohoto šetření bylo navíc zjištěno, že během období přezkumného šetření pokračoval dumping na významných úrovních. Vzhledem k podobnému chování cen na trzích ostatních třetích zemí není tudíž důvod domnívat se, že se čínské cenové praktiky změní, pokud by byla opatření v Unii zrušena. |
| --- | --- |

(180)

Na dovoz čínských hliníkových kol již byla na jiných důležitých trzích uložena opatření na ochranu obchodu, a to v Austrálii (antidumpingová a vyrovnávací opatření) a nedávno rovněž v Indii (antidumpingová opatření), což rovněž znamená, že přístup čínských vyvážejících výrobců na tyto trhy je omezený. V rámci tohoto šetření bylo navíc zjištěno, že během období přezkumného šetření pokračoval dumping na významných úrovních. Vzhledem k podobnému chování cen na trzích ostatních třetích zemí není tudíž důvod domnívat se, že se čínské cenové praktiky změní, pokud by byla opatření v Unii zrušena.

| (181) | Podle informací obsažených v žádosti o přezkum lze pravděpodobný vývoj situace na trhu v Unii v případě zrušení opatření prokázat rovněž vývojem situace v USA, kde nejsou antidumpingová opatření zavedena. V USA získali čínští vyvážející výrobci více než 50 % podíl na trhu, což mělo za následek ukončení činnosti více než dvaceti domácích výrobců. Podotýká se, že hlavní výrobci automobilů mají výrobní závody a nákupní organizace v USA i v Unii, tj. na obou trzích působí stejné skupiny společností a je pravděpodobné, že uplatňují stejné strategie, pokud čelí vysokým objemům levného dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(181)

Podle informací obsažených v žádosti o přezkum lze pravděpodobný vývoj situace na trhu v Unii v případě zrušení opatření prokázat rovněž vývojem situace v USA, kde nejsou antidumpingová opatření zavedena. V USA získali čínští vyvážející výrobci více než 50 % podíl na trhu, což mělo za následek ukončení činnosti více než dvaceti domácích výrobců. Podotýká se, že hlavní výrobci automobilů mají výrobní závody a nákupní organizace v USA i v Unii, tj. na obou trzích působí stejné skupiny společností a je pravděpodobné, že uplatňují stejné strategie, pokud čelí vysokým objemům levného dovozu z Číny.

| (182) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že se dostupné volné kapacity v Číně týkají pouze hliníkových kol pro segment následného trhu a že pro kola OEM, u nichž se poptávka zvyšuje, dostupné volné kapacity neexistují. Objem čínských kol OEM by byl proto omezený a není pravděpodobné, že by na trhu Unie, který je převážně segmentem OEM, byly prodávány velké objemy. Tato strana se rovněž dotázala, jak byla zjištěna čínská volná kapacita v segmentu OEM a kteří čínští výrobci se považují za certifikované výrobce. |
| --- | --- |

(182)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že se dostupné volné kapacity v Číně týkají pouze hliníkových kol pro segment následného trhu a že pro kola OEM, u nichž se poptávka zvyšuje, dostupné volné kapacity neexistují. Objem čínských kol OEM by byl proto omezený a není pravděpodobné, že by na trhu Unie, který je převážně segmentem OEM, byly prodávány velké objemy. Tato strana se rovněž dotázala, jak byla zjištěna čínská volná kapacita v segmentu OEM a kteří čínští výrobci se považují za certifikované výrobce.

| (183) | Jak je objasněno v 177. bodě odůvodnění, přibližně 50 % čínského vývozu pro segment OEM v Unii uskutečnili vyvážející výrobci v Číně, kteří nebyli zařazeni do vzorku nebo nespolupracovali. Velkou část čínských vyvážejících výrobců, pro něž nebyly dostupné údaje, tudíž tvoří certifikovaní výrobci, kteří v současnosti vyvážejí pro segment OEM v Unii. Na tomto základě lze vyvodit závěr, že přinejmenším část čínské volné kapacity bude dostupná pro vývoz pro segment OEM v Unii již v krátké době. |
| --- | --- |

(183)

Jak je objasněno v 177. bodě odůvodnění, přibližně 50 % čínského vývozu pro segment OEM v Unii uskutečnili vyvážející výrobci v Číně, kteří nebyli zařazeni do vzorku nebo nespolupracovali. Velkou část čínských vyvážejících výrobců, pro něž nebyly dostupné údaje, tudíž tvoří certifikovaní výrobci, kteří v současnosti vyvážejí pro segment OEM v Unii. Na tomto základě lze vyvodit závěr, že přinejmenším část čínské volné kapacity bude dostupná pro vývoz pro segment OEM v Unii již v krátké době.

| (184) | Řada čínských vyvážejících výrobců tvrdila, že skutečnost, že určité typy výrobku jsou na ostatních vývozních trzích levnější, nelze považovat za pobídku pro čínské vyvážející výrobce k nasměrování (přesměrování) tohoto vývozu na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena. Tito vyvážející výrobci tvrdili, že v analýze chování čínských cen Komise chybně nezohlednila typy výrobku, u nichž jsou ceny čínských vývozců na trzích ostatních třetích zemí vyšší než ceny téhož typu prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, což vedlo k značnému nadhodnocení možného cenového podbízení, jež ve skutečnosti činí pouze 0,45 %. Tyto strany dále tvrdily, že by na ostatních vývozních trzích bylo dosaženo vyššího zisku než při vývozu na trh Unie a že čínští vývozci musejí udržovat své obchodní vztahy na čínském domácím trhu a na vývozních trzích v ostatních třetích zemích. Tvrdily rovněž, že čínští vývozci musejí být schopni dodávat svým odběratelům na těchto trzích celé portfolio výrobků, a nemají tudíž pobídku k přesměrování vývozu určitých typů výrobku do Unie pouze na základě vyšších cen na trhu Unie. Tyto strany proto uvedly, že nehrozí významné zvýšení dovozu z Číny, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(184)

Řada čínských vyvážejících výrobců tvrdila, že skutečnost, že určité typy výrobku jsou na ostatních vývozních trzích levnější, nelze považovat za pobídku pro čínské vyvážející výrobce k nasměrování (přesměrování) tohoto vývozu na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena. Tito vyvážející výrobci tvrdili, že v analýze chování čínských cen Komise chybně nezohlednila typy výrobku, u nichž jsou ceny čínských vývozců na trzích ostatních třetích zemí vyšší než ceny téhož typu prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, což vedlo k značnému nadhodnocení možného cenového podbízení, jež ve skutečnosti činí pouze 0,45 %. Tyto strany dále tvrdily, že by na ostatních vývozních trzích bylo dosaženo vyššího zisku než při vývozu na trh Unie a že čínští vývozci musejí udržovat své obchodní vztahy na čínském domácím trhu a na vývozních trzích v ostatních třetích zemích. Tvrdily rovněž, že čínští vývozci musejí být schopni dodávat svým odběratelům na těchto trzích celé portfolio výrobků, a nemají tudíž pobídku k přesměrování vývozu určitých typů výrobku do Unie pouze na základě vyšších cen na trhu Unie. Tyto strany proto uvedly, že nehrozí významné zvýšení dovozu z Číny, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (185) | Za prvé, cílem analýzy Komise popsané v 179. bodě odůvodnění bylo zjistit rozdíly mezi cenami účtovanými u odpovídajících typů výrobku na trhu Unie na straně jedné a jejich cenami účtovanými na trzích ostatních třetích zemí na straně druhé s cílem získat údaje o pravděpodobných cenových úrovních čínského dovozu na trhu Unie, pokud by byla opatření zrušena, a nikoli zjistit rozpětí cenového podbízení. Tento cenový rozdíl rovněž prokazuje, že čínští vyvážející výrobci mohou vstoupit na trh Unie s cenami, které jsou podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, přičemž tyto ceny jsou stále vyšší než ceny na trzích v ostatních třetích zemích. To představuje pro čínské vyvážející výrobce silnou pobídku k vývozu na trh Unie, a to mimo jiné i vzhledem k velké volné kapacitě v Číně. Za druhé, tvrzení, že vyvážející výrobci musejí odběratelům na ostatních tvrzích dodávat celé portfolio výrobků, nebylo doloženo. Šetření naopak prokázalo, že se nabídkové řízení zpravidla uskutečňuje pro jednotlivé typy výrobku zvlášť a že odběratelé pořizují dodávky u několika dodavatelů týchž typů výrobku, což nepodporuje předložená tvrzení, že témuž odběrateli je nutno nabízet velké portfolio typů výrobku. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(185)

Za prvé, cílem analýzy Komise popsané v 179. bodě odůvodnění bylo zjistit rozdíly mezi cenami účtovanými u odpovídajících typů výrobku na trhu Unie na straně jedné a jejich cenami účtovanými na trzích ostatních třetích zemí na straně druhé s cílem získat údaje o pravděpodobných cenových úrovních čínského dovozu na trhu Unie, pokud by byla opatření zrušena, a nikoli zjistit rozpětí cenového podbízení. Tento cenový rozdíl rovněž prokazuje, že čínští vyvážející výrobci mohou vstoupit na trh Unie s cenami, které jsou podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, přičemž tyto ceny jsou stále vyšší než ceny na trzích v ostatních třetích zemích. To představuje pro čínské vyvážející výrobce silnou pobídku k vývozu na trh Unie, a to mimo jiné i vzhledem k velké volné kapacitě v Číně. Za druhé, tvrzení, že vyvážející výrobci musejí odběratelům na ostatních tvrzích dodávat celé portfolio výrobků, nebylo doloženo. Šetření naopak prokázalo, že se nabídkové řízení zpravidla uskutečňuje pro jednotlivé typy výrobku zvlášť a že odběratelé pořizují dodávky u několika dodavatelů týchž typů výrobku, což nepodporuje předložená tvrzení, že témuž odběrateli je nutno nabízet velké portfolio typů výrobku. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta.

| (186) | Stejné strany také uvedly, že existence opatření na ochranu obchodu, která byla na dovoz čínských hliníkových kol uložena v Austrálii a Indii, není podstatná a že existence opatření na ochranu obchodu na určitých trzích neumožňuje vyvodit závěr ohledně cenových praktik na ostatních trzích, jelikož ty lze zjistit pouze na základě šetření ze strany příslušných vyšetřovacích orgánů. Tyto strany dále uvedly, že opatření na ochranu obchodu jsou ukládána na základě údajů vztahujících se na minulé období šetření, zatímco přezkum před pozbytím platnosti by měl vycházet z prognostické analýzy. Podle těchto stran by Indie a Austrálie představovaly pro čínské vyvážející výrobce pouze menší vývozní trhy a navzdory uložení opatření byl vývoz do těchto destinací stálý kvůli nedostatečné kapacitě příslušných domácích výrobních odvětví. Tyto strany proto tvrdily, že uložení antidumpingových opatření v těchto zemích nenaznačuje možné přesměrování vývozu z těchto trhů do Unie. |
| --- | --- |

(186)

Stejné strany také uvedly, že existence opatření na ochranu obchodu, která byla na dovoz čínských hliníkových kol uložena v Austrálii a Indii, není podstatná a že existence opatření na ochranu obchodu na určitých trzích neumožňuje vyvodit závěr ohledně cenových praktik na ostatních trzích, jelikož ty lze zjistit pouze na základě šetření ze strany příslušných vyšetřovacích orgánů. Tyto strany dále uvedly, že opatření na ochranu obchodu jsou ukládána na základě údajů vztahujících se na minulé období šetření, zatímco přezkum před pozbytím platnosti by měl vycházet z prognostické analýzy. Podle těchto stran by Indie a Austrálie představovaly pro čínské vyvážející výrobce pouze menší vývozní trhy a navzdory uložení opatření byl vývoz do těchto destinací stálý kvůli nedostatečné kapacitě příslušných domácích výrobních odvětví. Tyto strany proto tvrdily, že uložení antidumpingových opatření v těchto zemích nenaznačuje možné přesměrování vývozu z těchto trhů do Unie.

| (187) | V rozporu s tímto tvrzením nepoužila Komise australské nebo indické šetření k prokázání pravděpodobnosti pokračování dumpingu na trhu Unie. Existence opatření na ochranu obchodu na těchto trzích však prokazuje, že přístup na tyto trhy je omezený. Co se týká možného přesměrování vývozu do Unie, Austrálie nebyla do odhadovaných objemů započítána. Pokud jde o Indii, kvůli skutečnosti, že antidumpingová opatření byla uložena teprve v roce 2015, bylo ještě příliš brzy na vyvození závěru ohledně přesného dopadu. Jak však bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že přinejmenším část tohoto množství je přesměrována na trh Unie. Indie byla mimoto pro čínské vyvážející výrobce během období přezkumného šetření jedním z největších vývozních trhů, který je na stejné úrovni jako celkový čínský vývoz do Unie v témže období, a není tudíž nevýznamný. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(187)

V rozporu s tímto tvrzením nepoužila Komise australské nebo indické šetření k prokázání pravděpodobnosti pokračování dumpingu na trhu Unie. Existence opatření na ochranu obchodu na těchto trzích však prokazuje, že přístup na tyto trhy je omezený. Co se týká možného přesměrování vývozu do Unie, Austrálie nebyla do odhadovaných objemů započítána. Pokud jde o Indii, kvůli skutečnosti, že antidumpingová opatření byla uložena teprve v roce 2015, bylo ještě příliš brzy na vyvození závěru ohledně přesného dopadu. Jak však bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že přinejmenším část tohoto množství je přesměrována na trh Unie. Indie byla mimoto pro čínské vyvážející výrobce během období přezkumného šetření jedním z největších vývozních trhů, který je na stejné úrovni jako celkový čínský vývoz do Unie v témže období, a není tudíž nevýznamný. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (188) | Stejné strany mimoto uvedly, že nezavedení antidumpingových opatření v USA prokazuje, že čínští vyvážející výrobci neuplatňují na tomto trhu nekalé obchodní praktiky. Tyto strany tvrdily, že nárůst čínského dovozu, jakož i dovozu z ostatních třetích zemí do USA souvisel pouze s nedostatečnými dodávkami ze strany domácího výrobního odvětví na trhu USA. Tyto strany tvrdily, že úpadek některých velkých výrobců v USA v roce 2009 byl zapříčiněn spíše světovou hospodářskou krizí než čínským dovozem. Tyto strany také uvedly, že navzdory skutečnosti, že hlavní výrobci automobilů v USA mají výrobní závody a nákupní organizace v USA i v Unii, tj. na obou trzích působí stejné skupiny společností, není pravděpodobné, že by s ohledem na čínský dovoz používaly na obou trzích stejné strategie. |
| --- | --- |

(188)

Stejné strany mimoto uvedly, že nezavedení antidumpingových opatření v USA prokazuje, že čínští vyvážející výrobci neuplatňují na tomto trhu nekalé obchodní praktiky. Tyto strany tvrdily, že nárůst čínského dovozu, jakož i dovozu z ostatních třetích zemí do USA souvisel pouze s nedostatečnými dodávkami ze strany domácího výrobního odvětví na trhu USA. Tyto strany tvrdily, že úpadek některých velkých výrobců v USA v roce 2009 byl zapříčiněn spíše světovou hospodářskou krizí než čínským dovozem. Tyto strany také uvedly, že navzdory skutečnosti, že hlavní výrobci automobilů v USA mají výrobní závody a nákupní organizace v USA i v Unii, tj. na obou trzích působí stejné skupiny společností, není pravděpodobné, že by s ohledem na čínský dovoz používaly na obou trzích stejné strategie.

| (189) | Záměrem Komise za prvé nebylo zjistit, zda v USA existuje dovoz ze strany čínských vyvážejících výrobců za nepřiměřené ceny. Situace v USA však ukazuje, že pokud se uživatelé setkají s levným čínským dovozem, změní dodavatele, a domácí výrobní odvětví na tomto trhu velkou měrou zmizelo. Šetřením bylo zjištěno, že by očekávaná výše cen čínského dovozu do Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byla o 8 až 30 % nižší než stávající úroveň cen výrobního odvětví Unie. Ceny vývozu na trh Unie byly mimoto značně dumpingové, jak bylo zjištěno. Tvrzení, že ukončení činnosti domácích výrobců v USA a úbytek podílu výrobního odvětví USA na trhu nesouvisely s nárůstem čínského dovozu, nýbrž spíše s finanční krizí, nebylo doloženo, a je proto zamítnuto. Ve skutečnosti se čínským vyvážejícím výrobcům podařilo i v situaci hospodářského útlumu zvýšit podíly na trhu v USA. I když finanční a hospodářská krize mohla mít na situaci domácích výrobců v USA určitý dopad, nárůst levného čínského dovozu tuto situaci významně zhoršil. Rovněž tvrzení, že stejní výrobci automobilů uplatňují při pořizování dodávek v Unii jiné strategie než v USA, nebylo doloženo, a je tudíž zamítnuto. Jak je objasněno v 181. bodě odůvodnění, hlavní výrobci automobilů působí a pořizují kola pro své výrobní závody v USA i v Unii, a neexistují žádné objektivní důvody, proč by s ohledem na dovoz z Číny uplatňovali různé strategie v případě, že by cla byla zrušena a ceny pro uživatele by byly na obou trzích na stejné úrovni. Potvrzuje se proto, že vývoj na trhu USA prokazuje pravděpodobný vývoj situace na trhu v Unii, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(189)

Záměrem Komise za prvé nebylo zjistit, zda v USA existuje dovoz ze strany čínských vyvážejících výrobců za nepřiměřené ceny. Situace v USA však ukazuje, že pokud se uživatelé setkají s levným čínským dovozem, změní dodavatele, a domácí výrobní odvětví na tomto trhu velkou měrou zmizelo. Šetřením bylo zjištěno, že by očekávaná výše cen čínského dovozu do Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byla o 8 až 30 % nižší než stávající úroveň cen výrobního odvětví Unie. Ceny vývozu na trh Unie byly mimoto značně dumpingové, jak bylo zjištěno. Tvrzení, že ukončení činnosti domácích výrobců v USA a úbytek podílu výrobního odvětví USA na trhu nesouvisely s nárůstem čínského dovozu, nýbrž spíše s finanční krizí, nebylo doloženo, a je proto zamítnuto. Ve skutečnosti se čínským vyvážejícím výrobcům podařilo i v situaci hospodářského útlumu zvýšit podíly na trhu v USA. I když finanční a hospodářská krize mohla mít na situaci domácích výrobců v USA určitý dopad, nárůst levného čínského dovozu tuto situaci významně zhoršil. Rovněž tvrzení, že stejní výrobci automobilů uplatňují při pořizování dodávek v Unii jiné strategie než v USA, nebylo doloženo, a je tudíž zamítnuto. Jak je objasněno v 181. bodě odůvodnění, hlavní výrobci automobilů působí a pořizují kola pro své výrobní závody v USA i v Unii, a neexistují žádné objektivní důvody, proč by s ohledem na dovoz z Číny uplatňovali různé strategie v případě, že by cla byla zrušena a ceny pro uživatele by byly na obou trzích na stejné úrovni. Potvrzuje se proto, že vývoj na trhu USA prokazuje pravděpodobný vývoj situace na trhu v Unii, pokud by byla opatření zrušena.

Čínské ceny na trhu Unie

Čínské ceny na trhu Unie

| (190) | Jak je uvedeno v 123. bodě odůvodnění, ceny čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku při dovozu na trh Unie by po odečtení antidumpingových cel byly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie o 8,0 %. Při samostatné analýze segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh jsou výsledky zřetelnější, tj. 12,4 % v případě segmentu kol pro následný trh a 8,7 % v případě segmentu OEM. Co se týká vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, podle údajů Eurostatu by rozpětí cenového podbízení činilo 7,5 %. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, jak je uvedeno v 124. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že průměrné rozpětí cenového podbízení je ve stejném rozsahu (7,6 %). Připomíná se však, že (jak bylo zmíněno i v 124. bodě odůvodnění) toto rozpětí cenového podbízení je založeno na průměrných cenách, kdy se nerozlišuje mezi jednotlivými typy výrobku, a odpovídá pouze velmi malému množství, tj. 0,6 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření. Naopak (jak bylo zmíněno v 179. bodě odůvodnění) rozdíl mezi čínskými cenami v USA, Japonsku a Indii a cenami výrobního odvětví Unie byl založen na informacích, které poskytli spolupracující čínští vyvážející výrobci, a výpočty zohledňovaly různé typy výrobku. Tyto výpočty jsou proto přesnější a považují se za lepší údaj o možné budoucí převládající výši cen čínských vyvážejících výrobců v případě, že by opatření pozbyla platnosti, než výpočty cen dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, které jsou založeny pouze na průměrech. |
| --- | --- |

(190)

Jak je uvedeno v 123. bodě odůvodnění, ceny čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku při dovozu na trh Unie by po odečtení antidumpingových cel byly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie o 8,0 %. Při samostatné analýze segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh jsou výsledky zřetelnější, tj. 12,4 % v případě segmentu kol pro následný trh a 8,7 % v případě segmentu OEM. Co se týká vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, podle údajů Eurostatu by rozpětí cenového podbízení činilo 7,5 %. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, jak je uvedeno v 124. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že průměrné rozpětí cenového podbízení je ve stejném rozsahu (7,6 %). Připomíná se však, že (jak bylo zmíněno i v 124. bodě odůvodnění) toto rozpětí cenového podbízení je založeno na průměrných cenách, kdy se nerozlišuje mezi jednotlivými typy výrobku, a odpovídá pouze velmi malému množství, tj. 0,6 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření. Naopak (jak bylo zmíněno v 179. bodě odůvodnění) rozdíl mezi čínskými cenami v USA, Japonsku a Indii a cenami výrobního odvětví Unie byl založen na informacích, které poskytli spolupracující čínští vyvážející výrobci, a výpočty zohledňovaly různé typy výrobku. Tyto výpočty jsou proto přesnější a považují se za lepší údaj o možné budoucí převládající výši cen čínských vyvážejících výrobců v případě, že by opatření pozbyla platnosti, než výpočty cen dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, které jsou založeny pouze na průměrech.

Dopad na situaci výrobního odvětví Unie

Dopad na situaci výrobního odvětví Unie

| (191) | Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by se obnovil ve značných objemech dovoz z Číny za dumpingové ceny, které by byly pravděpodobně významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie (v rozmezí od 8 % do přibližně 30 %), vyvíjely by tudíž na trhu značný tlak na snižování cen. Je pravděpodobná strategie čínských vyvážejících výrobců týkající se prodeje na trhu Unie za cenu, která je o 8–30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie, jelikož to by jim umožnilo získat podíl na trhu Unie, který je atraktivním trhem, a současně by jim to umožňovalo prodávat za vyšší ceny než v USA (a na trzích ostatních třetích zemí). |
| --- | --- |

(191)

Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by se obnovil ve značných objemech dovoz z Číny za dumpingové ceny, které by byly pravděpodobně významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie (v rozmezí od 8 % do přibližně 30 %), vyvíjely by tudíž na trhu značný tlak na snižování cen. Je pravděpodobná strategie čínských vyvážejících výrobců týkající se prodeje na trhu Unie za cenu, která je o 8–30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie, jelikož to by jim umožnilo získat podíl na trhu Unie, který je atraktivním trhem, a současně by jim to umožňovalo prodávat za vyšší ceny než v USA (a na trzích ostatních třetích zemí).

| (192) | Výrobní odvětví Unie proto pravděpodobně zaznamená snížení objemu výroby a prodeje i úbytek podílů na trhu Unie. Tento vývoj bude mít pravděpodobně škodlivé účinky na situaci výrobního odvětví Unie, jelikož ve výrobním odvětví tohoto typu s nepružnou nákladovou strukturou a vysokými fixními náklady bude mít snížení objemu výroby a prodeje ve spojení s poklesem prodejních cen jednoznačně negativní dopad na ziskovost. K tomu došlo v původním šetření, kdy se úroveň čínských cen snížila o 8 %, což mělo za následek nárůst objemu čínského dovozu z 3,7 milionu na 6,1 milionu jednotek (to odpovídá zvýšení podílu na trhu z 6,3 % na 12,4 %) a výrobnímu odvětví Unie to způsobilo podstatnou újmu. Výrobní odvětví Unie současně reagovalo snížením výroby (– 24 %), prodeje (– 21 %) a cen (– 6 %), což mělo dopad na ziskovost, která klesla z 3,2 % na – 5,4 %. Pokles čínských cen v původním šetření odpovídá rozpětí cenového podbízení, které bylo v období přezkumného šetření zjištěno u dovozu ze strany spolupracujících čínských vyvážejících výrobců po odečtení antidumpingových cel. Vzhledem k významně nižší úrovni cen na trhu USA (a trzích v ostatních třetích zemích) je pravděpodobné, že pokles cen čínského dovozu v případě, že by byla opatření zrušena, bude pravděpodobně na vyšší úrovni. Podle konzervativního scénáře, podle něhož výše cen čínského dovozu poklesne o 15 %, bude dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie pravděpodobně podstatně vyšší, než bylo zaznamenáno v původním šetření, a může potenciálně znamenat pokles přibližně o 16 procentních bodů. |
| --- | --- |

(192)

Výrobní odvětví Unie proto pravděpodobně zaznamená snížení objemu výroby a prodeje i úbytek podílů na trhu Unie. Tento vývoj bude mít pravděpodobně škodlivé účinky na situaci výrobního odvětví Unie, jelikož ve výrobním odvětví tohoto typu s nepružnou nákladovou strukturou a vysokými fixními náklady bude mít snížení objemu výroby a prodeje ve spojení s poklesem prodejních cen jednoznačně negativní dopad na ziskovost. K tomu došlo v původním šetření, kdy se úroveň čínských cen snížila o 8 %, což mělo za následek nárůst objemu čínského dovozu z 3,7 milionu na 6,1 milionu jednotek (to odpovídá zvýšení podílu na trhu z 6,3 % na 12,4 %) a výrobnímu odvětví Unie to způsobilo podstatnou újmu. Výrobní odvětví Unie současně reagovalo snížením výroby (– 24 %), prodeje (– 21 %) a cen (– 6 %), což mělo dopad na ziskovost, která klesla z 3,2 % na – 5,4 %. Pokles čínských cen v původním šetření odpovídá rozpětí cenového podbízení, které bylo v období přezkumného šetření zjištěno u dovozu ze strany spolupracujících čínských vyvážejících výrobců po odečtení antidumpingových cel. Vzhledem k významně nižší úrovni cen na trhu USA (a trzích v ostatních třetích zemích) je pravděpodobné, že pokles cen čínského dovozu v případě, že by byla opatření zrušena, bude pravděpodobně na vyšší úrovni. Podle konzervativního scénáře, podle něhož výše cen čínského dovozu poklesne o 15 %, bude dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie pravděpodobně podstatně vyšší, než bylo zaznamenáno v původním šetření, a může potenciálně znamenat pokles přibližně o 16 procentních bodů.

| (193) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že odkaz na situaci výrobního odvětví Unie během původního šetření není relevantní vzhledem k značně změněné situaci na trhu a současné potřebě dovozu k uspokojení poptávky v Unii. Uvádělo se, že poptávka v Unii nadále poroste a bude v rostoucí míře přesahovat kapacitu výrobního odvětví Unie. Možné dopady vyššího dovozu proto nebudou stejné jako v posuzovaném období v rámci původního šetření. |
| --- | --- |

(193)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že odkaz na situaci výrobního odvětví Unie během původního šetření není relevantní vzhledem k značně změněné situaci na trhu a současné potřebě dovozu k uspokojení poptávky v Unii. Uvádělo se, že poptávka v Unii nadále poroste a bude v rostoucí míře přesahovat kapacitu výrobního odvětví Unie. Možné dopady vyššího dovozu proto nebudou stejné jako v posuzovaném období v rámci původního šetření.

| (194) | Šetření skutečně prokázalo, že se od doby původního šetření situace na trhu Unie změnila, konkrétně spotřeba vykazovala v posuzovaném období v rámci tohoto šetření vzestupný trend, zatímco během původního šetření spotřeba klesala. Šetření na druhou stranu rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie zvýšilo a bude dále zvyšovat svou výrobní kapacitu, aby se vypořádalo se vzestupným trendem spotřeby, zamezí tudíž rostoucímu rozdílu mezi spotřebou v Unii a její kapacitou. Navzdory tvrzením určitých zúčastněných stran, že se trh hliníkových kol řídí požadavky odběratelů s ohledem na konkrétní technické kvalifikace, šetření prokázalo, že mezi dodavateli na trhu existuje rovněž silná cenová soutěž. To potvrzuje i skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo s to využít plně růst spotřeby a podařilo se mu pouze zachovat poměrně stálé podíly na trhu s mírným poklesem během posuzovaného období. To prokazuje, že i při rostoucí spotřebě není správný předpoklad, že výrobní odvětví Unie využije automaticky plně tento růst a bude schopno vyrábět s plným využitím kapacity. V původním šetření vstoupil na trh Unie levný dumpingový dovoz, který převzal podíly výrobního odvětví Unie na trhu. Vzhledem k pravděpodobným rozpětím cenového podbízení (mezi 8 a 30 %) a vysokým volným kapacitám v Číně lze očekávat, že levný dovoz pravděpodobně převezme odběratele a podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to navzdory růstu spotřeby. Odkaz na původní šetření proto představuje platné měřítko a tvrzení stran v tomto ohledu se zamítají. |
| --- | --- |

(194)

Šetření skutečně prokázalo, že se od doby původního šetření situace na trhu Unie změnila, konkrétně spotřeba vykazovala v posuzovaném období v rámci tohoto šetření vzestupný trend, zatímco během původního šetření spotřeba klesala. Šetření na druhou stranu rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie zvýšilo a bude dále zvyšovat svou výrobní kapacitu, aby se vypořádalo se vzestupným trendem spotřeby, zamezí tudíž rostoucímu rozdílu mezi spotřebou v Unii a její kapacitou. Navzdory tvrzením určitých zúčastněných stran, že se trh hliníkových kol řídí požadavky odběratelů s ohledem na konkrétní technické kvalifikace, šetření prokázalo, že mezi dodavateli na trhu existuje rovněž silná cenová soutěž. To potvrzuje i skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo s to využít plně růst spotřeby a podařilo se mu pouze zachovat poměrně stálé podíly na trhu s mírným poklesem během posuzovaného období. To prokazuje, že i při rostoucí spotřebě není správný předpoklad, že výrobní odvětví Unie využije automaticky plně tento růst a bude schopno vyrábět s plným využitím kapacity. V původním šetření vstoupil na trh Unie levný dumpingový dovoz, který převzal podíly výrobního odvětví Unie na trhu. Vzhledem k pravděpodobným rozpětím cenového podbízení (mezi 8 a 30 %) a vysokým volným kapacitám v Číně lze očekávat, že levný dovoz pravděpodobně převezme odběratele a podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to navzdory růstu spotřeby. Odkaz na původní šetření proto představuje platné měřítko a tvrzení stran v tomto ohledu se zamítají.

| (195) | Podle pravděpodobného scénáře, podle něhož vstoupí na trh Unie značná část čínského dovozu za nízké dumpingové ceny, pokud by byla cla zrušena, lze přiměřeně očekávat, že výrobní odvětví Unie bude reagovat velmi podobným způsobem, jaký byl zaznamenán v původním šetření, tj. s dopady na objemy i na ceny. Na základě skutečností zjištěných v rámci tohoto šetření lze vyvodit závěr, že je pravděpodobný pokles cen (přibližně v rozmezí od 8 % do 30 %), zvýšení výrobních nákladů (kvůli snížení objemu výroby) a snížení objemu prodeje (jelikož čínští výrobci získají opět podíly na trhu), což povede k ziskovosti na hranici rentability, či dokonce k záporné ziskovosti, která by každopádně byla pod cílovým ziskem stanoveným v původním šetření (3,2 %). |
| --- | --- |

(195)

Podle pravděpodobného scénáře, podle něhož vstoupí na trh Unie značná část čínského dovozu za nízké dumpingové ceny, pokud by byla cla zrušena, lze přiměřeně očekávat, že výrobní odvětví Unie bude reagovat velmi podobným způsobem, jaký byl zaznamenán v původním šetření, tj. s dopady na objemy i na ceny. Na základě skutečností zjištěných v rámci tohoto šetření lze vyvodit závěr, že je pravděpodobný pokles cen (přibližně v rozmezí od 8 % do 30 %), zvýšení výrobních nákladů (kvůli snížení objemu výroby) a snížení objemu prodeje (jelikož čínští výrobci získají opět podíly na trhu), což povede k ziskovosti na hranici rentability, či dokonce k záporné ziskovosti, která by každopádně byla pod cílovým ziskem stanoveným v původním šetření (3,2 %).

| (196) | Další úvaha byla založena na výpočtu ceny výrobního odvětví Unie nepůsobící újmu, a to na základě jeho průměrných výrobních nákladů během období přezkumného šetření a nad cílovým ziskem v původním šetření, a to podle konzervativního scénáře, podle něhož se stále jedná o přiměřenou výši zisku. Výrobní odvětví Unie však v této souvislosti tvrdilo, že úroveň zisku ve výši 3,2 % nezaručuje dlouhodobé přežití výrobního odvětví, a uvedlo, že by přiměřená výše zisku v tomto kapitálově náročném odvětví činila 10 %. Na základě cílového zisku ve výši 3,2 % byla průměrná cena nepůsobící újmu vypočítána ve výši 48,26 EUR/jednotka. Připomíná se, že je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou v případě neexistence cel schopni prodávat v Unii za ceny přinejmenším o 8 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, pokud ceny neklesnou až o 30 %. I v případě, že by se čínské dovozní ceny snížily pouze o 8 %, muselo by výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny na úroveň nižší, než je cena nepůsobící újmu, která byla zjištěna výše, aby obstálo v konkurenci s touto dovozní cenou, což potvrzuje, že by pravděpodobné dovozní ceny byly na úrovni působící újmu. V případě ještě většího poklesu dovozních cen, což je (jak prokazuje výše uvedená analýza týkající se čínských cen na třetích trzích) skutečně pravděpodobné, by byla situace ještě dramatičtější. |
| --- | --- |

(196)

Další úvaha byla založena na výpočtu ceny výrobního odvětví Unie nepůsobící újmu, a to na základě jeho průměrných výrobních nákladů během období přezkumného šetření a nad cílovým ziskem v původním šetření, a to podle konzervativního scénáře, podle něhož se stále jedná o přiměřenou výši zisku. Výrobní odvětví Unie však v této souvislosti tvrdilo, že úroveň zisku ve výši 3,2 % nezaručuje dlouhodobé přežití výrobního odvětví, a uvedlo, že by přiměřená výše zisku v tomto kapitálově náročném odvětví činila 10 %. Na základě cílového zisku ve výši 3,2 % byla průměrná cena nepůsobící újmu vypočítána ve výši 48,26 EUR/jednotka. Připomíná se, že je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou v případě neexistence cel schopni prodávat v Unii za ceny přinejmenším o 8 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, pokud ceny neklesnou až o 30 %. I v případě, že by se čínské dovozní ceny snížily pouze o 8 %, muselo by výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny na úroveň nižší, než je cena nepůsobící újmu, která byla zjištěna výše, aby obstálo v konkurenci s touto dovozní cenou, což potvrzuje, že by pravděpodobné dovozní ceny byly na úrovni působící újmu. V případě ještě většího poklesu dovozních cen, což je (jak prokazuje výše uvedená analýza týkající se čínských cen na třetích trzích) skutečně pravděpodobné, by byla situace ještě dramatičtější.

| (197) | Investice výrobního odvětví Unie proto pravděpodobně klesnou, což nejenže ovlivní výrobní kapacitu, nýbrž to výrobní odvětví Unie odradí i od technologického rozvoje. To by tudíž mohlo vést k uzavírání výrobních závodů a úbytku pracovních míst v Unii. Je třeba uvést, že tuto situaci pravděpodobně zesílí skutečnost, že (jak je uvedeno v 162. bodě odůvodnění) výrobní odvětví Unie v posuzovaném období již investovalo do zvýšení kapacity. Případné snížení objemu prodeje a výroby při vyšší instalované kapacitě bude mít na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie ještě škodlivější účinek. |
| --- | --- |

(197)

Investice výrobního odvětví Unie proto pravděpodobně klesnou, což nejenže ovlivní výrobní kapacitu, nýbrž to výrobní odvětví Unie odradí i od technologického rozvoje. To by tudíž mohlo vést k uzavírání výrobních závodů a úbytku pracovních míst v Unii. Je třeba uvést, že tuto situaci pravděpodobně zesílí skutečnost, že (jak je uvedeno v 162. bodě odůvodnění) výrobní odvětví Unie v posuzovaném období již investovalo do zvýšení kapacity. Případné snížení objemu prodeje a výroby při vyšší instalované kapacitě bude mít na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie ještě škodlivější účinek.

| (198) | Zúčastněné strany tvrdily, že jelikož by trh Unie nebyl pro čínské vyvážející výrobce dostatečně atraktivní, aby své prodeje na vývoz do třetích zemí přesměrovali na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena, zachová si výrobní odvětví Unie i v případě neexistence opatření své objemy prodeje a podíly na trhu. Na tomto základě dotyčné strany zpochybnily popsaný dopad zvýšení čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie, zejména co se týká investic a úbytku pracovních míst. Tyto strany tvrdily, že si výrobní odvětví Unie vzhledem k údajnému omezení kapacity udrží své objemy prodeje a výši zisku. |
| --- | --- |

(198)

Zúčastněné strany tvrdily, že jelikož by trh Unie nebyl pro čínské vyvážející výrobce dostatečně atraktivní, aby své prodeje na vývoz do třetích zemí přesměrovali na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena, zachová si výrobní odvětví Unie i v případě neexistence opatření své objemy prodeje a podíly na trhu. Na tomto základě dotyčné strany zpochybnily popsaný dopad zvýšení čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie, zejména co se týká investic a úbytku pracovních míst. Tyto strany tvrdily, že si výrobní odvětví Unie vzhledem k údajnému omezení kapacity udrží své objemy prodeje a výši zisku.

| (199) | Tento argument se zakládal na nepodloženém tvrzení, že by čínští vyvážející výrobci dosáhli na trzích v ostatních třetích zemích vyššího zisku a že mají ekonomický zájem na udržení svých odběratelů na těchto trzích třetích zemí. Tato tvrzení nebyla doložena žádnými důkazy ani potvrzena během šetření. V rozporu s tím, co bylo uvedeno, zjištění vyplývající ze šetření jednoznačně prokázala, že v případě neexistence opatření Čína pravděpodobně dovoz obnoví, jak bylo podrobněji popsáno v 75. až 96. bodě odůvodnění. Tento dovoz by se pravděpodobně uskutečňoval za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a je pravděpodobné, že by převzal významné objemy prodeje výrobního odvětví Unie, jak je rozvedeno níže v 199. až 242. bodě odůvodnění. Na základě těchto skutečností jsou tvrzení dotčených zúčastněných stran v této souvislosti zamítnuta. |
| --- | --- |

(199)

Tento argument se zakládal na nepodloženém tvrzení, že by čínští vyvážející výrobci dosáhli na trzích v ostatních třetích zemích vyššího zisku a že mají ekonomický zájem na udržení svých odběratelů na těchto trzích třetích zemí. Tato tvrzení nebyla doložena žádnými důkazy ani potvrzena během šetření. V rozporu s tím, co bylo uvedeno, zjištění vyplývající ze šetření jednoznačně prokázala, že v případě neexistence opatření Čína pravděpodobně dovoz obnoví, jak bylo podrobněji popsáno v 75. až 96. bodě odůvodnění. Tento dovoz by se pravděpodobně uskutečňoval za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a je pravděpodobné, že by převzal významné objemy prodeje výrobního odvětví Unie, jak je rozvedeno níže v 199. až 242. bodě odůvodnění. Na základě těchto skutečností jsou tvrzení dotčených zúčastněných stran v této souvislosti zamítnuta.

| (200) | Při samostatné analýze pravděpodobnosti obnovení újmy ve vztahu k segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh by se vzhledem k stále většímu přecházení čínských vyvážejících výrobců do segmentu OEM obrázek významně nelišil. Očekává se, že i v budoucnu bude na trhu přetrvávat tendence k přechodu do segmentu OEM. Lze proto rovněž očekávat, že bude pokračovat i rostoucí trend čínského dovozu v segmentu OEM, a hlavní cenový tlak ze strany čínského dovozu bude tudíž existovat v tomto segmentu. To bude mít pravděpodobně významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie a jeho celkovou situaci, jak je popsáno v 191. až 197. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(200)

Při samostatné analýze pravděpodobnosti obnovení újmy ve vztahu k segmentu OEM a segmentu kol pro následný trh by se vzhledem k stále většímu přecházení čínských vyvážejících výrobců do segmentu OEM obrázek významně nelišil. Očekává se, že i v budoucnu bude na trhu přetrvávat tendence k přechodu do segmentu OEM. Lze proto rovněž očekávat, že bude pokračovat i rostoucí trend čínského dovozu v segmentu OEM, a hlavní cenový tlak ze strany čínského dovozu bude tudíž existovat v tomto segmentu. To bude mít pravděpodobně významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie a jeho celkovou situaci, jak je popsáno v 191. až 197. bodě odůvodnění.

| (201) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že přesměrování čínského vývozu hliníkových kol do Unie nehrozí kvůli předpokládanému zvýšení poptávky po hliníkových kolech, a to v Číně i na celosvětové úrovni. Tyto strany tvrdily, že se čínská poptávka na domácím trhu mezi roky 2016 a 2020 podle odhadů zvýší o 14 milionů jednotek a celosvětová poptávka o 23 milionů jednotek. Na tomto základě se tvrdilo, že by tyto trhy mohly absorbovat volnou čínskou kapacitu. |
| --- | --- |

(201)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že přesměrování čínského vývozu hliníkových kol do Unie nehrozí kvůli předpokládanému zvýšení poptávky po hliníkových kolech, a to v Číně i na celosvětové úrovni. Tyto strany tvrdily, že se čínská poptávka na domácím trhu mezi roky 2016 a 2020 podle odhadů zvýší o 14 milionů jednotek a celosvětová poptávka o 23 milionů jednotek. Na tomto základě se tvrdilo, že by tyto trhy mohly absorbovat volnou čínskou kapacitu.

| (202) | Tato tvrzení vycházela z předpokladu, že se celosvětové a čínské kapacity nezmění. Existují však signály, že hospodářské subjekty v Číně a na trzích v ostatních třetích zemí zvyšují své výrobní kapacity s cílem uspokojit rostoucí poptávku. Jak je objasněno v 89. bodě odůvodnění, samotné čtyři skupiny zařazené do vzorku zvýšily svou celkovou kapacitu v posuzovaném období přibližně o 16 milionů jednotek. Jak je uvedeno v 75. až 82. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že trh Unie je v porovnání s ostatními hlavními čínskými vývozními trhy pro čínské vývozce atraktivní, pokud jde o úroveň cen. To platí i pro čínský domácí trh, na němž jsou cenové úrovně v průměru podstatně nižší než v Unii. Na základě toho budou mít čínští vývozci vysokou motivaci k nasměrování (přesměrování) svého vývozu do Unie místo na jiné vývozní trhy či na vlastní domácí trh. Jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění, Indie, jeden z hlavních čínských vývozních trhů, uložila v květnu 2015 antidumpingová cla, a je tudíž velmi pravděpodobné přesměrování vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Antidumpingová a vyrovnávací cla byla vůči Číně uložena i v Austrálii. |
| --- | --- |

(202)

Tato tvrzení vycházela z předpokladu, že se celosvětové a čínské kapacity nezmění. Existují však signály, že hospodářské subjekty v Číně a na trzích v ostatních třetích zemí zvyšují své výrobní kapacity s cílem uspokojit rostoucí poptávku. Jak je objasněno v 89. bodě odůvodnění, samotné čtyři skupiny zařazené do vzorku zvýšily svou celkovou kapacitu v posuzovaném období přibližně o 16 milionů jednotek. Jak je uvedeno v 75. až 82. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že trh Unie je v porovnání s ostatními hlavními čínskými vývozními trhy pro čínské vývozce atraktivní, pokud jde o úroveň cen. To platí i pro čínský domácí trh, na němž jsou cenové úrovně v průměru podstatně nižší než v Unii. Na základě toho budou mít čínští vývozci vysokou motivaci k nasměrování (přesměrování) svého vývozu do Unie místo na jiné vývozní trhy či na vlastní domácí trh. Jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění, Indie, jeden z hlavních čínských vývozních trhů, uložila v květnu 2015 antidumpingová cla, a je tudíž velmi pravděpodobné přesměrování vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Antidumpingová a vyrovnávací cla byla vůči Číně uložena i v Austrálii.

| (203) | Stávající značné volné kapacity v Číně (jak bylo zjištěno v 74. bodě odůvodnění) každopádně zdaleka převyšují očekávaný růst celosvětové poptávky. Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta. |
| --- | --- |

(203)

Stávající značné volné kapacity v Číně (jak bylo zjištěno v 74. bodě odůvodnění) každopádně zdaleka převyšují očekávaný růst celosvětové poptávky. Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.

| (204) | Stejné strany rovněž uvedly, že ceny čínského dovozu nejsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Tyto strany taktéž tvrdily, že čínské ceny hliníkových kol na ostatních vývozních trzích byly vyšší než ceny v Unii, a že trh Unie proto není pro čínský vývoz atraktivní. |
| --- | --- |

(204)

Stejné strany rovněž uvedly, že ceny čínského dovozu nejsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Tyto strany taktéž tvrdily, že čínské ceny hliníkových kol na ostatních vývozních trzích byly vyšší než ceny v Unii, a že trh Unie proto není pro čínský vývoz atraktivní.

| (205) | Jak je uvedeno v 123. bodě odůvodnění, vezmou-li se v úvahu dovozní ceny čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bez antidumpingových cel, činí rozpětí cenového podbízení v průměru 8,0 %. Průměrné rozpětí cenového podbízení zjištěné u čínských vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, činilo podle údajů Eurostatu 7,5 %. Jak je objasněno v 75. až 92. a 202. bodě odůvodnění, při šetření bylo zjištěno, že trh Unie je pro čínský vývoz atraktivní. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(205)

Jak je uvedeno v 123. bodě odůvodnění, vezmou-li se v úvahu dovozní ceny čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bez antidumpingových cel, činí rozpětí cenového podbízení v průměru 8,0 %. Průměrné rozpětí cenového podbízení zjištěné u čínských vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, činilo podle údajů Eurostatu 7,5 %. Jak je objasněno v 75. až 92. a 202. bodě odůvodnění, při šetření bylo zjištěno, že trh Unie je pro čínský vývoz atraktivní. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (206) | Některé strany uvedly, že se čínský dovoz dotčeného výrobku během období přezkumného šetření uskutečňoval pouze v omezeném množství a na trhu Unie se vyskytuje jen omezeně. Na tomto základě zpochybnily strany zjištění Komise, že si čínští vyvážející výrobci udrželi od doby původního šetření svou zákaznickou základnu v segmentu OEM. Tyto strany rovněž zdůraznily, že v segmentu kol pro následný trh a celkově přišli čínští vyvážející výrobci o objemy prodeje a podíl na trhu. |
| --- | --- |

(206)

Některé strany uvedly, že se čínský dovoz dotčeného výrobku během období přezkumného šetření uskutečňoval pouze v omezeném množství a na trhu Unie se vyskytuje jen omezeně. Na tomto základě zpochybnily strany zjištění Komise, že si čínští vyvážející výrobci udrželi od doby původního šetření svou zákaznickou základnu v segmentu OEM. Tyto strany rovněž zdůraznily, že v segmentu kol pro následný trh a celkově přišli čínští vyvážející výrobci o objemy prodeje a podíl na trhu.

| (207) | Výše uvedená tvrzení nejsou jako taková v rozporu se zjištěními Komise, která se týkají objemů trhu. Podotýká se, že zúčastněné strany nepopřely, že (jak bylo zjištěno v rámci šetření) v segmentu OEM došlo od období původního šetření k zvýšení prodeje. Na základě tohoto trendu neposkytly zúčastněné strany přiměřené vysvětlení či důkazy na podporu svého tvrzení, že čínští vyvážející výrobci přišli od období původního šetření o svou zákaznickou základnu v segmentu OEM. Situace výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření byla popsána v 132. až 169. bodě odůvodnění. Jelikož byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie nebyla během období přezkumného šetření způsobena podstatná újma, tvrzení, že čínský dovoz nevyvíjí na trhu Unie tlak, je bezpředmětné. Pravděpodobný vývoj čínského dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován v 54. až 96. bodě odůvodnění a pravděpodobný dopad tohoto dovozu v 191. až 200. bodě odůvodnění. Dotčené strany neposkytly konkrétní údaje týkající se jejich obecného tvrzení, a zejména neuvedly, se kterou částí či částmi analýzy Komise nesouhlasí. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta. Pokud jde o tvrzení, že odhadovaná poptávka po hliníkových kolech překračuje kapacitu výrobního odvětví Unie, podotýká se, že cílem opatření není zaručit výrobnímu odvětví Unie 100 % podíl na trhu ani zabránit dovozu jiným způsobem. Toto tvrzení je proto rovněž zamítnuto. |
| --- | --- |

(207)

Výše uvedená tvrzení nejsou jako taková v rozporu se zjištěními Komise, která se týkají objemů trhu. Podotýká se, že zúčastněné strany nepopřely, že (jak bylo zjištěno v rámci šetření) v segmentu OEM došlo od období původního šetření k zvýšení prodeje. Na základě tohoto trendu neposkytly zúčastněné strany přiměřené vysvětlení či důkazy na podporu svého tvrzení, že čínští vyvážející výrobci přišli od období původního šetření o svou zákaznickou základnu v segmentu OEM. Situace výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření byla popsána v 132. až 169. bodě odůvodnění. Jelikož byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie nebyla během období přezkumného šetření způsobena podstatná újma, tvrzení, že čínský dovoz nevyvíjí na trhu Unie tlak, je bezpředmětné. Pravděpodobný vývoj čínského dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován v 54. až 96. bodě odůvodnění a pravděpodobný dopad tohoto dovozu v 191. až 200. bodě odůvodnění. Dotčené strany neposkytly konkrétní údaje týkající se jejich obecného tvrzení, a zejména neuvedly, se kterou částí či částmi analýzy Komise nesouhlasí. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta. Pokud jde o tvrzení, že odhadovaná poptávka po hliníkových kolech překračuje kapacitu výrobního odvětví Unie, podotýká se, že cílem opatření není zaručit výrobnímu odvětví Unie 100 % podíl na trhu ani zabránit dovozu jiným způsobem. Toto tvrzení je proto rovněž zamítnuto.

| (208) | Stejné strany uvedly, že kvůli rozdílu mezi výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie a poptávkou na trhu Unie bude případný vyšší objem čínského dovozu soutěžit především s ostatními zdroji dovozu, zejména s Tureckem, a to kvůli skutečnosti, že výrobci v Unii začali v rostoucí míře přecházet na technologicky vyspělé výrobky, jež se údajně v Číně ani v ostatních třetích zemích nevyrábějí. |
| --- | --- |

(208)

Stejné strany uvedly, že kvůli rozdílu mezi výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie a poptávkou na trhu Unie bude případný vyšší objem čínského dovozu soutěžit především s ostatními zdroji dovozu, zejména s Tureckem, a to kvůli skutečnosti, že výrobci v Unii začali v rostoucí míře přecházet na technologicky vyspělé výrobky, jež se údajně v Číně ani v ostatních třetích zemích nevyrábějí.

| (209) | Toto tvrzení nebylo doloženo. Naopak, šetření prokázalo, že čínští výrobci i výrobci ve třetích zemích vyrábějí i technologicky vyspělé výrobky. Jak je uvedeno v 130. a 150. bodě odůvodnění, průměrná cena dovozu z Turecka byla nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a odběratelé výrobního odvětví Unie budou mít proto mnohem větší pobídku k tomu, aby se obrátili na čínské dodavatele, než odběratelé tureckých dodavatelů. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(209)

Toto tvrzení nebylo doloženo. Naopak, šetření prokázalo, že čínští výrobci i výrobci ve třetích zemích vyrábějí i technologicky vyspělé výrobky. Jak je uvedeno v 130. a 150. bodě odůvodnění, průměrná cena dovozu z Turecka byla nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a odběratelé výrobního odvětví Unie budou mít proto mnohem větší pobídku k tomu, aby se obrátili na čínské dodavatele, než odběratelé tureckých dodavatelů. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (210) | Stejné strany také tvrdily, že ceny čínského dovozu do Německa (což má být největší trh pro hliníková kola v Unii) byly vyšší než ceny dovozu z Turecka a že podle údajů Eurostatu byly čínské ceny rovněž vyšší než prodejní ceny řady členských států Unie. Informace o cenách byly poskytnuty pro období přezkumného šetření, pro rok 2015 a pro první čtvrtletí roku 2016. Na tomto základě strany tvrdily, že čínský dovoz nevyvíjí na výrobní odvětví Unie cenový tlak. Strany rovněž uvedly, že rozpětí cenového podbízení u čínského dovozu vykazuje klesající tendenci a že na tomto základě lze vyvodit závěr, že v roce 2016 nedojde k cenovému podbízení ani k prodeji pod cenou, a to ani po odečtení antidumpingových cel od prodejních cen. |
| --- | --- |

(210)

Stejné strany také tvrdily, že ceny čínského dovozu do Německa (což má být největší trh pro hliníková kola v Unii) byly vyšší než ceny dovozu z Turecka a že podle údajů Eurostatu byly čínské ceny rovněž vyšší než prodejní ceny řady členských států Unie. Informace o cenách byly poskytnuty pro období přezkumného šetření, pro rok 2015 a pro první čtvrtletí roku 2016. Na tomto základě strany tvrdily, že čínský dovoz nevyvíjí na výrobní odvětví Unie cenový tlak. Strany rovněž uvedly, že rozpětí cenového podbízení u čínského dovozu vykazuje klesající tendenci a že na tomto základě lze vyvodit závěr, že v roce 2016 nedojde k cenovému podbízení ani k prodeji pod cenou, a to ani po odečtení antidumpingových cel od prodejních cen.

| (211) | Za prvé, v souladu s článkem 3 a čl. 4 odst. 1 základního nařízení je analýza prodejních cen výrobního odvětví Unie, obrazu újmy a pravděpodobnosti obnovení újmy založena na posouzení celého trhu Unie a celého výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny v určitých regionech proto nelze vzít v úvahu zvlášť. Dotčené strany netvrdily ani neprokázaly, že byly splněny podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(211)

Za prvé, v souladu s článkem 3 a čl. 4 odst. 1 základního nařízení je analýza prodejních cen výrobního odvětví Unie, obrazu újmy a pravděpodobnosti obnovení újmy založena na posouzení celého trhu Unie a celého výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny v určitých regionech proto nelze vzít v úvahu zvlášť. Dotčené strany netvrdily ani neprokázaly, že byly splněny podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. b) základního nařízení.

| (212) | Za druhé, toto tvrzení bylo každopádně založeno na srovnání průměrných cen za kg, aniž by bylo přihlédnuto k rozdílům mezi jednotlivými typy výrobku. Jak je uvedeno v 123. bodě odůvodnění, analýza na základě úplných a ověřených údajů od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a výrobců v Unii prokázala průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 8,0 %. |
| --- | --- |

(212)

Za druhé, toto tvrzení bylo každopádně založeno na srovnání průměrných cen za kg, aniž by bylo přihlédnuto k rozdílům mezi jednotlivými typy výrobku. Jak je uvedeno v 123. bodě odůvodnění, analýza na základě úplných a ověřených údajů od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a výrobců v Unii prokázala průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 8,0 %.

| (213) | Za třetí, tvrzení, že rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou budou v roce 2016 negativní, se zakládalo na pouhých předpokladech, jež nebyly doloženy žádnými důkazy. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(213)

Za třetí, tvrzení, že rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou budou v roce 2016 negativní, se zakládalo na pouhých předpokladech, jež nebyly doloženy žádnými důkazy. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta.

| (214) | Stejné strany také tvrdily, že zrušení antidumpingových opatření nepovede k škodlivému cenovému tlaku, a to kvůli skutečnosti, že nedostatečná ziskovost výrobního odvětví Unie je způsobena jeho vysokými náklady, jež nejsou úměrné nákladům na suroviny. Tyto strany dále uvedly, že po racionalizaci výrobních nákladů by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet ziskové rozpětí nad cílovým ziskem. Tyto strany taktéž tvrdily, že zvýšení cen a výrobních nákladů nemůže souviset s technickým rozvojem hliníkových kol, a zejména výrobou větších kol a tzv. „lesklých kol“. |
| --- | --- |

(214)

Stejné strany také tvrdily, že zrušení antidumpingových opatření nepovede k škodlivému cenovému tlaku, a to kvůli skutečnosti, že nedostatečná ziskovost výrobního odvětví Unie je způsobena jeho vysokými náklady, jež nejsou úměrné nákladům na suroviny. Tyto strany dále uvedly, že po racionalizaci výrobních nákladů by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet ziskové rozpětí nad cílovým ziskem. Tyto strany taktéž tvrdily, že zvýšení cen a výrobních nákladů nemůže souviset s technickým rozvojem hliníkových kol, a zejména výrobou větších kol a tzv. „lesklých kol“.

| (215) | Za prvé, jak je uvedeno v 151. a 153. bodě odůvodnění, šetřením bylo prokázáno, že zvýšení prodejní ceny a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie souviselo především s významným nárůstem podílu větších kol a tzv. „lesklých kol“. Tento závěr vycházel z ověřených informací výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Dotyčné strany nepředložily žádné důkazy, které by byly v rozporu s těmito ověřenými údaji, nebo je zpochybňovaly. Tvrzení v tomto ohledu jsou proto zamítnuta. Za druhé, tvrzení, že po racionalizaci výrobních nákladů by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet ziskové rozpětí nad cílovým ziskem, představovalo pouhý předpoklad, který nebyl doložen žádnými důkazy. Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je efektivní, jak prokazuje skutečnost, že navzdory větší velikosti a složitosti hliníkových kol byla nominální produktivita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stálá, jak ukazuje tabulka 10. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(215)

Za prvé, jak je uvedeno v 151. a 153. bodě odůvodnění, šetřením bylo prokázáno, že zvýšení prodejní ceny a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie souviselo především s významným nárůstem podílu větších kol a tzv. „lesklých kol“. Tento závěr vycházel z ověřených informací výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Dotyčné strany nepředložily žádné důkazy, které by byly v rozporu s těmito ověřenými údaji, nebo je zpochybňovaly. Tvrzení v tomto ohledu jsou proto zamítnuta. Za druhé, tvrzení, že po racionalizaci výrobních nákladů by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet ziskové rozpětí nad cílovým ziskem, představovalo pouhý předpoklad, který nebyl doložen žádnými důkazy. Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je efektivní, jak prokazuje skutečnost, že navzdory větší velikosti a složitosti hliníkových kol byla nominální produktivita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stálá, jak ukazuje tabulka 10. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta.

| (216) | Stejné strany také uvedly, že na trhu větších kol a „lesklých kol“ jsou čínští výrobci hliníkových kol méně konkurenceschopní než výrobní odvětví Unie kvůli skutečnosti, že dosud musejí investovat do speciálních strojů a vybavení pro výrobu těchto typů kol ve velkém množství. Tyto strany proto tvrdily, že by zrušení antidumpingových opatření neovlivnilo ziskovost výrobců v Unii u těchto specifických, technologicky vyspělejších výrobků. |
| --- | --- |

(216)

Stejné strany také uvedly, že na trhu větších kol a „lesklých kol“ jsou čínští výrobci hliníkových kol méně konkurenceschopní než výrobní odvětví Unie kvůli skutečnosti, že dosud musejí investovat do speciálních strojů a vybavení pro výrobu těchto typů kol ve velkém množství. Tyto strany proto tvrdily, že by zrušení antidumpingových opatření neovlivnilo ziskovost výrobců v Unii u těchto specifických, technologicky vyspělejších výrobků.

| (217) | Za prvé, šetření prokázalo, že čínští vyvážející výrobci vyráběli větší kola a tzv. „lesklá“ kola již v období přezkumného šetření. Za druhé, při šetření bylo prokázáno, že i přes zvýšení prodeje těchto kol představují tato kola celkově pouze menší část objemu výroby výrobního odvětví Unie. Pravděpodobný dopad čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie nelze určit na základě jednotlivých typů výrobku, jelikož tato analýza by nezohlednila přesně situaci výrobního odvětví Unie ve vztahu k obdobnému výrobku. Újmu není nutno prokázat pro každý typ výrobku. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(217)

Za prvé, šetření prokázalo, že čínští vyvážející výrobci vyráběli větší kola a tzv. „lesklá“ kola již v období přezkumného šetření. Za druhé, při šetření bylo prokázáno, že i přes zvýšení prodeje těchto kol představují tato kola celkově pouze menší část objemu výroby výrobního odvětví Unie. Pravděpodobný dopad čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie nelze určit na základě jednotlivých typů výrobku, jelikož tato analýza by nezohlednila přesně situaci výrobního odvětví Unie ve vztahu k obdobnému výrobku. Újmu není nutno prokázat pro každý typ výrobku. Tato tvrzení jsou tudíž zamítnuta.

| (218) | Stejné strany dále tvrdily, že i v případě neexistence antidumpingových opatření by čínští vyvážející výrobci stanovovali své vývozní ceny s ohledem na ceny, které může trh absorbovat. Tyto strany tvrdily, že je tudíž pravděpodobné, že by tyto ceny měly na ziskovost výrobního odvětví Unie omezený (pokud vůbec nějaký) dopad. |
| --- | --- |

(218)

Stejné strany dále tvrdily, že i v případě neexistence antidumpingových opatření by čínští vyvážející výrobci stanovovali své vývozní ceny s ohledem na ceny, které může trh absorbovat. Tyto strany tvrdily, že je tudíž pravděpodobné, že by tyto ceny měly na ziskovost výrobního odvětví Unie omezený (pokud vůbec nějaký) dopad.

| (219) | Toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy a nezohledňuje zjištění Komise ohledně možného vývoje cen čínských vyvážejících výrobců, pokud by opatření pozbyla platnosti, jak bylo uvedeno v 190. a 191. bodě odůvodnění. Šetření prokázalo, že by pravděpodobné cenové úrovně v případě, že by byla opatření zrušena, byly o 8 až 30 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Tvrzení v tomto ohledu jsou proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(219)

Toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy a nezohledňuje zjištění Komise ohledně možného vývoje cen čínských vyvážejících výrobců, pokud by opatření pozbyla platnosti, jak bylo uvedeno v 190. a 191. bodě odůvodnění. Šetření prokázalo, že by pravděpodobné cenové úrovně v případě, že by byla opatření zrušena, byly o 8 až 30 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Tvrzení v tomto ohledu jsou proto zamítnuta.

| (220) | Stejné strany uvedly, že antidumpingová opatření poskytují výrobnímu odvětví Unie nespravedlivou konkurenční výhodu a to údajně zadává výrobu výrobků v nižším segmentu externě zámořským výrobním zařízením, což není v souladu s cíli antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(220)

Stejné strany uvedly, že antidumpingová opatření poskytují výrobnímu odvětví Unie nespravedlivou konkurenční výhodu a to údajně zadává výrobu výrobků v nižším segmentu externě zámořským výrobním zařízením, což není v souladu s cíli antidumpingových opatření.

| (221) | Jak je uvedeno v 258. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii dováželi pouze zanedbatelné objemy hliníkových kol a že ne všechen tento dovoz pocházel nutně z výrobních zařízení, která jsou ve spojení. Na tomto základě nelze prokázat, že výrobnímu odvětví Unie je ve vztahu k zámořským výrobním zařízením poskytnuta nespravedlivá konkurenční výhoda, a toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(221)

Jak je uvedeno v 258. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii dováželi pouze zanedbatelné objemy hliníkových kol a že ne všechen tento dovoz pocházel nutně z výrobních zařízení, která jsou ve spojení. Na tomto základě nelze prokázat, že výrobnímu odvětví Unie je ve vztahu k zámořským výrobním zařízením poskytnuta nespravedlivá konkurenční výhoda, a toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (222) | Stejné strany rovněž tvrdily, že je nepravděpodobné, že by zrušení opatření vedlo k obnovení újmy, a to na základě toho, že na výrobní odvětví Unie nemělo takovýto dopad ani zvýšení podílu na trhu a nižší cenová úroveň tureckého dovozu v porovnání s prodejními cenami výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(222)

Stejné strany rovněž tvrdily, že je nepravděpodobné, že by zrušení opatření vedlo k obnovení újmy, a to na základě toho, že na výrobní odvětví Unie nemělo takovýto dopad ani zvýšení podílu na trhu a nižší cenová úroveň tureckého dovozu v porovnání s prodejními cenami výrobců v Unii.

| (223) | Podotýká se, že průměrná cena dovozu z Turecka (jak je uvedeno v tabulce 6) v období přezkumného šetření činila 48,50 EUR, což je více než cena nepůsobící újmu ve výši 48,25 EUR, jak bylo uvedeno v 196. bodě odůvodnění. Jak je objasněno v témže bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou v případě neexistence cel schopni prodávat v Unii za ceny přinejmenším o 8 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, pokud by jejich ceny nebyly nižší až o 30 %, tj. za ceny působící újmu, které jsou podstatně nižší než stávající úroveň cen dovozu z Turecka. Případný dopad tureckého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie nelze proto považovat za smysluplný ukazatel pravděpodobného účinku čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti, a toto tvrzení je tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(223)

Podotýká se, že průměrná cena dovozu z Turecka (jak je uvedeno v tabulce 6) v období přezkumného šetření činila 48,50 EUR, což je více než cena nepůsobící újmu ve výši 48,25 EUR, jak bylo uvedeno v 196. bodě odůvodnění. Jak je objasněno v témže bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou v případě neexistence cel schopni prodávat v Unii za ceny přinejmenším o 8 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, pokud by jejich ceny nebyly nižší až o 30 %, tj. za ceny působící újmu, které jsou podstatně nižší než stávající úroveň cen dovozu z Turecka. Případný dopad tureckého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie nelze proto považovat za smysluplný ukazatel pravděpodobného účinku čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti, a toto tvrzení je tudíž zamítnuto.

| (224) | Stejné strany tvrdily, že na základě průměrných čínských dovozních cen během období přezkumného šetření (bez antidumpingových cel a s připočtením nákladů po dovozu) nedocházelo v případě dovozu z Číny k prodeji pod cenou, což naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, neuskutečňoval by se čínský dovoz za ceny působící újmu. |
| --- | --- |

(224)

Stejné strany tvrdily, že na základě průměrných čínských dovozních cen během období přezkumného šetření (bez antidumpingových cel a s připočtením nákladů po dovozu) nedocházelo v případě dovozu z Číny k prodeji pod cenou, což naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, neuskutečňoval by se čínský dovoz za ceny působící újmu.

| (225) | Toto tvrzení vycházelo z nesprávné analýzy. Tyto strany za prvé nedoložily výši nákladů po dovozu, která byla v jejich výpočtu použita (5,7 %), a nepředložily žádné důkazy v tomto ohledu. Za druhé, toto tvrzení bylo založeno na srovnání průměrných cen, aniž by bylo přihlédnuto k rozdílům mezi jednotlivými typy výrobku. Jak je objasněno v 123. bodě odůvodnění, dovozní ceny čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku porovnané podle typu výrobku bez antidumpingových cen by byly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v průměru o 8,0 %. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(225)

Toto tvrzení vycházelo z nesprávné analýzy. Tyto strany za prvé nedoložily výši nákladů po dovozu, která byla v jejich výpočtu použita (5,7 %), a nepředložily žádné důkazy v tomto ohledu. Za druhé, toto tvrzení bylo založeno na srovnání průměrných cen, aniž by bylo přihlédnuto k rozdílům mezi jednotlivými typy výrobku. Jak je objasněno v 123. bodě odůvodnění, dovozní ceny čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku porovnané podle typu výrobku bez antidumpingových cen by byly nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v průměru o 8,0 %. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (226) | Jiná zúčastněná strana uvedla, že zrušení antidumpingového cla pravděpodobně nepovede k obnovení újmy, a to na základě předpokladu, že se na trhu Unie prodej uskutečňuje především pro segment OEM, ve kterém je poptávka ovlivněna spíše schopností dodavatelů splnit přísné požadavky výrobců automobilů než cenou. Dotyčná strana v této souvislosti tvrdila, že v tomto segmentu nadměrná kapacita čínských vyvážejících výrobců neexistuje. Tato strana tvrdila, že výrobci automobilů v EU mají při výběru dodavatelů přísné požadavky, pokud jde o technickou způsobilost, jakost, konzistentnost, spolehlivost a blízkost. Uvádělo se proto, že nadměrné kapacity na čínském trhu nelze jednoduše zaslat do Unie za nízké ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(226)

Jiná zúčastněná strana uvedla, že zrušení antidumpingového cla pravděpodobně nepovede k obnovení újmy, a to na základě předpokladu, že se na trhu Unie prodej uskutečňuje především pro segment OEM, ve kterém je poptávka ovlivněna spíše schopností dodavatelů splnit přísné požadavky výrobců automobilů než cenou. Dotyčná strana v této souvislosti tvrdila, že v tomto segmentu nadměrná kapacita čínských vyvážejících výrobců neexistuje. Tato strana tvrdila, že výrobci automobilů v EU mají při výběru dodavatelů přísné požadavky, pokud jde o technickou způsobilost, jakost, konzistentnost, spolehlivost a blízkost. Uvádělo se proto, že nadměrné kapacity na čínském trhu nelze jednoduše zaslat do Unie za nízké ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (227) | Ostatní strany předložily podobná tvrzení a uvedly, že si výrobní odvětví Unie bude moci udržet významný podíl na trhu, jelikož je vnímáno jako kvalitní dodavatel technologicky vyspělých výrobků, jako jsou „lesklá kola“. Tyto strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie bude i nadále upřednostňováno před dovozem ze třetích zemí, zejména ve vyšším segmentu OEM. |
| --- | --- |

(227)

Ostatní strany předložily podobná tvrzení a uvedly, že si výrobní odvětví Unie bude moci udržet významný podíl na trhu, jelikož je vnímáno jako kvalitní dodavatel technologicky vyspělých výrobků, jako jsou „lesklá kola“. Tyto strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie bude i nadále upřednostňováno před dovozem ze třetích zemí, zejména ve vyšším segmentu OEM.

| (228) | Šetření prokázalo, že řada čínských vývozců již vyrábí rovněž velká a „lesklá kola“ a že jsou na podobné úrovni jako výrobci v Unii, pokud jde o kvalifikace, jakost, konzistentnost a spolehlivost, a jsou certifikovaní ze strany svých odběratelů OEM v Unii. Čínští vyvážející výrobci, včetně výrobců nezařazených do vzorku nebo nespolupracujících výrobců, jsou již dodavateli výrobců automobilů, a to pro jejich výrobní závody v Unii i v Číně. Blízkost proto nepředstavuje překážku ani z hlediska certifikace, z hlediska nabídkového řízení nebo z technického hlediska. Otázku blízkosti lze s ohledem na dodací lhůty na druhou stranu snadno vyřešit prostřednictvím logistických řešení, jako je skladování, a není proto rozhodujícím faktorem, který by bránil nárůstu čínského dovozu, jenž by měl za následek obnovení újmy. |
| --- | --- |

(228)

Šetření prokázalo, že řada čínských vývozců již vyrábí rovněž velká a „lesklá kola“ a že jsou na podobné úrovni jako výrobci v Unii, pokud jde o kvalifikace, jakost, konzistentnost a spolehlivost, a jsou certifikovaní ze strany svých odběratelů OEM v Unii. Čínští vyvážející výrobci, včetně výrobců nezařazených do vzorku nebo nespolupracujících výrobců, jsou již dodavateli výrobců automobilů, a to pro jejich výrobní závody v Unii i v Číně. Blízkost proto nepředstavuje překážku ani z hlediska certifikace, z hlediska nabídkového řízení nebo z technického hlediska. Otázku blízkosti lze s ohledem na dodací lhůty na druhou stranu snadno vyřešit prostřednictvím logistických řešení, jako je skladování, a není proto rozhodujícím faktorem, který by bránil nárůstu čínského dovozu, jenž by měl za následek obnovení újmy.

| (229) | Stejná strana rovněž uvedla, že v Číně neexistuje v segmentu OEM dostupná kapacita a že se volné kapacity v Číně týkají pouze hliníkových kol určených pro segment následného trhu. Toto tvrzení však nebylo doloženo. Naopak, šetření prokázalo, že výrobci hliníkových kol vyrábějí pro segment OEM i segment kol pro následný trh pomocí stejných výrobních zařízení, a mohou proto volnou kapacitu využít stejně pro oba segmenty. To prokazuje také skutečnost, že (jak je objasněno v 113. bodě odůvodnění) čínští vyvážející výrobci přešli mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření ze segmentu kol pro následný trh do segmentu OEM. Toto tvrzení je tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(229)

Stejná strana rovněž uvedla, že v Číně neexistuje v segmentu OEM dostupná kapacita a že se volné kapacity v Číně týkají pouze hliníkových kol určených pro segment následného trhu. Toto tvrzení však nebylo doloženo. Naopak, šetření prokázalo, že výrobci hliníkových kol vyrábějí pro segment OEM i segment kol pro následný trh pomocí stejných výrobních zařízení, a mohou proto volnou kapacitu využít stejně pro oba segmenty. To prokazuje také skutečnost, že (jak je objasněno v 113. bodě odůvodnění) čínští vyvážející výrobci přešli mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření ze segmentu kol pro následný trh do segmentu OEM. Toto tvrzení je tudíž zamítnuto.

| (230) | Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že se technické vlastnosti hliníkových kol vyráběných výrobním odvětvím Unie liší od hliníkových kol vyráběných a prodávaných čínskými vývozci. To výrobnímu odvětví Unie zajistí velké zakázky uzavřené s odběrateli v Unii bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena, či nikoli. Tato strana rovněž uvedla, že dlouhodobé smlouvy výrobců v Unii s uživateli původního zařízení vedou k tomu, že výrobní odvětví Unie pravděpodobně v blízké budoucnosti nepřijde o objem prodeje a podíly na trhu ve prospěch čínského dovozu, a že tudíž nedojde k prudkému nárůstu čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(230)

Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že se technické vlastnosti hliníkových kol vyráběných výrobním odvětvím Unie liší od hliníkových kol vyráběných a prodávaných čínskými vývozci. To výrobnímu odvětví Unie zajistí velké zakázky uzavřené s odběrateli v Unii bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena, či nikoli. Tato strana rovněž uvedla, že dlouhodobé smlouvy výrobců v Unii s uživateli původního zařízení vedou k tomu, že výrobní odvětví Unie pravděpodobně v blízké budoucnosti nepřijde o objem prodeje a podíly na trhu ve prospěch čínského dovozu, a že tudíž nedojde k prudkému nárůstu čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (231) | Ze šetření vyplynulo, že mezi hliníkovými koly z různých zdrojů včetně Číny neexistují významné rozdíly (případně jsou tyto rozdíly jen malé) a že hliníková kola ze všech zdrojů jsou v zásadě zaměnitelná. Není neobvyklé, že hliníková kola jsou pořizována z různých zdrojů, a šetření prokázalo, že titíž odběratelé nakupují výrobky jak u výrobního odvětví Unie, tak i u čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(231)

Ze šetření vyplynulo, že mezi hliníkovými koly z různých zdrojů včetně Číny neexistují významné rozdíly (případně jsou tyto rozdíly jen malé) a že hliníková kola ze všech zdrojů jsou v zásadě zaměnitelná. Není neobvyklé, že hliníková kola jsou pořizována z různých zdrojů, a šetření prokázalo, že titíž odběratelé nakupují výrobky jak u výrobního odvětví Unie, tak i u čínských vyvážejících výrobců.

| (232) | Pokud jde o tvrzení, že dlouhodobé smlouvy výrobního odvětví Unie zabrání prudkému nárůstu čínského dovozu, šetření prokázalo, že smlouvy uzavřené mezi výrobci v Unii a příslušnými uživateli obvykle neobsahují právoplatné závazky týkající se množství v dlouhodobém horizontu. Existující smlouvy proto jako takové nezaručují zachování objemů prodeje, jak bylo uvedeno. |
| --- | --- |

(232)

Pokud jde o tvrzení, že dlouhodobé smlouvy výrobního odvětví Unie zabrání prudkému nárůstu čínského dovozu, šetření prokázalo, že smlouvy uzavřené mezi výrobci v Unii a příslušnými uživateli obvykle neobsahují právoplatné závazky týkající se množství v dlouhodobém horizontu. Existující smlouvy proto jako takové nezaručují zachování objemů prodeje, jak bylo uvedeno.

| (233) | Tvrzení dotyčné strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(233)

Tvrzení dotyčné strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.

| (234) | Jiná strana tvrdila, že přechod poptávky na segment OEM znamenal, že výrobní odvětví Unie zaujímá přední postavení, a že omezená kapacita výrobního odvětví Unie vede nyní k značnému nedostatku dodávek na trhu Unie. Podle tohoto tvrzení se odhaduje, že tato situace bude pokračovat do příštího desetiletí. Tato strana i další strany rovněž uvedly, že samotné výrobní odvětví Unie připustilo, že jeho knihy objednávek jsou již plné do roku 2019–2022, a prohlásilo, že již jsou uzavřeny zakázky na dalších pět let, a nejméně do roku 2022 je tudíž zaručeno plné využití kapacity a ziskové ceny. Podle těchto stran umožnil přechod do segmentu OEM výrobnímu odvětví Unie rovněž přejít z 5 % ztrát v roce 2009 k 10 % zisku v období přezkumného šetření. Na tomto základě dotyčné strany tvrdily, že pozbytí platnosti antidumpingového cla pravděpodobně nepovede k obnovení újmy. |
| --- | --- |

(234)

Jiná strana tvrdila, že přechod poptávky na segment OEM znamenal, že výrobní odvětví Unie zaujímá přední postavení, a že omezená kapacita výrobního odvětví Unie vede nyní k značnému nedostatku dodávek na trhu Unie. Podle tohoto tvrzení se odhaduje, že tato situace bude pokračovat do příštího desetiletí. Tato strana i další strany rovněž uvedly, že samotné výrobní odvětví Unie připustilo, že jeho knihy objednávek jsou již plné do roku 2019–2022, a prohlásilo, že již jsou uzavřeny zakázky na dalších pět let, a nejméně do roku 2022 je tudíž zaručeno plné využití kapacity a ziskové ceny. Podle těchto stran umožnil přechod do segmentu OEM výrobnímu odvětví Unie rovněž přejít z 5 % ztrát v roce 2009 k 10 % zisku v období přezkumného šetření. Na tomto základě dotyčné strany tvrdily, že pozbytí platnosti antidumpingového cla pravděpodobně nepovede k obnovení újmy.

| (235) | Výše uvedené tvrzení vycházelo z nesprávného chápání podání výrobního odvětví Unie, v němž se uvádělo, že kniha objednávek bude zahrnovat dodávky v období 2019–2022. Neuvádělo se v něm však, že knihy objednávek jsou plné ani že již jsou uzavřeny zakázky na dalších pět let, nýbrž pouze to, že se kniha objednávek vztahuje na dodávky v období 2019 až 2022. Jak je tudíž objasněno v 232. bodě odůvodnění, mezi výrobci v Unii a příslušnými odběrateli nebyly uzavřeny platné dlouhodobé závazky týkající se množství. I na základě platných smluv podléhají ceny pravidelným revizím. Tvrzení ohledně plného využití kapacity a zajištění ziskových cen nejméně do roku 2022 je proto neodůvodněné a je zamítnuto. Rovněž tvrzení, že vyšší ziskovost výrobního odvětví Unie byla zapříčiněna přechodem do segmentu OEM, není správné. Jak je objasněno v 143. bodě odůvodnění, segment OEM představoval hlavní segment výrobního odvětví Unie již během období původního šetření, kdy (jak je uvedeno v 106. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 964/2010) zaznamenala Unie významné ztráty i v segmentu OEM. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(235)

Výše uvedené tvrzení vycházelo z nesprávného chápání podání výrobního odvětví Unie, v němž se uvádělo, že kniha objednávek bude zahrnovat dodávky v období 2019–2022. Neuvádělo se v něm však, že knihy objednávek jsou plné ani že již jsou uzavřeny zakázky na dalších pět let, nýbrž pouze to, že se kniha objednávek vztahuje na dodávky v období 2019 až 2022. Jak je tudíž objasněno v 232. bodě odůvodnění, mezi výrobci v Unii a příslušnými odběrateli nebyly uzavřeny platné dlouhodobé závazky týkající se množství. I na základě platných smluv podléhají ceny pravidelným revizím. Tvrzení ohledně plného využití kapacity a zajištění ziskových cen nejméně do roku 2022 je proto neodůvodněné a je zamítnuto. Rovněž tvrzení, že vyšší ziskovost výrobního odvětví Unie byla zapříčiněna přechodem do segmentu OEM, není správné. Jak je objasněno v 143. bodě odůvodnění, segment OEM představoval hlavní segment výrobního odvětví Unie již během období původního šetření, kdy (jak je uvedeno v 106. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 964/2010) zaznamenala Unie významné ztráty i v segmentu OEM. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (236) | Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že čínští vyvážející výrobci náležející do segmentu OEM využívají výrobní kapacity téměř v plném rozsahu, a že tudíž není pravděpodobný významný nárůst jejich prodeje do Unie, pokud by antidumpingové opatření pozbylo platnosti. Tato strana taktéž tvrdila, že v důsledku rostoucí spotřeby v Unii nezpůsobí obecně ani nárůst dovozu z Číny výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zejména kvůli skutečnosti, že výrobní kapacita výrobního odvětví Unie nebude s to uspokojit poptávku v Unii. |
| --- | --- |

(236)

Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že čínští vyvážející výrobci náležející do segmentu OEM využívají výrobní kapacity téměř v plném rozsahu, a že tudíž není pravděpodobný významný nárůst jejich prodeje do Unie, pokud by antidumpingové opatření pozbylo platnosti. Tato strana taktéž tvrdila, že v důsledku rostoucí spotřeby v Unii nezpůsobí obecně ani nárůst dovozu z Číny výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zejména kvůli skutečnosti, že výrobní kapacita výrobního odvětví Unie nebude s to uspokojit poptávku v Unii.

| (237) | Odhady čínských kapacit, které předložila tato strana k doložení svých tvrzení, však neodpovídají zjištěním v rámci stávajícího šetření, jak bylo uvedeno v 55. až 74. bodě odůvodnění. Tvrzení, že v Číně neexistuje významná volná kapacita a že vývoj spotřeby Unie zmírní újmu, pokud by bylo opatření zrušeno, jsou tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(237)

Odhady čínských kapacit, které předložila tato strana k doložení svých tvrzení, však neodpovídají zjištěním v rámci stávajícího šetření, jak bylo uvedeno v 55. až 74. bodě odůvodnění. Tvrzení, že v Číně neexistuje významná volná kapacita a že vývoj spotřeby Unie zmírní újmu, pokud by bylo opatření zrušeno, jsou tudíž zamítnuta.

| (238) | Tatáž strana dále uvedla, že čínská výroba automobilů má mezi roky 2015 a 2020 podle očekávání v souladu s třináctým pětiletým plánem vzrůst z 24,5 milionu jednotek na 30 milionů jednotek. Dotyčná strana tvrdila, že tento nárůst výroby automobilů povede k souběžnému zvýšení čínské poptávky po hliníkových kolech, a že čínští výrobci proto spíše zvýší svůj domácí prodej, místo aby přesměrovali vývoz do Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(238)

Tatáž strana dále uvedla, že čínská výroba automobilů má mezi roky 2015 a 2020 podle očekávání v souladu s třináctým pětiletým plánem vzrůst z 24,5 milionu jednotek na 30 milionů jednotek. Dotyčná strana tvrdila, že tento nárůst výroby automobilů povede k souběžnému zvýšení čínské poptávky po hliníkových kolech, a že čínští výrobci proto spíše zvýší svůj domácí prodej, místo aby přesměrovali vývoz do Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.

| (239) | Jak je uvedeno v 89. až 91. bodě odůvodnění, ačkoli mezi automobilovým trhem a trhem hliníkových kol skutečně existuje úzká vazba, zvýšení poptávky po hliníkových kolech na čínském domácím trhu pravděpodobně neabsorbuje dostupné volné kapacity v Číně, a to rovněž s přihlédnutím k značným cenovým rozdílům na čínském domácím trhu v porovnání s trhem Unie. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(239)

Jak je uvedeno v 89. až 91. bodě odůvodnění, ačkoli mezi automobilovým trhem a trhem hliníkových kol skutečně existuje úzká vazba, zvýšení poptávky po hliníkových kolech na čínském domácím trhu pravděpodobně neabsorbuje dostupné volné kapacity v Číně, a to rovněž s přihlédnutím k značným cenovým rozdílům na čínském domácím trhu v porovnání s trhem Unie. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.

| (240) | Řada stran tvrdila, že obnovení újmy není pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z růstu spotřeby hliníkových kol na celosvětové úrovni i v Unii bez ohledu na zvýšení čínského dovozu do Unie. Mimoto bylo uvedeno, že odhadovaný nárůst spotřeby umožní čínským vyvážejícím výrobcům zvýšit vývoz na trh Unie, aniž by tento vyvíjel cenový tlak. |
| --- | --- |

(240)

Řada stran tvrdila, že obnovení újmy není pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z růstu spotřeby hliníkových kol na celosvětové úrovni i v Unii bez ohledu na zvýšení čínského dovozu do Unie. Mimoto bylo uvedeno, že odhadovaný nárůst spotřeby umožní čínským vyvážejícím výrobcům zvýšit vývoz na trh Unie, aniž by tento vyvíjel cenový tlak.

| (241) | Šetření prokázalo, že do Unie budou vzhledem k její atraktivitě pravděpodobně přesměrovány významné objemy čínského vývozu (75. až 88. bod odůvodnění). V Číně mimoto existují vysoké volné kapacity, jež by mohly být rovněž nasměrovány na trh Unie. Čínští vyvážející výrobci budou proto schopni převzít nejen vyšší spotřebu, nýbrž i objemy prodeje výrobců v Unii. Proto i podle scénáře založeného na vyšší spotřebě je velmi pravděpodobné, že čínský vývoz převezme objemy prodeje a podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Co se týká cen, je pravděpodobné, že ty budou na nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 8 až 30 %, jak je popsáno v 191. bodě odůvodnění, s dopady popsanými v 192. bodě odůvodnění, což pravděpodobně povede k obnovení podstatné újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(241)

Šetření prokázalo, že do Unie budou vzhledem k její atraktivitě pravděpodobně přesměrovány významné objemy čínského vývozu (75. až 88. bod odůvodnění). V Číně mimoto existují vysoké volné kapacity, jež by mohly být rovněž nasměrovány na trh Unie. Čínští vyvážející výrobci budou proto schopni převzít nejen vyšší spotřebu, nýbrž i objemy prodeje výrobců v Unii. Proto i podle scénáře založeného na vyšší spotřebě je velmi pravděpodobné, že čínský vývoz převezme objemy prodeje a podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Co se týká cen, je pravděpodobné, že ty budou na nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 8 až 30 %, jak je popsáno v 191. bodě odůvodnění, s dopady popsanými v 192. bodě odůvodnění, což pravděpodobně povede k obnovení podstatné újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (242) | Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření by se s největší pravděpodobností obnovila újma působená výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(242)

Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření by se s největší pravděpodobností obnovila újma působená výrobnímu odvětví Unie.

G.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (243) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících opatření vůči ČLR nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a dodavatelů výrobního odvětví Unie (odvětví na předcházejícím stupni dodavatelského řetězce). |
| --- | --- |

(243)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících opatření vůči ČLR nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a dodavatelů výrobního odvětví Unie (odvětví na předcházejícím stupni dodavatelského řetězce).

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (244) | Šetření ukázalo, že během období přezkumného šetření překonalo výrobní odvětví Unie účinky újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny. Pokud by opatření vůči Číně byla zrušena, je však pravděpodobné obnovení újmy, jelikož by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno dumpingovému dovozu z Číny s objemy, jež mohou být značné a které vyvíjejí významný cenový tlak. V důsledku toho by se hospodářská situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně významně zhoršila, a to z výše popsaných důvodů. Zachování opatření naopak zajistí na trhu jistotu a umožní výrobnímu odvětví Unie udržet si příznivou hospodářskou situaci a pokračovat v realizaci investičních plánů k zvýšení výrobních kapacit, aby mohlo uspokojit rostoucí poptávku i vyvíjející se technické požadavky na hliníková kola. |
| --- | --- |

(244)

Šetření ukázalo, že během období přezkumného šetření překonalo výrobní odvětví Unie účinky újmy způsobené dumpingovým dovozem z Číny. Pokud by opatření vůči Číně byla zrušena, je však pravděpodobné obnovení újmy, jelikož by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno dumpingovému dovozu z Číny s objemy, jež mohou být značné a které vyvíjejí významný cenový tlak. V důsledku toho by se hospodářská situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně významně zhoršila, a to z výše popsaných důvodů. Zachování opatření naopak zajistí na trhu jistotu a umožní výrobnímu odvětví Unie udržet si příznivou hospodářskou situaci a pokračovat v realizaci investičních plánů k zvýšení výrobních kapacit, aby mohlo uspokojit rostoucí poptávku i vyvíjející se technické požadavky na hliníková kola.

| (245) | Na tomto základě byl vyvozen závěr, že by zachování platných antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(245)

Na tomto základě byl vyvozen závěr, že by zachování platných antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

3.   Zájem dovozců

Zájem dovozců

| (246) | Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno osmdesát známých dovozců/uživatelů. Na formulář pro výběr vzorku odpovědělo jedenáct společností, z toho šest společností dováželo hliníková kola z Číny. |
| --- | --- |

(246)

Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno osmdesát známých dovozců/uživatelů. Na formulář pro výběr vzorku odpovědělo jedenáct společností, z toho šest společností dováželo hliníková kola z Číny.

| (247) | Šetření ukázalo, že tři z těchto šesti společností jsou ve skutečnosti výrobci automobilů, kteří používají hliníková kola při výrobě automobilů, a považují se tudíž za uživatele, jejichž situace je analyzována v 250. až 268. bodě odůvodnění. Dovoz ze strany zbývajících tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, představoval méně než 2 % celkového objemu dovozu z Číny během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(247)

Šetření ukázalo, že tři z těchto šesti společností jsou ve skutečnosti výrobci automobilů, kteří používají hliníková kola při výrobě automobilů, a považují se tudíž za uživatele, jejichž situace je analyzována v 250. až 268. bodě odůvodnění. Dovoz ze strany zbývajících tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, představoval méně než 2 % celkového objemu dovozu z Číny během období přezkumného šetření.

| (248) | Pouze jedna z odpovědí na dotazník, jež byly obdrženy od výše zmíněných tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla dostatečně úplná, aby ji bylo možno použít při analýze. Tento dovozce pořizoval hliníková kola rovněž od dodavatelů na trzích ostatních třetích zemí a podíl obratu dotčeného výrobku na jeho celkové činnosti tvořil pouze část. Na tomto základě lze usuzovat, že cla nemají významný dopad na celkovou činnost tohoto dovozce související s hliníkovými koly. Činnost související s hliníkovými koly byla ve skutečnosti zisková. |
| --- | --- |

(248)

Pouze jedna z odpovědí na dotazník, jež byly obdrženy od výše zmíněných tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla dostatečně úplná, aby ji bylo možno použít při analýze. Tento dovozce pořizoval hliníková kola rovněž od dodavatelů na trzích ostatních třetích zemí a podíl obratu dotčeného výrobku na jeho celkové činnosti tvořil pouze část. Na tomto základě lze usuzovat, že cla nemají významný dopad na celkovou činnost tohoto dovozce související s hliníkovými koly. Činnost související s hliníkovými koly byla ve skutečnosti zisková.

| (249) | Neexistovaly proto žádné signály, že zachování opatření bude mít značný negativní dopad na dovozce, který by vyvážil pozitivní dopady opatření na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(249)

Neexistovaly proto žádné signály, že zachování opatření bude mít značný negativní dopad na dovozce, který by vyvážil pozitivní dopady opatření na výrobní odvětví Unie.

4.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (250) | Dotazníky byly zaslány přibližně 70 známým uživatelům. Přihlásilo se a odpovědi na otazník poskytlo sedm výrobců automobilů. Spolupracovalo rovněž jedno sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol, která jsou prodávána na trhu OEM. Při šetření nespolupracovali žádní další uživatelé. |
| --- | --- |

(250)

Dotazníky byly zaslány přibližně 70 známým uživatelům. Přihlásilo se a odpovědi na otazník poskytlo sedm výrobců automobilů. Spolupracovalo rovněž jedno sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol, která jsou prodávána na trhu OEM. Při šetření nespolupracovali žádní další uživatelé.

| (251) | Dovoz spolupracujících uživatelů představoval 50,4 % celkového dovozu z ČLR do Unie. |
| --- | --- |

(251)

Dovoz spolupracujících uživatelů představoval 50,4 % celkového dovozu z ČLR do Unie.

| (252) | Šetření prokázalo, že celkově se výrobci automobilů spoléhají na čínské dodávky pouze v omezeném rozsahu a že většina použitých hliníkových kol byla pořízena od výrobního odvětví Unie. Někteří spolupracující uživatelé nedováželi z Číny vůbec, někteří dováželi z Číny méně než 5 % výrobků pokrývajících jejich potřeby, zatímco jiní dováželi z Číny výrobky pokrývající až 10 % jejich potřeb. Šetření rovněž ukázalo, že někteří uživatelé využívali při dovozu z Číny režim aktivního zušlechťovacího styku (ačkoli v omezeném rozsahu), jelikož prodávali konečný výrobek dále na vývozních trzích. |
| --- | --- |

(252)

Šetření prokázalo, že celkově se výrobci automobilů spoléhají na čínské dodávky pouze v omezeném rozsahu a že většina použitých hliníkových kol byla pořízena od výrobního odvětví Unie. Někteří spolupracující uživatelé nedováželi z Číny vůbec, někteří dováželi z Číny méně než 5 % výrobků pokrývajících jejich potřeby, zatímco jiní dováželi z Číny výrobky pokrývající až 10 % jejich potřeb. Šetření rovněž ukázalo, že někteří uživatelé využívali při dovozu z Číny režim aktivního zušlechťovacího styku (ačkoli v omezeném rozsahu), jelikož prodávali konečný výrobek dále na vývozních trzích.

| (253) | Všichni spolupracující uživatelé vznesli proti opatřením námitky a tvrdili, že mají zájem na rozmanitých zdrojích dodávek. Tito uživatelé tvrdili, že opatření mají za následek jejich závislost na omezeném počtu výrobců v Unii. Šetření však prokázalo existenci dovozu z ostatních třetích zemí, zejména Turecka, který během posuzovaného období vzrostl. Celkové objemy dovozu z ostatních třetích zemí do Unie se v posuzovaném období zvýšily o 35 %, což je rychlejší vývoj než vývoj spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(253)

Všichni spolupracující uživatelé vznesli proti opatřením námitky a tvrdili, že mají zájem na rozmanitých zdrojích dodávek. Tito uživatelé tvrdili, že opatření mají za následek jejich závislost na omezeném počtu výrobců v Unii. Šetření však prokázalo existenci dovozu z ostatních třetích zemí, zejména Turecka, který během posuzovaného období vzrostl. Celkové objemy dovozu z ostatních třetích zemí do Unie se v posuzovaném období zvýšily o 35 %, což je rychlejší vývoj než vývoj spotřeby v Unii.

| (254) | Na základě těchto zjištění se tvrzení ohledně nedostatečné rozmanitosti dodávek zamítá. |
| --- | --- |

(254)

Na základě těchto zjištění se tvrzení ohledně nedostatečné rozmanitosti dodávek zamítá.

| (255) | Evropští výrobci automobilů uvedli, že zachování opatření není v zájmu Unie, jelikož antidumpingová opatření negativně ovlivňují konkurenceschopnost výrobců automobilů v Unii. Tito výrobci rovněž tvrdili, že výrobní odvětví Unie nemá k dispozici dostatečnou výrobní kapacitu, aby mohlo uspokojit poptávku v Unii. |
| --- | --- |

(255)

Evropští výrobci automobilů uvedli, že zachování opatření není v zájmu Unie, jelikož antidumpingová opatření negativně ovlivňují konkurenceschopnost výrobců automobilů v Unii. Tito výrobci rovněž tvrdili, že výrobní odvětví Unie nemá k dispozici dostatečnou výrobní kapacitu, aby mohlo uspokojit poptávku v Unii.

| (256) | Jedna zúčastněná strana mimoto tvrdila, že výrobní odvětví Unie bude dovážet hliníková kola z Číny a ostatních třetích zemí, aby uspokojilo rostoucí poptávku svých odběratelů, kterou nelze uspokojit prostřednictvím výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(256)

Jedna zúčastněná strana mimoto tvrdila, že výrobní odvětví Unie bude dovážet hliníková kola z Číny a ostatních třetích zemí, aby uspokojilo rostoucí poptávku svých odběratelů, kterou nelze uspokojit prostřednictvím výrobní kapacity výrobního odvětví Unie.

| (257) | Jak je uvedeno v tabulce 7 v 137. bodě odůvodnění, míra využití kapacity výrobního odvětví Unie byla v posuzovaném období v rozmezí od 88 % do 93 %. Šetření však rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie investuje do zvyšování kapacit, aby uspokojilo vyšší poptávku v Unii, a že se očekává, že to sníží možný nedostatek, na nějž se poukazovalo. Tyto investice mají podle plánu pokračovat i v budoucnu. |
| --- | --- |

(257)

Jak je uvedeno v tabulce 7 v 137. bodě odůvodnění, míra využití kapacity výrobního odvětví Unie byla v posuzovaném období v rozmezí od 88 % do 93 %. Šetření však rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie investuje do zvyšování kapacit, aby uspokojilo vyšší poptávku v Unii, a že se očekává, že to sníží možný nedostatek, na nějž se poukazovalo. Tyto investice mají podle plánu pokračovat i v budoucnu.

| (258) | Co se týká údajného dovozu výrobního odvětví Unie z Číny a ostatních třetích zemí, šetření prokázalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku dováželi pouze zanedbatelné objemy hliníkových kol a že se dovoz uskutečňoval ze Švýcarska a z Turecka, nikoli z Číny. To platí i pro ostatní výrobce v Unii, kteří podle informací obsažených v žádosti dováželi hliníková kola ve velmi malém množství, tj. méně než 500 tisíc jednotek, což odpovídá méně než 1 % výroby v Unii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(258)

Co se týká údajného dovozu výrobního odvětví Unie z Číny a ostatních třetích zemí, šetření prokázalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku dováželi pouze zanedbatelné objemy hliníkových kol a že se dovoz uskutečňoval ze Švýcarska a z Turecka, nikoli z Číny. To platí i pro ostatní výrobce v Unii, kteří podle informací obsažených v žádosti dováželi hliníková kola ve velmi malém množství, tj. méně než 500 tisíc jednotek, což odpovídá méně než 1 % výroby v Unii během období přezkumného šetření.

| (259) | Mimoto se uvádí, že dovoz z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostl, a že by tudíž antidumpingová opatření neměla bránit uživatelům v dovozu hliníkových kol z ČLR, nýbrž mají pouze odstranit narušení a zajistit rovné podmínky pro čínské výrobní odvětví a výrobní odvětví Unie. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(259)

Mimoto se uvádí, že dovoz z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostl, a že by tudíž antidumpingová opatření neměla bránit uživatelům v dovozu hliníkových kol z ČLR, nýbrž mají pouze odstranit narušení a zajistit rovné podmínky pro čínské výrobní odvětví a výrobní odvětví Unie. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.

| (260) | Co se týká konkurenceschopnosti odvětví výroby automobilů, šetření ukázalo, že prostřednictvím režimu aktivního zušlechťovacího styku se výrobci automobilů mohou vyhnout placení antidumpingových cel z hliníkových kol, která jsou namontována ve vozidlech, jež prodávají na vývozních trzích. Během posuzovaného období představoval čínský dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku mezi 21 % až 28 % celkového čínského dovozu. |
| --- | --- |

(260)

Co se týká konkurenceschopnosti odvětví výroby automobilů, šetření ukázalo, že prostřednictvím režimu aktivního zušlechťovacího styku se výrobci automobilů mohou vyhnout placení antidumpingových cel z hliníkových kol, která jsou namontována ve vozidlech, jež prodávají na vývozních trzích. Během posuzovaného období představoval čínský dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku mezi 21 % až 28 % celkového čínského dovozu.

| (261) | Tytéž strany dále tvrdily, že negativní dopad na jejich situaci má kumulativní účinek několika platných antidumpingových cel, která jsou kromě hliníkových kol uložena na řadu vstupů výrobců automobilů, jako jsou spojovací prostředky, nerezavějící ocel, válcované dráty, ocel s organickým povlakem, vysokopevnostní nitě a dráty z molybdenu. |
| --- | --- |

(261)

Tytéž strany dále tvrdily, že negativní dopad na jejich situaci má kumulativní účinek několika platných antidumpingových cel, která jsou kromě hliníkových kol uložena na řadu vstupů výrobců automobilů, jako jsou spojovací prostředky, nerezavějící ocel, válcované dráty, ocel s organickým povlakem, vysokopevnostní nitě a dráty z molybdenu.

| (262) | Šetření ukázalo, že dopad opatření uložených na hliníková kola na náklady je omezený a činí nejvýše 0,2 %. Tento závěr vyplývá ze zjištění v rámci stávajícího šetření, že hliníková kola představují přibližně pouze 1 % nákladů na automobil. Tvrzení ohledně značného negativního dopadu na náklady se proto nepovažovalo za významné a bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(262)

Šetření ukázalo, že dopad opatření uložených na hliníková kola na náklady je omezený a činí nejvýše 0,2 %. Tento závěr vyplývá ze zjištění v rámci stávajícího šetření, že hliníková kola představují přibližně pouze 1 % nákladů na automobil. Tvrzení ohledně značného negativního dopadu na náklady se proto nepovažovalo za významné a bylo zamítnuto.

| (263) | Pokud jde o kumulativní účinek ostatních platných antidumpingových opatření uložených na řadu jiných vstupů, tyto strany nepředložily žádné konkrétní důkazy v tomto ohledu. V rámci šetření proto nebylo možno předložené argumenty ověřit a dotyčné tvrzení bylo nutno zamítnout. |
| --- | --- |

(263)

Pokud jde o kumulativní účinek ostatních platných antidumpingových opatření uložených na řadu jiných vstupů, tyto strany nepředložily žádné konkrétní důkazy v tomto ohledu. V rámci šetření proto nebylo možno předložené argumenty ověřit a dotyčné tvrzení bylo nutno zamítnout.

| (264) | Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana uvedla, že na výrobce automobilů v Unii má významný dopad nedostatečná dostupná kapacita výrobního odvětví Unie a dodavatelů ze třetích zemí v segmentu OEM. Tyto strany tvrdily, že nemají jinou možnost než dovážet čínská hliníková kola a že stávající antidumpingové clo má na tento dovoz přímý nákladový dopad. Mimoto bylo uvedeno, že nedostatečná kapacita výrobního odvětví Unie má negativní dopad na produktivitu a konkurenceschopnost výrobců automobilů a že Komise neuvážila nepřímé nákladové dopady antidumpingového cla na situaci výrobců automobilů. |
| --- | --- |

(264)

Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana uvedla, že na výrobce automobilů v Unii má významný dopad nedostatečná dostupná kapacita výrobního odvětví Unie a dodavatelů ze třetích zemí v segmentu OEM. Tyto strany tvrdily, že nemají jinou možnost než dovážet čínská hliníková kola a že stávající antidumpingové clo má na tento dovoz přímý nákladový dopad. Mimoto bylo uvedeno, že nedostatečná kapacita výrobního odvětví Unie má negativní dopad na produktivitu a konkurenceschopnost výrobců automobilů a že Komise neuvážila nepřímé nákladové dopady antidumpingového cla na situaci výrobců automobilů.

| (265) | Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie investuje do zvyšování kapacit, aby uspokojilo vyšší poptávku v Unii, s cílem snížit možný nedostatek. Tvrzení týkající se nedostatečné kapacity je proto zamítnuto. Co se týká nákladového dopadu, jak je objasněno v 262. bodě odůvodnění, šetřením bylo zjištěno, že opatření uložená na hliníková kola mají na celkové náklady výrobců automobilů jen velmi omezený dopad, a toto tvrzení je proto zamítnuto. Jelikož cílem a účelem antidumpingových opatření není zabránit uživatelům v dovozu hliníkových kol z ČLR, nesouvisejí nepřímé náklady uváděné touto stranou přímo se cly. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(265)

Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie investuje do zvyšování kapacit, aby uspokojilo vyšší poptávku v Unii, s cílem snížit možný nedostatek. Tvrzení týkající se nedostatečné kapacity je proto zamítnuto. Co se týká nákladového dopadu, jak je objasněno v 262. bodě odůvodnění, šetřením bylo zjištěno, že opatření uložená na hliníková kola mají na celkové náklady výrobců automobilů jen velmi omezený dopad, a toto tvrzení je proto zamítnuto. Jelikož cílem a účelem antidumpingových opatření není zabránit uživatelům v dovozu hliníkových kol z ČLR, nesouvisejí nepřímé náklady uváděné touto stranou přímo se cly. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (266) | Stejná strana také tvrdila, že plánované rozšíření kapacity nebude postačovat k uspokojení rostoucí poptávky do roku 2020, a rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie nedoložilo své tvrzení, že zvyšuje svou kapacitu. V této souvislosti se dotyčná strana rovněž dotázala, jak Komise ověřila, že výrobní odvětví Unie bude schopno uspokojit poptávku v Unii. |
| --- | --- |

(266)

Stejná strana také tvrdila, že plánované rozšíření kapacity nebude postačovat k uspokojení rostoucí poptávky do roku 2020, a rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie nedoložilo své tvrzení, že zvyšuje svou kapacitu. V této souvislosti se dotyčná strana rovněž dotázala, jak Komise ověřila, že výrobní odvětví Unie bude schopno uspokojit poptávku v Unii.

| (267) | Jak je objasněno v 257. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie investuje do zvyšování kapacit, aby uspokojilo vyšší poptávku v Unii. Plánované zvýšení kapacity udávané výrobci v Unii bylo porovnáno s odhady výroby automobilů v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku rovněž doložili předpokládané i existující investiční plány. Tato analýza prokázala, že plánované zvýšení kapacity je vyšší než očekávaný nárůst poptávky v Unii v období 2015–2018. Z důvodu zachování důvěrnosti údajů a anonymity nelze jednotlivé investiční plány zúčastněným stranám zpřístupnit. Z tohoto důvodu se tvrzení, že plánované rozšíření kapacity nebude postačovat k uspokojení rostoucí poptávky a že výrobní odvětví Unie nedoložilo své tvrzení, že zvyšuje kapacitu, zamítají. |
| --- | --- |

(267)

Jak je objasněno v 257. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie investuje do zvyšování kapacit, aby uspokojilo vyšší poptávku v Unii. Plánované zvýšení kapacity udávané výrobci v Unii bylo porovnáno s odhady výroby automobilů v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku rovněž doložili předpokládané i existující investiční plány. Tato analýza prokázala, že plánované zvýšení kapacity je vyšší než očekávaný nárůst poptávky v Unii v období 2015–2018. Z důvodu zachování důvěrnosti údajů a anonymity nelze jednotlivé investiční plány zúčastněným stranám zpřístupnit. Z tohoto důvodu se tvrzení, že plánované rozšíření kapacity nebude postačovat k uspokojení rostoucí poptávky a že výrobní odvětví Unie nedoložilo své tvrzení, že zvyšuje kapacitu, zamítají.

| (268) | Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na situaci uživatelů významný negativní dopad. |
| --- | --- |

(268)

Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na situaci uživatelů významný negativní dopad.

5.   Zájem odvětví na předcházejících stupních dodavatelského řetězce

Zájem odvětví na předcházejících stupních dodavatelského řetězce

| (269) | Dotazníky byly zaslány sdružením a známým dodavatelům surovin/zařízení pro výrobní odvětví Unie a rovněž 28 známým jednotlivým dodavatelům v Unii. Připomínky podalo jedno sdružení zastupující evropské odvětví výroby hliníku. |
| --- | --- |

(269)

Dotazníky byly zaslány sdružením a známým dodavatelům surovin/zařízení pro výrobní odvětví Unie a rovněž 28 známým jednotlivým dodavatelům v Unii. Připomínky podalo jedno sdružení zastupující evropské odvětví výroby hliníku.

| (270) | Sdružení zastupující evropské odvětví hliníku poznamenalo, že existuje vysoké riziko, že nadbytečná kapacita v Číně a opakované dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců budou mít značný nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, pokud by byla antidumpingová opatření zrušena. To by zase mělo negativní dopad na výrobu a zaměstnanost na předcházejících stupních hodnotového řetězce pro hliník. Toto sdružení proto podpořilo prodloužení stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(270)

Sdružení zastupující evropské odvětví hliníku poznamenalo, že existuje vysoké riziko, že nadbytečná kapacita v Číně a opakované dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců budou mít značný nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, pokud by byla antidumpingová opatření zrušena. To by zase mělo negativní dopad na výrobu a zaměstnanost na předcházejících stupních hodnotového řetězce pro hliník. Toto sdružení proto podpořilo prodloužení stávajících antidumpingových opatření.

| (271) | Vyvozuje se tudíž závěr, že by zachování opatření bylo v zájmu odvětví na předcházejících stupních řetězce. |
| --- | --- |

(271)

Vyvozuje se tudíž závěr, že by zachování opatření bylo v zájmu odvětví na předcházejících stupních řetězce.

| (272) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise nepatřičně opominula podložené věcné důkazy, které předložili výrobci automobilů, a místo toho založila své závěry na nedoložených tvrzeních, která předložilo výrobní odvětví Unie. Komise během slyšení s úředníkem pro slyšení zmíněném v 10. bodě odůvodnění objasnila, že všechny poskytnuté informace byly vzaty náležitě v úvahu. Informace, které předložilo výrobní odvětví Unie, byly ověřeny. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(272)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise nepatřičně opominula podložené věcné důkazy, které předložili výrobci automobilů, a místo toho založila své závěry na nedoložených tvrzeních, která předložilo výrobní odvětví Unie. Komise během slyšení s úředníkem pro slyšení zmíněném v 10. bodě odůvodnění objasnila, že všechny poskytnuté informace byly vzaty náležitě v úvahu. Informace, které předložilo výrobní odvětví Unie, byly ověřeny. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.

6.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (273) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření uložená na dovoz aluminiových kol pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(273)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření uložená na dovoz aluminiových kol pocházejících z ČLR.

H.   ZÁVĚR A POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

ZÁVĚR A POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (274) | Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo zachovat stávající opatření vůči ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(274)

Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo zachovat stávající opatření vůči ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

| (275) | Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z ČLR uložená nařízením (EU) č. 964/2010. |
| --- | --- |

(275)

Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z ČLR uložená nařízením (EU) č. 964/2010.

| (276) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal žádné stanovisko, |
| --- | --- |

(276)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal žádné stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010) pocházející z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 22,3 %.

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených hliníkových kol pro vozidla kódu KN 8716, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, a v současnosti kódu KN ex 8716 90 90, se zapíše kód TARIC 8716909010.

Členské státy každý měsíc informují Komisi o počtu jednotek dovezených pod tímto kódem a o jejich původu.

Článek 3

Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených výrobků uvedených v článcích 1 a 2 se zapíše počet jejich jednotek.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. ledna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 964/2010 ze dne 25. října 2010 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 282, 28.10.2010, s. 1.)

2

(3)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 47, 10.2.2015, s. 4.)

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343 22.12.2009, s. 51). Toto nařízení bylo zrušeno základním nařízením.

4

(5)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 355, 27.10.2015, s. 8.)

5

(6)  Jak je objasněno v 11. bodě odůvodnění, názvy výrobců v Unii nejsou kvůli zachování důvěrnosti zveřejněny.

6

(7)  Podniková evidence výrobců v Unii i čínských výrobců je vedena v kusech. Dovozní statistiky jsou však k dispozici pouze v kg. U čtyř ověřených skupin činila průměrná hmotnost jednoho kola při prodeji do EU 10,91 kg. Tento přepočítací koeficient se používá v celém nařízení.

7

(8)  Tyto země společně s Čínou představovaly více než 97 % celkového dovozu hliníkových kol během období šetření. V těchto 97 % je zahrnut i dovoz z Bosny a Hercegoviny (ve výši 3 %), nebyl však brán v potaz, jelikož se Bosna a Hercegovina kvůli své malé velikosti a nízkému počtu výrobců nepovažovala za vhodnou srovnatelnou zemi.

8

(9)  Turecko má přinejmenším osm známých výrobců hliníkových kol, kteří soutěží na domácím trhu. Turecko má mimoto nízkou sazbu cla (4,5 %) z dovozu hliníkových kol ze třetích zemí, což usnadňuje dovoz. Během období přezkumného šetření vyvezla jen ČLR do Turecka přibližně 843 926 jednotek, což představuje přibližně polovinu objemu čínského dovozu do Unie v témže období.

9

(10)  Co se týká skupiny Baoding, bylo zjištěno, že reprezentativní jsou všechny typy výrobku prodávané na tureckém trhu. Pokud jde o ostatní tři skupiny, bylo zjištěno, že reprezentativních není celkem šest typů výrobku, což odpovídalo méně než 0,12 % celkového tureckého prodeje.

10

(11)  Veškerý prodej skupin Baoding a Dicastal a většina prodeje skupiny Wanfeng.

11

(12)  Prodej společnosti UK Wanfeng a skupiny Lioho.

12

(13)  
  „
  Na konci roku 2012 se čínská kapacita pro výrobu hliníkových kol blížila 180 milionům ks, zatímco objem prodeje překročil 120 milionů ks, přičemž kapacita byla využita na více než 70 %.
  “ Výňatek ze zprávy Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013, k dispozici na adrese http://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2012-2013-204706201.html.

13

Na konci roku 2012 se čínská kapacita pro výrobu hliníkových kol blížila 180 milionům ks, zatímco objem prodeje překročil 120 milionů ks, přičemž kapacita byla využita na více než 70 %.

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

(14)  Seznam společností je k dispozici ve veřejně přístupném spisu.

14

(15)  Veřejně přístupný výňatek ze zprávy Global and China Automotive Wheel Industry Report 2013-2014 zmiňuje nejméně 110 výrobců kol z řad malých a středních podniků, kteří se zaměřují na vývoz, což znamená, že existují další výrobci, kteří dodávají pouze na domácí trh. http://www.reportsnreports.com/reports/287067-global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2013-2014.html

15

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2013-2014

(16)  Informace o výrobní kapacitě byly dostupné na vlastních internetových stránkách společností, nebo v obchodech, např. http://www.made-in-china.com/ nebo www.tradeee.com

16

(17)  
  300 000 jednotek ročně je nejnižší vykázaná roční kapacita u 21 spolupracujících výrobců. Podle zjištění v rámci šetření je tudíž k zajištění ekonomické životaschopnosti zapotřebí zařízení pro výrobu nejméně 300 000 jednotek ročně. Šest milionů jednotek ročně odpovídá největším výrobním závodům, jež byly během šetření zjištěny.

17

(18)  http://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2012-2013-204706201.html. Tuto 70 % míru využití kapacity lze považovat za konzervativní odhad. Jedná se o průměrný odhad pro celou Čínu včetně spolupracujících společností s potvrzenou vyšší mírou využití kapacity (87 %), což naznačuje, že míra využití kapacity u nespolupracujících společností je pravděpodobně ještě nižší.

18

(19)  Míra využití kapacity zjištěná u čtyř společností zařazených do vzorku činila 89 %, a nikoli 99 %, jak tvrdila zúčastněná strana.

19

(20)  Procentní podíl odkazuje na revidovaný odhad výrobní kapacity pro ČLR na základě připomínek k veřejně dostupným informacím o kapacitě některých nespolupracujících společností, jak je objasněno v 68. a 69. bodě odůvodnění. Oznámený objem výroby 21 spolupracujících společností představuje 48 % celkového odhadovaného objemu výroby v ČLR.

20

(21)  V Číně není neobvyklé, že velcí, zavedení výrobci zadávají část výrobních příkazů externě dodavatelům, kteří nejsou ve spojení. To jim umožňuje rychle se přizpůsobit zvýšení (či snížení) poptávky a spolupracovat s dodavateli, kteří nejsou ve spojení, pouze tehdy, je-li to nezbytné k dosažení optimální míry využití kapacity u jejich vlastních dceřiných společností. Tato praxe byla zjištěna u největší skupiny ze skupin výrobců zařazených do vzorku.

21

(22)  Nařízení Komise (ES) č. 404/2010 ze dne 10. května 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 117, 11.5.2010, s. 64).

22

(23)  Údaje o analýze a revidovaných kapacitách jsou uvedeny v seznamu ve veřejně přístupném spisu.

23

(24)  http://www.researchinchina.com/Htmls/AboutUs/Index.html

24

(25)  91,8 milionu jednotek od 21 spolupracujících společností a odhadovaná kapacita 59 nespolupracujících společností ve výši 98,4 milionu.

25

(26)  Podle zprávy Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 čínský domácí trh koncem roku 2012 představoval 45 milionů jednotek. Studie společnosti McKinsey: Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020, k dispozici na adrese http://www.mckinseychina.com/bigger-better-broader-a-perspective-on-chinas-auto-market-in-2020/, odhaduje, že čínský automobilový průmysl mezi roky 2011 a 2020 poroste ročním tempem ve výši 8 %. Za předpokladu podobného tempa růstu odvětví výroby kol činí velikost domácího trhu v roce 2015 přibližně 57 milionů jednotek.

26

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020

(27)  Čínská databáze vývozu s použitím průměrného přepočítacího koeficientu ve výši 10,91 kg/kolo.

27

(28)  Výši zásob lze obtížně odhadnout. V případě kol určených pro následný trh jsou určité zásoby společné, zatímco v případě kol pro trh OEM je výše zásob obvykle zanedbatelná. Za účelem odhadu dostupných kapacit pro vývoz každopádně neexistuje mezi zásobami a volnou kapacitou významný rozdíl.

28

(29)  Databáze čínského vývozu. Celkový objem vývozu z ČLR (mimo Evropskou unii) činil v období přezkumného šetření 772 720 t (přibližně 71 milionů jednotek), z toho 81 % (629 854 t, tj. přibližně 58 milionů jednotek) směřovalo do pěti předních výše uvedených míst určení.

29

(30)  Z celkem 65 odpovídajících typů výrobku bylo 29 typů dražších na trhu Unie, 32 na trhu USA a 4 měly podobné ceny.

30

(31)  Trh Unie byl dražší u 29 typů výrobku z celkem 65 odpovídajících typů v případě USA. Objem prodeje těchto 29 typů výrobku ze strany čtyř skupin zařazených do vzorku představuje přibližně 3,1 milionu jednotek, tj. zhruba 25 % jejich celkového prodeje do USA. Podle čínské databáze vývozu vyvezla ČLR během období přezkumného šetření do USA 394 693 t (více než 36 milionů jednotek) hliníkových kol. Výše uvedených 25 % odpovídá 8,9 milionům jednotek, tj. 12,7 % spotřeby Unie.

31

(32)  Trh Unie byl dražší u 7 typů výrobku z celkem 20 odpovídajících typů v případě Kanady, u 7 typů výrobku z celkem 15 odpovídajících typů v případě Indie, u 40 typů výrobku z celkem 54 odpovídajících typů v případě Japonska a u 6 typů výrobku z celkem 12 odpovídajících typů v případě Mexika. Tento prodej ze strany čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představuje 2,3 milionu jednotek, tj. přibližně 22 % jejich celkového prodeje do těchto zemí. Podle čínské databáze vývozu vyvezla ČLR během období přezkumného šetření do těchto zemí 235 161 t (přibližně 21,5 milionu jednotek) hliníkových kol. Výše uvedených 22,3 % odpovídá 4,8 milionu jednotek, tj. 6,8 % spotřeby Unie.

32

(33)  Samostatné údaje pro jednotlivé země jsou následující: trh Unie byl dražší u 7 typů výrobku z celkem 20 odpovídajících typů v případě Kanady, u 7 typů výrobku z celkem 15 odpovídajících typů v případě Indie, u 40 typů výrobku z celkem 54 odpovídajících typů v případě Japonska a u 6 typů výrobku z celkem 12 odpovídajících typů v případě Mexika. Objemy těchto typů výrobku představují 1 263 052 kol v případě Japonska, 721 220 kol v Indii, 107 740 kol v Mexiku a 224 364 kol v Kanadě. Celkový počet v případě těchto čtyř destinací činí 2 316 376. Celkový objem prodeje čtyř skupin zařazených do vzorku do těchto míst určení činí 10 384 797 jednotek, přičemž je pravděpodobné přesměrování 22,3 % (2,3 milionu). Při odhadu pravděpodobného přesměrování z ČLR bylo těchto 22,3 % uplatněno na celkový čínský vývoz do těchto čtyř míst určení podle údajů v čínské databázi vývozu, tj. 2 350 161 t (přibližně 21,5 milionu jednotek), z čehož vyplývá pravděpodobné přesměrování 4,8 milionu jednotek.

33

(34)  8,9 milionu z USA a 4,8 milionu z ostatních čtyř míst určení.

34

(35)  Studie společnosti McKinsey: Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020, k dispozici na adrese http://www.mckinseychina.com/bigger-better-broader-a-perspective-on-chinas-auto-market-in-2020/, odhaduje, že čínský automobilový průmysl mezi roky 2011 a 2020 poroste ročním tempem ve výši 8 %.

35

Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020

(36)  Viz pozn. pod čarou č. 31 až 34, v nichž jsou vypočítána příslušná množství pro hlavní vývozní trhy.

36

---

| 24.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 18/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 18/42

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/110

ze dne 23. ledna 2017,

kterým se mění přílohy IV a X nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat. Uvedené nařízení se použije na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat. Uvedené nařízení se použije na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.

| (2) | Ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 zakazuje zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci a příloha IV kapitola I uvedeného nařízení tento zákaz rozšiřuje. Kapitola II uvedené přílohy obsahuje řadu odchylek od tohoto zákazu. Příloha IV kapitola II písm. b) bod ii) nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví, že tento zákaz se nevztahuje na krmení nepřežvýkavých hospodářských zvířat rybí moučkou a krmnými směsmi obsahujícími rybí moučku, které jsou vyráběny, uváděny na trh a používány v souladu s přílohou IV kapitolou III a zvláštními podmínkami stanovenými v kapitole IV oddíle A uvedené přílohy. Příloha IV kapitola II písm. d) nařízení (ES) č. 999/2001 navíc stanoví, že tento zákaz se nevztahuje na krmení neodstavených přežvýkavců mléčnými krmnými směsmi obsahujícími rybí moučku, které jsou vyráběny, uváděny na trh a používány v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v kapitole IV oddíle E uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 zakazuje zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci a příloha IV kapitola I uvedeného nařízení tento zákaz rozšiřuje. Kapitola II uvedené přílohy obsahuje řadu odchylek od tohoto zákazu. Příloha IV kapitola II písm. b) bod ii) nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví, že tento zákaz se nevztahuje na krmení nepřežvýkavých hospodářských zvířat rybí moučkou a krmnými směsmi obsahujícími rybí moučku, které jsou vyráběny, uváděny na trh a používány v souladu s přílohou IV kapitolou III a zvláštními podmínkami stanovenými v kapitole IV oddíle A uvedené přílohy. Příloha IV kapitola II písm. d) nařízení (ES) č. 999/2001 navíc stanoví, že tento zákaz se nevztahuje na krmení neodstavených přežvýkavců mléčnými krmnými směsmi obsahujícími rybí moučku, které jsou vyráběny, uváděny na trh a používány v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v kapitole IV oddíle E uvedené přílohy.

| (3) | Příloha IV kapitola IV oddíl A písm. a) nařízení (ES) č. 999/2001 vyžaduje, že rybí moučka musí být vyráběna ve zpracovatelských zařízeních zabývajících se výhradně výrobou produktů získaných z vodních živočichů kromě mořských savců. Příloha IV kapitola IV oddíl E písm. a) stanoví, že rybí moučka používaná v mléčných krmných směsích pro krmení neodstavených přežvýkavců musí být vyráběna ve zpracovatelských zařízeních zabývajících se výhradně výrobou produktů získaných z vodních živočichů a musí být v souladu s obecnými podmínkami, které jsou stanoveny v kapitole III. |
| --- | --- |

(3)

Příloha IV kapitola IV oddíl A písm. a) nařízení (ES) č. 999/2001 vyžaduje, že rybí moučka musí být vyráběna ve zpracovatelských zařízeních zabývajících se výhradně výrobou produktů získaných z vodních živočichů kromě mořských savců. Příloha IV kapitola IV oddíl E písm. a) stanoví, že rybí moučka používaná v mléčných krmných směsích pro krmení neodstavených přežvýkavců musí být vyráběna ve zpracovatelských zařízeních zabývajících se výhradně výrobou produktů získaných z vodních živočichů a musí být v souladu s obecnými podmínkami, které jsou stanoveny v kapitole III.

| (4) | Příloha I bod 1 písm. e) podbod ii) nařízení (ES) č. 999/2001 definuje „vodní živočichy“ odkazem na definici stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. e) směrnice Rady 2006/88/ES (2) jakožto i) rybu nadtřídy Agnatha a tříd Chondrichthyes a Osteichthyes, ii) měkkýše kmene Mollusca a iii) korýše podkmene Crustacea. |
| --- | --- |

(4)

Příloha I bod 1 písm. e) podbod ii) nařízení (ES) č. 999/2001 definuje „vodní živočichy“ odkazem na definici stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. e) směrnice Rady 2006/88/ES (2) jakožto i) rybu nadtřídy Agnatha a tříd Chondrichthyes a Osteichthyes, ii) měkkýše kmene Mollusca a iii) korýše podkmene Crustacea.

| (5) | Vzhledem k tomu, že se definice „vodních živočichů“ stanovená v příloze I nařízení (ES) č. 999/2001 nevztahuje na bezobratlé jiné než měkkýše a korýše, nepřipouštějí požadavky přílohy IV kapitoly IV oddílu A písm. a) a přílohy IV kapitoly IV oddílu E písm. a) uvedeného nařízení pro výrobu rybí moučky použití volně žijících hvězdic a jiných farmově chovaných vodních bezobratlých než měkkýšů a korýšů. Vzhledem k tomu, že použití moučky vyrobené z volně žijících hvězdic a jiných farmově chovaných vodních bezobratlých než měkkýšů a korýšů v krmivech pro nepřežvýkavce nepředstavuje vyšší riziko přenosu TSE než používání rybí moučky v takových krmivech, měly by být požadavky přílohy IV kapitoly IV oddílu A písm. a) a přílohy IV kapitoly IV oddílu E písm. a) nařízení (ES) č. 999/2001 změněny s cílem doplnit možnost použít pro výrobu rybí moučky hvězdice nebo farmově chované vodní bezobratlé jiné než měkkýše a korýše. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že se definice „vodních živočichů“ stanovená v příloze I nařízení (ES) č. 999/2001 nevztahuje na bezobratlé jiné než měkkýše a korýše, nepřipouštějí požadavky přílohy IV kapitoly IV oddílu A písm. a) a přílohy IV kapitoly IV oddílu E písm. a) uvedeného nařízení pro výrobu rybí moučky použití volně žijících hvězdic a jiných farmově chovaných vodních bezobratlých než měkkýšů a korýšů. Vzhledem k tomu, že použití moučky vyrobené z volně žijících hvězdic a jiných farmově chovaných vodních bezobratlých než měkkýšů a korýšů v krmivech pro nepřežvýkavce nepředstavuje vyšší riziko přenosu TSE než používání rybí moučky v takových krmivech, měly by být požadavky přílohy IV kapitoly IV oddílu A písm. a) a přílohy IV kapitoly IV oddílu E písm. a) nařízení (ES) č. 999/2001 změněny s cílem doplnit možnost použít pro výrobu rybí moučky hvězdice nebo farmově chované vodní bezobratlé jiné než měkkýše a korýše.

| (6) | V zájmu ochrany životního prostředí by mělo být využívání volně žijících hvězdic na výrobu rybí moučky omezeno na případy, kdy jsou hvězdice přemnoženy a představují hrozbu pro produkční oblast akvakultury. Proto by měly požadavky přílohy IV kapitoly IV oddílu A písm. a) a přílohy IV kapitoly IV oddílu E písm. a) nařízení (ES) č. 999/2001 zahrnovat pouze hvězdice sklizené v oblasti produkce měkkýšů. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu ochrany životního prostředí by mělo být využívání volně žijících hvězdic na výrobu rybí moučky omezeno na případy, kdy jsou hvězdice přemnoženy a představují hrozbu pro produkční oblast akvakultury. Proto by měly požadavky přílohy IV kapitoly IV oddílu A písm. a) a přílohy IV kapitoly IV oddílu E písm. a) nařízení (ES) č. 999/2001 zahrnovat pouze hvězdice sklizené v oblasti produkce měkkýšů.

| (7) | Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Příloha X kapitola C bod 4 nařízení (ES) č. 999/2001 uvádí seznam rychlých testů schválených pro sledování TSE u skotu, ovcí a koz. Dne 8. dubna 2016 Komisi informovala skupina Prionics, že hodlá k 15. dubnu 2016 ukončit výrobu diagnostické soupravy Prionics Check PrioSTRIP SR. Tato diagnostická souprava by proto měla být odstraněna ze seznamu schválených rychlých testů TSE u ovcí a koz. Čtvrtá odrážka druhého pododstavce bodu 4 kapitoly C přílohy X by proto měla být zrušena. |
| --- | --- |

(8)

Příloha X kapitola C bod 4 nařízení (ES) č. 999/2001 uvádí seznam rychlých testů schválených pro sledování TSE u skotu, ovcí a koz. Dne 8. dubna 2016 Komisi informovala skupina Prionics, že hodlá k 15. dubnu 2016 ukončit výrobu diagnostické soupravy Prionics Check PrioSTRIP SR. Tato diagnostická souprava by proto měla být odstraněna ze seznamu schválených rychlých testů TSE u ovcí a koz. Čtvrtá odrážka druhého pododstavce bodu 4 kapitoly C přílohy X by proto měla být zrušena.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy IV a X nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. ledna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (Úř. věst. L 328, 24.11.2006, s. 14).

2

---

PŘÍLOHA

Přílohy IV a X nařízení (ES) č. 999/2001 se mění takto:

| 1) | V příloze IV se kapitola IV mění takto:






  a) | v oddílu A se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | rybí moučka musí být vyráběna ve zpracovatelských zařízeních zabývajících se výhradně výrobou produktů získaných z:






  i) | vodních živočichů kromě mořských savců, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V příloze IV se kapitola IV mění takto:

a)

v oddílu A se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

i)

vodních živočichů kromě mořských savců,

| ii) | farmově chovaných vodních bezobratlých živočichů, kromě těch, kteří spadají do definice „vodních živočichů“ podle čl. 3 odst. 1 písm. e) směrnice 2006/88/ES, nebo |
| --- | --- |

ii)

farmově chovaných vodních bezobratlých živočichů, kromě těch, kteří spadají do definice „vodních živočichů“ podle čl. 3 odst. 1 písm. e) směrnice 2006/88/ES, nebo

| iii) | hvězdic druhu Asterias rubens, které jsou sklizené v produkční oblasti definované v příloze I bodu 2.5 nařízení (ES) č. 853/2004 a příslušných způsobem klasifikované;“; |
| --- | --- |

iii)

hvězdic druhu Asterias rubens, které jsou sklizené v produkční oblasti definované v příloze I bodu 2.5 nařízení (ES) č. 853/2004 a příslušných způsobem klasifikované;“;

| b) | v oddílu E se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | rybí moučka používaná v mléčných krmných směsích se vyrábí ve zpracovatelských zařízeních zabývajících se výhradně výrobou produktů získaných z:






  i) | vodních živočichů kromě mořských savců, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

v oddílu E se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

i)

vodních živočichů kromě mořských savců,

| ii) | farmově chovaných vodních bezobratlých živočichů, kromě těch, kteří spadají do definice „vodních živočichů“ podle čl. 3 odst. 1 písm. e) směrnice 2006/88/ES, nebo |
| --- | --- |

ii)

farmově chovaných vodních bezobratlých živočichů, kromě těch, kteří spadají do definice „vodních živočichů“ podle čl. 3 odst. 1 písm. e) směrnice 2006/88/ES, nebo

| iii) | hvězdic druhu Asterias rubens, které jsou sklizené v produkční oblasti definované v příloze I bodu 2.5 nařízení (ES) č. 853/2004 a příslušných způsobem klasifikované. |
| --- | --- |

iii)

hvězdic druhu Asterias rubens, které jsou sklizené v produkční oblasti definované v příloze I bodu 2.5 nařízení (ES) č. 853/2004 a příslušných způsobem klasifikované.

Rybí moučka používaná v mléčných krmných směsích musí být v souladu s obecnými podmínkami, které jsou stanoveny v kapitole III.“

| 2) | V příloze X kapitole C bodě 4 druhém pododstavci se zrušuje čtvrtá odrážka. |
| --- | --- |

2)

V příloze X kapitole C bodě 4 druhém pododstavci se zrušuje čtvrtá odrážka.

---

| 24.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 18/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 18/45

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/111

ze dne 23. ledna 2017

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. ledna 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 141,3 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 149,6 |
| 0707 00 05 | EG | 250,3 |
| MA | 79,2 |
| TR | 205,3 |
| ZZ | 178,3 |
| 0709 91 00 | EG | 168,8 |
| ZZ | 168,8 |
| 0709 93 10 | MA | 317,4 |
| TR | 251,1 |
| ZZ | 284,3 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 66,7 |
| MA | 57,1 |
| TN | 59,7 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 65,5 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 97,9 |
| IL | 155,2 |
| JM | 109,6 |
| MA | 65,8 |
| TR | 78,0 |
| ZZ | 101,3 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 76,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0805 50 10 | AR | 92,5 |
| EG | 93,1 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 10 80 | US | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0808 30 90 | CN | 57,6 |
| TR | 151,9 |
| ZZ | 104,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

141,3

TR

157,8

ZZ

149,6

0707 00 05

EG

250,3

MA

79,2

TR

205,3

ZZ

178,3

0709 91 00

EG

168,8

ZZ

168,8

0709 93 10

MA

317,4

TR

251,1

ZZ

284,3

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

66,7

MA

57,1

TN

59,7

TR

78,5

ZZ

65,5

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

97,9

IL

155,2

JM

109,6

MA

65,8

TR

78,0

ZZ

101,3

0805 22 00

IL

139,7

MA

76,2

ZZ

108,0

0805 50 10

AR

92,5

EG

93,1

TR

88,1

ZZ

91,2

0808 10 80

US

105,5

ZZ

105,5

0808 30 90

CN

57,6

TR

151,9

ZZ

104,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 24.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 18/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 18/47

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2017/112

ze dne 10. ledna 2017

o jmenování velitele mise EU pro vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména článek 38 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/610 ze dne 19. dubna 2016 o vojenské výcvikové misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA) (1), a zejména na článek 5 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím (SZBP) 2016/610 byl velitelem mise EU EUTM RCA jmenován brigádní generál Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím (SZBP) 2016/610 byl velitelem mise EU EUTM RCA jmenován brigádní generál Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ.

| (2) | Podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí (SZBP) 2016/610 Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor v souladu s článkem 38 Smlouvy o Evropské unii k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování následných velitelů mise EU. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí (SZBP) 2016/610 Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor v souladu s článkem 38 Smlouvy o Evropské unii k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování následných velitelů mise EU.

| (3) | Dne 16. listopadu 2016 doporučil Vojenský výbor EU, aby bylo schváleno jmenování brigádního generála Hermana RUYSE, navržené společným výborem Eurocorps, novým velitelem mise EU EUTM RCA jako nástupce brigádního generála Erica HAUTECLOQUE-RAYSZE ode dne 16. ledna 2017. |
| --- | --- |

(3)

Dne 16. listopadu 2016 doporučil Vojenský výbor EU, aby bylo schváleno jmenování brigádního generála Hermana RUYSE, navržené společným výborem Eurocorps, novým velitelem mise EU EUTM RCA jako nástupce brigádního generála Erica HAUTECLOQUE-RAYSZE ode dne 16. ledna 2017.

| (4) | V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, |
| --- | --- |

(4)

V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Brigádní generál Herman RUYS je ode dne 16. ledna 2017 jmenován velitelem mise EU pro vojenskou výcvikovou misi Evropské unie SBOP ve Středoafrické republice (EUTM RCA).

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 10. ledna 2017.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEWENS

---

(1)  
  Úř. věst. L 104, 20.4.2016, s. 21.

1

---

| 24.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 18/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 18/48

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2017/113

ze dne 10. ledna 2017

o prodloužení mandátu vedoucího poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (EUAM UKRAINE/1/2017)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/486/SZBP ze dne 22. července 2014 o poradní misi Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle rozhodnutí 2014/486/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s článkem 38 Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí s cílem vykonávat politickou kontrolu a strategické řízení poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle rozhodnutí 2014/486/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s článkem 38 Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí s cílem vykonávat politickou kontrolu a strategické řízení poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Dne 7. ledna 2016 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUAM UKRAINE/1/2016 (2), kterým vedoucím mise EUAM Ukraine na období od 1. února 2016 do 31. ledna 2017 jmenoval pana Kęstutise LANČINSKASE. |
| --- | --- |

(2)

Dne 7. ledna 2016 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUAM UKRAINE/1/2016 (2), kterým vedoucím mise EUAM Ukraine na období od 1. února 2016 do 31. ledna 2017 jmenoval pana Kęstutise LANČINSKASE.

| (3) | Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla, aby byl mandát pana Kęstutise LANČINSKASE jako vedoucího mise EUAM Ukraine prodloužen na období od 1. února 2017 do 30. listopadu 2017, |
| --- | --- |

(3)

Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla, aby byl mandát pana Kęstutise LANČINSKASE jako vedoucího mise EUAM Ukraine prodloužen na období od 1. února 2017 do 30. listopadu 2017,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Mandát pana Kęstutise LANČINSKASE jako vedoucího mise EUAM Ukraine se prodlužuje do 30. listopadu 2017.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 10. ledna 2017.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  
  Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 42.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2016/49 ze dne 7. ledna 2016 o jmenování vedoucího poradní mise Evropské unie pro reformu sektoru civilní bezpečnosti na Ukrajině (EUAM Ukraine) (EUAM UKRAINE/1/2016) (Úř. věst. L 12, 19.1.2016, s. 47).

2

---

| 24.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 18/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 18/49

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2017/114

ze dne 10. ledna 2017

o prodloužení mandátu vedoucí mise Evropské unie zaměřené na budování kapacit v Somálsku (EUCAP Somálsko/1/2017)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/389/SZBP ze dne 16. července 2012 o misi Evropské unie zaměřené na budování kapacit v Somálsku (EUCAP Somálsko) (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2012/389/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení mise Evropské unie zaměřené na budování kapacit v Somálsku (EUCAP Somálsko), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 9 odst. 1 rozhodnutí 2012/389/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy zmocněn k přijímání příslušných rozhodnutí za účelem výkonu politické kontroly a strategického řízení mise Evropské unie zaměřené na budování kapacit v Somálsku (EUCAP Somálsko), včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Dne 26. července 2016 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUCAP NESTOR/1/2016 (2), kterým jmenoval paní Marii-Cristinu STEPANESCOVOU vedoucí mise EUCAP NESTOR na období od 1. září 2016 do 12. prosince 2016. |
| --- | --- |

(2)

Dne 26. července 2016 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí EUCAP NESTOR/1/2016 (2), kterým jmenoval paní Marii-Cristinu STEPANESCOVOU vedoucí mise EUCAP NESTOR na období od 1. září 2016 do 12. prosince 2016.

| (3) | Rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/2240 (3) byl mandát mise EUCAP NESTOR prodloužen do 31. prosince 2018, přičemž její název byl změněn na „EUCAP Somálsko“. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Rady (SZBP) 2016/2240 (3) byl mandát mise EUCAP NESTOR prodloužen do 31. prosince 2018, přičemž její název byl změněn na „EUCAP Somálsko“.

| (4) | Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dne 9. prosince 2016 navrhla, aby byl mandát paní Marie-Cristiny STEPANESCOVÉ jako vedoucí mise EUCAP Somálsko prodloužen na období od 13. prosince 2016 do 12. prosince 2017, |
| --- | --- |

(4)

Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dne 9. prosince 2016 navrhla, aby byl mandát paní Marie-Cristiny STEPANESCOVÉ jako vedoucí mise EUCAP Somálsko prodloužen na období od 13. prosince 2016 do 12. prosince 2017,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Mandát paní Marie-Cristiny STEPANESCOVÉ jako vedoucí mise Evropské unie zaměřené na budování kapacit v Somálsku (EUCAP Somálsko) se prodlužuje do 12. prosince 2017.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 12. prosince 2016.

V Bruselu dne 10. ledna 2017.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  
  Úř. věst. L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2016/1633 ze dne 26. července 2016 o jmenování vedoucího mise Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) (EUCAP NESTOR/1/2016) (Úř. věst. L 243, 10.9.2016, s. 8).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/2240 ze dne 12. prosince 2016, kterým se mění rozhodnutí 2012/389/SZBP o misi Evropské unie zaměřené na budování regionální námořní kapacity v oblasti Afrického rohu (EUCAP NESTOR) (Úř. věst. L 337, 13.12.2016, s. 18).

3

---

| 24.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 18/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 18/50

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/115

ze dne 20. ledna 2017,

kterým se povoluje uvedení extraktu z fermentovaných sójových bobů na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97

(oznámeno pod číslem C(2017) 165)

(Pouze anglické znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 8. května 2014 podala společnost Japan Bio Science Laboratory u příslušných orgánů v Belgii žádost o uvedení extraktu z fermentovaných sójových bobů na trh Unie jako nové složky potravin ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 258/97. V žádosti se uvádí, že výrobek nesmí používat těhotné a kojící ženy. |
| --- | --- |

(1)

Dne 8. května 2014 podala společnost Japan Bio Science Laboratory u příslušných orgánů v Belgii žádost o uvedení extraktu z fermentovaných sójových bobů na trh Unie jako nové složky potravin ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 258/97. V žádosti se uvádí, že výrobek nesmí používat těhotné a kojící ženy.

| (2) | Dne 1. prosince 2014 vydal příslušný subjekt pro posuzování potravin v Belgii svou zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že extrakt z fermentovaných sójových bobů splňuje kritéria pro nové složky potravin stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Dne 1. prosince 2014 vydal příslušný subjekt pro posuzování potravin v Belgii svou zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že extrakt z fermentovaných sójových bobů splňuje kritéria pro nové složky potravin stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97.

| (3) | Dne 6. ledna 2015 rozeslala Komise zprávu o prvním posouzení ostatním členským státům. |
| --- | --- |

(3)

Dne 6. ledna 2015 rozeslala Komise zprávu o prvním posouzení ostatním členským státům.

| (4) | Během 60denní lhůty stanovené v čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 258/97 vzneslo několik členských států odůvodněné námitky. |
| --- | --- |

(4)

Během 60denní lhůty stanovené v čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 258/97 vzneslo několik členských států odůvodněné námitky.

| (5) | Dne 22. dubna 2015 se Komise obrátila na Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) a požádala jej o další posouzení extraktu z fermentovaných sójových bobů jako nové složky potravin v souladu s nařízením (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Dne 22. dubna 2015 se Komise obrátila na Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) a požádala jej o další posouzení extraktu z fermentovaných sójových bobů jako nové složky potravin v souladu s nařízením (ES) č. 258/97.

| (6) | Dne 28. června 2016 dospěl úřad EFSA ve svém stanovisku k bezpečnosti extraktu z fermentovaných sójových bobů jako nové potraviny (2) k závěru, že extrakt z fermentovaných sójových bobů použitý v doplňcích stravy určených dospělým je za podmínek použití navržených žadatelem, které omezují denní spotřebu na maximální dávku 100 mg, bezpečný. Toto stanovisko poskytuje dostatečné odůvodnění vedoucí k závěru, že extrakt z fermentovaných sójových bobů jako nová složka potravin splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(6)

Dne 28. června 2016 dospěl úřad EFSA ve svém stanovisku k bezpečnosti extraktu z fermentovaných sójových bobů jako nové potraviny (2) k závěru, že extrakt z fermentovaných sójových bobů použitý v doplňcích stravy určených dospělým je za podmínek použití navržených žadatelem, které omezují denní spotřebu na maximální dávku 100 mg, bezpečný. Toto stanovisko poskytuje dostatečné odůvodnění vedoucí k závěru, že extrakt z fermentovaných sójových bobů jako nová složka potravin splňuje kritéria stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97.

| (7) | Ve svém stanovisku úřad EFSA uvedl, že extrakt z fermentovaných sójových bobů obsahuje nattokinázu, která in vitro vykazuje fibrinolytickou aktivitu a in vivo trombolytickou aktivitu u zvířat, pokud je podána parenterálně. Je proto třeba informovat spotřebitele, že extrakt z fermentovaných sójových bobů v kombinaci s léčivými přípravky lze používat pouze pod dohledem lékaře. |
| --- | --- |

(7)

Ve svém stanovisku úřad EFSA uvedl, že extrakt z fermentovaných sójových bobů obsahuje nattokinázu, která in vitro vykazuje fibrinolytickou aktivitu a in vivo trombolytickou aktivitu u zvířat, pokud je podána parenterálně. Je proto třeba informovat spotřebitele, že extrakt z fermentovaných sójových bobů v kombinaci s léčivými přípravky lze používat pouze pod dohledem lékaře.

| (8) | Ve svém stanovisku úřad EFSA dospěl k závěru, že rozpětí expozice je dostatečné vzhledem k maximální úrovni příjmu extraktu z fermentovaných sójových bobů navržené žadatelem. |
| --- | --- |

(8)

Ve svém stanovisku úřad EFSA dospěl k závěru, že rozpětí expozice je dostatečné vzhledem k maximální úrovni příjmu extraktu z fermentovaných sójových bobů navržené žadatelem.

| (9) | Ve svém stanovisku se úřad EFSA domnívá, že riziko alergické reakce na extrakt z fermentovaných sójových bobů je podobné jako riziko spojované s jinými výrobky ze sóji, které musí být označeny v souladu s přílohou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (3). Proto by tato nová složka potravin měla být označena v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 258/97 a nařízením (EU) č. 1169/2011. |
| --- | --- |

(9)

Ve svém stanovisku se úřad EFSA domnívá, že riziko alergické reakce na extrakt z fermentovaných sójových bobů je podobné jako riziko spojované s jinými výrobky ze sóji, které musí být označeny v souladu s přílohou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (3). Proto by tato nová složka potravin měla být označena v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 258/97 a nařízením (EU) č. 1169/2011.

| (10) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (4) stanoví požadavky na doplňky stravy. Použití extraktu z fermentovaných sójových bobů by mělo být povoleno, aniž jsou dotčena ustanovení uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(10)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (4) stanoví požadavky na doplňky stravy. Použití extraktu z fermentovaných sójových bobů by mělo být povoleno, aniž jsou dotčena ustanovení uvedené směrnice.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Extrakt z fermentovaných sójových bobů, jak je specifikován v příloze tohoto rozhodnutí, může být uveden na trh v Unii jako nová složka potravin pro použití v doplňcích stravy ve formě kapslí, tablet nebo prášku určených dospělým, s výjimkou těhotných a kojících žen, v maximální dávce extraktu z fermentovaných sójových bobů 100 mg/den, aniž jsou dotčena ustanovení směrnice 2002/46/ES.

Článek 2

1.   Při označování potravin obsahujících extrakt z fermentovaných sójových bobů povolený tímto rozhodnutím se použije označení „extrakt z fermentovaných sójových bobů“.

2.   Aniž jsou dotčeny další požadavky na označování podle článku 8 nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení (EU) č. 1169/2011, musí být na označení doplňků stravy obsahujících extrakt z fermentovaných sójových bobů uveden údaj, že osoby užívající léčivé přípravky by měly tento výrobek používat pouze pod dohledem lékaře.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno společnosti Japan Bio Science Laboratory Osaka Head Office 1-4-40 Fukushima-ku, Osaka-city Osaka 5533-0003, Japonsko.

V Bruselu dne 20. ledna 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2016; 14(7): 4541.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES) č. 608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51).

4

---

PŘÍLOHA

SPECIFIKACE EXTRAKTU Z FERMENTOVANÝCH SÓJOVÝCH BOBŮ

Popis: Extrakt z fermentovaných sójových bobů je mléčně bílý prášek bez vůně a zápachu. Obsahuje 30 % extraktu z fermentovaných sójových bobů v prášku a 70 % rezistentního dextrinu (jako nosiče) z kukuřičného škrobu, který se přidává během zpracování. Vitamin K2 se během výrobního procesu odstraňuje.

Extrakt z fermentovaných sójových bobů obsahuje nattokinázu izolovanou z natto, potraviny vyrobené fermentací sójových bobů (Glycine max (L.)), které nejsou geneticky modifikovány, pomocí vybraného kmene Bacillus subtilis var. natto.

Specifikace extraktu z fermentovaných sójových bobů

| Parametry | Specifikační hodnota |
| --- | --- |
| Aktivita nattokinázy | 20 000 –28 000 FU (1)/g (2) |
| Identita | konfirmovatelné |
| Jakost | bez nepříjemné chuti nebo zápachu |
| Úbytek hmotnosti sušením | ne více než 10 % |
| Vitamin K2 | ne více než 0,1 mg/kg |
| Těžké kovy
  Olovo
  Arsen | ne více než 20 mg/kg
  ne více než 5 mg/kg
  ne více než 3 mg/kg |
| Životaschopné aerobní bakterie celkem | ne více než 1 000 KTJ (3)/g |
| Kvasinky a plísně | ne více než 100 KTJ/g |
| Koliformní bakterie | ne více než 30 KTJ/g |
| Sporotvorné bakterie | ne více než 10 KTJ/g |
| Escherichia coli | negativní/25 g |
| Salmonella sp. | negativní/25 g |
| Listeria | negativní/25 g |

Parametry

Specifikační hodnota

Aktivita nattokinázy

20 000 –28 000 FU (1)/g (2)

Identita

konfirmovatelné

Jakost

bez nepříjemné chuti nebo zápachu

Úbytek hmotnosti sušením

ne více než 10 %

Vitamin K2

ne více než 0,1 mg/kg

Těžké kovy

Olovo

Arsen

ne více než 20 mg/kg

ne více než 5 mg/kg

ne více než 3 mg/kg

Životaschopné aerobní bakterie celkem

ne více než 1 000 KTJ (3)/g

Kvasinky a plísně

ne více než 100 KTJ/g

Koliformní bakterie

ne více než 30 KTJ/g

Sporotvorné bakterie

ne více než 10 KTJ/g

Escherichia coli

negativní/25 g

Salmonella sp.

negativní/25 g

Listeria

negativní/25 g

---

(1)

FU: jednotky fybrinolytické aktivity.

(2)  Podle zkušební metody popsané v Takaoka et al. (2010).

(3)

KTJ: kolonie tvořící jednotky.

---

| 24.1.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 18/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 18/53

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/116

ze dne 20. ledna 2017,

kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2017) 376)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/2122 (3) bylo přijato v návaznosti na ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích v řadě členských států (dále jen „dotčené členské státy“) a vymezení ochranných pásem a pásem dozoru příslušným orgánem dotčených členských států v souladu se směrnicí Rady 2005/94/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/2122 (3) bylo přijato v návaznosti na ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích v řadě členských států (dále jen „dotčené členské státy“) a vymezení ochranných pásem a pásem dozoru příslušným orgánem dotčených členských států v souladu se směrnicí Rady 2005/94/ES (4).

| (2) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/2122 stanoví, že ochranná pásma a pásma dozoru vymezená příslušným orgánem dotčených členských států v souladu se směrnicí 2005/94/ES mají zahrnovat přinejmenším oblasti uvedené jako ochranná pásma a pásma dozoru v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/2122 dále stanoví, že opatření, která mají být uplatňována v uvedených ochranných pásmech a pásmech dozoru, mají být zachována alespoň do dat stanovených v příloze uvedeného rozhodnutí. Uvedená data zohledňují požadovanou dobu trvání opatření, která mají být uplatňována v ochranných pásmech a pásmech dozoru v souladu se směrnicí 2005/94/ES. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/2122 stanoví, že ochranná pásma a pásma dozoru vymezená příslušným orgánem dotčených členských států v souladu se směrnicí 2005/94/ES mají zahrnovat přinejmenším oblasti uvedené jako ochranná pásma a pásma dozoru v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/2122 dále stanoví, že opatření, která mají být uplatňována v uvedených ochranných pásmech a pásmech dozoru, mají být zachována alespoň do dat stanovených v příloze uvedeného rozhodnutí. Uvedená data zohledňují požadovanou dobu trvání opatření, která mají být uplatňována v ochranných pásmech a pásmech dozoru v souladu se směrnicí 2005/94/ES.

| (3) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/2122 bylo následně změněno prováděcími rozhodnutími Komise (EU) 2016/2219 (5), (EU) 2016/2279 (6), (EU) 2016/2367 (7) a (EU) 2017/14 (8) v návaznosti na další ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v Unii v dotčených členských státech a v návaznosti na ohniska v členských státech, které nebyly uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 v době jeho přijetí. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/2122 bylo následně změněno prováděcími rozhodnutími Komise (EU) 2016/2219 (5), (EU) 2016/2279 (6), (EU) 2016/2367 (7) a (EU) 2017/14 (8) v návaznosti na další ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v Unii v dotčených členských státech a v návaznosti na ohniska v členských státech, které nebyly uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 v době jeho přijetí.

| (4) | Od data poslední změny prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 prováděcím rozhodnutím (EU) 2017/14 oznámily Bulharsko, Německo, Francie, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království Komisi další ohniska influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích mimo oblasti v současnosti uvedené v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122, kde se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, a přijaly nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem těchto ohnisek. |
| --- | --- |

(4)

Od data poslední změny prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 prováděcím rozhodnutím (EU) 2017/14 oznámily Bulharsko, Německo, Francie, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království Komisi další ohniska influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích mimo oblasti v současnosti uvedené v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122, kde se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, a přijaly nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem těchto ohnisek.

| (5) | Kromě toho Chorvatsko oznámilo Komisi změny ochranných pásem a pásem dozoru, která byla již dříve vymezena na jeho území v souladu se směrnicí 2005/94/ES, aby se zohlednila epizootologická situace. |
| --- | --- |

(5)

Kromě toho Chorvatsko oznámilo Komisi změny ochranných pásem a pásem dozoru, která byla již dříve vymezena na jeho území v souladu se směrnicí 2005/94/ES, aby se zohlednila epizootologická situace.

| (6) | Rovněž Česká republika a Řecko nyní oznámily Komisi ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích na svém území, kde se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, a také přijaly nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem těchto ohnisek. Uvedené dva členské státy nejsou v současnosti v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 uvedeny. |
| --- | --- |

(6)

Rovněž Česká republika a Řecko nyní oznámily Komisi ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářstvích na svém území, kde se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, a také přijaly nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem těchto ohnisek. Uvedené dva členské státy nejsou v současnosti v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 uvedeny.

| (7) | Komise opatření, jež Bulharsko, Česká republika, Německo, Řecko, Francie, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království v souladu se směrnicí 2005/94/ES přijaly, ve všech případech prozkoumala a přesvědčila se, že hranice ochranných pásem a pásem dozoru, které vymezily příslušné orgány uvedených členských států, jsou v dostatečné vzdálenosti od jakéhokoli hospodářství, kde bylo ohnisko vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 potvrzeno. |
| --- | --- |

(7)

Komise opatření, jež Bulharsko, Česká republika, Německo, Řecko, Francie, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království v souladu se směrnicí 2005/94/ES přijaly, ve všech případech prozkoumala a přesvědčila se, že hranice ochranných pásem a pásem dozoru, které vymezily příslušné orgány uvedených členských států, jsou v dostatečné vzdálenosti od jakéhokoli hospodářství, kde bylo ohnisko vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 potvrzeno.

| (8) | Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a kladení neopodstatněných překážek obchodu ze strany třetích zemí, je nutné na úrovni Unie a ve spolupráci s Bulharskem, Německem, Francií, Chorvatskem, Maďarskem, Rakouskem, Polskem, Rumunskem, Slovenskem a Spojeným královstvím urychleně popsat změny ochranných pásem a pásem dozoru vymezených v těchto členských státech v souladu se směrnicí 2005/94/ES, aby se zohlednil vývoj epizootologické situace. Oblasti, které jsou pro tyto členské státy v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 uvedeny v současnosti, by proto měly být změněny. |
| --- | --- |

(8)

Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a kladení neopodstatněných překážek obchodu ze strany třetích zemí, je nutné na úrovni Unie a ve spolupráci s Bulharskem, Německem, Francií, Chorvatskem, Maďarskem, Rakouskem, Polskem, Rumunskem, Slovenskem a Spojeným královstvím urychleně popsat změny ochranných pásem a pásem dozoru vymezených v těchto členských státech v souladu se směrnicí 2005/94/ES, aby se zohlednil vývoj epizootologické situace. Oblasti, které jsou pro tyto členské státy v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 uvedeny v současnosti, by proto měly být změněny.

| (9) | Kromě toho je rovněž nutné na úrovni Unie a ve spolupráci s Českou republikou a Řeckem urychleně popsat ochranná pásma a pásma dozoru vymezená v těchto členských státech v souladu se směrnicí 2005/94/ES. Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 by proto měla být dále změněna tak, aby zahrnovala oblasti vymezené v souladu se směrnicí 2005/94/ES jako ochranná pásma a pásma dozoru v České republice a Řecku. |
| --- | --- |

(9)

Kromě toho je rovněž nutné na úrovni Unie a ve spolupráci s Českou republikou a Řeckem urychleně popsat ochranná pásma a pásma dozoru vymezená v těchto členských státech v souladu se směrnicí 2005/94/ES. Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 by proto měla být dále změněna tak, aby zahrnovala oblasti vymezené v souladu se směrnicí 2005/94/ES jako ochranná pásma a pásma dozoru v České republice a Řecku.

| (10) | Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 by proto měla být za účelem aktualizace regionalizace na úrovni Unie změněna tak, aby zahrnovala změny ochranných pásem a pásem dozoru a doby trvání omezení, která mají být v těchto pásmech uplatňována. |
| --- | --- |

(10)

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 by proto měla být za účelem aktualizace regionalizace na úrovni Unie změněna tak, aby zahrnovala změny ochranných pásem a pásem dozoru a doby trvání omezení, která mají být v těchto pásmech uplatňována.

| (11) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/2122 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(11)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/2122 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 20. ledna 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/2122 ze dne 2. prosince 2016 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech (Úř. věst. L 329, 3.12.2016, s. 75).

3

(4)  Směrnice Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (Úř. věst. L 10, 14.1.2006, s. 16).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/2219 ze dne 8. prosince 2016, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech (Úř. věst. L 334, 9.12.2016, s. 52).

5

(6)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/2279 ze dne 15. prosince 2016, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech (Úř. věst. L 342, 16.12.2016, s. 71).

6

(7)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/2367 ze dne 21. prosince 2016, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech (Úř. věst. L 350, 22.12.2016, s. 42).

7

(8)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/14 ze dne 5. ledna 2017, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v určitých členských státech (Úř. věst. L 4, 7.1.2017, s. 10).

8

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/2122 se mění takto:

| 1) | část A se mění takto:






  a) | položka pro Bulharsko se nahrazuje tímto:


  „Členský stát: Bulharsko







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- |
| VIDIN |
| Municipality of Vidin:






  — | Novoseltzi |

1)

část A se mění takto:

a)

položka pro Bulharsko se nahrazuje tímto:

„Členský stát: Bulharsko

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

VIDIN

Municipality of Vidin:

—

Novoseltzi

| — | Ruptzi |
| --- | --- |

—

Ruptzi

| — | Slana Bara |
| --- | --- |

—

Slana Bara

28.1.2017

PLOVDIV

Municipality of Maritza:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

21.1.2017

Municipality of Maritza:

| — | Kalekovetz |
| --- | --- |

—

Kalekovetz

| — | Krislovo |
| --- | --- |

—

Krislovo

22.1.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Chekeritza |
| --- | --- |

—

Chekeritza

3.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Graf Ignatievo |
| --- | --- |

—

Graf Ignatievo

1.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

3.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Belozem |
| --- | --- |

—

Belozem

27.1.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

6.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

10.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Chalakovi |
| --- | --- |

—

Chalakovi

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

6.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

27.1.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Tyurkmen |
| --- | --- |

—

Tyurkmen

27.1.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Varben |
| --- | --- |

—

Varben

1.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Drangovo |
| --- | --- |

—

Drangovo

| — | Otetz Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otetz Kirilovo

6.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Choba |
| --- | --- |

—

Choba

| — | Brezovo |
| --- | --- |

—

Brezovo

10.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Zlatosel |
| --- | --- |

—

Zlatosel

5.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

10.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Razhevo Konare |
| --- | --- |

—

Razhevo Konare

3.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Gradina |
| --- | --- |

—

Gradina

| — | Kruchevo |
| --- | --- |

—

Kruchevo

27.1.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Vinitsa |
| --- | --- |

—

Vinitsa

21.1.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Staro Zhelezare |
| --- | --- |

—

Staro Zhelezare

| — | Novo Zhelezare |
| --- | --- |

—

Novo Zhelezare

| — | Panicheri |
| --- | --- |

—

Panicheri

6.2.2017

MONTANA

Municipality of Montana:

| — | Montana |
| --- | --- |

—

Montana

| — | Blagovo |
| --- | --- |

—

Blagovo

18.1.2017

KARDZHALI

Municipality of Kardzhali:

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

25.1.2017

STARA ZAGORA

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Mirovo |
| --- | --- |

—

Mirovo

21.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Granit |
| --- | --- |

—

Granit

27.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Malak dol |
| --- | --- |

—

Malak dol

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Medovo |
| --- | --- |

—

Medovo

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

28.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Bratya Daskolovi |
| --- | --- |

—

Bratya Daskolovi

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Saedinenie |
| --- | --- |

—

Saedinenie

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Pravoslav |
| --- | --- |

—

Pravoslav

3.2.2017

HASKOVO

Municipality of Haskovo:

| — | Haskovo |
| --- | --- |

—

Haskovo

| — | Konush |
| --- | --- |

—

Konush

| — | Klokotnitza |
| --- | --- |

—

Klokotnitza

27.1.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Malevo |
| --- | --- |

—

Malevo

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Manastir |
| --- | --- |

—

Manastir

| — | Voyvodovo |
| --- | --- |

—

Voyvodovo

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Vaglarovo |
| --- | --- |

—

Vaglarovo

6.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Kasnakovo |
| --- | --- |

—

Kasnakovo

| — | Krum |
| --- | --- |

—

Krum

| — | Dobrich |
| --- | --- |

—

Dobrich

27.1.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Dositeevo |
| --- | --- |

—

Dositeevo

6.2.2017

BURGAS

Municipality of Sredetz:

| — | Prohod |
| --- | --- |

—

Prohod

| — | Draka |
| --- | --- |

—

Draka

26.1.2017“

| b) | mezi položky pro Bulharsko a Dánsko se vkládá nová položka pro Českou republiku, která zní:


  „Členský stát: Česká republika







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421), | 29.1.2017 |
| Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461 | 1.2.2017 |
| Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226) | 1.2.2017 |
| Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526) | 2.2.2017 |
| Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581) | 5.2.2017 |
| 681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany | 8.2.2017“ |

b)

mezi položky pro Bulharsko a Dánsko se vkládá nová položka pro Českou republiku, která zní:

„Členský stát: Česká republika

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421),

29.1.2017

Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461

1.2.2017

Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226)

1.2.2017

Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526)

2.2.2017

Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581)

5.2.2017

681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany

8.2.2017“

| c) | položka pro Německo se nahrazuje tímto:


  „Členský stát: Německo







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| SACHSEN-ANHALT |
| Landkreis Anhalt-Bitterfeld

  In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil






  — | Köthen |

c)

položka pro Německo se nahrazuje tímto:

„Členský stát: Německo

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

SACHSEN-ANHALT

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil

—

Köthen

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Osternienburger Land der Ortsteil

| — | Großpaschleben |
| --- | --- |

—

Großpaschleben

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt der Ortsteil

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

20.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Calbe der Ortsteil

| — | Wartenberg |
| --- | --- |

—

Wartenberg

20.2.2017

NIEDERSACHSEN

Landkreis Oldenburg

| — | Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee |
| --- | --- |

—

Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee

| — | Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen

| — | L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224 |
| --- | --- |

—

L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224

| — | der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt |
| --- | --- |

—

der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt

| — | K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten |
| --- | --- |

—

K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten

| — | Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen

| — | Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen

| — | L 871 bis Huntloser Kreisel |
| --- | --- |

—

L 871 bis Huntloser Kreisel

| — | ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage |
| --- | --- |

—

ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage

| — | L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße |
| --- | --- |

—

L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße

| — | Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847 |
| --- | --- |

—

Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847

| — | L 847 bis Abzweigung Fladderstraße |
| --- | --- |

—

L 847 bis Abzweigung Fladderstraße

| — | Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg |
| --- | --- |

—

Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg

| — | Ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29 |
| --- | --- |

—

Ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29

| — | A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug |
| --- | --- |

—

A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug

| — | ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg |
| --- | --- |

—

ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg

| — | Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting |
| --- | --- |

—

Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting

| — | ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872) |
| --- | --- |

—

ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872)

| — | L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen |
| --- | --- |

—

L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen

| — | Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal |
| --- | --- |

—

Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal

| — | Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg |
| --- | --- |

—

Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg

| — | Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße) |
| --- | --- |

—

Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße)

| — | L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße |
| --- | --- |

—

L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße

| — | Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel |
| --- | --- |

—

Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel

| — | Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke |
| --- | --- |

—

Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke

| — | von Linteler Bäke zum Geestrandgraben |
| --- | --- |

—

von Linteler Bäke zum Geestrandgraben

| — | Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch |
| --- | --- |

—

Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch

| — | Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal |
| --- | --- |

—

Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal

24.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze mit dem Landkreis Oldenburg in westlicher Richtung entlang Großenknetener Straße und Beverbrucher Straße bis zur Vehne, entlang dieser in nordwestlicher und nördlicher Richtung bis Peterstraße in Petersdorf, entlang dieser in nördlicher Richtung und entlang Am Streek bis zur Moorstraße, entlang dieser in östlicher Richtung bis zur Vehne, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Hauptstraße, entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze, dieser in südlicher Richtung folgend bis Ausgangspunkt an der Großenknetener Straße

23.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze an der Lethe entlang Mühlenweg bis zum Beverbrucher Damm, weiter Richtung Süden bis zur Hochspannungsleitung Höhe Beverbrucher Damm 15a, der Hochspannungsleitung nach Westen folgend bis Südstraße, entlang dieser in südlicher Richtung bis Schuldamm, diesem in westlicher Richtung folgend bis Weißdornweg, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Letherfeldstraße, entlang dieser nach Westen und weiter in nordwestlicher Richtung über Hinterm Forde, Lindenweg, Grüner Weg bis zur Hauptstraße in Petersdorf. Dieser in östlicher Richtung folgend bis zur Baumstraße, dieser nach Norden folgend bis zum Oldenburger Weg. Entlang diesem in östlicher Richtung bis Hülsberger Straße, von dort ca. 230 m nach Norden, dann in nordöstlicher Richtung parallel zur Kartz-von-Kameke-Allee über Kartzfehner Weg bis zum Feldweg, der von der Hauptstraße 75 kommend in nordwestlicher Richtung verläuft. Diesem Weg ca. 430 m weiter nach Nordwesten folgend bis zum Graben/Wasserzug. Diesem in nordöstlicher Richtung folgend bis zum Lutzweg. Diesem in südöstlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße und dieser in nördöstlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser nach Süden zum Ausgangspunkt am Mühlenweg

23.1.2017

NORDRHEIN-WESTFALEN

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE – Bislicher Ley auf Höhe Krusdickshof dem Gewässer Kirchenvenn am westlichen Ufer nördlich folgen bis Höhe Pastor-Esser-Str. – dieser westlich folgen – Wildeborgsweg queren – Pastor-Esser-Str. weiter westlich folgen bis Geeststr. – dieser südöstlich folgen bis Kreuzung Bislicher Str./Pollweg – Bislicher Str. nördlich folgen bis Auf dem Mosthövel – diesem westlich folgen – im weiteren Verlauf dem Wasserlauf folgen bis Haffen'sches Feld – dort auf den Sommerskathweg abbiegen – diesem nordwestlich folgen bis Bruckdahlweg – diesem nordwestlich folgen bis Läppersweg – diesem nordwestlich folgen bis Lindackersweg – diesem nordöstlich folgen – Deichstr. queren – Lindackersweg weiter nordöstlich folgen – übergehend in Lohstr. – nordwestlich auf Dohlenweg folgen bis Eickelboomstr. – diesem folgen bis Deichstr. = K 7 – dieser nordwestlich folgen bis Bergswick – dem Gewässer Am Schmalen Meer östlich in Richtung Aspelsches Meer folgen – diesem am südlichen Ufer westlich folgen bis Bahnhofstr. – dieser nordöstlich folgen bis Helderner Str. – dieser nordöstlich folgen bis Isselburger Str. – dieser nördlich folgen bis Heidericher Str. – dieser östlich folgen bis Kalfhovenweg – diesem südöstlich folgen bis Lohstr. – dort östlich folgen bis Ecke Groß Hoxhof – dort bis Waldgrenze folgen – dieser nordöstlich folgen bis Enzweg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze – ab dort entlang der Kreisgrenze folgen bis Schlehenweg – diesem südwestlich folgen bis Wittenhorster Weg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze KLE/WES.

1.2.2017

Landkreis Wesel

Wittenhorster Weg südöstlich bis Am Wasserwerk folgen – bis Schledenhorster Str. nordöstlich folgen – bis Gewässer Klefsche Landwehr – diesem südlich folgen – bis Heideweg – diesem südwestlich bis Schledenhorster Str. folgen – Richtung Heckenweg/Merrhooger Str. südöstlich bis Bahnhofstr. Folgen – westlich bis Kreuzung Wittenhorster Weg/Grenzweg folgen – Grenzweg südlich Richtung Bahnlinie folgen – Bahnlinie queren – bis Stallmannsweg folgen – bis Bergerfurther Str. – westlich folgen – übergehend in Bislicher Wald – bis B 8 – B 8 queren – Bergen östlich bis Kreuzung mit Gewässer Bislicher Meer folgen – Bislicher Meer folgen bis Kreisgrenze Wesel/Kleve

1.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße

| | Im Osten:
  Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße |
| --- | --- |

Im Osten:

Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße

| | Im Süden:
  Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake |
| --- | --- |

Im Süden:

Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake

| | Im Westen:
  Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh |
| --- | --- |

Im Westen:

Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh

1.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Westen:
  Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße |
| --- | --- |

Im Westen:

Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße

| | Im Norden und Osten:
  Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden und Osten:

Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn |
| --- | --- |

Im Süden:

Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn

2.2.2017

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

Im Osten beginnend in Richtung Süden:

| — | der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs |
| --- | --- |

—

der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs

| — | südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz |
| --- | --- |

—

südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz

| — | der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend

| — | der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz

| — | weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See |
| --- | --- |

—

weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See

| — | Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze |
| --- | --- |

—

Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze

| — | weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle |
| --- | --- |

—

weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle

| — | von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144 |
| --- | --- |

—

von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144

| — | der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung |
| --- | --- |

—

der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung

| — | weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24. |
| --- | --- |

—

weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24.

6.2.2017

BAYERN

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach |
| --- | --- |

—

die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach

| — | die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen

31.1.2017“

| d) | mezi položky pro Německo a Francii se vkládá nová položka pro Řecko, která zní:


  „Členský stát: Řecko







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:






  — | Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε) |

d)

mezi položky pro Německo a Francii se vkládá nová položka pro Řecko, která zní:

„Členský stát: Řecko

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:

—

Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε)

| — | Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε) |
| --- | --- |

—

Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε)

| — | Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε) |
| --- | --- |

—

Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε)

| — | Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε) |
| --- | --- |

—

Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε)

8.2.2017“

| e) | položky pro Francii, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království se nahrazují tímto:


  „Členský stát: Francie







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES |
| AUGE
  LA CHAPELLE-BATON
  SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC | 4.2.2017 |
| FORS | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du GERS |
| ARROUEDE
  BEZUES-BAJON
  CABAS-LOUMASSES
  PANASSAC
  SAINT-BLANCARD | 21.1.2017 |
| ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AUX-AUSSAT
  AVERON-BERGELLE
  BARCELONNE-DU-GERS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BAZUGUES
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  LE BROUILH-MONBERT
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CLERMONT-POUYGUILLES
  CORNEILLAN
  CRAVENCERES
  CUELAS
  DUFFORT
  EAUZE
  ESPAS
  ESTANG
  ESTIPOUY
  GEE-RIVIERE
  LE HOUGA
  IDRAC-RESPAILLES
  L'ISLE-DE-NOE
  LAAS
  LAGARDE-HACHAN
  LAGUIAN-MAZOUS
  LANNEMAIGNAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LOUBEDAT
  LOUBERSAN
  MAGNAN
  MANAS-BASTANOUS
  MANCIET
  MARSEILLAN
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAUPAS
  MIELAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONGUILHEM
  MONLEZUN
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONPARDIAC
  MONTAUT
  MONT-DE-MARRAST
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PALLANNE
  PERCHEDE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PROJAN
  REANS
  RICOURT
  RIGUEPEU
  SAINT-ARAILLES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SAINTE-DODE
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MAUR
  SAINT-MEDARD
  SAINT-MICHEL
  SAINT-OST
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  TILLAC
  TOUJOUSE
  URGOSSE
  VERLUS
  VIELLA
  VIOZAN | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES |
| IBOS
  OROIX
  SERON | 21.1.2017 |
| GONEZ
  GOUDON
  MARQUERIE
  MOULEDOUS
  SADOURNIN
  SINZOS | 4.2.2017 |
| ANTIN
  BOUILH-DEVANT
  COUSSAN
  FONTRAILLES
  GUIZERIX
  LARROQUE
  LUBRET-SAINT-LUC
  MAZEROLLES
  PUNTOUS | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des LANDES |
| AIRE-SUR-L'ADOUR
  ARBOUCAVE
  AUBAGNAN
  BAHUS-SOUBIRAN
  BATS
  BOURDALAT
  BUANES
  CASTELNAU-TURSAN
  CAZERES-SUR-L'ADOUR
  CLASSUN
  CLEDES
  COUDURES
  DUHORT-BACHEN
  EUGENIE-LES-BAINS
  EYRES-MONCUBE
  FARGUES
  GEAUNE
  GRENADE-SUR-L'ADOUR
  HONTANX
  LABASTIDE-D'ARMAGNAC
  LACAJUNTE
  LARRIVIERE-SAINT-SAVIN
  LATRILLE
  LAURET
  LE FRECHE
  LUSSAGNET
  MANT
  MAURIES
  MIRAMONT-SENSACQ
  MONGET
  MONSEGUR
  MONTEGUT
  MONTGAILLARD
  MONTSOUE
  PAYROS-CAZAUTETS
  PECORADE
  PERQUIE
  PIMBO
  PUYOL-CAZALET
  RENUNG
  SAINT-AGNET
  SAINT-LOUBOUER
  SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR
  SAMADET
  SARRAZIET
  SARRON
  SERRES-GASTON
  SORBETS
  URGON
  VIELLE-TURSAN
  LE VIGNAU | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES |
| AAST
  GER
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS | 21.1.2017 |
| DIUSSE
  GARLIN
  PORTET | 4.2.2017 |
| GARLIN | 4.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN |
| ALMAYRAC
  BOURNAZEL
  CARMAUX
  COMBEFA
  CORDES-SUR-CIEL
  LABASTIDE-GABAUSSE
  LACAPELLE-SEGALAR
  LAPARROUQUIAL
  MONESTIES
  MOUZIEYS-PANENS
  SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX
  SAINTE-GEMME
  SAINT-MARCEL-CAMPES
  SAINT-MARTIN-LAGUEPIE
  SALLES
  LE SEGUR
  TREVIEN
  VIRAC | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE |
| LAGUEPIE | 21.1.2017“ |

e)

položky pro Francii, Chorvatsko, Maďarsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království se nahrazují tímto:

„Členský stát: Francie

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES

AUGE

LA CHAPELLE-BATON

SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC

4.2.2017

FORS

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département du GERS

ARROUEDE

BEZUES-BAJON

CABAS-LOUMASSES

PANASSAC

SAINT-BLANCARD

21.1.2017

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AUX-AUSSAT

AVERON-BERGELLE

BARCELONNE-DU-GERS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BAZUGUES

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BERNEDE

BOURROUILLAN

LE BROUILH-MONBERT

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CLERMONT-POUYGUILLES

CORNEILLAN

CRAVENCERES

CUELAS

DUFFORT

EAUZE

ESPAS

ESTANG

ESTIPOUY

GEE-RIVIERE

LE HOUGA

IDRAC-RESPAILLES

L'ISLE-DE-NOE

LAAS

LAGARDE-HACHAN

LAGUIAN-MAZOUS

LANNEMAIGNAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LOUBEDAT

LOUBERSAN

MAGNAN

MANAS-BASTANOUS

MANCIET

MARSEILLAN

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAUPAS

MIELAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONGUILHEM

MONLEZUN

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONPARDIAC

MONTAUT

MONT-DE-MARRAST

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PALLANNE

PERCHEDE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PROJAN

REANS

RICOURT

RIGUEPEU

SAINT-ARAILLES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINT-CHRISTAUD

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SAINTE-DODE

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MAUR

SAINT-MEDARD

SAINT-MICHEL

SAINT-OST

SALLES-D'ARMAGNAC

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

TILLAC

TOUJOUSE

URGOSSE

VERLUS

VIELLA

VIOZAN

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES

IBOS

OROIX

SERON

21.1.2017

GONEZ

GOUDON

MARQUERIE

MOULEDOUS

SADOURNIN

SINZOS

4.2.2017

ANTIN

BOUILH-DEVANT

COUSSAN

FONTRAILLES

GUIZERIX

LARROQUE

LUBRET-SAINT-LUC

MAZEROLLES

PUNTOUS

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des LANDES

AIRE-SUR-L'ADOUR

ARBOUCAVE

AUBAGNAN

BAHUS-SOUBIRAN

BATS

BOURDALAT

BUANES

CASTELNAU-TURSAN

CAZERES-SUR-L'ADOUR

CLASSUN

CLEDES

COUDURES

DUHORT-BACHEN

EUGENIE-LES-BAINS

EYRES-MONCUBE

FARGUES

GEAUNE

GRENADE-SUR-L'ADOUR

HONTANX

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

LACAJUNTE

LARRIVIERE-SAINT-SAVIN

LATRILLE

LAURET

LE FRECHE

LUSSAGNET

MANT

MAURIES

MIRAMONT-SENSACQ

MONGET

MONSEGUR

MONTEGUT

MONTGAILLARD

MONTSOUE

PAYROS-CAZAUTETS

PECORADE

PERQUIE

PIMBO

PUYOL-CAZALET

RENUNG

SAINT-AGNET

SAINT-LOUBOUER

SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR

SAMADET

SARRAZIET

SARRON

SERRES-GASTON

SORBETS

URGON

VIELLE-TURSAN

LE VIGNAU

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES

AAST

GER

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

21.1.2017

DIUSSE

GARLIN

PORTET

4.2.2017

GARLIN

4.2.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN

ALMAYRAC

BOURNAZEL

CARMAUX

COMBEFA

CORDES-SUR-CIEL

LABASTIDE-GABAUSSE

LACAPELLE-SEGALAR

LAPARROUQUIAL

MONESTIES

MOUZIEYS-PANENS

SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX

SAINTE-GEMME

SAINT-MARCEL-CAMPES

SAINT-MARTIN-LAGUEPIE

SALLES

LE SEGUR

TREVIEN

VIRAC

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE

LAGUEPIE

21.1.2017“

„Členský stát: Chorvatsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 20.1.2017 |
| Područje dijelova općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 6.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

20.1.2017

Područje dijelova općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

6.2.2017“

„Členský stát: Maďarsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,
  E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az
  E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az
  E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei. | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815
  és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, és az N46.762825 és az E19.857375, valamint N46.741042 és az E19.721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.619294 és az E20.390083; N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795, E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 20.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 5.2.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 4.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 19.1.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 27.1.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 26.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 30.1.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 3.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 8.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,

E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az

E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az

E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei.

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815

és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, és az N46.762825 és az E19.857375, valamint N46.741042 és az E19.721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.619294 és az E20.390083; N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795, E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

20.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

5.2.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

4.2.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

19.1.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

27.1.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

26.1.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

30.1.2017

Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

3.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

8.2.2017“

„Členský stát: Rakousko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| St. Margarethen im Burgenland
  Rust
  Oslip | 8.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

St. Margarethen im Burgenland

Rust

Oslip

8.2.2017“

„Členský stát: Polsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegającą w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno-wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowozachodnim przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 25.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno-wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis | 27.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa) | 19.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynajac od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kireunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80,81,112,113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowosci Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo.W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku połnocno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8,9,14,15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Nastepnie Linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis. | 25.1.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym, a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów. | 21.1.2017 |
| W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulicą Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis. | 29.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowo- ści Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis. | 26.1.2017 |
| W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno- wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis. | 21.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego. | 21.1.2017 |
| W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las. | 25.1.2017 |
| W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn-Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie. | 25.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis. | 29.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.
  Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116, 138, 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017 |
| W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej: wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407,408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym ,„Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo. | 3.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej. | 31.1.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów. | 1.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo – wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1 400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo-zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki. | 1.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegającą w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno-wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu.

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowozachodnim przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

25.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno-wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis

27.1.2017

W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa)

19.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynajac od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kireunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80,81,112,113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowosci Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo.W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku połnocno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8,9,14,15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Nastepnie Linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis.

25.1.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym, a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

21.1.2017

W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulicą Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis.

29.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowo- ści Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis.

26.1.2017

W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno- wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis.

21.1.2017

W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego.

21.1.2017

W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las.

25.1.2017

W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn-Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie.

25.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis.

29.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.

Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116, 138, 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017

W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej: wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”).

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407,408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym ,„Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo.

3.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej.

31.1.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów.

1.2.2017

W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo – wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1 400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo-zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki.

1.2.2017“

„Členský stát: Rumunsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova | 31.1.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova

31.1.2017“

„Členský stát: Slovensko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| — | okres Bratislava IV: |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

—

okres Bratislava IV:

| — | celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač |
| --- | --- |

—

celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač

| — | mestská časť Záhorská Bystrica: |
| --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica:

| — | časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj |
| --- | --- |

—

časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj

| — | mestská časť Devínska Nová Ves: |
| --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves:

| — | časť južne od potoka Mláka |
| --- | --- |

—

časť južne od potoka Mláka

20.1.2017

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestská časť: Košice-Kavečany |
| --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestská časť: Košice-Kavečany

27.1.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Chmeľov |
| --- | --- |

—

Chmeľov

| — | Chmeľov – časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Chmeľov – časť Podhrabina

| — | Lipníky |
| --- | --- |

—

Lipníky

| — | Lipníky- časť Taľka |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Taľka

| — | Lipníky- časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Podhrabina

| — | Nemcovce |
| --- | --- |

—

Nemcovce

| — | Nemcovce- časť Zimná studňa |
| --- | --- |

—

Nemcovce- časť Zimná studňa

| — | Pušovce |
| --- | --- |

—

Pušovce

| — | Čelovce |
| --- | --- |

—

Čelovce

5.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Horná Krupá |
| --- | --- |

—

Horná Krupá

| — | Naháč |
| --- | --- |

—

Naháč

| — | Horné Dubové |
| --- | --- |

—

Horné Dubové

6.2.2017“

„Členský stát: Spojené království

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 24.1.2017 |
| Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539 | 27.1.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

24.1.2017

Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539

27.1.2017“

| 2) | část B se mění takto:






  a) | položka pro Bulharsko se nahrazuje tímto:


  „Členský stát: Bulharsko







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- |
| VIDIN |
| Municipality of Vidin:






  — | Dunavtzi |

2)

část B se mění takto:

a)

položka pro Bulharsko se nahrazuje tímto:

„Členský stát: Bulharsko

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

VIDIN

Municipality of Vidin:

—

Dunavtzi

| — | Tarnyane |
| --- | --- |

—

Tarnyane

| — | Bukovetz |
| --- | --- |

—

Bukovetz

| — | Bela Rada |
| --- | --- |

—

Bela Rada

| — | Peshakovo |
| --- | --- |

—

Peshakovo

| — | Druzhba |
| --- | --- |

—

Druzhba

| — | General Marinovo |
| --- | --- |

—

General Marinovo

| — | Gradetz |
| --- | --- |

—

Gradetz

| — | Akatzievo |
| --- | --- |

—

Akatzievo

| — | Dinkovitza |
| --- | --- |

—

Dinkovitza

| — | Inovo |
| --- | --- |

—

Inovo

| — | Plakude |
| --- | --- |

—

Plakude

| — | Mayor Uzunovo |
| --- | --- |

—

Mayor Uzunovo

| — | Kapitanovtzi |
| --- | --- |

—

Kapitanovtzi

| — | Pokrayna |
| --- | --- |

—

Pokrayna

| — | Vidin |
| --- | --- |

—

Vidin

6.2.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Mali Drenovetz |
| --- | --- |

—

Mali Drenovetz

| — | Izvor |
| --- | --- |

—

Izvor

| — | Shipot |
| --- | --- |

—

Shipot

| — | Kostichovtzi |
| --- | --- |

—

Kostichovtzi

| — | Medovnitza |
| --- | --- |

—

Medovnitza

| — | Karbintz |
| --- | --- |

—

Karbintz

20.1.2017

Municipality of Ruzhintzi:

| — | Ruzhintzi |
| --- | --- |

—

Ruzhintzi

| — | Drazhintzi |
| --- | --- |

—

Drazhintzi

| — | Belo pole |
| --- | --- |

—

Belo pole

| — | Rogletz |
| --- | --- |

—

Rogletz

| — | Drenovetz |
| --- | --- |

—

Drenovetz

20.1.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Septemvriitzi |
| --- | --- |

—

Septemvriitzi

| — | Yarlovitza |
| --- | --- |

—

Yarlovitza

20.1.2017

Municipality of Vidin:

| — | Novoseltzi |
| --- | --- |

—

Novoseltzi

| — | Ruptzi |
| --- | --- |

—

Ruptzi

| — | Slana Bara |
| --- | --- |

—

Slana Bara

29.1.2017 až 6.2.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Vodnyantzi |
| --- | --- |

—

Vodnyantzi

12.1.2017 až 20.1.2017

VRATZA

Municipality of Vratza:

| — | Beli izvor |
| --- | --- |

—

Beli izvor

| — | Nefela |
| --- | --- |

—

Nefela

| — | Vlasatitza |
| --- | --- |

—

Vlasatitza

| — | Lilyatche |
| --- | --- |

—

Lilyatche

| — | Tchiren |
| --- | --- |

—

Tchiren

| — | Kostelevo |
| --- | --- |

—

Kostelevo

| — | Veseletz |
| --- | --- |

—

Veseletz

| — | Zgorigrad |
| --- | --- |

—

Zgorigrad

| — | Vratza |
| --- | --- |

—

Vratza

18.1.2017

Municipality of Vratza:

| — | Dabnika |
| --- | --- |

—

Dabnika

10.1.2017 až 18.1.2017

PLOVDIV

Municipality of Maritza:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

22.1.2017 až 19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

4.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Chekeritza |
| --- | --- |

—

Chekeritza

4.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trud |
| --- | --- |

—

Trud

| — | Tzaratzovo |
| --- | --- |

—

Tzaratzovo

| — | Stroevo |
| --- | --- |

—

Stroevo

10.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Kalekovetz |
| --- | --- |

—

Kalekovetz

| — | Krislovo |
| --- | --- |

—

Krislovo

23.1.2017 až 19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Graf Ignatievo |
| --- | --- |

—

Graf Ignatievo

2.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voyvodinovo |
| --- | --- |

—

Voyvodinovo

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

11.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

28.1.2017 až 19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Zlatosel |
| --- | --- |

—

Zlatosel

6.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Tyurkmen |
| --- | --- |

—

Tyurkmen

22.1.2017 až 19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Sarnegor |
| --- | --- |

—

Sarnegor

| — | Rozovetz |
| --- | --- |

—

Rozovetz

| — | Chehlare |
| --- | --- |

—

Chehlare

14.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Varben |
| --- | --- |

—

Varben

2.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Babek |
| --- | --- |

—

Babek

| — | Boretz |
| --- | --- |

—

Boretz

| — | Zelenikovo |
| --- | --- |

—

Zelenikovo

| — | Streltzi |
| --- | --- |

—

Streltzi

19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Drangovo |
| --- | --- |

—

Drangovo

| — | Otetz Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otetz Kirilovo

7.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Choba |
| --- | --- |

—

Choba

| — | Brezovo |
| --- | --- |

—

Brezovo

11.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

11.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Begovo |
| --- | --- |

—

Begovo

| — | Chernozemen |
| --- | --- |

—

Chernozemen

| — | Razhevo |
| --- | --- |

—

Razhevo

| — | Kaloyanovo |
| --- | --- |

—

Kaloyanovo

12.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Dalgo pole |
| --- | --- |

—

Dalgo pole

19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Zhitnitsa |
| --- | --- |

—

Zhitnitsa

| — | Gorna Mahala |
| --- | --- |

—

Gorna Mahala

| — | Duvanlii |
| --- | --- |

—

Duvanlii

15.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Razhevo Konare |
| --- | --- |

—

Razhevo Konare

4.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Otetz Paisievo |
| --- | --- |

—

Otetz Paisievo

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

5.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Belozem |
| --- | --- |

—

Belozem

28.1.2017 až 19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Shishmantzi |
| --- | --- |

—

Shishmantzi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Chalakovi |
| --- | --- |

—

Chalakovi

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

11.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

7.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Sadovo:

| — | Milevo |
| --- | --- |

—

Milevo

| — | Popovitsa |
| --- | --- |

—

Popovitsa

| — | Seltsi |
| --- | --- |

—

Seltsi

| — | Bogdanitza |
| --- | --- |

—

Bogdanitza

| — | Ahmatovo |
| --- | --- |

—

Ahmatovo

| — | Sadovo |
| --- | --- |

—

Sadovo

| — | Cheshnegirovo |
| --- | --- |

—

Cheshnegirovo

| — | Kochevo |
| --- | --- |

—

Kochevo

19.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Vinitsa |
| --- | --- |

—

Vinitsa

22.1.2017 až 5.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Purvomai |
| --- | --- |

—

Purvomai

| — | Dobri dol |
| --- | --- |

—

Dobri dol

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

5.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Gradina |
| --- | --- |

—

Gradina

| — | Krushevo |
| --- | --- |

—

Krushevo

28.1.2017 až 5.2.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Starosel |
| --- | --- |

—

Starosel

| — | Matenitza |
| --- | --- |

—

Matenitza

| — | Hisarya |
| --- | --- |

—

Hisarya

| — | Chernichevo |
| --- | --- |

—

Chernichevo

| — | Belovitza |
| --- | --- |

—

Belovitza

15.2.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Staro Zhelezare |
| --- | --- |

—

Staro Zhelezare

| — | Novo Zhelezare |
| --- | --- |

—

Novo Zhelezare

| — | Panicheri |
| --- | --- |

—

Panicheri

7.2.2017 až 15.2.2017

Municipality of Saedinenie:

| — | Lyuben |
| --- | --- |

—

Lyuben

15.2.2017

Municipality of Saedinenie:

| — | Malak chardak |
| --- | --- |

—

Malak chardak

| — | Golyam chardak |
| --- | --- |

—

Golyam chardak

| — | Tzarimir |
| --- | --- |

—

Tzarimir

10.2.2017

Municipality of Karlovo:

| — | Mrachenik |
| --- | --- |

—

Mrachenik

10.2.2017

STARA ZAGORA

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Gorno BelevoOpulchenets |
| --- | --- |

—

Gorno BelevoOpulchenets

| — | Orizovo |
| --- | --- |

—

Orizovo

| — | Plodovitovo |
| --- | --- |

—

Plodovitovo

6.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Mirovo |
| --- | --- |

—

Mirovo

22.1.2017 až 19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Saedinenie |
| --- | --- |

—

Saedinenie

4.2.2017 až 12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Pravoslav |
| --- | --- |

—

Pravoslav

4.2.2017 až 19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Granit |
| --- | --- |

—

Granit

28.1.2017 až 19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Kolio Marinovo |
| --- | --- |

—

Kolio Marinovo

| — | Dolno novo selo |
| --- | --- |

—

Dolno novo selo

| — | Naidenovo |
| --- | --- |

—

Naidenovo

| — | Golyam dol |
| --- | --- |

—

Golyam dol

| — | Gorno Belevo |
| --- | --- |

—

Gorno Belevo

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Partizanin |
| --- | --- |

—

Partizanin

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Malak dol |
| --- | --- |

—

Malak dol

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Medovo |
| --- | --- |

—

Medovo

4.2.2017 až 12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

29.1.2017 až 6.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Bratya Daskolovi |
| --- | --- |

—

Bratya Daskolovi

4.2.2017 až 12.2.2017

Municipality of Chirpan:

| — | Sredno gradishte |
| --- | --- |

—

Sredno gradishte

| — | Izvorovo |
| --- | --- |

—

Izvorovo

| — | Spasovo |
| --- | --- |

—

Spasovo

12.2.2017

Municipality of Chirpan:

| — | Chirpan |
| --- | --- |

—

Chirpan

6.2.2017

MONTANA

Municipality of Montana:

| — | Montana |
| --- | --- |

—

Montana

| — | Blagovo |
| --- | --- |

—

Blagovo

19.1.2017 až 27.1.2017

Municipality of Montana:

| — | Dolno Belotitsi |
| --- | --- |

—

Dolno Belotitsi

| — | Nikolovo |
| --- | --- |

—

Nikolovo

| — | Krapchene |
| --- | --- |

—

Krapchene

| — | Trifonovo |
| --- | --- |

—

Trifonovo

| — | Gorno Cerovene |
| --- | --- |

—

Gorno Cerovene

| — | Dolna Verenitsa |
| --- | --- |

—

Dolna Verenitsa

| — | Voinitsi |
| --- | --- |

—

Voinitsi

| — | Studeno buche |
| --- | --- |

—

Studeno buche

27.1.2017

KARDZHALI

Municipality of Kardzhali:

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

26.1.2017 až 2.2.2017

Municipality of Kardzhali:

| — | Skalishte |
| --- | --- |

—

Skalishte

| — | Shiroko pole |
| --- | --- |

—

Shiroko pole

| — | Zhinzifovo |
| --- | --- |

—

Zhinzifovo

| — | Panchevo |
| --- | --- |

—

Panchevo

| — | Byalka |
| --- | --- |

—

Byalka

| — | Zvezden |
| --- | --- |

—

Zvezden

| — | Oresnitza |
| --- | --- |

—

Oresnitza

| — | Murgovo |
| --- | --- |

—

Murgovo

| — | Madretz |
| --- | --- |

—

Madretz

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Visoka polyana |
| --- | --- |

—

Visoka polyana

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Kaloyantzi |
| --- | --- |

—

Kaloyantzi

| — | Gnyazdovo |
| --- | --- |

—

Gnyazdovo

| — | Dolishte |
| --- | --- |

—

Dolishte

| — | Konevo |
| --- | --- |

—

Konevo

| — | Lisitzite |
| --- | --- |

—

Lisitzite

| — | Vishegrad |
| --- | --- |

—

Vishegrad

| — | Ostrovitza |
| --- | --- |

—

Ostrovitza

2.2.2017

Municipality of Momchilgrad:

| — | Momina salza |
| --- | --- |

—

Momina salza

| — | Bivolyane |
| --- | --- |

—

Bivolyane

| — | Gurgulitza |
| --- | --- |

—

Gurgulitza

| — | Devintzi |
| --- | --- |

—

Devintzi

| — | Letovnik |
| --- | --- |

—

Letovnik

| — | Tatul |
| --- | --- |

—

Tatul

| — | Raven |
| --- | --- |

—

Raven

| — | Nanovitza |
| --- | --- |

—

Nanovitza

| — | Postnik |
| --- | --- |

—

Postnik

2.2.2017

Municipality of Chernoochene:

| — | Gabrovo |
| --- | --- |

—

Gabrovo

15.2.2017

Municipality of Krumovgrad:

| — | Boynik |
| --- | --- |

—

Boynik

| — | Studen kladenetz |
| --- | --- |

—

Studen kladenetz

2.2.2017

HASKOVO

Municipality of Stambolovo:

| — | Byal kladenetz |
| --- | --- |

—

Byal kladenetz

2.2.2017

Municipality of Stambolovo:

| — | Zhalt bryag |
| --- | --- |

—

Zhalt bryag

| — | Kralevo |
| --- | --- |

—

Kralevo

| — | Gledka |
| --- | --- |

—

Gledka

| — | Tzareva polyana |
| --- | --- |

—

Tzareva polyana

15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Kozletz |
| --- | --- |

—

Kozletz

| — | Teketo |
| --- | --- |

—

Teketo

| — | Galabetz |
| --- | --- |

—

Galabetz

| — | Trakietz |
| --- | --- |

—

Trakietz

| — | Mandra |
| --- | --- |

—

Mandra

| — | Dolno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Dolno Voyvodino

| — | Gorno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Gorno Voyvodino

| — | Garvanovo |
| --- | --- |

—

Garvanovo

| — | Shiroka polyana |
| --- | --- |

—

Shiroka polyana

| — | Koren |
| --- | --- |

—

Koren

| — | Dolno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Dolno Voyvodino

| — | Gorno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Gorno Voyvodino

| — | Orlovo |
| --- | --- |

—

Orlovo

| — | Stamboliiski |
| --- | --- |

—

Stamboliiski

| — | Dinevo |
| --- | --- |

—

Dinevo

15.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Dimitrovgrad |
| --- | --- |

—

Dimitrovgrad

| — | Krepost |
| --- | --- |

—

Krepost

| — | Yabalkovo |
| --- | --- |

—

Yabalkovo

| — | Stalevo |
| --- | --- |

—

Stalevo

| — | Gorski izvor |
| --- | --- |

—

Gorski izvor

| — | Svetlina |
| --- | --- |

—

Svetlina

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Haskovo |
| --- | --- |

—

Haskovo

| — | Konush |
| --- | --- |

—

Konush

| — | Klokotnitza |
| --- | --- |

—

Klokotnitza

28.1.2017 až 15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Podkrepa |
| --- | --- |

—

Podkrepa

| — | Momino |
| --- | --- |

—

Momino

| — | Krivo pole |
| --- | --- |

—

Krivo pole

15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Malevo |
| --- | --- |

—

Malevo

7.2.2017 to 15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Manastir |
| --- | --- |

—

Manastir

| — | Voyvodovo |
| --- | --- |

—

Voyvodovo

7.2.2017 až 15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Vaglarovo |
| --- | --- |

—

Vaglarovo

7.2.2017 až 15.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Kasnakovo |
| --- | --- |

—

Kasnakovo

| — | Krum |
| --- | --- |

—

Krum

| — | Dobrich |
| --- | --- |

—

Dobrich

28.1.2017 až 6.2.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Harmanli |
| --- | --- |

—

Harmanli

| — | Rogozinovo |
| --- | --- |

—

Rogozinovo

| — | Bulgarin |
| --- | --- |

—

Bulgarin

| — | Kolarovo |
| --- | --- |

—

Kolarovo

| — | Biser |
| --- | --- |

—

Biser

| — | Nadezhden |
| --- | --- |

—

Nadezhden

| — | Bogomil |
| --- | --- |

—

Bogomil

15.2.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Dositeevo |
| --- | --- |

—

Dositeevo

7.2.2017 až 15.2.2017

Municipality of Lyubimetz:

| — | Lyubimetz |
| --- | --- |

—

Lyubimetz

| — | Yerusalimovo |
| --- | --- |

—

Yerusalimovo

| — | Belitza |
| --- | --- |

—

Belitza

15.2.2017

Municipality of Mineralni bani:

| — | Mineralni bani |
| --- | --- |

—

Mineralni bani

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

| — | Bryastovo |
| --- | --- |

—

Bryastovo

| — | Susam |
| --- | --- |

—

Susam

| — | Sirakovo |
| --- | --- |

—

Sirakovo

| — | Koletz |
| --- | --- |

—

Koletz

| — | Spahievo |
| --- | --- |

—

Spahievo

15.2.2017

BURGAS

Municipality of Sredetz:

| — | Belila |
| --- | --- |

—

Belila

| — | Bistretz |
| --- | --- |

—

Bistretz

| — | Zagortzi |
| --- | --- |

—

Zagortzi

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

| — | Kubatin |
| --- | --- |

—

Kubatin

| — | Malina |
| --- | --- |

—

Malina

| — | Orlintzi |
| --- | --- |

—

Orlintzi

| — | Radoynovo |
| --- | --- |

—

Radoynovo

| — | Svetlina |
| --- | --- |

—

Svetlina

4.2.2017

Municipality of Sredetz:

| — | Prohod |
| --- | --- |

—

Prohod

| — | Draka |
| --- | --- |

—

Draka

27.1.2017 až 4.2.2017“

| b) | mezi položky pro Bulharsko a Dánsko se vkládá nová položka pro Českou republiku, která zní:


  „Členský stát: Česká republika







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Biskoupky na Moravě (604755), Bohutice (606677), Čučice (624373), Dobelice (626821), Dobřínsko (627917), Dolní Kounice (629286), Hlína u Ivančic (639184), Hrubšice (648639), Jezeřany (659428), Maršovice (659436), Kadov (661961), Kratochvilka (644133), Kubšice (676888), Lesonice u Moravského Krumlova (680249), Moravské Bránice (698890), Miroslavské Knínice (695394), Neslovice (703729), Nové Bránice (706043), Olbramovice u Moravského Krumlova (709930), Padochov (717371), Petrovice u Moravského Krumlova (720178), Polánka u Moravského Krumlova (725064), Silůvky (747815), Trboušany (768057), Zbýšov u Oslavan (792110), Babice u Rosic (600709), Branišovice (609374), Cvrčovice u Pohořelic (618152), Čermákovice (619698), Dolní Dubčany (628956), Džbánice (634310), Horní Dubňany (642843), Míšovice (645699), Jamolice (656674), Ketkovice (664855), Kupařovice (677582), Loděnice u Moravského Krumlova (686344), Lukovany (689041), Malešovice (690872), Mělčany u Ivančic (692786, Miroslav (695378), Našiměřice (701661), Němčičky (703052), Omice (711195), Ořechov (712612), Pravlov (733016), Radostice u Brna (738310), Rosice u Brna (741221), Rybníky na Moravě (744026), Senorady (747530), Skalice u Znojma (747947), Střelice u Brna (757438), Suchohrdly u Miroslavi (759210), Šumice (764248), Tetčice (766861), Tulešice (771449), Vémyslice (779971), Zakřany (790478), Zastávka (791113), Vedrovice (777536), Zábrdovice u Vedrovic (798754) | 7.2.2017 |
| Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421), | 30.1.2017 až 7.2.2017 |
| Bavory (601209), Dobré Pole (627259), Dolní Věstonice (630331), Horní Věstonice (644579), Ivaň (655708), Nová Ves u Pohořelic (705667), Novosedly na Moravě (706973), Perná (719242), Březí u Mikulova (613908), Jevišovka (659363), Klentnice (666149), Litobratřice (685356), Nový Přerov (707864), Pavlov u Dolních Věstonic (718394), Pohořelice nad Jihlavou (724866), Popice (725757), Pouzdřany (726729), Přibice (735311), Strachotín (755893), Troskotovice (768553), Vlasatice (783307) a Vranovice nad Svratkou (785512) | 10.2.2017 |
| Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461 | 2.2.2017 až 10.2.2017 |
| Benátecká Vrutice (602060), Borek nad Labem (607517), Brandýs nad Labem (609048), Brázdim (609773), Břežany II (614955), Bříství (615056), Černíky (620220), Dehtáry (658481), Dřevčice u Brandýsa nad Labem (632937), Hlavenec (638960), Horoušany (644803), Jenštejn (658499), Jirny (660922), Kozovazy (788490), Lhota u Dřís (680931), Litol (689556), Lysá nad Labem (689505), Martinov (791008), Mochov (698067), Nehvizdy (702404), Ostrov u Brandýsa nad Labem (609234), Podolanka (724149), Polerady u Prahy (725218), Popovice u Brandýsa nad Labem (609251), Předměřice nad Jizerou (734284), Přerov nad Labem (735035), Radonice u Prahy (738247), Sedlčánky (619213), Skorkov (748382), Sojovice (752169), Stará Boleslav (609170), Stará Lysá (753807), Starý Vestec (755231), Svémyslice (792772), Šestajovice u Prahy (762385), Tlustovousy (771414), Tuklaty (771422), Tuřice (771856), Úvaly u Prahy (775738), Vykáň (787558), Vyšehořovice (788503), Záryby (791016), Zeleneč (792781) | 9.2.2017 |
| Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226) | 2.2.2017 až 9.2.2017 |
| Bělý (689831), Bezděkov nad Metují (603597),
  Blažkov u Slavoňova (750395), Bohdašín nad Olešnicí (621099), Bohdašín v Orlických horách (606197),
  Borová (607711), Bražec (701343), Červený Kostelec (621102), Česká Čermná (621269), Dlouhé (707317), Dolní Radechová (630063), Horní Dřevíč (754811), Horní Kostelec (621111), Horní Radechová (643874), Horní Rybníky (789356), Hronov (648370), Jestřebí nad Metují (659088), Jizbice u Náchoda (661449), Kramolna (768910), Lhotky (768928), Libchyně (659096), Lipí u Náchoda (684031), Machov (689840), Machovská Lhota (689858), Městská Kramolna (768936), Mezilesí u Náchoda (693685), Náchod (701262), Nízká Srbská (689866), Nový Hrádek (707341), Olešnice u Červeného Kostelce (710369), Olešnice v Orlických horách (710466), Police nad Metují (725323), Provodov (733881), Přibyslav nad Metují (735710), Radešov nad Metují (725331), Rokytník (648434), Řešetova Lhota (758531), Sendraž (659100), Slavíkov u Náchoda (750182), Slavoňov (750409), Staré Město nad Metují (701335), Starkoč u Vysokova (788384), Studnice u Náchoda (758540),
  Šonov u Nového Města nad Metují (762920), Trubějov (768952), Třtice nad Olešnicí (758558), Velká Ledhuje (725340), Velké Petrovice (779261), Velký Dřevíč (648400), Vrchoviny (786527), Všeliby (796581), Vysoká Srbská (788121), Vysokov (788392), Zábrodí (789364), Zbečník (648396), Zlíčko (788147), Žabokrky (648418) | 11.2.2017 |
| Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526) | 3.2.2017 až 11.2.2017 |
| Babčice (630551), Běleč u Mladé Vožice (601896), Bendovo Záhoří (604976), Beranova Lhota (658049), Bítov u Radenína (737500), Blanice u Mladé Vožice (604984), Bradáčov (608963), Broučkova Lhota (658278), Čekanice u Tábora (619086), Dědice u Nemyšle (703290), Dlouhá Lhota u Tábora ( 626406), Hlasivo (638838), Hlinice (639231), Horní Hrachovice (724696), Horní Světlá u Bradáčova (608971), Hroby (648256), Chotoviny (653411), Chrbonín (654124), Janov u Mladé Vožice (656909), Jedlany (658057), Jeníčkova Lhota (658286), Kozmice u Chýnova (648264), Krchova Lomná (604992), Krtov (675156), Křtěnovice (705918), Lažany u Chýnova (648272), Lejčkov (629138), Malešín u Vodice (784265), Malý Ježov (779610), Měšice u Tábora (693456), Mladá Vožice (696722), Mostek u Ratibořských Hor (724726), Nahořany u Mladé Vožice (740284), Nová Ves u Chýnova (705870), Nové Dvory u Pořína (726079), Oblajovice (708607), Podolí u Ratibořských Hor (724211), Pojbuky (724980), Pořín (726087), Prasetín (732907), Radenín (737518), Radostovice u Smilových Hor (738484), Radvanov u Mladé Vožice (738875), Rašovice u Hlasiva (638854), Ratibořice u Tábora (739863), Ratibořské Hory (739880), Rodná (740292), Řemíčov (745073), Sezimovo Ústí (747688), Smilovy Hory (751065), Stará Vožice (754064), Stoklasná Lhota (619094), Turovec (705888), Vlčeves (783641), Vodice u Tábora (784273),Vrážná (653471), Vřesce (786667), Zadní Lomná (724998), Zadní Střítež (725005), Záhostice (655481), Zárybničná Lhota (790991);
  Bedřichov u Zhořce (792934), Bezděčín u Obrataně (708691), Cetoraz (617679), 708704 Hrobská Zahrádka (708704), Křeč (708704), Obrataň (708712),
  Sudkův Důl (758787), Těchobuz (765449),
  Velká Rovná (792942), Zhoř u Pacova (792951). | 14.2.2017 |
| Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581); | 6.2.2017 až 14.2.2017 |
| 601179 Bavorov, 636657 Blanice, 615609 Budyně, 784338 Čavyně, 623482 Číčenice, 623776 Čichtice, 626180 Dívčice, 631710 Hájek u Bavorova, 746681 Hlavatce u Českých Budějovic, 647608 Hracholusky u Prachatic, 654981 Chvalešovice, 655007 Chvaletice u Protivína, 676705 Kloub, 674052 Krašlovice, 674303 Krč u Protivína, 691216 Krtely, 755729 Křepice u Vodňan, 676713 Křtětice, 746690 Lékařova Lhota, 674061 Lidmovice, 655261 Lužice u Netolic, 689769 Mahouš, 691224 Malovice u Netolic, 691232 Malovičky, 733849 Milenovice, 633151 Nákří, 703940 Netolice, 647616 Obora u Hracholusk, 689785 Olšovice, 746711 Plástovice, 691241 Podeřiště, 676721 Pohorovice, 757110 Protivec, 733857 Protivín, 737402 Radčice u Vodňan, 746720 Sedlec u Českých Budějovic, 748315 Skočice, 760862 Svinětice, 757136 Šipoun, 674311 Těšínov u Protivína, 672327 Útěšov, 779512 Velký Bor u Strunkovic, 674079 Vitice u Vodňan, 789089 Záblatí, 674320 Záboří u Protivína, 797260 Žitná u Netolic | 17.2.2017 |
| 681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany | 9.2.2017 až 17.2.2017“ |

b)

mezi položky pro Bulharsko a Dánsko se vkládá nová položka pro Českou republiku, která zní:

„Členský stát: Česká republika

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Biskoupky na Moravě (604755), Bohutice (606677), Čučice (624373), Dobelice (626821), Dobřínsko (627917), Dolní Kounice (629286), Hlína u Ivančic (639184), Hrubšice (648639), Jezeřany (659428), Maršovice (659436), Kadov (661961), Kratochvilka (644133), Kubšice (676888), Lesonice u Moravského Krumlova (680249), Moravské Bránice (698890), Miroslavské Knínice (695394), Neslovice (703729), Nové Bránice (706043), Olbramovice u Moravského Krumlova (709930), Padochov (717371), Petrovice u Moravského Krumlova (720178), Polánka u Moravského Krumlova (725064), Silůvky (747815), Trboušany (768057), Zbýšov u Oslavan (792110), Babice u Rosic (600709), Branišovice (609374), Cvrčovice u Pohořelic (618152), Čermákovice (619698), Dolní Dubčany (628956), Džbánice (634310), Horní Dubňany (642843), Míšovice (645699), Jamolice (656674), Ketkovice (664855), Kupařovice (677582), Loděnice u Moravského Krumlova (686344), Lukovany (689041), Malešovice (690872), Mělčany u Ivančic (692786, Miroslav (695378), Našiměřice (701661), Němčičky (703052), Omice (711195), Ořechov (712612), Pravlov (733016), Radostice u Brna (738310), Rosice u Brna (741221), Rybníky na Moravě (744026), Senorady (747530), Skalice u Znojma (747947), Střelice u Brna (757438), Suchohrdly u Miroslavi (759210), Šumice (764248), Tetčice (766861), Tulešice (771449), Vémyslice (779971), Zakřany (790478), Zastávka (791113), Vedrovice (777536), Zábrdovice u Vedrovic (798754)

7.2.2017

Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421),

30.1.2017 až 7.2.2017

Bavory (601209), Dobré Pole (627259), Dolní Věstonice (630331), Horní Věstonice (644579), Ivaň (655708), Nová Ves u Pohořelic (705667), Novosedly na Moravě (706973), Perná (719242), Březí u Mikulova (613908), Jevišovka (659363), Klentnice (666149), Litobratřice (685356), Nový Přerov (707864), Pavlov u Dolních Věstonic (718394), Pohořelice nad Jihlavou (724866), Popice (725757), Pouzdřany (726729), Přibice (735311), Strachotín (755893), Troskotovice (768553), Vlasatice (783307) a Vranovice nad Svratkou (785512)

10.2.2017

Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461

2.2.2017 až 10.2.2017

Benátecká Vrutice (602060), Borek nad Labem (607517), Brandýs nad Labem (609048), Brázdim (609773), Břežany II (614955), Bříství (615056), Černíky (620220), Dehtáry (658481), Dřevčice u Brandýsa nad Labem (632937), Hlavenec (638960), Horoušany (644803), Jenštejn (658499), Jirny (660922), Kozovazy (788490), Lhota u Dřís (680931), Litol (689556), Lysá nad Labem (689505), Martinov (791008), Mochov (698067), Nehvizdy (702404), Ostrov u Brandýsa nad Labem (609234), Podolanka (724149), Polerady u Prahy (725218), Popovice u Brandýsa nad Labem (609251), Předměřice nad Jizerou (734284), Přerov nad Labem (735035), Radonice u Prahy (738247), Sedlčánky (619213), Skorkov (748382), Sojovice (752169), Stará Boleslav (609170), Stará Lysá (753807), Starý Vestec (755231), Svémyslice (792772), Šestajovice u Prahy (762385), Tlustovousy (771414), Tuklaty (771422), Tuřice (771856), Úvaly u Prahy (775738), Vykáň (787558), Vyšehořovice (788503), Záryby (791016), Zeleneč (792781)

9.2.2017

Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226)

2.2.2017 až 9.2.2017

Bělý (689831), Bezděkov nad Metují (603597),

Blažkov u Slavoňova (750395), Bohdašín nad Olešnicí (621099), Bohdašín v Orlických horách (606197),

Borová (607711), Bražec (701343), Červený Kostelec (621102), Česká Čermná (621269), Dlouhé (707317), Dolní Radechová (630063), Horní Dřevíč (754811), Horní Kostelec (621111), Horní Radechová (643874), Horní Rybníky (789356), Hronov (648370), Jestřebí nad Metují (659088), Jizbice u Náchoda (661449), Kramolna (768910), Lhotky (768928), Libchyně (659096), Lipí u Náchoda (684031), Machov (689840), Machovská Lhota (689858), Městská Kramolna (768936), Mezilesí u Náchoda (693685), Náchod (701262), Nízká Srbská (689866), Nový Hrádek (707341), Olešnice u Červeného Kostelce (710369), Olešnice v Orlických horách (710466), Police nad Metují (725323), Provodov (733881), Přibyslav nad Metují (735710), Radešov nad Metují (725331), Rokytník (648434), Řešetova Lhota (758531), Sendraž (659100), Slavíkov u Náchoda (750182), Slavoňov (750409), Staré Město nad Metují (701335), Starkoč u Vysokova (788384), Studnice u Náchoda (758540),

Šonov u Nového Města nad Metují (762920), Trubějov (768952), Třtice nad Olešnicí (758558), Velká Ledhuje (725340), Velké Petrovice (779261), Velký Dřevíč (648400), Vrchoviny (786527), Všeliby (796581), Vysoká Srbská (788121), Vysokov (788392), Zábrodí (789364), Zbečník (648396), Zlíčko (788147), Žabokrky (648418)

11.2.2017

Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526)

3.2.2017 až 11.2.2017

Babčice (630551), Běleč u Mladé Vožice (601896), Bendovo Záhoří (604976), Beranova Lhota (658049), Bítov u Radenína (737500), Blanice u Mladé Vožice (604984), Bradáčov (608963), Broučkova Lhota (658278), Čekanice u Tábora (619086), Dědice u Nemyšle (703290), Dlouhá Lhota u Tábora ( 626406), Hlasivo (638838), Hlinice (639231), Horní Hrachovice (724696), Horní Světlá u Bradáčova (608971), Hroby (648256), Chotoviny (653411), Chrbonín (654124), Janov u Mladé Vožice (656909), Jedlany (658057), Jeníčkova Lhota (658286), Kozmice u Chýnova (648264), Krchova Lomná (604992), Krtov (675156), Křtěnovice (705918), Lažany u Chýnova (648272), Lejčkov (629138), Malešín u Vodice (784265), Malý Ježov (779610), Měšice u Tábora (693456), Mladá Vožice (696722), Mostek u Ratibořských Hor (724726), Nahořany u Mladé Vožice (740284), Nová Ves u Chýnova (705870), Nové Dvory u Pořína (726079), Oblajovice (708607), Podolí u Ratibořských Hor (724211), Pojbuky (724980), Pořín (726087), Prasetín (732907), Radenín (737518), Radostovice u Smilových Hor (738484), Radvanov u Mladé Vožice (738875), Rašovice u Hlasiva (638854), Ratibořice u Tábora (739863), Ratibořské Hory (739880), Rodná (740292), Řemíčov (745073), Sezimovo Ústí (747688), Smilovy Hory (751065), Stará Vožice (754064), Stoklasná Lhota (619094), Turovec (705888), Vlčeves (783641), Vodice u Tábora (784273),Vrážná (653471), Vřesce (786667), Zadní Lomná (724998), Zadní Střítež (725005), Záhostice (655481), Zárybničná Lhota (790991);

Bedřichov u Zhořce (792934), Bezděčín u Obrataně (708691), Cetoraz (617679), 708704 Hrobská Zahrádka (708704), Křeč (708704), Obrataň (708712),

Sudkův Důl (758787), Těchobuz (765449),

Velká Rovná (792942), Zhoř u Pacova (792951).

14.2.2017

Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581);

6.2.2017 až 14.2.2017

601179 Bavorov, 636657 Blanice, 615609 Budyně, 784338 Čavyně, 623482 Číčenice, 623776 Čichtice, 626180 Dívčice, 631710 Hájek u Bavorova, 746681 Hlavatce u Českých Budějovic, 647608 Hracholusky u Prachatic, 654981 Chvalešovice, 655007 Chvaletice u Protivína, 676705 Kloub, 674052 Krašlovice, 674303 Krč u Protivína, 691216 Krtely, 755729 Křepice u Vodňan, 676713 Křtětice, 746690 Lékařova Lhota, 674061 Lidmovice, 655261 Lužice u Netolic, 689769 Mahouš, 691224 Malovice u Netolic, 691232 Malovičky, 733849 Milenovice, 633151 Nákří, 703940 Netolice, 647616 Obora u Hracholusk, 689785 Olšovice, 746711 Plástovice, 691241 Podeřiště, 676721 Pohorovice, 757110 Protivec, 733857 Protivín, 737402 Radčice u Vodňan, 746720 Sedlec u Českých Budějovic, 748315 Skočice, 760862 Svinětice, 757136 Šipoun, 674311 Těšínov u Protivína, 672327 Útěšov, 779512 Velký Bor u Strunkovic, 674079 Vitice u Vodňan, 789089 Záblatí, 674320 Záboří u Protivína, 797260 Žitná u Netolic

17.2.2017

681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany

9.2.2017 až 17.2.2017“

| c) | položka pro Německo se nahrazuje tímto:


  „Členský stát: Německo







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| SACHSEN-ANHALT |
| Landeshauptstadt Magdeburg

  In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile






  — | Berliner Chaussee |

c)

položka pro Německo se nahrazuje tímto:

„Členský stát: Německo

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

SACHSEN-ANHALT

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile

—

Berliner Chaussee

| — | Puppendorf |
| --- | --- |

—

Puppendorf

| — | Siedlung Wiesengrund |
| --- | --- |

—

Siedlung Wiesengrund

| — | Neugrüneberg |
| --- | --- |

—

Neugrüneberg

| — | Gartenkolonie Steinwiese |
| --- | --- |

—

Gartenkolonie Steinwiese

| — | Herrenkrug |
| --- | --- |

—

Herrenkrug

| — | Brückfeld |
| --- | --- |

—

Brückfeld

| — | Friedensweiler |
| --- | --- |

—

Friedensweiler

22.1.2017

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile

| — | Rothensee |
| --- | --- |

—

Rothensee

| — | Eichenweiler |
| --- | --- |

—

Eichenweiler

| — | Neustädter See |
| --- | --- |

—

Neustädter See

| — | Siedlung Schiffshebewerk |
| --- | --- |

—

Siedlung Schiffshebewerk

| — | Barleber See |
| --- | --- |

—

Barleber See

| — | Industriehafen |
| --- | --- |

—

Industriehafen

22.1.2017

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg der Ortsteil

| — | Neue Neustadt |
| --- | --- |

—

Neue Neustadt

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Einheitsgemeinde Barleben der Ortsteil

| — | Barleben |
| --- | --- |

—

Barleben

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Einheitsgemeinde Wolmirstedt die Ortsteile

| — | Glindenberg |
| --- | --- |

—

Glindenberg

| — | Rothensee Siedlung |
| --- | --- |

—

Rothensee Siedlung

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Gemeinde Loitsche-Heinrichsberg der Ortsteil

| — | Heinrichsberg |
| --- | --- |

—

Heinrichsberg

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Burg die Ortsteile

| — | Stadtgebiet Burg |
| --- | --- |

—

Stadtgebiet Burg

| — | Gütter |
| --- | --- |

—

Gütter

| — | Niegripp |
| --- | --- |

—

Niegripp

| — | Brehm |
| --- | --- |

—

Brehm

| — | Detershagen |
| --- | --- |

—

Detershagen

| — | Reesen |
| --- | --- |

—

Reesen

| — | Schartau |
| --- | --- |

—

Schartau

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möckern die Ortsteile

| — | Stadt Möckern (Randzone) |
| --- | --- |

—

Stadt Möckern (Randzone)

| — | Zeddenick |
| --- | --- |

—

Zeddenick

| — | Stegelitz |
| --- | --- |

—

Stegelitz

| — | Wörmlitz |
| --- | --- |

—

Wörmlitz

| — | Ziepel |
| --- | --- |

—

Ziepel

| — | Büden |
| --- | --- |

—

Büden

| — | Tryppehna |
| --- | --- |

—

Tryppehna

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Gommern die Ortsteile

| — | Nedlitz |
| --- | --- |

—

Nedlitz

| — | Karith |
| --- | --- |

—

Karith

| — | Vehlitz |
| --- | --- |

—

Vehlitz

| — | Pöthen |
| --- | --- |

—

Pöthen

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möser der Ortsteil

| — | Hohenwarthe |
| --- | --- |

—

Hohenwarthe

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Biederitz die Ortsteile

| — | Stadt Biederitz |
| --- | --- |

—

Stadt Biederitz

| — | Woltersdorf |
| --- | --- |

—

Woltersdorf

| — | Königsborn |
| --- | --- |

—

Königsborn

| — | Gerwisch |
| --- | --- |

—

Gerwisch

| — | Gübs |
| --- | --- |

—

Gübs

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Gommern die Ortsteile

| — | Wahlitz |
| --- | --- |

—

Wahlitz

| — | Menz |
| --- | --- |

—

Menz

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Burg der Ortsteil

| — | Detershagen |
| --- | --- |

—

Detershagen

14.1.2017 až 22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möser die Ortsteile

| — | Möser Stadt |
| --- | --- |

—

Möser Stadt

| — | Hohenwarthe |
| --- | --- |

—

Hohenwarthe

| — | Schermen |
| --- | --- |

—

Schermen

| — | Pietzpuhl |
| --- | --- |

—

Pietzpuhl

| — | Lostau |
| --- | --- |

—

Lostau

| — | Körbelitz |
| --- | --- |

—

Körbelitz

14.1.2017 až 22.1.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) die Ortsteile

| — | Arensdorf |
| --- | --- |

—

Arensdorf

| — | Dohndorf |
| --- | --- |

—

Dohndorf

| — | Elsdorf |
| --- | --- |

—

Elsdorf

| — | Gahrendorf |
| --- | --- |

—

Gahrendorf

| — | Hohsdorf |
| --- | --- |

—

Hohsdorf

| — | Löbnitz an der Linde |
| --- | --- |

—

Löbnitz an der Linde

| — | Merzien |
| --- | --- |

—

Merzien

| — | Porst |
| --- | --- |

—

Porst

| — | Wülknitz |
| --- | --- |

—

Wülknitz

| — | Zehringen |
| --- | --- |

—

Zehringen

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Breesen |
| --- | --- |

—

Breesen

| — | Cosa |
| --- | --- |

—

Cosa

| — | Fernsdorf |
| --- | --- |

—

Fernsdorf

| — | Görzig |
| --- | --- |

—

Görzig

| — | Großbadegast |
| --- | --- |

—

Großbadegast

| — | Libehna |
| --- | --- |

—

Libehna

| — | Locherau |
| --- | --- |

—

Locherau

| — | Meilendorf |
| --- | --- |

—

Meilendorf

| — | Pfriemsdorf |
| --- | --- |

—

Pfriemsdorf

| — | Prosigk |
| --- | --- |

—

Prosigk

| — | Reinsdorf |
| --- | --- |

—

Reinsdorf

| — | Repau |
| --- | --- |

—

Repau

| — | Reupzig |
| --- | --- |

—

Reupzig

| — | Ziebigk |
| --- | --- |

—

Ziebigk

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Aken (Elbe) der Ortsteil

| — | Kleinzerbst |
| --- | --- |

—

Kleinzerbst

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Osternienburger Land die Ortsteile

| — | Drosa |
| --- | --- |

—

Drosa

| — | Elsdorf |
| --- | --- |

—

Elsdorf

| — | Elsnigk |
| --- | --- |

—

Elsnigk

| — | Frenz |
| --- | --- |

—

Frenz

| — | Kleinpaschleben |
| --- | --- |

—

Kleinpaschleben

| — | Klietzen |
| --- | --- |

—

Klietzen

| — | Maxdorf |
| --- | --- |

—

Maxdorf

| — | Micheln |
| --- | --- |

—

Micheln

| — | Mölz |
| --- | --- |

—

Mölz

| — | Osternienburg |
| --- | --- |

—

Osternienburg

| — | Pißdorf |
| --- | --- |

—

Pißdorf

| — | Rosefeld |
| --- | --- |

—

Rosefeld

| — | Sibbesdorf |
| --- | --- |

—

Sibbesdorf

| — | Thurau |
| --- | --- |

—

Thurau

| — | Trebbichau |
| --- | --- |

—

Trebbichau

| — | Trinum |
| --- | --- |

—

Trinum

| — | Wulfen |
| --- | --- |

—

Wulfen

| — | Würflau |
| --- | --- |

—

Würflau

| — | Zabitz |
| --- | --- |

—

Zabitz

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Friedrichsdorf |
| --- | --- |

—

Friedrichsdorf

| — | Lausigk |
| --- | --- |

—

Lausigk

| — | Naundorf |
| --- | --- |

—

Naundorf

| — | Scheuder |
| --- | --- |

—

Scheuder

| — | Storkau |
| --- | --- |

—

Storkau

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil

| — | Baasdorf |
| --- | --- |

—

Baasdorf

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Edderitz |
| --- | --- |

—

Edderitz

| — | Gröbzig |
| --- | --- |

—

Gröbzig

| — | Maasdorf |
| --- | --- |

—

Maasdorf

| — | Piethen |
| --- | --- |

—

Piethen

| — | Pilsenhöhe |
| --- | --- |

—

Pilsenhöhe

| — | Wörbzig |
| --- | --- |

—

Wörbzig

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Bernburg (Saale) die Ortsteile

| — | Biendorf |
| --- | --- |

—

Biendorf

| — | Wohlsdorf mit Crüchern |
| --- | --- |

—

Wohlsdorf mit Crüchern

| — | Poley mit Weddegast |
| --- | --- |

—

Poley mit Weddegast

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Könnern die Ortsteile

| — | Gerlebogk |
| --- | --- |

—

Gerlebogk

| — | Cormigk mit Sixdorf |
| --- | --- |

—

Cormigk mit Sixdorf

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Nienburg (Saale) der Ortsteil

| — | Borgesdorf |
| --- | --- |

—

Borgesdorf

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Barby (Elbe) die Ortsteile

| — | Gnadau mit Döben |
| --- | --- |

—

Gnadau mit Döben

| — | Tornitz mit Grube Alfred und Werkleitz |
| --- | --- |

—

Tornitz mit Grube Alfred und Werkleitz

| — | Wespen |
| --- | --- |

—

Wespen

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Barby (Elbe) der Ortsteil

| — | Zuchau mit Colno |
| --- | --- |

—

Zuchau mit Colno

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Nienburg (Saale) die Stadt

| — | Nienburg |
| --- | --- |

—

Nienburg

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Nienburg (Saale) die Ortsteile

| — | Altenburg |
| --- | --- |

—

Altenburg

| — | Gerbitz |
| --- | --- |

—

Gerbitz

| — | Grimschleben |
| --- | --- |

—

Grimschleben

| — | Jesar |
| --- | --- |

—

Jesar

| — | Neugattersleben |
| --- | --- |

—

Neugattersleben

| — | Wedlitz und Wispitz |
| --- | --- |

—

Wedlitz und Wispitz

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt die Ortsteile

| — | Atzendorf |
| --- | --- |

—

Atzendorf

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

| — | Förderstedt |
| --- | --- |

—

Förderstedt

| — | Glöthe |
| --- | --- |

—

Glöthe

| — | Hohenerxleben |
| --- | --- |

—

Hohenerxleben

| — | Löbnitz |
| --- | --- |

—

Löbnitz

| — | Üllnitz |
| --- | --- |

—

Üllnitz

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

Einzelne Gebiete in der Einheitsgemeinde Staßfurt:

Die Grenze des Gebietes beginnt im Gewerbegebiet Friedrichshall, weiter bis zum Güterbahnhof, entlang der Gleise (Am Knüppelsberg, Industriestraße, Zollstraße, Förderstedter Straße bis zur Abzweigung) und endet im Gewerbegebiet Atzendorfer Straße

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

Einzelne Gebiete in der Einheitsgemeinde Bernburg (Saale):

Nördlich der B6n – Strenzfeld, Magdeburger Chaussee, Bodestraße und alle Querstraßen zwischen Magdeburger Chaussee und Bodestraße (Zick-Zack-Hausen)

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Bördeland die Ortsteile

| — | Biere |
| --- | --- |

—

Biere

| — | Eggersdorf |
| --- | --- |

—

Eggersdorf

| — | Eickendorf |
| --- | --- |

—

Eickendorf

| — | Großmühlingen |
| --- | --- |

—

Großmühlingen

| — | Kleinmühlingen |
| --- | --- |

—

Kleinmühlingen

| — | Zens |
| --- | --- |

—

Zens

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt der Ortsteil

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

21.2.2017 až 1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Calbe der Ortsteil

| — | Wartenberg |
| --- | --- |

—

Wartenberg

21.2.2017 až 1.3.2017

NIEDERSACHSEN

Landkreis Oldenburg

Sämtliche Ortsteile der Gemeinde Dötlingen sowie die Mitgliedsgemeinde Prinzhöfte in der Samtgemeinde Harpstedt und im Westen sämtliche Ortsteile der Gemeinde Großenkneten und der Gemeinde Wardenburg

Nicht betroffen sind die Mitgliedsgemeinden Kirchseelte, Dünsen, Beckeln und Colnrade

Die östliche Grenze beginnt an der Stadtgrenze zu Delmenhorst/Annengraben/Groß Ippener

Groß Ippener Heide bis zur A 1, südlich weiter Rtg. Osnabrück bis zum Ortholzer Weg, weiter bis Kl. Ippener

in südlicher Richtung auf die Harpstedter Str. (L 776) mit Übergang zur Delmenhorster Landstr. bis zur Amtsfreiheit im Flecken Harpstedt

L 338 (Ortsdurchfahrt Harpstedt) Rtg. Wildeshausen bis Abbiegung Wohlde

entlang der Straße Wohlde in südlicher Richtung, Appenriede, bis zur K 5, Harjehausen

der K 5 entlang in Fahrtrichtung Hölingen bis Bühren, K 248

K 248 nördliche Richtung bis K 246

K 246 folgend bis zu den Großen Steinen

Bauerschaft Kleinenkneten über Goldenstedter Str. (L 862), Bauerschaft Düngstrup, weiter bis Bauerschaft Holzhausen, Platz Dorfgemeinschaftshaus

westlich bis zur Kreisgrenze/Aue

entlang der Kreisgrenze, Gemeindegrenze Großenkneten, gesamtes Gemeindegebiet Großenkneten sowie Gemeinde Wardenburg

Anschluss in Wardenburg, Rtg. Hatten, K 235, Astruper Str.

nördlich Bahnhofstr./Hatter Weg, K 314, Rtg. Kirchhatten bis Grüner Weg

Grüner Weg, Imhagenweg, Munderloh, nördlich Munderloher Str., Schoolpatt, Tonweg, Heidhuser Weg, Plietenberger Weg, Zur Spillerei

nördlich entlang Ortstr., Sandersfelder Weg, weiter nördlich Am Postweg

südlich Bremer Weg, Bremer Str. bis zur A 28

A 28 Rtg. Bremen bis zur Kreisgrenze Oldenburg/ Stadtgrenze Delmenhorst

24.1.2017

Landkreis Oldenburg

Ausgangspunkt ist im Ortsteil Rhade die Straße Rhader Sand

nördlich in den Bassumer Weg bis zur Abbiegung Hinterm Feld

der Straße folgend bis zur BEB Betriebsstätte

sofort rechts der Straße folgend bis zur Kreuzung Stedinger Weg

weiter auf dem Stedinger Weg, Rtg. Brettorf bis zur Bareler Str.

auf die Bareler Str. nördlich bis zum Welsburger Holz

südlich weiter auf die Straße Zum Welsburger Holz bis Hasen-Ahlers-Weg

Hasen-Ahlers-Weg entlang nördlich Rtg Immer bis zur Kreuzung K 327

Stüher Str., K327, Rtg Klattenhof bis Am Stühe

Am Stühe weiter südlich folgend bis zur Kreuzung Bassumer Weg

Bassumer Weg östlich Rtg. Hengsterholz bis zur Gemeindegrenze

weiter südlich der Gemeindegrenze Dötlingen folgend bis zur Bundesstraße

B 213 folgend Rtg. Wildeshausen bis zur Einmündung Iserloyer Str., Hockensberg

Iserloyer Str. bis zur Kreuzung Aschenstedt / Wildeshauser Str.

nördliche Richtung bis Klosterkamp/Brettorfer Kirchweg

Brettorfer Kirchweg, Klosterkamp, Am Gehege, Neerstedter Str.

nördlich Neerstedter Str. entlang bis Zum Schwarzen Moor

weiter nördlich Zum Schwarzen Moor mit Übergang Oher Kirchweg

über die Kreuzung weiter nördlich Straße Zur Bäke bis Schinkenweg

östlich Schinkenweg bis zur Kirchhatter Str. / L 872

diese nördlich folgend bis zum Ausgangspunkt Rhader Sand, Rtg. Kirchhatten

16.1.2017 až 24.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis zur Kellerhöher Straße, entlang dieser in nördlicher Richtung bis Bether Tannen, dieser folgend in westlicher Richtung bis Kanalweg, von dort in westlicher Richtung über Am Dorfteich bis Heideweg. Diesem in nördlicher Richtung folgend bis Christkind-chenweg, diesem in westlicher Richtung folgend bis zur B 72. Entlang dieser in nördlicher Rich-tung bis zur Gemeindegrenze Stadt Cloppenburg / Gemeinde Garrel. Dieser in westlicher Richtung folgend bis zur Varrelbuscher Straße, weiter nach Westen bis Im Witten, entlang dieser Straße nach Norden bis zum Wald, weiter in westlicher Richtung bis Hüttekamp, dieser folgend bis Petersfelder Weg, entlang diesem zur Straße Neumühlen und über Neumühler Weg, Kleine Tredde, Augustendorfer Weg bis Wöstenweg, diesem folgend in nordöstlicher Richtung bis Langeberg, diesem entlang und weiter in nordwestlicher Richtung über Dorfstraße in Augustendorf bis Zum Herrensand. Entlang dieser Straße nach Westen bis zur Igelriede, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zum Markhauser Weg, weiter nach Westen bis Am Waldesrand, dann dieser folgend in nördlicher Richtung bis zur Straße Am Horstberg. Entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Thüler Straße. Dieser Straße folgend in nordwestlicher Richtung bis zum Ziegeldamm, dann entlang dieser bis Ziegelmoor, weiter entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Friesoyther Straße, weiter nach Nordosten entlang des Böseler Kanals bis zur Lahe und von dort in südöstlicher Richtung bis zur Overlaher Straße. Dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze, dieser in östlicher und südlicher Richtung folgend bis zum Ausgangspunkt

26.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Aufmündung Düffendamm auf die Oldenburger Straße in Nikolausdorf nach Süden, weiter entlang Beverbrucher Damm bis zur Großenknetener Straße, dieser und der Beverbru-cher Straße in westlicher Richtung folgend bis zur Vehne, entlang dieser nach Süden folgend bis zur Tweeler Straße, entlang dieser nach Norden bis zur Tweeler Straße 8, von dort nach Westen entlang Schlichtenmoor, Roslaes Höhe, Allensteiner Straße bis zur Tannenkampstraße, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Beverbrucher Straße, weiter in westlicher Richtung über Varrelbuscher Straße bis zur Straße Auf'm Halskamp, entlang dieser und Wätkamp bis zur Pe-tersfelder Straße. Dieser nach Westen und Norden folgend bis zur Thüler Straße. Weiter über Sandrocken, Zum Richtemoor und Brockenweg bis zur Großen Aue, dieser in nördlicher Rich-tung folgend bis Höhe Glaßdorfer Graben, von dort nach Osten auf die Garreler Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße in Aumühlen, dieser in östlicher Richtung folgend und entlang Moorstraße bis zur Vehne, entlang dieser in südlicher Richtung bis zum Was-serzug von Barken-Tange, diesem in östlicher und südlicher Richtung folgend bis zur Straße Barkentange und von dort in östlicher Richtung über Düffendamm zum Ausgangspunkt

18.1.2017 až 26.1.2017

Landkreis Northeim

Die Stadt Einbeck mit den Ortschaften Ahlshausen, Bentierode, Billerbeck, Buensen, Dörrigsen, Edemissen, Garlebsen, Greene, Iber, Immensen, Kreiensen, Negenborn, Odagsen, Olxheim, Opperhausen, Osterbruch, Rittierode, Rimmerode, Rotenkirchen, Salzderhelden, Sievershausen, Strodthagen und Volksen.

Die Gemeinde Kalefeld mit den Ortschaften Dögerode, Eboldshausen, Echte, Kalefeld, Oldershausen, Sebexen und Westerhof.

Die Stadt Moringen mit der Ortschaft Lutterbeck.

Die Stadt Northeim mit den Ortschaften Berwartshausen, Brunstein, Denkershausen, Hammenstedt, Hillerse, Höckelheim, Imbshausen, Lagershausen, Langenholtensen, Schnedinghausen und Wiebrechtshausen

27.1.2017

Landkreis Northeim

Ortschaften Edesheim, Hohnstedt, Hollenstedt und Stöckheim der Stadt Northeim sowie die Ortschaften Vogelbeck, Sülbeck und Drüber der Stadt Einbeck.

B3 / Wirtschaftsweg in Höhe „Rosenplänter“, Richtung Vogelsburg – weiter in Richtung Ahlshausen – entlang der südwestlichen Ortslage von Ahlshausen und südlichen Ortslage von Sievershausen – Waldrand Westerberg bis zum ersten Feldweg in Richtung Eboldshausen – Feldweg bis K618 – südwestlicher Ortsrand von Eboldshausen bis zur K403 – K403 in nordöstliche Richtung bis zur Abzweigung des Feldweges Richtung A7- Feldweg folgend in östliche Richtung bis zur Schnittstelle A7- A7 in südliche Richtung folgend bis zur Schnittstelle mit der L572 – L572 in nordöstliche Richtung folgend bis zur Einmündung des „Weißen Budenweges“ – Verlängerung des „Weißen Budenweges“ in östliche Richtung bis zur Schnittstelle mit dem Fluss Leine – Luftlinie in östliche Richtung bis zum südlichen Ortsrand von Hollenstedt – gedachte Linie in östliche Richtung weiter entlang des südlichen bebauten Ortsrandes von Hollenstedt – weiter in östliche Richtung entlang des Wirtschaftsweges bis zum Teich im Verlauf des Baches „Bölle“- gedachte Linie entlang des östlichen Randes der Domäne Wetze – weiter über den Hundeberg bis zur K506 – am östlichen Ortsrand von Buensen bis zur Einmündung der Straße „Am Plackmorgen“ – der Straße „Am Plackmorgen“ in nördliche Richtung folgend bis zur Einmündung in die K505 – K505 in nordöstliche Richtung bis zum Ortsrand von Sülbeck folgend – westlich des bebauten Gebietes von Sülbeck bis zum Schnittpunkt L572 / „Deichstraße“- gedachte Linie in nordöstliche Richtung durch das Hochwasserrückhaltebecken bis zur B3 / Weg zum „Rosenplänter“ (Ausgangspunkt)

19.1.2017 až 27.1.2017

Landkreis Oldenburg

Großenkneten, Wardenburg, Hatten, Hude (soweit nicht bereits Sperrgebiet), Ganderkesee, Dötlingen (soweit nicht bereits Sperrgebiet) und in der Samtgemeinde Harpstedt die Mitgliedsgemeinde Prinzhöfte.

Im südlichen Teil des Landkreises in der Stadt Wildeshausen und der Samtgemeinde Harpstedt nimmt das Beobachtungsgebiet nachfolgenden Verlauf. Dieser Verlauf bildet die Grenze des Beobachtungsgebietes und teilt somit das Stadt- bzw. Gemeindegebiet. Außerhalb dieses Verlaufes in Wildeshausen und Harpstedt in südlicher Richtung befindet sich derzeit kein Beobachtungsgebiet.

Die östliche Grenze beginnt an der Stadt-/Kreisgrenze zu Delmenhorst in der Mitgliedsgemeinde Groß Ippener

Groß Ippener Heide bis zur A 1, südlich weiter Rtg. Osnabrück bis zum Ortholzer Weg, weiter bis Kl. Ippener

in südlicher Richtung auf die L 776 mit Übergang auf die Delmenhorster Landstr. bis zur Amtsfreiheit im Flecken Harpstedt

L 338 (Ortsdurchfahrt Harpstedt) Rtg. Wildeshausen bis Abbiegung Wohlde

entlang der Straße Wohlde weiter in südlicher Richtung, Appenriede, bis zur K 5, Harjehausen

der K 5 folgend in Fahrtrichtung Hölingen bis Bühren, K 248

K 248 nördlich weiter bis zur K 246

K 246 folgenden bis zu den Großen Steinen

Bauerschaft Kleinenkneten über Goldenstedter Str. (L 882) zur Bauerschaft Düngstrup (Ortsdurchfahrt), weiter bis Bauerschaft Holzhausen, Dorfgemeinschaftsplatz

westlich bis zur Kreisgrenze/Aue

entlang der Kreisgrenze bis hin zur Stadt-/Kreisgrenze zu Delmenhorst in Gr. Ippener

Nicht betroffen vom Beobachtungsgebiet sind in der Samtgemeinde Harpstedt die Mitgliedsgemeinden Kirchseelte, Dünsen, Beckeln und Colnrade

2.2.2017

Landkreis Oldenburg

| — | Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee |
| --- | --- |

—

Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee

| — | Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen

| — | L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224 |
| --- | --- |

—

L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224

| — | der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt |
| --- | --- |

—

der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt

| — | K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten |
| --- | --- |

—

K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten

| — | Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen

| — | Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen

| — | L 871 bis Huntloser Kreisel |
| --- | --- |

—

L 871 bis Huntloser Kreisel

| — | ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage |
| --- | --- |

—

ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage

| — | L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße |
| --- | --- |

—

L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße

| — | Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847 |
| --- | --- |

—

Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847

| — | L 847 bis Abzweigung Fladderstraße |
| --- | --- |

—

L 847 bis Abzweigung Fladderstraße

| — | Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg |
| --- | --- |

—

Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg

| — | ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29 |
| --- | --- |

—

ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29

| — | A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug |
| --- | --- |

—

A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug

| — | ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg |
| --- | --- |

—

ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg

| — | Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting |
| --- | --- |

—

Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting

| — | ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872) |
| --- | --- |

—

ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872)

| — | L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen |
| --- | --- |

—

L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen

| — | Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal |
| --- | --- |

—

Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal

| — | Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg |
| --- | --- |

—

Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg

| — | Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße) |
| --- | --- |

—

Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße)

| — | L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße |
| --- | --- |

—

L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße

| — | Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel |
| --- | --- |

—

Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel

| — | Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke |
| --- | --- |

—

Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke

| — | von Linteler Bäke zum Geestrandgraben |
| --- | --- |

—

von Linteler Bäke zum Geestrandgraben

| — | Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch |
| --- | --- |

—

Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch

| — | Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal |
| --- | --- |

—

Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal

24.1.2017 až 2.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis Mittelweg, entlang diesem in nördlicher Richtung bis Erlenweg in Kellerhöhe, entlang diesem in westlicher Richtung und weiter über Friedhofstraße und Wellensdamm und am nördlichen Waldrand Bether Fuhrenkamp bis zum Garreler Weg in Staatsforsten, entlang diesem und entlang Werner-Baumbach-Straße bis zum Flugplatzweg, entlang diesem in westlicher Richtung bis Wittenhöher Straße, entlang dieser nach Norden bis Straße Anhöhe, dieser und der Efkenhöhe in westlicher Richtung folgend bis Hoher Weg, diesem in nördlicher Richtung folgend bis Lindenallee in Falkenberg, dieser in westlicher und nördlicher Richtung folgend bis Petersfelder Straße, entlang dieser nach Norden bis zum Peterswald, entlang des südlichen Waldrandes des Peterswaldes in westlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze, dieser in nordöstlicher und nördlicher Richtung folgend bis Garreler Weg, diesem in westlicher Richtung folgend bis Glaßdorfer Straße, entlang dieser und Thüler Straße weiter nach Norden bis Südkamper Ring in Bösel, diesem in nordwestlicher Richtung folgend bis Flachsweg, dann diesem und Flethstraße in nordöstlicher Richtung folgend bis Flethweg, diesem in südöstlicher Richtung folgend bis Straße Am Pool, dieser in nördlicher Richtung folgend bis Kronsberger Straße, dieser in östlicher Richtung folgend bis Overlaher Straße, weiter in nördlicher Richtung bis Koppelweg, diesem in östlicher Richtung folgend bis zur Straße Im Wiesengrund, dieser in nordöstlicher Richtung folgend bis zur Straße An der Lahe, dieser in nordwestlicher Richtung folgend bis Neuendamm, weiter in nordöstlicher Richtung bis zur Straße Am Vehnemoor, entlang dieser nach Nordosten bis zur Overlaher Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser in östlicher und südlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt an der Lethe

1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze mit dem Landkreis Oldenburg in westlicher Richtung entlang Großenknetener Straße und Beverbrucher Straße bis zur Vehne, entlang dieser in nordwestlicher und nördlicher Richtung bis Peterstraße in Petersdorf, entlang dieser in nördlicher Richtung und entlang Am Streek bis zur Moorstraße, entlang dieser in östlicher Richtung bis zur Vehne, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Hauptstraße, entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze, dieser in südlicher Richtung folgend bis Ausgangspunkt an der Großenknetener Straße

24.1.2017 až 1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis Höhe Schlackenweg, entlang des westlichen Waldrandes des Baumwegs nach Norden bis Straße Am Schützenplatz, entlang dieser in westlicher Richtung über Erlenweg in Kellerhöhe und weiter über Friedhofstraße und Wellensdamm und am nördlichen Waldrand Bether Fuhrenkamp bis zum Garreler Weg in Staatsforsten, entlang diesem und entlang Werner-Baumbach-Straße bis zum Flugplatzweg, entlang diesem in westlicher Richtung bis Wittenhöher Straße, entlang dieser nach Norden bis Straße Moorriehen, dieser in westlicher Richtung folgend bis Garreler Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis Efkenhöhe, entlang dieser nach Westen bis Hoher Weg, entlang diesem nach Süden bis Friesoyther Straße. Dieser und der Thüler Straße in nordwestlicher Richtung folgend bis Thülsfelder Straße, von dort bis zur Soeste und dieser nach Norden folgend bis Straße Über dem Worberg. Dieser nach Norden folgend und weiter über Im Paarberger Wald bis zur Thüler Straße. Weiter über Tegeler Tange nach Nordosten bis Querdamm, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Ziegeldamm, diesem nach Nordosten folgend über Im Meeschenmoor bis Ziegelmoor und weiter nach Norden bis zur Friesoyther Straße in Bösel-Westerloh. Dieser in nordwestlicher Richtung folgend bis zur Gemeindegrenze und dieser in nordöstlicher Richtung folgend bis zur Kanalstraße in Vehnemoor. Weiter entlang der Kreisgrenze nach Osten und Süden bis zum Ausgangspunkt an der Lethe

1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze an der Lethe entlang Mühlenweg bis zum Beverbrucher Damm, weiter Richtung Süden bis zur Hochspannungsleitung Höhe Beverbrucher Damm 15a, der Hochspannungsleitung nach Westen folgend bis Südstraße, entlang dieser in südlicher Richtung bis Schuldamm, diesem in westlicher Richtung folgend bis Weißdornweg, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Letherfeldstraße, entlang dieser nach Westen und weiter in nordwestlicher Richtung über Hinterm Forde, Lindenweg, Grüner Weg bis zur Hauptstraße in Petersdorf. Dieser in östlicher Richtung folgend bis zur Baumstraße, dieser nach Norden folgend bis zum Oldenburger Weg. Entlang diesem in östlicher Richtung bis Hülsberger Straße, von dort ca. 230 m nach Norden, dann in nordöstlicher Richtung parallel zur Kartz-von-Kameke-Allee über Kartzfehner Weg bis zum Feldweg, der von der Hauptstraße 75 kommend in nordwestlicher Richtung verläuft. Diesem Weg ca. 430 m weiter nach Nordwesten folgend bis zum Graben/Wasserzug. Diesem in nordöstlicher Richtung folgend bis zum Lutzweg. Diesem in südöstlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße und dieser in nördöstlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser nach Süden zum Ausgangspunkt am Mühlenweg

24.1.2017 až 1.2.2017

NORDRHEIN-WESTFALEN

Landkreis Soest

B 55 in Höhe der Glenne (Kreisgrenze) in östlicher Richtung folgend bis Geseker Bach, Geseker Bach in westlicher Richtung bis Störmeder Bach, Störmeder Bach 185 m in südliche Richtung, Störmeder Bach 880 m in westlicher Richtung in Höhe des Feldwegs bis zum Brandenbaumer Weg, Brandenbaumer Weg in südlicher Richtung bis Corveyer Straße, Corveyer Straße bis Mönninghauser Straße, Mönninghauser Straße bis Am Lämmerbach, Am Lämmerbach bis Schambrede, Schambrede in nördlicher Richtung bis zur Lippe, der Lippe in westlicher Richtung folgend bis Brücke über In den Amtswiesen, In den Amtswiesen in nördlicher Richtung bis Lippestraße, Lippestraße in südwestlicher Richtung bis zur B 55, B 55 in nördlicher Richtung bis Kreisgrenze Gütersloh

10.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Norden:
  Schloß Holte-Stukenbrock: Grenzverlauf zur Stadt Bielefeld Alte Paderborner Landstraße/Ebbinghausweg; östliche Richtung Sender Straße/Landerdamm bis Kreisverkehr; südliche Richtung Dechant-Brill-Straße, östliche Richtung auf Holter Straße, südliche Richtung auf Kaunitzer Straße; süd-/östliche Richtung Alte Poststraße bis Rieger Straße/Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden:

Schloß Holte-Stukenbrock: Grenzverlauf zur Stadt Bielefeld Alte Paderborner Landstraße/Ebbinghausweg; östliche Richtung Sender Straße/Landerdamm bis Kreisverkehr; südliche Richtung Dechant-Brill-Straße, östliche Richtung auf Holter Straße, südliche Richtung auf Kaunitzer Straße; süd-/östliche Richtung Alte Poststraße bis Rieger Straße/Kreisgrenze

| | Im Osten:
  Kreisgrenze zu Paderborn |
| --- | --- |

Im Osten:

Kreisgrenze zu Paderborn

| | Im Süden:
  Rietberg-Mastholte, Kreisgrenze westliche Richtung Haselhorststraße; nördliche Richtung Rietberger Straße, nord-/westliche Richtung Fährenkamp, westliche Richtung An der Graft; nördliche Richtung Langenberger Straße, nördliche Richtung Graswinkel, nördliche Richtung Bokeler Straße, westliche Richtung Batenhorster Straße bis Bokel-Mastholter Hauptkanal; nördliche Richtung Röckinghausen/Ems bis B 55 Rheda-Wiedenbrück |
| --- | --- |

Im Süden:

Rietberg-Mastholte, Kreisgrenze westliche Richtung Haselhorststraße; nördliche Richtung Rietberger Straße, nord-/westliche Richtung Fährenkamp, westliche Richtung An der Graft; nördliche Richtung Langenberger Straße, nördliche Richtung Graswinkel, nördliche Richtung Bokeler Straße, westliche Richtung Batenhorster Straße bis Bokel-Mastholter Hauptkanal; nördliche Richtung Röckinghausen/Ems bis B 55 Rheda-Wiedenbrück

| | Im Westen:
  Rheda-Wiedenbrück östliche Richtung Rietberger Straße/B64; nord-/östliche Richtung Am Postdamm, nördliche Richtung Kapellenstraße, östliche Richtung Varenseller Straße, nord-/östliche Richtung Brockstraße bis Gütersloh nördliche Richtung Brockweg; nord-/östliche Richtung Stadtring Kattenstroth /Stadtring Sundern; über Verler Straße östliche Richtung Sundernstraße; nördliche Richtung Spexarder Straße; nord-/östliche Richtung Avenwedder Straße über Isselhorster Straße; östliche Richtung Luise-Hensel-Straße; nördliche Richtung Paderborner Straße; östliche Richtung Überlandleitung/Im Brock bis Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Westen:

Rheda-Wiedenbrück östliche Richtung Rietberger Straße/B64; nord-/östliche Richtung Am Postdamm, nördliche Richtung Kapellenstraße, östliche Richtung Varenseller Straße, nord-/östliche Richtung Brockstraße bis Gütersloh nördliche Richtung Brockweg; nord-/östliche Richtung Stadtring Kattenstroth /Stadtring Sundern; über Verler Straße östliche Richtung Sundernstraße; nördliche Richtung Spexarder Straße; nord-/östliche Richtung Avenwedder Straße über Isselhorster Straße; östliche Richtung Luise-Hensel-Straße; nördliche Richtung Paderborner Straße; östliche Richtung Überlandleitung/Im Brock bis Kreisgrenze

20.1.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Norden:
  Verl: Kreuzung Schillingweg/Reckerdamm; östliche Richtung Frickenweg bis Österwieher Straße südliche Richtung Bornholter Straße; nord-/östliche Richtung bis Marienstraße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verl: Kreuzung Schillingweg/Reckerdamm; östliche Richtung Frickenweg bis Österwieher Straße südliche Richtung Bornholter Straße; nord-/östliche Richtung bis Marienstraße

| | Im Osten:
  Marienstraße süd-/östliche Richtung bis Verl/Kaunitz Alter Postweg, westliche Richtung auf Fürstenstraße, südliche Richtung auf Delbrücker Straße bis Kreisgrenze und entlang der Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Osten:

Marienstraße süd-/östliche Richtung bis Verl/Kaunitz Alter Postweg, westliche Richtung auf Fürstenstraße, südliche Richtung auf Delbrücker Straße bis Kreisgrenze und entlang der Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Rietberg/Westerwiehe: Kreisgrenze Entenweg nord-/östliche Richtung Im Thüle, nördliche Richtung Im Plumpe |
| --- | --- |

Im Süden:

Rietberg/Westerwiehe: Kreisgrenze Entenweg nord-/östliche Richtung Im Thüle, nördliche Richtung Im Plumpe

| | Im Westen:
  Im Plumpe nördliche Richtung Westerwieher Straße, westliche Richtung Zum Sporkfeld, nördliche Richtung Neuenkirchener Straße, nord-/westliche Richtung Lange Straße, nördliche Richtung Langer Schemm bis auf Reckerdamm |
| --- | --- |

Im Westen:

Im Plumpe nördliche Richtung Westerwieher Straße, westliche Richtung Zum Sporkfeld, nördliche Richtung Neuenkirchener Straße, nord-/westliche Richtung Lange Straße, nördliche Richtung Langer Schemm bis auf Reckerdamm

11.1.2017 až 20.1.2017

Landkreis Gütersloh

| | Langenberg-Benteler:
  B 55 an Kreisgrenze Gütersloh/Soest; B 55 nördlich bis Abzweigung Fichtenweg; Fichtenweg nördlich folgen bis Lüningheide; Lüningheide in nördlicher Richtung bis auf Poststraße; Poststraße in östlicher Richtung bis Kampstraße; Kampstraße in nördlicher Richtung bis auf Liesborner Straße; Liesborner Straße in nordöstlicher Richtung bis Einmündung Kolpingstraße; Kolpingstraße nordwestlich bis Einmündung Gerhard-Hauptmann-Straße; Gerhard-Hauptmann-Straße folgen bis auf Stukendamm; Stukendamm in westlicher Richtung bis auf Schulgraben; Schulgraben in nördlicher Richtung bis auf Landgraben; Landgraben in nordwestlicher Richtung bis Bergstraße; Bergstraße nördlich bis Einmündung Allerbecker Weg; Allerbecker Weg bis Einmündung Klutenbrinkstraße; Klutenbrinkstraße in nördlicher Richtung bis Einmündung Bredenstraße, hier wird Klutenbrinkstraße zur Schulstraße; ab Einmündung in Kirchplatz in nördliche Richtung bis Einmündung Hauptstraße; Hauptstraße in westlicher Richtung bis Einmündung Mühlenstraße; Mühlenstraße nördliche Richtung bis Einmündung Westfeldstraße; von dort in östlicher Richtung bis auf die B 55; B 55 in nördlicher Richtung, wird dann zur B 61. |
| --- | --- |

Langenberg-Benteler:

B 55 an Kreisgrenze Gütersloh/Soest; B 55 nördlich bis Abzweigung Fichtenweg; Fichtenweg nördlich folgen bis Lüningheide; Lüningheide in nördlicher Richtung bis auf Poststraße; Poststraße in östlicher Richtung bis Kampstraße; Kampstraße in nördlicher Richtung bis auf Liesborner Straße; Liesborner Straße in nordöstlicher Richtung bis Einmündung Kolpingstraße; Kolpingstraße nordwestlich bis Einmündung Gerhard-Hauptmann-Straße; Gerhard-Hauptmann-Straße folgen bis auf Stukendamm; Stukendamm in westlicher Richtung bis auf Schulgraben; Schulgraben in nördlicher Richtung bis auf Landgraben; Landgraben in nordwestlicher Richtung bis Bergstraße; Bergstraße nördlich bis Einmündung Allerbecker Weg; Allerbecker Weg bis Einmündung Klutenbrinkstraße; Klutenbrinkstraße in nördlicher Richtung bis Einmündung Bredenstraße, hier wird Klutenbrinkstraße zur Schulstraße; ab Einmündung in Kirchplatz in nördliche Richtung bis Einmündung Hauptstraße; Hauptstraße in westlicher Richtung bis Einmündung Mühlenstraße; Mühlenstraße nördliche Richtung bis Einmündung Westfeldstraße; von dort in östlicher Richtung bis auf die B 55; B 55 in nördlicher Richtung, wird dann zur B 61.

| | Rheda-Wiedenbrück:
  B 61 Abfahrt Wiedenbrück; Rietberger Straße bis Abzweigung Dechant-Hense-Straße; Dechant-Hense-Straße in östlicher Richtung bis auf Patersweg; Patersweg in nördlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße in östlicher Richtung bis zur Einmündung des Feldweges; diesen in nordöstlicher Richtung bis auf Kapellenstraße; Kappellenstraße in nördlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; diese in östlicher Richtung bis Einmündung Plümersweg; Plümersweg in nördlicher Richtung; bei Kreuzung in östlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße. |
| --- | --- |

Rheda-Wiedenbrück:

B 61 Abfahrt Wiedenbrück; Rietberger Straße bis Abzweigung Dechant-Hense-Straße; Dechant-Hense-Straße in östlicher Richtung bis auf Patersweg; Patersweg in nördlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße in östlicher Richtung bis zur Einmündung des Feldweges; diesen in nordöstlicher Richtung bis auf Kapellenstraße; Kappellenstraße in nördlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; diese in östlicher Richtung bis Einmündung Plümersweg; Plümersweg in nördlicher Richtung; bei Kreuzung in östlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße.

| | Verl:
  Neuenkirchener Straße südöstlich bis Ölbach; Ölbach in nördlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Klosterweg; Klosterweg wird zur Wortstraße; weiter süd-/südöstliche Richtung; hinter Schulte-Lindhorst in Feldweg in östlicher Richtung bis auf Spexardweg; diesen in südöstlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; Varenseller Straße nördliche Richtung bis Einmündung Westfalenweg; Westfalenweg in östliche Richtung bis zur Einmündung Chromstraße; Chromstraße in südöstliche Richtung bis Firmengelände Frankenfeld Service; weiter in östliche Richtung bis auf Eiserstraße; auf Eiserstraße südlich bis zur Abzweigung auf ein in östlicher Richtung abgehender Feldweg, dieser endet auf Im Vien; dort weiter südlich bis zur nach Osten abzweigenden Hofzufahrt/Feldweg bis auf Timmerheide; Timmerheide nördlich bis Einmündung Strothweg; Strothweg östlich bis Einmündung Teiwesweg; Teiwesweg südlich bis auf Österwieher Straße; Österwieher Straße südlich bzw. südöstlich bis zur Kreuzung Bastergraben; Bastergraben in östlicher Richtung bis zur Einmündung auf dem Lönsweg; Lönsweg in südlicher Richtung bis zur Einmündung Bornholter Straße; Bornholter Straße in östlicher Richtung zur Lindenstraße; auf Bornholter Straße östliche Richtung bis Abzweigung Nachtigallenweg; von dort den in südöstlicher Richtung verlaufenden Verbindungsweg zur Marienstraße; Marienstraße in südlicher Richtung folgen bis zur Abzweigung Alter Postweg; Alter Postweg südöstlich bis zur Einmündung Fürstenstraße; Fürstenstraße in westlicher Richtung-wird zur Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße folgend bis zum südlicher Richtung abgehenden landwirtschaftlichen Verbindungsweg zum Hellweg; Hellweg in östlicher Richtung folgend bis Abzweigung des Landweges; Hellweg in östlicher Richtung befindlichen Baumreihe folgend; am Ende der Baumreihe südlich dem Wirtschaftsweg bis zur Einmündung Delbrücker Straße folgen; Delbrücker Straße südlich bis zur Kreisgrenze. |
| --- | --- |

Verl:

Neuenkirchener Straße südöstlich bis Ölbach; Ölbach in nördlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Klosterweg; Klosterweg wird zur Wortstraße; weiter süd-/südöstliche Richtung; hinter Schulte-Lindhorst in Feldweg in östlicher Richtung bis auf Spexardweg; diesen in südöstlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; Varenseller Straße nördliche Richtung bis Einmündung Westfalenweg; Westfalenweg in östliche Richtung bis zur Einmündung Chromstraße; Chromstraße in südöstliche Richtung bis Firmengelände Frankenfeld Service; weiter in östliche Richtung bis auf Eiserstraße; auf Eiserstraße südlich bis zur Abzweigung auf ein in östlicher Richtung abgehender Feldweg, dieser endet auf Im Vien; dort weiter südlich bis zur nach Osten abzweigenden Hofzufahrt/Feldweg bis auf Timmerheide; Timmerheide nördlich bis Einmündung Strothweg; Strothweg östlich bis Einmündung Teiwesweg; Teiwesweg südlich bis auf Österwieher Straße; Österwieher Straße südlich bzw. südöstlich bis zur Kreuzung Bastergraben; Bastergraben in östlicher Richtung bis zur Einmündung auf dem Lönsweg; Lönsweg in südlicher Richtung bis zur Einmündung Bornholter Straße; Bornholter Straße in östlicher Richtung zur Lindenstraße; auf Bornholter Straße östliche Richtung bis Abzweigung Nachtigallenweg; von dort den in südöstlicher Richtung verlaufenden Verbindungsweg zur Marienstraße; Marienstraße in südlicher Richtung folgen bis zur Abzweigung Alter Postweg; Alter Postweg südöstlich bis zur Einmündung Fürstenstraße; Fürstenstraße in westlicher Richtung-wird zur Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße folgend bis zum südlicher Richtung abgehenden landwirtschaftlichen Verbindungsweg zum Hellweg; Hellweg in östlicher Richtung folgend bis Abzweigung des Landweges; Hellweg in östlicher Richtung befindlichen Baumreihe folgend; am Ende der Baumreihe südlich dem Wirtschaftsweg bis zur Einmündung Delbrücker Straße folgen; Delbrücker Straße südlich bis zur Kreisgrenze.

11.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Westen:
  Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße |
| --- | --- |

Im Westen:

Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße

| | Im Norden und Osten:
  Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden und Osten:

Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn |
| --- | --- |

Im Süden:

Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn

3.2.2017 až 11.2.2017

Landkreis Wesel

| | Im Osten und Süden:
  Hamminkeln: „Brunnenfeld“ in Hamminkeln- Lankern ab Kreisgrenze zum Kreis Borken nach Süden bis „Liederner Straße“; „Liederner Straße“ nach Südwesten und Süden bis „Loikumer Straße“; „Loikumer Straße“ nach Westen bis zur Isselbrücke; Verlauf der Issel nach Süden bis zur Isselbrücke an der „Hauptstraße“ in Hamminkeln- Ringenberg; „Hauptstraße“ und im weiteren Verlauf „Weststraße“ bis zur „Mehrhooger Straße“; „Mehrhooger Straße“ nach Osten bis „Roßmühle“; „Roßmühle“ und im weiteren Verlauf „Diersfordter Straße“ nach Süden bis zur L 480; dem Verlauf der L 480 nach Südwesten folgend (in Hamminkeln: „Diersfordter Straße“, in Wesel: „Bislicher Wald“, „Mühlenfeldstraße“, „Dorfstraße“, „Auf der Laak“) bis zum rechtsrheinischen Anleger der Rheinfähre Bislich- Xanten; Xanten: linksrheinischer Anlieger der Rheinfähre Bislich- Xanten; „Gelderner Straße“ bis zur B 57; B 57 nach Nordwesten bis zur Kreuzung mit der „Willicher Straße“; „Willicher Straße“ nach Südwesten bis „Düsterfeld“; „Düsterfeld“ bis „Dongweg“; „Dongweg“ bis zur „Labbecker Straße“; nach Westen entlang der Kreisgrenze an der „Labbecker Straße“ und im weiteren Verlauf dem Staatsforst Xanten bis zum „Korte- Veens- Weg“. |
| --- | --- |

Im Osten und Süden:

Hamminkeln: „Brunnenfeld“ in Hamminkeln- Lankern ab Kreisgrenze zum Kreis Borken nach Süden bis „Liederner Straße“; „Liederner Straße“ nach Südwesten und Süden bis „Loikumer Straße“; „Loikumer Straße“ nach Westen bis zur Isselbrücke; Verlauf der Issel nach Süden bis zur Isselbrücke an der „Hauptstraße“ in Hamminkeln- Ringenberg; „Hauptstraße“ und im weiteren Verlauf „Weststraße“ bis zur „Mehrhooger Straße“; „Mehrhooger Straße“ nach Osten bis „Roßmühle“; „Roßmühle“ und im weiteren Verlauf „Diersfordter Straße“ nach Süden bis zur L 480; dem Verlauf der L 480 nach Südwesten folgend (in Hamminkeln: „Diersfordter Straße“, in Wesel: „Bislicher Wald“, „Mühlenfeldstraße“, „Dorfstraße“, „Auf der Laak“) bis zum rechtsrheinischen Anleger der Rheinfähre Bislich- Xanten; Xanten: linksrheinischer Anlieger der Rheinfähre Bislich- Xanten; „Gelderner Straße“ bis zur B 57; B 57 nach Nordwesten bis zur Kreuzung mit der „Willicher Straße“; „Willicher Straße“ nach Südwesten bis „Düsterfeld“; „Düsterfeld“ bis „Dongweg“; „Dongweg“ bis zur „Labbecker Straße“; nach Westen entlang der Kreisgrenze an der „Labbecker Straße“ und im weiteren Verlauf dem Staatsforst Xanten bis zum „Korte- Veens- Weg“.

| | Im Westen und Nordwesten:
  Das Beobachtungsgebiet des Kreises Wesel grenzt an die entsprechenden Gebiete in den Kreisen Kleve und Borken an |
| --- | --- |

Im Westen und Nordwesten:

Das Beobachtungsgebiet des Kreises Wesel grenzt an die entsprechenden Gebiete in den Kreisen Kleve und Borken an

27.1.2017

Landkreis Wesel

Kreisgrenze Borken/Wesel – Beltingshof/Boskamp – südlich bis Finkenberg – dort Finkenberg östlich bis Krechtinger Str. – dieser südwestlich bis Kreu-zung Zum Venn – diesem erst östlich und dann südlich folgen bis Klausen-hofstr. – dieser südlich bis Am Reitplatz folgen – diesen südwestlich bis Bookermannsweg folgen – diesen südwestlich bis Borkener Str. – südlich bis Kreuzung Richtung Wellerberg – Wellerberg westlich bis Van-de-Wall-Str. – dieser südlich folgen – Uhlenberg passieren – weiter Van-de-Wall-Str. südlich folgen bis Telderhuk – diesem südwestlich folgen – Hamminkelner Str. kreuzen – Telderhuk weiter südwestlich folgen – bis Kreuzung Stiftshöfe – Stiftshöfe südlich bis Kreuzung Am Wispelt – Am Wispelt westlich bis Vierwinden – Vierwinden südwestlich folgen bis Eisenbahn – Eisenbahn südlich bis Bahnübergang folgen – hinter dem BÜ nordwestlich auf den Wimmershof – übergehend in Resedastr. – bis Ecke Hamminkelner Landstr. – bis Bocholter Str. = B 473 – südlich bis Reeser Landstr. = B 8 – südlich bis Kreuzung B 58 – B 58 westlich über Rheinbrücke bis Abzweig Xanten – dort westlich abbiegen bis Kreuzung B 57 – nordwestlich auf B 57 = Rheinberger Str. abbiegen – bis Kreuzung Augustinerring – diesem südwestlich bis Trajahnerring – dort nördlich Urselerstr. Folgen bis Abzweig Wittlicher Str. – nördlich bis Kreuzung Willichsche Ley – Willichsche Ley westlich folgen – übergehend in Bollendonkse Ley – bis Labbecker Str. – dieser an Hochwald und Kreisgrenze Wesel/Kleve nordwestlich folgen bis Uedemer Str.

10.2.2017

Landkreis Wesel

Wittenhorster Weg südöstlich bis Am Wasserwerk folgen – bis Schledenhorster Str. nordöstlich folgen – bis Gewässer Klefsche Landwehr – diesem südlich folgen – bis Heideweg – diesem südwestlich bis Schledenhorster Str. folgen – Richtung Heckenweg/Merrhooger Str. südöstlich bis Bahnhofstr. Folgen – westlich bis Kreuzung Wittenhorster Weg/Grenzweg folgen – Grenzweg südlich Richtung Bahnlinie folgen – Bahnlinie queren – bis Stallmannsweg folgen – bis Bergerfurther Str. – westlich folgen – übergehend in Bislicher Wald – bis B 8 – B 8 queren – Bergen östlich bis Kreuzung mit Gewässer Bislicher Meer folgen – Bislicher Meer folgen bis Kreisgrenze Wesel/Kleve

2.2.2017 až 10.2.2017

Landkreis Borken

Kreis- / Landesgrenze Isselburg einschließlich Ortsteil Anholt weiter in östlicher Richtung zum Ortsteil Suderwick bis zur Straße Hahnenpatt, weiter in östlicher Richtung bis zur L 606 (Dinxperloer Straße), weiter in Richtung Spork bis zur Kreuzung L604 (Sporker Ringstr. / Liede-ner Ringstr.), weiter in südlicher Richtung bis zur Kreuzung L 505 (Werther Str.), weiter in östli-cher Richtung (Bocholt) bis zur Kreuzung Pannemannstr. / Thonhausenstr., dort Pannemannstr. in südlicher Richtung bis zum Abzweig Vennweg, weiter Vennweg in östlicher Richtung bis Kreuzung Loikumer Weg, Loikumer Weg weiter in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze, Kreis-grenze in südlicher, dann westlicher, dann nördlicher Richtung bis zum Ausgangpunkt Kreis- / Landesgrenze Isselburg

27.1.2017

Landkreis Kleve

| | Süden:
  Südwestliche Kreisgrenze WES/KLE Marienbaum/Kalkar Kehrum – Korte-Veen – westlich folgen bis Spierheide – dort westlich folge bis Spierhof – diesen passiere – westlich abbiegen- weiter Spierheide bis Kreuzung St.-Hubertus-Str. – dort nördlich abbiegen auf Bruchweg – L 174 = Uedemer Str. queren – Bruchweg weiter nördlich folgen bis B 67 = Xantener Str. – dieser nordwestlich folgen – bis Kreisverkehr – diesen auf L 41 = Rheinstr. nordöstlich verlassen – bis Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. |
| --- | --- |

Süden:

Südwestliche Kreisgrenze WES/KLE Marienbaum/Kalkar Kehrum – Korte-Veen – westlich folgen bis Spierheide – dort westlich folge bis Spierhof – diesen passiere – westlich abbiegen- weiter Spierheide bis Kreuzung St.-Hubertus-Str. – dort nördlich abbiegen auf Bruchweg – L 174 = Uedemer Str. queren – Bruchweg weiter nördlich folgen bis B 67 = Xantener Str. – dieser nordwestlich folgen – bis Kreisverkehr – diesen auf L 41 = Rheinstr. nordöstlich verlassen – bis Kreuzung Honselaerstr./Spickstr.

| | Westen:
  Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. nordwestlich auf Honselaerer Str. abbiegen – dieser folgen bis Kreisverkehr – diesen nordwestlich an der B 67 = Klever Str. verlassen – B 57 nordwestlich folgen bis Schafweg/Hammelweg – bis Tillerfeld folge – dort westlich abbiegen – Tillerfeld folgen bis Kreisverkehr – diesen an L 18 = Am Bolk nordöstlich verlassen – Am Bolk folgen – Kalkar Wissel – – im weiteren Verlauf L 18 = Dorfstr. folgen bis Prostawardweg – dort nordwestlich abbiegen auf Prostawardweg – diesem nördlich folgen – im weiteren Verlauf Emmericher Str. folgen bis Schleuferskath – dort nordöstlich abbiegen bis Weienweg – diesem östlich folgen – nördlich abbiegen Richtung Bromenhof – Weidenweg folgen – östlich abbiegen Richtung Elendshof – dabei L 8 0 Rheinuferstr. Queren, Banndeich queren – Rhein bis Kilometer 847,5 queren – |
| --- | --- |

Westen:

Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. nordwestlich auf Honselaerer Str. abbiegen – dieser folgen bis Kreisverkehr – diesen nordwestlich an der B 67 = Klever Str. verlassen – B 57 nordwestlich folgen bis Schafweg/Hammelweg – bis Tillerfeld folge – dort westlich abbiegen – Tillerfeld folgen bis Kreisverkehr – diesen an L 18 = Am Bolk nordöstlich verlassen – Am Bolk folgen – Kalkar Wissel – – im weiteren Verlauf L 18 = Dorfstr. folgen bis Prostawardweg – dort nordwestlich abbiegen auf Prostawardweg – diesem nördlich folgen – im weiteren Verlauf Emmericher Str. folgen bis Schleuferskath – dort nordöstlich abbiegen bis Weienweg – diesem östlich folgen – nördlich abbiegen Richtung Bromenhof – Weidenweg folgen – östlich abbiegen Richtung Elendshof – dabei L 8 0 Rheinuferstr. Queren, Banndeich queren – Rhein bis Kilometer 847,5 queren –

| | Norden:
  andere Rheinseite Emmerich – Dornicker Str. nordöstlich folgen bis Dreikönigestr. – nördlich auf Hauptstra. – dort östlich Hauptstr. Folgen – nördlich bis Pionierstr. – Pionierstr. Nördlich folgen – B 8 = Reeser Str. queren – Bahnweg queren bis Grüne Str. – nordöstlich folgen bis Fuldaweg – diesem nördlich folgen bis Riethstege – dort östlich Riethstege folgen bis Das Krusensträßchen – dort nördlich folgen – A 3 queren- Naturschutzgebiet queren bis Grenze KLE – NL De Schriek – Schriekseweg |
| --- | --- |

Norden:

andere Rheinseite Emmerich – Dornicker Str. nordöstlich folgen bis Dreikönigestr. – nördlich auf Hauptstra. – dort östlich Hauptstr. Folgen – nördlich bis Pionierstr. – Pionierstr. Nördlich folgen – B 8 = Reeser Str. queren – Bahnweg queren bis Grüne Str. – nordöstlich folgen bis Fuldaweg – diesem nördlich folgen bis Riethstege – dort östlich Riethstege folgen bis Das Krusensträßchen – dort nördlich folgen – A 3 queren- Naturschutzgebiet queren bis Grenze KLE – NL De Schriek – Schriekseweg

19.1.2017 až 27.1.2017

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE Hochwald Uedemer Str. – Kreisgrenze folgen bis B 57 = Xantener Str. – dieser westlich folgen bis Auf dem Mühlenberg – diesem nördlich folgen – bis Übergang Oyweg und Gewässer Boetzelaersche Ley- dieser nördlich folgen – dabei Haus Veen passieren – Boetzelaersche Ley weiter nördlich folgen bis Kreuzung Hochend – Hochend nordöstlich folgen – Rheinstr. Queren – Hochend weiter nordöstlich folgen Richtung Kläranlage – dort dem Deich nordöstlich folgen bis Kernwasserwunderland – dahinter bei Rheinkilometer 843 den Rhein queren – auf der anderen Seite auf der Reeser Ward der K 18 nördlich folgen – dem Südufer des Alten Rheins unter dem Naturschutzzentrum westlich folgen bis Döries-Albrecht-Str. – dort dem Deich nördlich folgen bis Höhe Emmericher Str. – dieser nördlich folgen bis Hueth'sche Str. – dieser östlich folgen bis Alter Deichweg – diesem nördlich folgen – Bahngleise queren – Alter Deichweg weiter nordöstlich folgen – Pahlenhof passieren – Alter Deichweg bis Bruchstr. – dieser nordwestlich Richtung Holländer Deich folgen – ab dort dem Wasserlauf Tote Landwehr entlang der Kreisgrenze nordöstlich folgen – am Lensinghof der Kreisgrenze östlich folgen bis Kreisgrenze KLE-BOR.

10.2.2017

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE – Bislicher Ley auf Höhe Krusdickshof dem Gewässer Kirchenvenn am westlichen Ufer nördlich folgen bis Höhe Pastor-Esser-Str. – dieser westlich folgen – Wildeborgsweg queren – Pastor-Esser-Str. weiter westlich folgen bis Geeststr. – dieser südöstlich folgen bis Kreuzung Bislicher Str./Pollweg – Bislicher Str. nördlich folgen bis Auf dem Mosthövel – diesem westlich folgen – im weiteren Verlauf dem Wasserlauf folgen bis Haffen'sches Feld – dort auf den Sommerskathweg abbiegen – diesem nordwestlich folgen bis Bruckdahlweg – diesem nordwestlich folgen bis Läppersweg – diesem nordwestlich folgen bis Lindackersweg – diesem nordöstlich folgen – Deichstr. queren – Lindackersweg weiter nordöstlich folgen – übergehend in Lohstr. – nordwestlich auf Dohlenweg folgen bis Eickelboomstr. – diesem folgen bis Deichstr. = K 7 – dieser nordwestlich folgen bis Bergswick – dem Gewässer Am Schmalen Meer östlich in Richtung Aspelsches Meer folgen – diesem am südlichen Ufer westlich folgen bis Bahnhofstr. – dieser nordöstlich folgen bis Helderner Str. – dieser nordöstlich folgen bis Isselburger Str. – dieser nördlich folgen bis Heidericher Str. – dieser östlich folgen bis Kalfhovenweg – diesem südöstlich folgen bis Lohstr. – dort östlich folgen bis Ecke Groß Hoxhof – dort bis Waldgrenze folgen – dieser nordöstlich folgen bis Enzweg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze – ab dort entlang der Kreisgrenze folgen bis Schlehenweg – diesem südwestlich folgen bis Wittenhorster Weg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze KLE/WES.

2.2.2017 až 10.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Westen und Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh von dem Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Soest am Boker Kanal bis zur Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof |
| --- | --- |

Im Westen und Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh von dem Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Soest am Boker Kanal bis zur Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof

| | Im Osten:
  Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh südlich bis Emsallee, Emsallee bis Detmolder Straße, Detmolder Straße bis Espelner Straße, Espelner Straße bis Hövelhofer Straße, Hövelhofer Straße bis Wittendorfer Straße, Wittendorfer Straße bis Wasserwerkstraße, Wasserwerkstraße bis Verbindungsweg zur Bundesstraße 64 (B64), Verbindungsweg zwischen Wasserwerkstraße und B64, B64 ab Einmündung Verbindungsweg zur Wasserwerkstraße bis Einmündung Kreuzmeer, Kreuzmeer bis Graf-Meerveldt-Straße, Graf Meerveldt-Straße bis Heddinghauser Straße, Heddinghauser Straße bis Scharmeder Straße, Scharmeder Straße bis zur Einmündung der Verlängerung des Bentfelder Weges, |
| --- | --- |

Im Osten:

Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh südlich bis Emsallee, Emsallee bis Detmolder Straße, Detmolder Straße bis Espelner Straße, Espelner Straße bis Hövelhofer Straße, Hövelhofer Straße bis Wittendorfer Straße, Wittendorfer Straße bis Wasserwerkstraße, Wasserwerkstraße bis Verbindungsweg zur Bundesstraße 64 (B64), Verbindungsweg zwischen Wasserwerkstraße und B64, B64 ab Einmündung Verbindungsweg zur Wasserwerkstraße bis Einmündung Kreuzmeer, Kreuzmeer bis Graf-Meerveldt-Straße, Graf Meerveldt-Straße bis Heddinghauser Straße, Heddinghauser Straße bis Scharmeder Straße, Scharmeder Straße bis zur Einmündung der Verlängerung des Bentfelder Weges,

| | Im Süden:
  Der Verlängerung des Bentfelder Weges folgend bis zum Bentfelder Weg, Bentfelder Weg bis Glockenpohl, Glockenpohl bis Thüler Straße, Thüler Straße ab Einmündung Glockenpohl bis Einmündung Bleichstraße, Bleichstraße bis Birkenstraße, Birkenstraße bis Liemekestraße, Liemekestraße bis Boker Damm, Boker Damm ab Einmündung Liemekestraße bis Mühlendamm, Mühlendamm bis Haupstraße (Verne), Hauptstraße (Verne) ab Einmündung Mühlendamm bis Enkhausen, Enkhausen bis Verlarer Straße bis Lippstädter Straße, Lippstädter Straße bis Einmündung Am Damm, Am Damm bis Dammstraße, Dammstraße ab Einmündung Am Damm bis Einmündung Verlarer Weg, Verlarer Weg bis Kreigrenze Paderborn-Soest, Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Soest ab Verlarer Weg bis zum Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Gütersloh am Boker Kanal |
| --- | --- |

Im Süden:

Der Verlängerung des Bentfelder Weges folgend bis zum Bentfelder Weg, Bentfelder Weg bis Glockenpohl, Glockenpohl bis Thüler Straße, Thüler Straße ab Einmündung Glockenpohl bis Einmündung Bleichstraße, Bleichstraße bis Birkenstraße, Birkenstraße bis Liemekestraße, Liemekestraße bis Boker Damm, Boker Damm ab Einmündung Liemekestraße bis Mühlendamm, Mühlendamm bis Haupstraße (Verne), Hauptstraße (Verne) ab Einmündung Mühlendamm bis Enkhausen, Enkhausen bis Verlarer Straße bis Lippstädter Straße, Lippstädter Straße bis Einmündung Am Damm, Am Damm bis Dammstraße, Dammstraße ab Einmündung Am Damm bis Einmündung Verlarer Weg, Verlarer Weg bis Kreigrenze Paderborn-Soest, Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Soest ab Verlarer Weg bis zum Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Gütersloh am Boker Kanal

10.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße

| | Im Osten:
  Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße |
| --- | --- |

Im Osten:

Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße

| | Im Süden:
  Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake |
| --- | --- |

Im Süden:

Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake

| | Im Westen:
  Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh |
| --- | --- |

Im Westen:

Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh

2.2.2017 až 10.2.2017

Landkreis Borken

Kreis- / Landesgrenze Isselburg einschließlich Ortsteil Anholt weiter in östlicher Richtung zum Ortsteil Suderwick bis zur Straße Hahnenpatt, weiter in östlicher Richtung bis zur L 606 (Dinxperloer Straße), weiter in Richtung Spork bis zur Kreuzung L604 (Sporker Ringstr. / Liede-ner Ringstr.), weiter in südlicher Richtung bis zur Kreuzung L 505 (Werther Str.), weiter in östli-cher Richtung (Bocholt) bis zur Kreuzung Pannemannstr. / Thonhausenstr., dort Pannemannstr. in südlicher Richtung bis zum Abzweig Zeisigweg diesen weiter in östlicher Richtung bis Abzweig Stemmers Heide, dieser weiter in südlicher Richtung bis zur Bahntrasse diese folgend in östlicher Richtung bis zur Straße Wachtelschlag. Wach-telschlag weiter in südlicher Richtung bis zur Alfred-Flender-Str. diese weiter in westli-cher Richtung bis zum Bömkesweg, diesen weiter in östlicher Richtung bis zum Kreuz-kamp, diesen weiter in südlicher Richtung bis zum Loikumer Weg, weiter in südlicher Richtung bis zum Grünen Weg. Den Grünen Weg in östlicher Richtung bis zum Abzweig Händelstr, dieser in südlicher Richtung folgend bis zum Vennweg. Den Vennweg weiter in östlicher Richtung bis zur Dingdener Str. Diese in südlicher Richtung bis zum Weseler Landweg, diesen weiter in südlicher Richtung bis zum Beltingshof, diesen in östlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze. Der Kreisgrenze folgend in westlicher, dann nördlicher Richtung bis zum Ausgangpunkt Kreis- / Landesgrenze Isselburg.

10.2.2017

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

Im Osten beginnend auf der Höhe der Ortslage Dünamünde

| — | von dort der Temnitz nach Süden folgend, Rägelin passierend, Netzeband und Katerbow passierend, die A 24 unterquerend, dann weiter nach Süden verlaufend |
| --- | --- |

—

von dort der Temnitz nach Süden folgend, Rägelin passierend, Netzeband und Katerbow passierend, die A 24 unterquerend, dann weiter nach Süden verlaufend

| — | der Temnitz bis südlich des Seebergs folgend, dann diese verlassend und scharf nach Westen abzweigend direkt bis zum Scheitelpunkt des Kleinen Sees nördlich von Blankenberg |
| --- | --- |

—

der Temnitz bis südlich des Seebergs folgend, dann diese verlassend und scharf nach Westen abzweigend direkt bis zum Scheitelpunkt des Kleinen Sees nördlich von Blankenberg

| — | an der Ostseite des Kleine Sees nach Süden dem Weg in Richtung Trieplatz folgend |
| --- | --- |

—

an der Ostseite des Kleine Sees nach Süden dem Weg in Richtung Trieplatz folgend

| — | vor Trieplatz abbiegend in Richtung Bantikow zunächst in direkter Linie bis zur Dosse |
| --- | --- |

—

vor Trieplatz abbiegend in Richtung Bantikow zunächst in direkter Linie bis zur Dosse

| — | nach den Erreichen der Dosse ein Stück der Dosse nach Süden bis Höhe Bantikow folgend |
| --- | --- |

—

nach den Erreichen der Dosse ein Stück der Dosse nach Süden bis Höhe Bantikow folgend

| — | die Dosse verlassend nach Westen nördlich von Bantikow bis zum Seeufer des Untersees |
| --- | --- |

—

die Dosse verlassend nach Westen nördlich von Bantikow bis zum Seeufer des Untersees

| — | dem Seeufer des Untersees nach Norden folgend bis Höhe Blechern Hahn, den Untersee nach Westen überquerend bis zur L14 |
| --- | --- |

—

dem Seeufer des Untersees nach Norden folgend bis Höhe Blechern Hahn, den Untersee nach Westen überquerend bis zur L14

| — | der L14 nach Norden folgend bis Höhe Wolfswinkel |
| --- | --- |

—

der L14 nach Norden folgend bis Höhe Wolfswinkel

| — | nach Westen in Richtung Königsfließ, diesem folgend bis zur B103 |
| --- | --- |

—

nach Westen in Richtung Königsfließ, diesem folgend bis zur B103

| — | der B103 folgend, Rüdow passierend bis zum Schnittpunkt der Bahnstecke aus Richtung Kyritz |
| --- | --- |

—

der B103 folgend, Rüdow passierend bis zum Schnittpunkt der Bahnstecke aus Richtung Kyritz

| — | der Bahnstrecke nach Norden folgend, Karl-Friedrichshof und Gantikow passierend, Steinberg und Minnashöh passierend, Rosenwinkel passierend bis zur Höhe Horst |
| --- | --- |

—

der Bahnstrecke nach Norden folgend, Karl-Friedrichshof und Gantikow passierend, Steinberg und Minnashöh passierend, Rosenwinkel passierend bis zur Höhe Horst

| — | dort nach Osten auf der Dorfstraße durch Horst |
| --- | --- |

—

dort nach Osten auf der Dorfstraße durch Horst

| — | kurz hinter dem Ortsausgang Horst an der nächsten Kreuzung Richung Blumenthal bis zur L144 |
| --- | --- |

—

kurz hinter dem Ortsausgang Horst an der nächsten Kreuzung Richung Blumenthal bis zur L144

| — | von dort dem Grenzgraben Rosenwinkel nach Nordosten folgend, auf den Blumenthaler Hauptgraben abbiegend und weiter in Richtung Nordosten |
| --- | --- |

—

von dort dem Grenzgraben Rosenwinkel nach Nordosten folgend, auf den Blumenthaler Hauptgraben abbiegend und weiter in Richtung Nordosten

| — | von dort in direkter Linie Richtung Nordosten bis zum Birkenberg (nördlich von Kuckucksmühle) |
| --- | --- |

—

von dort in direkter Linie Richtung Nordosten bis zum Birkenberg (nördlich von Kuckucksmühle)

| — | dem von Kuckucksmühle kommenden Weg in Richtung Blandikow bis zum Ortseingang Blandikow folgend |
| --- | --- |

—

dem von Kuckucksmühle kommenden Weg in Richtung Blandikow bis zum Ortseingang Blandikow folgend

| — | am Ortseingang auf die L145 nach Osten abbiegend und dieser folgend |
| --- | --- |

—

am Ortseingang auf die L145 nach Osten abbiegend und dieser folgend

| — | weiter Papenbruch durchquerend bis zur A24 |
| --- | --- |

—

weiter Papenbruch durchquerend bis zur A24

| — | weiter der A24 Richtung Osten folgend, die A19 überquerend |
| --- | --- |

—

weiter der A24 Richtung Osten folgend, die A19 überquerend

| — | dann in direkter Linie Richtung Osten durch Bauhof bis zur L14 |
| --- | --- |

—

dann in direkter Linie Richtung Osten durch Bauhof bis zur L14

| — | auf der L14 auf der Höhe der Scharfenberger Ziegelei nach Osten auf die K6821 abbiegen |
| --- | --- |

—

auf der L14 auf der Höhe der Scharfenberger Ziegelei nach Osten auf die K6821 abbiegen

| — | der K6821 folgend bis zum Abzweig Goldbeck, durch Goldbeck der Straße folgend Richtung Brausebachmühle |
| --- | --- |

—

der K6821 folgend bis zum Abzweig Goldbeck, durch Goldbeck der Straße folgend Richtung Brausebachmühle

| — | in Brausebachmühle der Straße nach Südosten folgend, die K6821 erreichend, durch Gadow bis zum Ortsausgang |
| --- | --- |

—

in Brausebachmühle der Straße nach Südosten folgend, die K6821 erreichend, durch Gadow bis zum Ortsausgang

| — | am Ortsausgang dem Weg nach Südosten in direkter Linie |
| --- | --- |

—

am Ortsausgang dem Weg nach Südosten in direkter Linie

| — | folgend, den Weheberg passierend bis zur Gemeindegrenze Wittstock/Land / Neuruppin |
| --- | --- |

—

folgend, den Weheberg passierend bis zur Gemeindegrenze Wittstock/Land / Neuruppin

| — | dieser Gemeindegrenze nach Südwesten in direkter Linie folgend bis Dünamünde |
| --- | --- |

—

dieser Gemeindegrenze nach Südwesten in direkter Linie folgend bis Dünamünde

15.2.2017

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Im Osten beginnend in Richtung Süden: |
| --- | --- |

—

Im Osten beginnend in Richtung Süden:

| — | der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs |
| --- | --- |

—

der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs

| — | südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz |
| --- | --- |

—

südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz

| — | der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend

| — | der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz

| — | weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See |
| --- | --- |

—

weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See

| — | Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze |
| --- | --- |

—

Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze

| — | weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle |
| --- | --- |

—

weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle

| — | von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144 |
| --- | --- |

—

von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144

| — | der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung |
| --- | --- |

—

der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung

| — | weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24. |
| --- | --- |

—

weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24.

7.2.2017 až 15.2.2017

Landkreis Prignitz

In der Gemeinde Gumtow, östlich der Bahnlinie Kyritz – Pritzwalk, Ortsteil Wutike einschließlich Bahnhof Wutike und Steinberg

15.2.2017

BAYERN

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Pfaffenhofen, Rannachmühle, Schwebheim, Siedlung Erlach Wildbad, Ziegelmühle |
| --- | --- |

—

Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Pfaffenhofen, Rannachmühle, Schwebheim, Siedlung Erlach Wildbad, Ziegelmühle

| — | Gemeinde Gallmersgarten mit den Gemeindeteilen Gallmersgarten (Ort), Mörlbach, Steinach a.d.Ens, Steinach b. Rothenburg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallmersgarten mit den Gemeindeteilen Gallmersgarten (Ort), Mörlbach, Steinach a.d.Ens, Steinach b. Rothenburg

| — | Stadt Bad Windsheim mit den Stadtteilen Bad Windsheim, Erkenbrechtshofen, Ickelheim, Kleinwindsheimermühle, Külsheim, Linkenmühle, Oberntief, Wiebelsheim |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Windsheim mit den Stadtteilen Bad Windsheim, Erkenbrechtshofen, Ickelheim, Kleinwindsheimermühle, Külsheim, Linkenmühle, Oberntief, Wiebelsheim

| — | Stadt Uffenheim mit den Stadtteilen Custenlohr, Hinterpfeinach, Rudolzhofen, Uttenhofen, Vorderpfeinach, Welbhausen |
| --- | --- |

—

Stadt Uffenheim mit den Stadtteilen Custenlohr, Hinterpfeinach, Rudolzhofen, Uttenhofen, Vorderpfeinach, Welbhausen

| — | Gemeinde Ergersheim mit den Gemeindeteilen Ergersheim (Ort), Ermetzhofen, Kellermühle, Neuherberg, Obermühle, Rummelsmühle, Seenheim |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ergersheim mit den Gemeindeteilen Ergersheim (Ort), Ermetzhofen, Kellermühle, Neuherberg, Obermühle, Rummelsmühle, Seenheim

| — | Gemeinde Marktbergel mit den Gemeindeteilen Marktbergel, Ermetzhof, Ottenhofen, Munasiedlung |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marktbergel mit den Gemeindeteilen Marktbergel, Ermetzhof, Ottenhofen, Munasiedlung

| — | Gemeinde Illesheim mit den Gemeindeteilen Illesheim, Sontheim, Westheim, Urfersheim |
| --- | --- |

—

Gemeinde Illesheim mit den Gemeindeteilen Illesheim, Sontheim, Westheim, Urfersheim

| — | Gemeinde Obernzenn mit dem Gemeindeteil Urphertshofen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obernzenn mit dem Gemeindeteil Urphertshofen

| — | Gemeinde Markt Nordheim mit dem Gemeindeteil Ulsenheim (nur Ort südlich der Staatsstraße 2256) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markt Nordheim mit dem Gemeindeteil Ulsenheim (nur Ort südlich der Staatsstraße 2256)

10.2.2017

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach |
| --- | --- |

—

die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach

| — | die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen

1.2.2017 až 10.2.2017

Landkreis Ansbach

| — | Gemeinde Colmberg, die Ortsteile: Binzwangen und Poppenbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Colmberg, die Ortsteile: Binzwangen und Poppenbach,

| — | Gemeinde Neusitz, der Ortsteil: Schweinsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neusitz, der Ortsteil: Schweinsdorf

| — | Gemeinde Oberdachstetten, die Ortsteile: Oberdachstetten und Anfelden |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberdachstetten, die Ortsteile: Oberdachstetten und Anfelden

| — | Gemeinde Ohrenbach, die Ortsteile: Gailshofen, Gumpelshofen, Habelsee, Oberscheckenbach, Ohrenbach, Reichardsroth |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohrenbach, die Ortsteile: Gailshofen, Gumpelshofen, Habelsee, Oberscheckenbach, Ohrenbach, Reichardsroth

| — | Gemeinde Steinsfeld die Ortsteile: Ellwingshofen, Endsee, Gypshütte, Hartershofen, Reichelshofen, Steinsfeld, Urphershofen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinsfeld die Ortsteile: Ellwingshofen, Endsee, Gypshütte, Hartershofen, Reichelshofen, Steinsfeld, Urphershofen,

| — | Gemeinde Windelsbach, die Ortsteile: Birkach, Burghausen, Cadolzhofen, Guggelmühle, Hornau, Linden, Nordenberg, Preuntsfelden und Windelsbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Windelsbach, die Ortsteile: Birkach, Burghausen, Cadolzhofen, Guggelmühle, Hornau, Linden, Nordenberg, Preuntsfelden und Windelsbach

9.2.2017“

| d) | mezi položky pro Německo a Francii se vkládá nová položka pro Řecko, která zní:


  „Členský stát: Řecko







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| α) | Η Δημοτική Ενότητα του Δήμου Τρίπολης |

d)

mezi položky pro Německo a Francii se vkládá nová položka pro Řecko, která zní:

„Členský stát: Řecko

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

α)

Η Δημοτική Ενότητα του Δήμου Τρίπολης

| β) | Οι παρακάτω Τοπικές Κοινότητες του Δήμου Τρίπολης:






  — | Σιμιάδων |
| --- | --- | --- |

β)

Οι παρακάτω Τοπικές Κοινότητες του Δήμου Τρίπολης:

—

Σιμιάδων

| — | Κάψια |
| --- | --- |

—

Κάψια

| — | Νεστάνης |
| --- | --- |

—

Νεστάνης

| — | Λουκά |
| --- | --- |

—

Λουκά

| — | Ζευγολατιού |
| --- | --- |

—

Ζευγολατιού

| — | Αγίου Κωνσταντίνου |
| --- | --- |

—

Αγίου Κωνσταντίνου

| — | Πελάγους |
| --- | --- |

—

Πελάγους

| — | Μερκοβουνίου |
| --- | --- |

—

Μερκοβουνίου

| — | Σκοπής |
| --- | --- |

—

Σκοπής

| — | Τρίπολης |
| --- | --- |

—

Τρίπολης

| — | Περθωρίου |
| --- | --- |

—

Περθωρίου

17.2.2017

Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:

| — | Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε) |
| --- | --- |

—

Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε)

| — | Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε) |
| --- | --- |

—

Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε)

| — | Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε) |
| --- | --- |

—

Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε)

| — | Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε) |
| --- | --- |

—

Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε)

9.2.2017 až 17.2.2017“

| e) | položky pro Francii, Chorvatsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království se nahrazují tímto:


  „Členský stát: Francie







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de l'AVEYRON |
| CASTELMARY
  LA SALVETAT-PEYRALES
  TAYRAC
  CABANES
  CRESPIN
  LESCURE-JAOUL
  NAUCELLE
  PRADINAS
  RIEUPEYROUX
  SAUVETERRE-DE-ROUERGUE
  TAURIAC-DE-NAUCELLE | 21.1.2017 |
| NAJAC
  SAINT-ANDRE-DE-NAJAC | 28.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES |
| FORS | 22.1.2017 až 28.1.2017 |
| AZAY-LE-BRULE
  LA BOISSIERE-EN-GATINE
  LA CRECHE
  CHAMPDENIERS-SAINT-DENIS
  CHAURAY
  CHERVEUX
  CLAVE
  COURS
  ECHIRE
  EXIREUIL
  FRANCOIS
  GERMOND-ROUVRE
  LES GROSEILLERS
  MAZIERES-EN-GATINE
  PAMPLIE
  SAINT-GELAIS
  SAINT-GEORGES-DE-NOISNE
  SAINT-LIN
  SAINT-MAIXENT-L'ECOLE
  SAINT-MARC-LA-LANDE
  SAINTE-OUENNE
  SAINT-PARDOUX
  SAIVRES
  SURIN
  VERRUYES | 11.2.2017 |
| AIFFRES
  BEAUVOIR-SUR-NIORT
  BESSINES
  BRULAIN
  LES FOSSES
  LA FOYE-MONJAULT
  FRONTENAY-ROHAN-ROHAN
  GRANZAY-GRIPT
  JUSCORPS
  MARIGNY
  MOUGON
  NIORT
  PRAHECQ
  SAINTE-BLANDINE
  SAINT-MARTIN-DE-BERNEGOUE
  SAINT-ROMANS-DES-CHAMPS
  SAINT-SYMPHORIEN
  VOUILLE | 28.1.2017 |
| AUGE
  LA CHAPELLE-BATON
  SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC | 5.2.2017 až 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du GERS |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  AUCH
  AUJAN-MOURNEDE
  AYZIEU
  BASCOUS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BEAUMARCHES
  BECCAS
  BELLEGARDE
  BELMONT
  BERAUT
  BETCAVE-AGUIN
  BETOUS
  BETPLAN
  BIRAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BOUZON-GELLENAVE
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASSAIGNE
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE
  CASTELNAVET
  CASTEX
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAZAUBON
  CAZAUX-D'ANGLES
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CONDOM
  COULOUME-MONDEBAT
  COURRENSAN
  COURTIES
  DEMU
  DURBAN
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESTAMPES
  FOURCES
  FUSTEROUAU
  GAUJAN
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  HAGET
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LABEJAN
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDERE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LAGUIAN-MAZOUS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAZERE
  LANNEPAX
  LAREE
  LARRESSINGLE
  LARROQUE-SUR-L'OSSE
  LASSERADE
  LASSERAN
  LAVERAET
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSLITGES
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANENT-MONTANE
  MANSENCOME
  MARCIAC
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASCARAS
  MASSEUBE
  MAULICHERES
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRAMONT-D'ASTARAC
  MONBARDON
  MONCLAR
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONLAUR-BERNET
  MONT-D'ASTARAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTIES
  MONTREAL
  MOUCHES
  NOULENS
  ORDAN-LARROQUE
  ORNEZAN
  PANJAS
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUYDRAGUIN
  POUY-LOUBRIN
  PRENERON
  RAMOUZENS
  RISCLE
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  SABAZAN
  SADEILLAN
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MONT
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAMARAN
  SARCOS
  SARRAGACHIES
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SEMBOUES
  SERE
  SORBETS
  TARSAC
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOURDUN
  TRONCENS
  TUDELLE
  VALENCE-SUR-BAISE
  VERGOIGNAN
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  AUSSOS | 11.2.2017 |
| ARROUEDE
  BEAUMONT
  BEZUES-BAJON
  CABAS-LOUMASSES
  LAURAET
  MOUCHAN
  PANASSAC
  SAINT-BLANCARD | 11.2.2017 |
| MANSEMPUY
  SAINT-ANTONIN
  SEREMPUY | 22.1.2017 až 28.1.2017 |
| ANSAN
  AUGNAX
  BAJONNETTE
  BIVES
  BLANQUEFORT
  CRASTES
  ESTRAMIAC
  HOMPS
  LABRIHE
  MANSEMPUY
  MARAVAT
  MAUVEZIN
  MONFORT
  PUYCASQUIER
  SAINT-ANTONIN
  SAINT-BRES
  SAINT-GEORGES
  SAINTE-GEMME
  SAINTE-MARIE
  SAINT-ORENS
  SAINT-SAUVY
  SARRANT
  SEREMPUY
  SOLOMIAC
  TAYBOSC
  TOUGET
  TOURRENQUETS | 21.1.2017 |
| ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AUX-AUSSAT
  AVERON-BERGELLE
  BARCELONNE-DU-GERS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BAZUGUES
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  LE BROUILH-MONBERT
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CLERMONT-POUYGUILLES
  CORNEILLAN
  CRAVENCERES
  CUELAS
  DUFFORT
  EAUZE
  ESPAS
  ESTANG
  ESTIPOUY
  GEE-RIVIERE
  LE HOUGA
  IDRAC-RESPAILLES
  L'ISLE-DE-NOE
  LAAS
  LAGARDE-HACHAN
  LAGUIAN-MAZOUS
  LANNEMAIGNAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LOUBEDAT
  LOUBERSAN
  MAGNAN
  MANAS-BASTANOUS
  MANCIET
  MARSEILLAN
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAUPAS
  MIELAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONGUILHEM
  MONLEZUN
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONPARDIAC
  MONTAUT
  MONT-DE-MARRAST
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PALLANNE
  PERCHEDE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PROJAN
  REANS
  RICOURT
  RIGUEPEU
  SAINT-ARAILLES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SAINTE-DODE
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MAUR
  SAINT-MEDARD
  SAINT-MICHEL
  SAINT-OST
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  TILLAC
  TOUJOUSE
  URGOSSE
  VERLUS
  VIELLA
  VIOZAN | 5.2.2017 až 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTE-GARONNE |
| BOULOGNE-SUR-GESSE
  LUNAX
  NENIGAN
  PEGUILHAN | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES |
| ALLIER
  ANGOS
  ANSOST
  ARIES-ESPENAN
  AUBAREDE
  AUREILHAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARBAZAN-DEBAT
  BARTHE
  BERNADETS-DEBAT
  BERNADETS-DESSUS
  BETBEZE
  BETPOUY
  BORDES
  BOUILH-PEREUILH
  BOULIN
  BOURS
  BUGARD
  BUZON
  CABANAC
  CALAVANTE
  CAMPUZAN
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELVIEILH
  CASTERA-LOU
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CHELLE-DEBAT
  CIZOS
  CLARAC
  COLLONGUES
  DEVEZE
  DOURS
  ESTAMPURES
  FRECHEDE
  FRECHOU-FRECHET
  HACHAN
  HOURC
  JACQUE
  LAFITOLE
  LALANNE-TRIE
  LAMARQUE-RUSTAING
  LAMEAC
  LANESPEDE
  LANSAC
  LAPEYRE
  LASLADES
  LESPOUEY
  LHEZ
  LIBAROS
  LIZOS
  LOUIT
  LUBY-BETMONT
  LUSTAR
  MANSAN
  MASCARAS
  MINGOT
  MONFAUCON
  MONTIGNAC
  MOUMOULOUS
  MUN
  OLEAC-DEBAT
  OLEAC-DESSUS
  ORGAN
  ORIEUX
  ORLEIX
  OSMETS
  OUEILLOUX
  OZON
  PEYRAUBE
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PEYRIGUERE
  PEYRUN
  POUMAROUS
  POUYASTRUC
  PUYDARRIEUX
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABALOS
  SABARROS
  SAINT-LANNE
  SAINT-SEVER-DE-RUSTAN
  SARIAC-MAGNOAC
  SARROUILLES
  SAUVETERRE
  SEMEAC
  SENAC
  SENTOUS
  SERE-RUSTAING
  SOREAC
  SOUYEAUX
  THERMES-MAGNOAC
  THUY
  TOURNAY
  TOURNOUS-DARRE
  TOURNOUS-DEVANT
  TRIE-SUR-BAISE
  TROULEY-LABARTHE
  VIDOU
  VIEUZOS
  VILLEMBITS | 11.2.2017 |
| ANSOST
  ARIES-ESPENAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BETPOUY
  BUZON
  CAMPUZAN
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CAUBOUS
  CIZOS
  DEVEZE
  FRECHEDE
  HACHAN
  LAFITOLE
  LALANNE-TRIE
  LAPEYRE
  LIBAROS
  LUSTAR
  MANSAN
  MARSEILLAN
  MINGOT
  MOUMOULOUS
  MONFAUCON
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUYDARRIEUX
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SAINT-SEVERE-DE-RUSTAN
  SARIAC-MAGNOAC
  SAUVETERRE
  SENAC
  SENTOUS
  TOURNOUS-DARRE
  TOURNOUS-DEVANT
  TRIE-SUR-BAISE
  VIDOU
  VIEUZOS
  VILLEMBITS | 11.2.2017 |
| IBOS
  OROIX
  SERON | 22.1.2017 až 28.1.2017 |
| ANDREST
  AZEREIX
  BORDERES-SUR-L'ECHEZ
  ESCAUNETS
  GARDERES
  GAYAN
  JUILLAN
  LAGARDE
  LAMARQUE-PONTACQ
  LANNE
  LOUEY
  LUQUET
  ODOS
  OSSUN
  OURSBELILLE
  PINTAC
  SAINT-LEZER
  SANOUS
  SIARROUY
  TALAZAC
  TARASTEIX
  TARBES
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 28.1.2017 |
| ANTIN
  BOUILH-DEVANT
  COUSSAN
  FONTRAILLES
  GONEZ
  GOUDON
  GUIZERIX
  LARROQUE
  LUBRET-SAINT-LUC
  MARQUERIE
  MAZEROLLES
  MOULEDOUS
  PUNTOUS
  SADOURNIN
  SINZOS | 5.2.2017 až 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des LANDES |
| ARGELOS
  ARTASSENX
  ARTHEZ-D'ARMAGNAC
  AUDIGNON
  AURICE
  BANOS
  BASCONS
  BAS-MAUCO
  BASSERCLES
  BORDERES-ET-LAMENSANS
  BENQUET
  BETBEZER-D'ARMAGNAC
  BRETAGNE-DE-MARSAN
  CASTANDET
  CASTELNER
  CAUNA
  DOAZIT
  DUMES
  HAGETMAU
  HAUT-MAUCO
  HORSARRIEU
  LABASTIDE-CHALOSSE
  LACQUY
  LACRABE
  LAGLORIEUSE
  LAGRANGE
  MAURRIN
  MAUVEZIN-D'ARMAGNAC
  MOMUY
  MORGANX
  PARLEBOSCQ
  PEYRE
  PHILONDENX
  POUDENX
  PUJO-LE-PLAN
  SAINTE-COLOMBE
  SAINTE-FOY
  SAINT-GEIN
  SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-PIERRE-DU-MONT
  SAINT-SEVER
  VILLENEUVE-DE-MARSAN | 11.2.2017 |
| AIRE-SUR-L'ADOUR
  ARBOUCAVE
  AUBAGNAN
  BAHUS-SOUBIRAN
  BATS
  BOURDALAT
  BUANES
  CASTELNAU-TURSAN
  CAZERES-SUR-L'ADOUR
  CLASSUN
  CLEDES
  COUDURES
  DUHORT-BACHEN
  EUGENIE-LES-BAINS
  EYRES-MONCUBE
  FARGUES
  LE FRECHE
  GEAUNE
  GRENADE-SUR-L'ADOUR
  HONTANX
  LABASTIDE-D'ARMAGNAC
  LACAJUNTE
  LATRILLE
  LAURET
  LARRIVIERE-SAINT-SAVIN
  LUSSAGNET
  MANT
  MAURIES
  MIRAMONT-SENSACQ
  MONGET
  MONSEGUR
  MONTEGUT
  MONTGAILLARD
  MONTSOUE
  PAYROS-CAZAUTETS
  PECORADE
  PERQUIE
  PIMBO
  PUYOL-CAZALET
  RENUNG
  SAINT-AGNET
  SAINT-LOUBOUER
  SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR
  SAMADET
  SARRAZIET
  SARRON
  SERRES-GASTON
  SORBETS
  URGONS
  VIELLE-TURSAN
  LE VIGNAU | 5.2.2017 až 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du LOT-ET-GARONNE |
| MONBAHUS
  MONVIEL
  SEGALAS
  VILLEBRAMAR
  ARMILLAC
  BEAUGAS
  BOURGOUGNAGUE
  BRUGNAC
  CANCON
  CASSENEUIL
  CASTILLONNES
  COULX
  DOUZAINS
  LABRETONIE
  LAPERCHE
  LAUZUN
  LAVERGNE
  LOUGRATTE
  MONCLAR
  MONTASTRUC
  MONTAURIOL
  MONTIGNAC-DE-LAUZUN
  MOULINET
  PINEL-HAUTERIVE
  SAINT-BARTHELEMY-D'AGENAIS
  SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN
  SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL
  SAINT-PASTOUR
  SERIGNAC-PEBOUDOU
  TOMBEBOEUF
  TOURTRES
  VERTEUIL-D'AGENAIS | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES |
| ARGET
  ARROSES
  ARZACQ-ARRAZIGUET
  AUBOUS
  AURIONS-IDERNES
  AYDIE
  BALIRACQ-MAUMUSSON
  BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE
  BUROSSE-MENDOUSSE
  CABIDOS
  CADILLON
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETPUGON
  CLARACQ
  CONCHEZ-DE-BEARN
  COUBLUCQ
  GARLEDE-MONDEBAT
  GAROS
  LALONQUETTE
  MALAUSSANNE
  MASCARAAS-HARON
  MERACQ
  MONCLA
  MONTAGUT
  MONT-DISSE
  MORLANNE
  PIETS-PLASENCE-MOUSTROU
  POULIACQ
  POURSIUGUES-BOUCOUE
  RIBARROUY
  SAINT-JEAN-POUDGE
  SAINT-MEDARD
  TADOUSSE-USSAU
  TARON-SADIRAC-VIELLENAVE
  VIALER
  VIGNES | 11.2.2017 |
| AAST
  BARZUN
  ESPOEY
  GER
  GOMER
  HOURS
  LIVRON
  LUCGARIER
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS | 22.1.2017 až 28.1.2017 |
| ANDOINS
  ANGAIS
  ARRIEN
  ARTIGUELOUTAN
  BALEIX
  BAUDREIX
  BEDEILLE
  BENEJACQ
  BENTAYOU-SEREE
  BEUSTE
  BOEIL-BEZING
  BORDERES
  BORDES
  CASTEIDE-DOAT
  COARRAZE
  ESLOURENTIES-DABAN
  ESPECHEDE
  LABATMALE
  LAGOS
  LAMAYOU
  LESPOURCY
  LIMENDOUS
  LOMBIA
  LOURENTIES
  MAURE
  MIREPEIX
  MOMY
  MONTANER
  NOUSTY
  PONTACQ
  PONTIACQ-VIELLEPINTE
  SAINT-VINCENT
  SAUBOLE
  SEDZE-MAUBECQ
  SEDZERE
  SOUMOULOU
  UROST | 28.1.2017 |
| DIUSSE
  GARLIN
  PORTET | 5.2.2017 až 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN |
| ALMAYRAC
  BOURNAZEL
  CARMAUX
  COMBEFA
  CORDES-SUR-CIEL
  LABASTIDE-GABAUSSE
  LACAPELLE-SEGALAR
  LAPARROUQUIAL
  MONESTIES
  MOUZIEYS-PANENS
  SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX
  SAINTE-GEMME
  SAINT-MARCEL-CAMPES
  SAINT-MARTIN-LAGUEPIE
  SALLES
  LE SEGUR
  TREVIEN
  VIRAC | 22.1.2017 až 28.1.2017 |
| AMARENS
  BLAYE-LES-MINES
  LES CABANNES
  CAGNAC-LES-MINES
  CASTANET
  DONNAZAC
  FRAUSSEILLES
  LE GARRIC
  ITZAC
  JOUQUEVIEL
  LABARTHE-BLEYS
  LIVERS-CAZELLES
  LOUBERS
  MAILHOC
  MARNAVES
  MILHARS
  MILHAVET
  MIRANDOL-BOURGNOUNAC
  MONTIRAT
  MONTROSIER
  MOULARES
  NOAILLES
  PAMPELONNE
  LE RIOLS
  ROSIERES
  ROUSSAYROLLES
  SAINT-CHRISTOPHE
  SAINT-JEAN-DE-MARCEL
  SOUEL
  TAIX
  TANUS
  TONNAC
  VALDERIES
  VILLENEUVE-SUR-VERE
  VINDRAC-ALAYRAC
  SAINTE-CROIX | 28.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE |
| LAGUEPIE | 22.1.2017 až 28.1.2017 |
| MAUBEC
  VAREN
  VERFEIL | 28.1.2017“ |

e)

položky pro Francii, Chorvatsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Slovensko a Spojené království se nahrazují tímto:

„Členský stát: Francie

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Les communes suivantes dans le département de l'AVEYRON

CASTELMARY

LA SALVETAT-PEYRALES

TAYRAC

CABANES

CRESPIN

LESCURE-JAOUL

NAUCELLE

PRADINAS

RIEUPEYROUX

SAUVETERRE-DE-ROUERGUE

TAURIAC-DE-NAUCELLE

21.1.2017

NAJAC

SAINT-ANDRE-DE-NAJAC

28.1.2017

Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES

FORS

22.1.2017 až 28.1.2017

AZAY-LE-BRULE

LA BOISSIERE-EN-GATINE

LA CRECHE

CHAMPDENIERS-SAINT-DENIS

CHAURAY

CHERVEUX

CLAVE

COURS

ECHIRE

EXIREUIL

FRANCOIS

GERMOND-ROUVRE

LES GROSEILLERS

MAZIERES-EN-GATINE

PAMPLIE

SAINT-GELAIS

SAINT-GEORGES-DE-NOISNE

SAINT-LIN

SAINT-MAIXENT-L'ECOLE

SAINT-MARC-LA-LANDE

SAINTE-OUENNE

SAINT-PARDOUX

SAIVRES

SURIN

VERRUYES

11.2.2017

AIFFRES

BEAUVOIR-SUR-NIORT

BESSINES

BRULAIN

LES FOSSES

LA FOYE-MONJAULT

FRONTENAY-ROHAN-ROHAN

GRANZAY-GRIPT

JUSCORPS

MARIGNY

MOUGON

NIORT

PRAHECQ

SAINTE-BLANDINE

SAINT-MARTIN-DE-BERNEGOUE

SAINT-ROMANS-DES-CHAMPS

SAINT-SYMPHORIEN

VOUILLE

28.1.2017

AUGE

LA CHAPELLE-BATON

SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC

5.2.2017 až 11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du GERS

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

AUCH

AUJAN-MOURNEDE

AYZIEU

BASCOUS

BASSOUES

BAZIAN

BEAUMARCHES

BECCAS

BELLEGARDE

BELMONT

BERAUT

BETCAVE-AGUIN

BETOUS

BETPLAN

BIRAN

BLOUSSON-SERIAN

BOUZON-GELLENAVE

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASSAIGNE

CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE

CASTELNAVET

CASTEX

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAZAUBON

CAZAUX-D'ANGLES

CAZAUX-VILLECOMTAL

CAZENEUVE

CHELAN

CONDOM

COULOUME-MONDEBAT

COURRENSAN

COURTIES

DEMU

DURBAN

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESTAMPES

FOURCES

FUSTEROUAU

GAUJAN

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

HAGET

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LABEJAN

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDERE

LAGRAULET-DU-GERS

LAGUIAN-MAZOUS

LALANNE-ARQUE

LAMAZERE

LANNEPAX

LAREE

LARRESSINGLE

LARROQUE-SUR-L'OSSE

LASSERADE

LASSERAN

LAVERAET

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOURTIES-MONBRUN

LOUSLITGES

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANENT-MONTANE

MANSENCOME

MARCIAC

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASCARAS

MASSEUBE

MAULICHERES

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRAMONT-D'ASTARAC

MONBARDON

MONCLAR

MONCORNEIL-GRAZAN

MONLAUR-BERNET

MONT-D'ASTARAC

MONTEGUT-ARROS

MONTIES

MONTREAL

MOUCHES

NOULENS

ORDAN-LARROQUE

ORNEZAN

PANJAS

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUYDRAGUIN

POUY-LOUBRIN

PRENERON

RAMOUZENS

RISCLE

ROQUEBRUNE

ROQUES

SABAZAN

SADEILLAN

SAINT-ARROMAN

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MONT

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAMARAN

SARCOS

SARRAGACHIES

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SEMBOUES

SERE

SORBETS

TARSAC

TERMES-D'ARMAGNAC

TOURDUN

TRONCENS

TUDELLE

VALENCE-SUR-BAISE

VERGOIGNAN

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

AUSSOS

11.2.2017

ARROUEDE

BEAUMONT

BEZUES-BAJON

CABAS-LOUMASSES

LAURAET

MOUCHAN

PANASSAC

SAINT-BLANCARD

11.2.2017

MANSEMPUY

SAINT-ANTONIN

SEREMPUY

22.1.2017 až 28.1.2017

ANSAN

AUGNAX

BAJONNETTE

BIVES

BLANQUEFORT

CRASTES

ESTRAMIAC

HOMPS

LABRIHE

MANSEMPUY

MARAVAT

MAUVEZIN

MONFORT

PUYCASQUIER

SAINT-ANTONIN

SAINT-BRES

SAINT-GEORGES

SAINTE-GEMME

SAINTE-MARIE

SAINT-ORENS

SAINT-SAUVY

SARRANT

SEREMPUY

SOLOMIAC

TAYBOSC

TOUGET

TOURRENQUETS

21.1.2017

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AUX-AUSSAT

AVERON-BERGELLE

BARCELONNE-DU-GERS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BAZUGUES

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BERNEDE

BOURROUILLAN

LE BROUILH-MONBERT

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CLERMONT-POUYGUILLES

CORNEILLAN

CRAVENCERES

CUELAS

DUFFORT

EAUZE

ESPAS

ESTANG

ESTIPOUY

GEE-RIVIERE

LE HOUGA

IDRAC-RESPAILLES

L'ISLE-DE-NOE

LAAS

LAGARDE-HACHAN

LAGUIAN-MAZOUS

LANNEMAIGNAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LOUBEDAT

LOUBERSAN

MAGNAN

MANAS-BASTANOUS

MANCIET

MARSEILLAN

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAUPAS

MIELAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONGUILHEM

MONLEZUN

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONPARDIAC

MONTAUT

MONT-DE-MARRAST

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PALLANNE

PERCHEDE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PROJAN

REANS

RICOURT

RIGUEPEU

SAINT-ARAILLES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINT-CHRISTAUD

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SAINTE-DODE

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MAUR

SAINT-MEDARD

SAINT-MICHEL

SAINT-OST

SALLES-D'ARMAGNAC

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

TILLAC

TOUJOUSE

URGOSSE

VERLUS

VIELLA

VIOZAN

5.2.2017 až 11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTE-GARONNE

BOULOGNE-SUR-GESSE

LUNAX

NENIGAN

PEGUILHAN

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES

ALLIER

ANGOS

ANSOST

ARIES-ESPENAN

AUBAREDE

AUREILHAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARBAZAN-DEBAT

BARTHE

BERNADETS-DEBAT

BERNADETS-DESSUS

BETBEZE

BETPOUY

BORDES

BOUILH-PEREUILH

BOULIN

BOURS

BUGARD

BUZON

CABANAC

CALAVANTE

CAMPUZAN

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELVIEILH

CASTERA-LOU

CASTERETS

CAUBOUS

CHELLE-DEBAT

CIZOS

CLARAC

COLLONGUES

DEVEZE

DOURS

ESTAMPURES

FRECHEDE

FRECHOU-FRECHET

HACHAN

HOURC

JACQUE

LAFITOLE

LALANNE-TRIE

LAMARQUE-RUSTAING

LAMEAC

LANESPEDE

LANSAC

LAPEYRE

LASLADES

LESPOUEY

LHEZ

LIBAROS

LIZOS

LOUIT

LUBY-BETMONT

LUSTAR

MANSAN

MASCARAS

MINGOT

MONFAUCON

MONTIGNAC

MOUMOULOUS

MUN

OLEAC-DEBAT

OLEAC-DESSUS

ORGAN

ORIEUX

ORLEIX

OSMETS

OUEILLOUX

OZON

PEYRAUBE

PEYRET-SAINT-ANDRE

PEYRIGUERE

PEYRUN

POUMAROUS

POUYASTRUC

PUYDARRIEUX

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABALOS

SABARROS

SAINT-LANNE

SAINT-SEVER-DE-RUSTAN

SARIAC-MAGNOAC

SARROUILLES

SAUVETERRE

SEMEAC

SENAC

SENTOUS

SERE-RUSTAING

SOREAC

SOUYEAUX

THERMES-MAGNOAC

THUY

TOURNAY

TOURNOUS-DARRE

TOURNOUS-DEVANT

TRIE-SUR-BAISE

TROULEY-LABARTHE

VIDOU

VIEUZOS

VILLEMBITS

11.2.2017

ANSOST

ARIES-ESPENAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BETPOUY

BUZON

CAMPUZAN

CASTELNAU-MAGNOAC

CAUBOUS

CIZOS

DEVEZE

FRECHEDE

HACHAN

LAFITOLE

LALANNE-TRIE

LAPEYRE

LIBAROS

LUSTAR

MANSAN

MARSEILLAN

MINGOT

MOUMOULOUS

MONFAUCON

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUYDARRIEUX

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SAINT-SEVERE-DE-RUSTAN

SARIAC-MAGNOAC

SAUVETERRE

SENAC

SENTOUS

TOURNOUS-DARRE

TOURNOUS-DEVANT

TRIE-SUR-BAISE

VIDOU

VIEUZOS

VILLEMBITS

11.2.2017

IBOS

OROIX

SERON

22.1.2017 až 28.1.2017

ANDREST

AZEREIX

BORDERES-SUR-L'ECHEZ

ESCAUNETS

GARDERES

GAYAN

JUILLAN

LAGARDE

LAMARQUE-PONTACQ

LANNE

LOUEY

LUQUET

ODOS

OSSUN

OURSBELILLE

PINTAC

SAINT-LEZER

SANOUS

SIARROUY

TALAZAC

TARASTEIX

TARBES

VILLENAVE-PRES-BEARN

28.1.2017

ANTIN

BOUILH-DEVANT

COUSSAN

FONTRAILLES

GONEZ

GOUDON

GUIZERIX

LARROQUE

LUBRET-SAINT-LUC

MARQUERIE

MAZEROLLES

MOULEDOUS

PUNTOUS

SADOURNIN

SINZOS

5.2.2017 až 11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des LANDES

ARGELOS

ARTASSENX

ARTHEZ-D'ARMAGNAC

AUDIGNON

AURICE

BANOS

BASCONS

BAS-MAUCO

BASSERCLES

BORDERES-ET-LAMENSANS

BENQUET

BETBEZER-D'ARMAGNAC

BRETAGNE-DE-MARSAN

CASTANDET

CASTELNER

CAUNA

DOAZIT

DUMES

HAGETMAU

HAUT-MAUCO

HORSARRIEU

LABASTIDE-CHALOSSE

LACQUY

LACRABE

LAGLORIEUSE

LAGRANGE

MAURRIN

MAUVEZIN-D'ARMAGNAC

MOMUY

MORGANX

PARLEBOSCQ

PEYRE

PHILONDENX

POUDENX

PUJO-LE-PLAN

SAINTE-COLOMBE

SAINTE-FOY

SAINT-GEIN

SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC

SAINT-JUSTIN

SAINT-PIERRE-DU-MONT

SAINT-SEVER

VILLENEUVE-DE-MARSAN

11.2.2017

AIRE-SUR-L'ADOUR

ARBOUCAVE

AUBAGNAN

BAHUS-SOUBIRAN

BATS

BOURDALAT

BUANES

CASTELNAU-TURSAN

CAZERES-SUR-L'ADOUR

CLASSUN

CLEDES

COUDURES

DUHORT-BACHEN

EUGENIE-LES-BAINS

EYRES-MONCUBE

FARGUES

LE FRECHE

GEAUNE

GRENADE-SUR-L'ADOUR

HONTANX

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

LACAJUNTE

LATRILLE

LAURET

LARRIVIERE-SAINT-SAVIN

LUSSAGNET

MANT

MAURIES

MIRAMONT-SENSACQ

MONGET

MONSEGUR

MONTEGUT

MONTGAILLARD

MONTSOUE

PAYROS-CAZAUTETS

PECORADE

PERQUIE

PIMBO

PUYOL-CAZALET

RENUNG

SAINT-AGNET

SAINT-LOUBOUER

SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR

SAMADET

SARRAZIET

SARRON

SERRES-GASTON

SORBETS

URGONS

VIELLE-TURSAN

LE VIGNAU

5.2.2017 až 11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du LOT-ET-GARONNE

MONBAHUS

MONVIEL

SEGALAS

VILLEBRAMAR

ARMILLAC

BEAUGAS

BOURGOUGNAGUE

BRUGNAC

CANCON

CASSENEUIL

CASTILLONNES

COULX

DOUZAINS

LABRETONIE

LAPERCHE

LAUZUN

LAVERGNE

LOUGRATTE

MONCLAR

MONTASTRUC

MONTAURIOL

MONTIGNAC-DE-LAUZUN

MOULINET

PINEL-HAUTERIVE

SAINT-BARTHELEMY-D'AGENAIS

SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN

SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL

SAINT-PASTOUR

SERIGNAC-PEBOUDOU

TOMBEBOEUF

TOURTRES

VERTEUIL-D'AGENAIS

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES

ARGET

ARROSES

ARZACQ-ARRAZIGUET

AUBOUS

AURIONS-IDERNES

AYDIE

BALIRACQ-MAUMUSSON

BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE

BUROSSE-MENDOUSSE

CABIDOS

CADILLON

CASTEIDE-CANDAU

CASTETPUGON

CLARACQ

CONCHEZ-DE-BEARN

COUBLUCQ

GARLEDE-MONDEBAT

GAROS

LALONQUETTE

MALAUSSANNE

MASCARAAS-HARON

MERACQ

MONCLA

MONTAGUT

MONT-DISSE

MORLANNE

PIETS-PLASENCE-MOUSTROU

POULIACQ

POURSIUGUES-BOUCOUE

RIBARROUY

SAINT-JEAN-POUDGE

SAINT-MEDARD

TADOUSSE-USSAU

TARON-SADIRAC-VIELLENAVE

VIALER

VIGNES

11.2.2017

AAST

BARZUN

ESPOEY

GER

GOMER

HOURS

LIVRON

LUCGARIER

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

22.1.2017 až 28.1.2017

ANDOINS

ANGAIS

ARRIEN

ARTIGUELOUTAN

BALEIX

BAUDREIX

BEDEILLE

BENEJACQ

BENTAYOU-SEREE

BEUSTE

BOEIL-BEZING

BORDERES

BORDES

CASTEIDE-DOAT

COARRAZE

ESLOURENTIES-DABAN

ESPECHEDE

LABATMALE

LAGOS

LAMAYOU

LESPOURCY

LIMENDOUS

LOMBIA

LOURENTIES

MAURE

MIREPEIX

MOMY

MONTANER

NOUSTY

PONTACQ

PONTIACQ-VIELLEPINTE

SAINT-VINCENT

SAUBOLE

SEDZE-MAUBECQ

SEDZERE

SOUMOULOU

UROST

28.1.2017

DIUSSE

GARLIN

PORTET

5.2.2017 až 11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN

ALMAYRAC

BOURNAZEL

CARMAUX

COMBEFA

CORDES-SUR-CIEL

LABASTIDE-GABAUSSE

LACAPELLE-SEGALAR

LAPARROUQUIAL

MONESTIES

MOUZIEYS-PANENS

SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX

SAINTE-GEMME

SAINT-MARCEL-CAMPES

SAINT-MARTIN-LAGUEPIE

SALLES

LE SEGUR

TREVIEN

VIRAC

22.1.2017 až 28.1.2017

AMARENS

BLAYE-LES-MINES

LES CABANNES

CAGNAC-LES-MINES

CASTANET

DONNAZAC

FRAUSSEILLES

LE GARRIC

ITZAC

JOUQUEVIEL

LABARTHE-BLEYS

LIVERS-CAZELLES

LOUBERS

MAILHOC

MARNAVES

MILHARS

MILHAVET

MIRANDOL-BOURGNOUNAC

MONTIRAT

MONTROSIER

MOULARES

NOAILLES

PAMPELONNE

LE RIOLS

ROSIERES

ROUSSAYROLLES

SAINT-CHRISTOPHE

SAINT-JEAN-DE-MARCEL

SOUEL

TAIX

TANUS

TONNAC

VALDERIES

VILLENEUVE-SUR-VERE

VINDRAC-ALAYRAC

SAINTE-CROIX

28.1.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE

LAGUEPIE

22.1.2017 až 28.1.2017

MAUBEC

VAREN

VERFEIL

28.1.2017“

„Členský stát: Chorvatsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Područje dijelova općine Ferdinandovac naselje Brodić i općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete u Koprivničko- križevačkoj županiji te općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete, općine Pitomača naselja Pitomača, Križnica, Starogradački Marof i Stari Gradac, općina Špišić Bukovica naselja Okrugljača, Bušetina i Rogovac, općina Lukač naselja Gornje Bazje, Katinka, Turanovac, Terezino polje i Zrinj Lukački u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalaze izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa deset kilometara sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 29.1.2017 |
| Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 21.1.2017 až 29.1.2017 |
| Područje dijelova općine Dugo Selo naselja: Andrilovec, Kozinščak, Prozorje, Kopčevec, Dugo Selo, Velika Ostrna, Lukarišće, Leprovica, Mala Ostrna i Puhovo; općine Ivanić Grad naselje Trebovec, općine Orle naselja: Čret Posavski, Drnek, Orle, Stružec Posavski i Vrbovo Posavsko; općine Rugvica naselja: Novaki Nartski, Črnec Dugoselski, Črnec Rugvički, Otok Nartski, Otok Svibovski, Ježevo, Čista Mlaka, Hrušćica, Donja Greda, Obedišće Ježevsko, Oborovo, Preseka Oborovska, Prevlaka, Sop, Svibje i Trstenik Nartski; općine Velika Gorica naselja: Bapča, Kobilić, Novaki Šćitarjevski, Kuče, Donje Podotočje, Lekneno, Poljana Čička, Črnkovec, Ščitarjevo, Novo Čiče, Drenje Ščitarjevsko, Lazina Čička, Gornje Podotočje, Jagodno, Ribnica, Strmec Bukevski, Vukovina i Trnje u Zagrebačkoj županiji te područje Grada Zagreba naselja: Dumovec, Cerje, Ivanja Reka i Sesvete koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa deset kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 15.2.2017 |
| Dio općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski, Novaki Nartski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje, Čret Posavski i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 7.2.2017 až 15.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Područje dijelova općine Ferdinandovac naselje Brodić i općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete u Koprivničko- križevačkoj županiji te općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete, općine Pitomača naselja Pitomača, Križnica, Starogradački Marof i Stari Gradac, općina Špišić Bukovica naselja Okrugljača, Bušetina i Rogovac, općina Lukač naselja Gornje Bazje, Katinka, Turanovac, Terezino polje i Zrinj Lukački u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalaze izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa deset kilometara sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

29.1.2017

Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

21.1.2017 až 29.1.2017

Područje dijelova općine Dugo Selo naselja: Andrilovec, Kozinščak, Prozorje, Kopčevec, Dugo Selo, Velika Ostrna, Lukarišće, Leprovica, Mala Ostrna i Puhovo; općine Ivanić Grad naselje Trebovec, općine Orle naselja: Čret Posavski, Drnek, Orle, Stružec Posavski i Vrbovo Posavsko; općine Rugvica naselja: Novaki Nartski, Črnec Dugoselski, Črnec Rugvički, Otok Nartski, Otok Svibovski, Ježevo, Čista Mlaka, Hrušćica, Donja Greda, Obedišće Ježevsko, Oborovo, Preseka Oborovska, Prevlaka, Sop, Svibje i Trstenik Nartski; općine Velika Gorica naselja: Bapča, Kobilić, Novaki Šćitarjevski, Kuče, Donje Podotočje, Lekneno, Poljana Čička, Črnkovec, Ščitarjevo, Novo Čiče, Drenje Ščitarjevsko, Lazina Čička, Gornje Podotočje, Jagodno, Ribnica, Strmec Bukevski, Vukovina i Trnje u Zagrebačkoj županiji te područje Grada Zagreba naselja: Dumovec, Cerje, Ivanja Reka i Sesvete koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa deset kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

15.2.2017

Dio općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski, Novaki Nartski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje, Čret Posavski i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

7.2.2017 až 15.2.2017“

„Členský stát: Maďarsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az
  N46.4271417 és az E19.8205528 és az
  N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az
  N46.5185167 és az E19.664775 és az
  N46.5247472 és az E19.63145833 és az
  N46.514667 és az E19.629611 és az
  N46.65375 és az E19.53113 és az
  N46.6007389 és az E19.5426556 és az
  N46.5916083 és az E19.5920389 és az
  N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az
  N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259; N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, valamint az N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, az N46.485451 és az E20.027345, és az N46.552536 és az E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922, és az N46.558306 és az E19.465675és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei., továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe | 30.1.2017 |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,
  E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az
  E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az
  E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei. | 28.1.2017 až 5.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, N46.244069 és az E19.555064, és az N46.287484 és az E19.563459; és az N46.224517, E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, kiegészítve Kiskunhalas közigazgatási területének az 5309-es út és az 53-as út által határolt részével, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület. | 5.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, és az N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 28.1.2017 až 5.2.2017 |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre. | 23.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375, N46,741042, E19,721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, és az E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Csongrád megye Csongrádi járásának teljes területe, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár – 45-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járáshatár és Szentes járásának teljes közigazgatási területe. | 30.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, és az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 21.1.2017 až 30.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884, E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4436-os út- 4429-es út – 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út. | 23.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884,
  E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 15.1.2017 až 23.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 14.2.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 6.2.2017 až 14.2.2017 |
| Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa | 23.1.2017 |
| Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 3.1.2017 až 23.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint Tiszasas település teljes közigazgatási területe, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület. | 13.2.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 4.2.2017 až 13.2.2017 |
| Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része | 23.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 6.1.2017 až 23.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti és Kunszentmiklósi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.931868 és az E19.519266 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint az alábbiak által határolt terület: 5301-es út – 5303-as út – 5305-ös út – Pest-Bács-Kiskun megyehatár-4625-ös út – 4623-as út- 44-es út – 54-es út – E75-ös út – 52-es út | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266 GPS GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 9.1.2017 až 27.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi, Balmazújvárosi és Hajdúnánási járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 23.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi járásának az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 14.1.2017 až 23.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi és Nagyatádi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10km sugarú körön belül eső területei | 28.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 20.1.2017 až 28.1.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N45.9796167 és az E17.36696167 GPS -koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 5.2.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 28.1.2017 až 5.2.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 4.2.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 27.1.2017 až 4.2.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 9.2.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 30.1.2017 až 9.2.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Békési és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 12.2.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 23.2.2017 až 12.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 17.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 9.2.2017 až 17.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az

N46.4271417 és az E19.8205528 és az

N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az

N46.5185167 és az E19.664775 és az

N46.5247472 és az E19.63145833 és az

N46.514667 és az E19.629611 és az

N46.65375 és az E19.53113 és az

N46.6007389 és az E19.5426556 és az

N46.5916083 és az E19.5920389 és az

N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az

N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259; N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, valamint az N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, az N46.485451 és az E20.027345, és az N46.552536 és az E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922, és az N46.558306 és az E19.465675és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei., továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe

30.1.2017

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,

E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az

E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az

E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei.

28.1.2017 až 5.2.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, N46.244069 és az E19.555064, és az N46.287484 és az E19.563459; és az N46.224517, E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, kiegészítve Kiskunhalas közigazgatási területének az 5309-es út és az 53-as út által határolt részével, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület.

5.2.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, és az N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

28.1.2017 až 5.2.2017

Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre.

23.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375, N46,741042, E19,721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, és az E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Csongrád megye Csongrádi járásának teljes területe, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár – 45-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járáshatár és Szentes járásának teljes közigazgatási területe.

30.1.2017

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, és az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

21.1.2017 až 30.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884, E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4436-os út- 4429-es út – 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út.

23.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884,

E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

15.1.2017 až 23.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

14.2.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

6.2.2017 až 14.2.2017

Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa

23.1.2017

Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

3.1.2017 až 23.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint Tiszasas település teljes közigazgatási területe, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület.

13.2.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

4.2.2017 až 13.2.2017

Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része

23.1.2017

Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

6.1.2017 až 23.1.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti és Kunszentmiklósi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.931868 és az E19.519266 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint az alábbiak által határolt terület: 5301-es út – 5303-as út – 5305-ös út – Pest-Bács-Kiskun megyehatár-4625-ös út – 4623-as út- 44-es út – 54-es út – E75-ös út – 52-es út

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266 GPS GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

9.1.2017 až 27.1.2017

Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi, Balmazújvárosi és Hajdúnánási járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

23.1.2017

Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi járásának az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

14.1.2017 až 23.1.2017

Somogy megye Barcsi és Nagyatádi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10km sugarú körön belül eső területei

28.1.2017

Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

20.1.2017 až 28.1.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N45.9796167 és az E17.36696167 GPS -koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

5.2.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

28.1.2017 až 5.2.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

4.2.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

27.1.2017 až 4.2.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

9.2.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

30.1.2017 až 9.2.2017

Békés megye Szeghalmi és Békési és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

12.2.2017

Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

23.2.2017 až 12.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

17.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

9.2.2017 až 17.2.2017“

„Členský stát: Rakousko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Schützen am Gebirge
  Donnerskirchen
  Oggau am Neusiedler See
  Mörbisch am See
  Siegendorf
  Klingenbach
  Zagersdorf
  Wulkaprodersdorf
  Trausdorf an der Wulka
  Eisenstadt | 17.2.2017 |
| St. Margarethen im Burgenland
  Rust
  Oslip | 9.2.2017 až 17.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Schützen am Gebirge

Donnerskirchen

Oggau am Neusiedler See

Mörbisch am See

Siegendorf

Klingenbach

Zagersdorf

Wulkaprodersdorf

Trausdorf an der Wulka

Eisenstadt

17.2.2017

St. Margarethen im Burgenland

Rust

Oslip

9.2.2017 až 17.2.2017“

„Členský stát: Polsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis. | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo – wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo – wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.- Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno – wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu. | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie małopolskim: teren miejscowości: Konaszówka (gm. Książ Wielki), Książ Wielki (gm. Książ Wielki), Wielka Wieś (Książ Wielki), Częstoszowice (gm. Książ Wielki), Małoszów (gm. Książ Wielki), Cisia Wola (gm. Książ Wielki), Mianocice (gm. Książ Wielki) | 14.1.2017 až 22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis. | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K;
  Od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776;
  Od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego;
  Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.
  W województwie świętokrzyskiem – teren miejscowości: Bolowiec (gm. Skalbmierz), Gunów-Kolonia (gm. KazimierzaWielka), Gunów-Wilków (gm. Kazimierza Wielka). | 14.1.2017 až 22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 26.1.2017 až 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno – wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa) | 20.1.2017 až 28.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80, 81, 112, 113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowości Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Następnie linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis. | 26.1.2017 až 3.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów. | 22.1.2017 až 30.1.2017 |
| W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecię- cia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis. | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulica Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017 až 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowości Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017 až 4.2.2017 |
| W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno-wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis. | 22.1.2017 až 30.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego. | 22.1.2017 až 30.1.2017 |
| W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las. | 26.1.2017 až 3.2.2017 |
| W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn – Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle –Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie. | 26.1.2017 až 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017 až 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.
  Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116, 138, 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnielinia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis. | 31.1.2017 až 8.2.2017 |
| W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”). | 28.1.2017 až 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym,,„Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo. | 4.2.2017 až 12.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej. | 1.2.2017 až 9.2.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów. | 2.2.2017 až 10.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo-wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1 400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo – zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki. | 2.2.2017 až 10.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  W mieście Gorzów Wielkopolski punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat Santockie zakole oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu, i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowozachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo – zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północnozachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S 3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno-wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północnowschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat Gorzowskie murawy. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do ronda Józefa Piłsudskiego, gdzie kończy się opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Sybiraków w Gorzowie Wielkopolskim. Linia biegnie następnie w kierunku południowo-wschodnim w kierunku miejscowości Czechów, wzdłuż linii energetycznej wysokiego napięcia, do zachodnich części miejscowości Czechów. Następnie linia obszaru omija miejscowość Czechów od strony północnej i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do miejscowości Borek, przez łąki, pastwiska i nieużytki. Następnie linia biegnie w kierunku południowym, w kierunku Trzebiszewa i przecina linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim oraz zachodnim, obok rezerwatu Janie, im. Włodzimierza Korsaka, mijając go z prawej strony. Następnie linia obszaru przecina drogę wojewódzką nr 46, biegnąc w kierunku północno-zachodnim, mijając z prawej strony miejscowości Rogi. Następnie idzie w dalszym ciągu w kierunku północno-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 22, a następnie powiatową 1278f. W tym miejscu kończy się las. Następnie, biegnąc w tym samym kierunku północno-zachodnim, linia obszaru mija z prawej strony miejscowość Dębokierz, i dalej biegnąc w tym samym kierunku, przecina rzekę Lubniewkę praz Wartę i dochodzi do miejscowości Krzyszczynka. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku północnym, mijając z lewej strony miejscowości: Krzyszczyna, Jeniniec, Kwiatkowice. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnowschodnim, przez tory kolejowe Krzyż-Kostrzyn oraz droga wojewódzką nr 132, pomiędzy miejscowościami Łupowo i Jenin. Następnie linia obszaru, biegnąc dalej w kierunku północno-wschodnim, po południowej stronie mija miejscowość Łupowo. Biegnąc dalej w tym samym kierunku lasem, mija z lewej strony oczyszczalnię ścieków w obrębie miejscowości Chruścik. Następnie, linia obszaru biegnąc w tym samym kierunku, przecina obwodnicę miasta Gorzowa Wielkopolskiego (S 3), biegnie przez ul. Dobrą, przecina ul. Myśliborską, wchodząc w ul. Kamienną. Następnie linia obszaru, idąc wzdłuż ul. Kamiennej, z prawej strony mija cmentarz komunalny oraz osiedle Piaski, i wchodzi w ulice Górczyńską. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku wschodnim, wzdłuż ul. Górczyńskiej, przecina ul. Walczaka, a następnie idzie wzdłuż ulicy Bierzarina, a następnie zmienia kierunek na południowy i biegnie wzdłuż ulicy Łukasińskiego do ronda przy ul. Podmiejskiej – Sybiraków. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Józefa Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija Elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla Elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat przyrody „Santockie Zakole” oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowo-zachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno – zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północno-zachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno – wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północno-wschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat przyrody „Gorzowskie Murawy”. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru bieg nie w kierunku północno – wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do Ronda Marszałka Józefa Piłsudskiego. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od Ronda Sybiraków w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim omijając od południa miejscowość Wawrów i Janczewo dalej prosto w kierunku wschodnim omija od północy ostatnie zabudowania miejscowości Górki, tu skręca w kierunku miejscowości Santok, do drogi wojewódzkiej 158 z ulicą Gorzowską w Santoku. Dalej drogą wojewódzką 158 do Starego Polichna aż do skrzyżowania z drogą wojewódzką 159. Tu przez oddziały leśne (Nadleśnictwo Karwin) do punktu między oddziałami leśnymi nr 79,80, 111 i 112, tu na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 314, 315, 325 i 326. Od tego punktu lekko skręcając przecina kolejne oddziały leśne aż do skrzyżowania dróg wojewódzkich nr 159 i 199. Dalej skręca na południowy zachód do obwodnicy zachodniej Skwierzyny, następnie do punktu między oddziałami 381, 382, 420 i 421 (Nadleśnictwo Skwierzyna), lekko załamując się przecina kolejne oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 460, 461, 488 i 489. Od tego punktu na zachód oddziały leśne do kolejnego punktu między oddziałami nr 251, 252, 301 i 302 (Nadleśnictwo Lubniewice). Granica skręca na północny-zachód przecinając skrzyżowanie dróg krajowych 24 i 22 (Wałdowice) biegnie oddziałami leśnymi do punktu między oddziałami leśnymi nr 30, 31, 58 i 59. Tu skręca na północ linią oddziałową poprzez Łąków dalej prosto do rzeki Warta na wysokości miejscowości Koszęcin. Dalej wzdłuż rzeki Warta do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta Gorzów Wlkp. do skrzyżowania ulicy Kostrzyńskiej i Alei 11 Listopada, dalej tą ulicą i wzdłuż ulicy Władysława Sikorskiego do ulicy Warszawskiej do Ronda Santockiego. Od Ronda Santockiego ulicą Podmiejską aż do Ronda Sybiraków, gdzie kończy się opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim do załamania linii wysokiego napięcia. Wzdłuż linii wysokiego napięcia omija miejscowość Wawrów od północy do przecięcia się z linia energetyczną biegnącą z północy na południe. Od przecięcia się linii energetycznych, granica biegnie w kierunku wschodnim przecinając miejscowość Janczewo aż do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 158 z drogą powiatową 1405F. Dalej drogą wojewódzką 158 do miejscowości Gralewo. Na wysokości posesji nr 1b w Gralewie granica zbacza z drogi wojewódzkiej 138 i biegnie przez posesje 54 i 53 dalej prosto przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej prosto do zachodniej granicy miejscowości Ludzisławice. Od załamania drogi powiatowej 1401F i skrzyżowania z drogą polną granica skręca na południe przecinając drogę wojewódzką 158 do punktu między oddziałami leśnymi nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin). Dalej na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 313, 314, 324, 325, od tego punktu granica skręca na południowy zachód przez oddziały leśne do oddziału leśnego nr 425 stycznego z rzeką Wartą. Następnie biegnie w kierunku obwodnicy zachodniej Skwierzyny. Tu skręca do kolejnego załamania miedzy oddziałami leśnymi nr 385, 386, 424, 425 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Od tego punktu biegnie na zachód przecinając oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 361, 362, 403, 404, dalej załamuje się przecinając kolejne oddziały leśne do punktu między oddziałami nr 190, 191, 236, 237. Tu skręca na północny zachód do skrzyżowania dróg krajowych nr 22 i 24. Dalej na północ omijając od wschodu miejscowość Rudnica, granica biegnie dalej na północ omijając od zachodu osadę Altona, od zachodu miejscowość Płonica, od zachodu miejscowość Koszęcin aż do rzeki Warta na wysokości miejscowości Ulim, dalej wzdłuż rzeki Warty do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta na rzece Warta na północ do skrzyżowania ulic Kostrzyńskiej i Warzywnej. Tu skręca w ulicę Kostrzyńską, dalej Aleją 11 Listopada i ulicą gen. Władysława Sikorskiego, dalej ulicą Estkowskiego do Ronda Kosynierów Gdyńskich, od Ronda dalej ulicą Łokietka do ulicy Jarosława Dąbrowskiego. Następnie ulicą Dąbrowskiego na północ do skrzyżowania z ulicą 30 Stycznia skręca i biegnie ulicą 30 Stycznia do ulicy Drzymały. Następnie przecinając Park Siemiradzkiego do skrzyżowania ulic Piłsudskiego i Widok. Dalej biegnie ulicą Walczaka poprzez Rondo Ofiar Katynia do Ronda Gdańskiego. Tutaj skręca w ulicę Bierzarina i biegnie do skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego, gdzie kończy się opis | 6.2.2017 |
| W województwie małopolskim – teren ograniczony: Od strony północno-wschodniej i północnej: granicą województwa małopolskiego – od drogi powiatowej nr 1222 K do linii kolejowej nr 8 (Warszawa Zachodnia – Kraków Główny);
  Od strony zachodniej: od granicy województwa małopolskiego i miejscowości Kozłów (gm. Kozłów) w kierunku południowym wzdłuż linii kolejowej nr 8 do miejscowości Uniejów – Rędziny (gm. Charsznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1181 K, następnie wzdłuż tej drogi w kierunku wschodnim do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1182 K i dalej tą drogą w kierunku południowym do miejscowości Siedliska (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1189 K. Następnie ta drogą w kierunku wschodnim do miejscowości Strzeżów Drugi (gm. Miechów) – do skrzyżowania z droga krajową nr 7 i wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do Miechowa (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783;
  Od strony południowej i południowo-wschodniej: z Miechowa od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 drogą wojewódzką nr 783 w kierunku wschodnim do miejscowości Kalina – Rędziny (gm. Miechów) i dalej wzdłuż drogi powiatowej nr 1225 K do miejscowości Raszówek (gm. Słaboszów), następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1228 K do miejscowości Zagorzany (gm. Słaboszów). Z miejscowości Zagórzany droga powiatową nr 1229 K do Dziaduszyc (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatowa nr 1224 K do miejscowości Słaboszów (gm. Słaboszów). Następnie drogą powiatową nr 1221 K do miejscowości Wymysłów (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatową 1222 K do granicy województwa małopolskiego | 22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od Ronda Gdańskiego w Gorzowie Wlkp., granica biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ulicy Walczaka (Droga Krajowa nr 22), do skrzyżowania drogi powiatowej 1406F (ul. Parkowa) z Drogą Krajową nr 22, po czym biegnie dalej w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 566, 579 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie granica biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 596, 597, 609, 610, po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 635, 636, 649, 650. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 663, 664, 677 i 678, po czym zmienia kierunek i, przecinając drogę nr 1402F, biegnie łukiem omijając od strony zachodniej miejscowości Brzezinka, Górczyna, Lipki Wielkie, przecinając drogę wojewódzką nr 158 do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 13 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia biegnie w kierunku południowym, wzdłuż granicy obszarów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 102, 103, 135, 136 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej w kierunku południowym biegnie do punktu przecięcia obszaru leśnego 300, 301, 137, 138. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 360, 361, 421, 422, po czym biegnie wzdłuż granicy oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 425 i 364. Dalej, przecinając rzekę Wartę, granica biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 192, 223, 222. Następnie linia granicy zmienia kierunek, i biegnie w kierunku zachodnim, przecinając drogę ekspresową S3, wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 205, 206, 237, 238. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i zaczyna biec w kierunku północnozachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 187, 186. Dalej linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 103, 104, 125, 126, po czym dalej w tym samym kierunku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 60, 61, 85, 86. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, dalej po łuku, do skrzyżowania ulicy Leśnej z drogą powiatową nr 1396F, w miejscowości Prądocin. W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym, przecinając las, a następnie drogę ekspresową S3 w Gorzowie Wlkp. (Zamoście) do skrzyżowania ulicy Śląskiej z ulica Polną. Następnie linia granicy załamuje się w kierunku północnym i biegnie do skrzyżowania ulicy Jagiełły i ulicy Drzymały, po czym wzdłuż ulicy Drzymały biegnie do skrzyżowania z ulicą 30 stycznia. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny-wschód, przecina Park Siemiradzkiego i biegnie do skrzyżowania ulicy Walczaka z ulicą Piłsudskiego. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim wzdłuż ul. Walczaka do Ronda Gdańskiego, skąd rozpoczęto opis | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim rozpoczynając od skrzyżowania ulic Bierzanina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, omijając od północy miejscowość Wawrów, do skrzyżowania ulicy Owocowej z drogą wojewódzkiej nr 158 w miejscowości Janczewo. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowo-wschodnim, linia granicy omija od zachodu miejscowość Gralewo i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Gorzowską w miejscowości Santok. Następnie linia granicy biegnie, w kierunku południowo-wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, przebiega przez miejscowość Stare Polichno i dalej wzdłuż drogi wojewódzkiej 158 biegnie do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 159. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 310, 311, 317, 318, po czym zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 339 i 341 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 303, 304, 339, 340 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 349, 350, 391, 392 (Nadleśnictwa Skwierzyna), po czym dalej w kierunku zachodnim biegnie wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 362, 363, 404, 405 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania dróg krajowych nr 24, 22, po czym w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-zachodnim, do przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32 (skraj lasu). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, przecina rzekę Wartę, omija od zachodu miejscowość Jerzyki i biegnie do przecięcia drogi ekspresowej S3 z droga wojewódzką 132 w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając Aleję Konstytucji 3 Maja, do skrzyżowania ulicy Wyszyńskiego i Alei Odrodzenia Polski (rondo Stefana Wyszyńskiego). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając ulicę Walczaka, do skrzyżowania ulicy Bierzanina i ulicy Łukasińskiego, skąd rozpoczęto opis | 6.2.2017 |
| W wojeództwie małopolskim: Od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K.
  Od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminna nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K;
  Od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273 K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr 160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego;
  Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej nr 160224 K do drogi wojewódzkiej nr 783.
  W województwie świętokrzyskim – od strony północnej i północno-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, w miejscowości SzarbiaZwierzyniecka (gm.Skalbmierz) – do drogi powiatowej nr 0498T, granice administracyjne miasta Skalbmierz, dalej na północnym-wschodzie rzeka Nidzica do drogi powiatowej nr 0529T.
  Od strony wschodniej: wzdłuż drogi powiatowej nr 0518T, miejscowość Donosy (gm. Kazimierza Wielka), Chruszczyny Wielkiej (gm. Kazimierza Wielka), do skrzyżowania dróg powiatowych 0530T i 0534T, dalej droga nr 0534T do miejscowości Wielgus (gm. Kazimierza Wielka) i wzdłuż drogi gminnej Wielgus-Krzyszkowice, miejscowość Krzyszkowice (gm. Kazimierza Wielka), Dalechowice (gm. Kazimierza Wielka) do granicy województwa świętokrzyskiego.
  Od strony południowej i zachodniej: od granicy województwa świętokrzyskiego i miejscowości Dalechowice w kierunku zachodnim i północnym, do granicy obszaru zapowietrzonego. | 22.1.2017 |
| W wojeówództwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulic Szarych Szeregów i Sosnkowskiego w mieście Gorzów Wielkopolski. Dalej linia granicy biegnie w kierunku wschodnim w linii prostej do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1406F z ulicą Osiedle Bermudy w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek południowo – wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Orzechową w miejscowości Janczewo. Dalej biegnie w tym samym kierunku (południowo-wschodni) do skrzyżowania ulicy Szkolnej z ulicą Gorzowską (droga powiatowa 1365F) w miejscowości Santok. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę w kierunku południowym do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1352F i 1351F w miejscowości Gościnowo. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę, sieć energetyczną, drogę ekspresową S 3 w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 170, 171, 197, 198 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Potem linia granicy zmienia kierunek na zachodni, przecina drogę krajową nr 24 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 287, 288, 320, 321 (Nadleśnictwo Skwierzyna), dalej wzdłuż granic oddziałów leśnych do punkt przecięcia oddziału leśnego nr 180, 181, 192, 193 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek, przecina drogi krajowe nr 22 i 24 i biegnie w kierunku północno – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 36, 37, 4 41 (Nadleśnictwo Lubniewice). Dalej linia granicy zmienia swój kierunek przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą gminna przy posesji nr 26 w miejscowości Chwałowice. Następnie w tym samym kierunku (północnym) linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 132 z ulicą Nową w miejscowości Jenin. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – wschodnim do przecięcia się drogi ekspresowej S3 z drogą wojewódzką nr 130 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w miejscowości Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1420F z drogą gminna między posesjami nr 29 i 95A w miejscowości Staw, następnie w kierunku południowo-wschodnim wzdłuż drogi powiatowej nr 1420F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1422F. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1422F w kierunku wschodnim do granicy powiatu gorzowskiego (województwo lubuskie) i powiatu myśliborskiego (Województwo zachodniopomorskie). Następnie od północy linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punktu przecięcia na północy oddziału leśnego nr 462, 463 (nadleśnictwo Różańsko). Tutaj granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 26, 27, 74, 75 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej granica biegnie w kierunku południowym wzdłuż granic oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 261, 262, 303, 304 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim omijając od strony zachodniej miejscowość Marwice do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 585, 586, 589, 590 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunki południowo-zachodnim linia granicy omija od strony zachodniej miejscowość Racław i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 697, 698, 727, 728 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 736, 737, 764, 765 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku zachodnim granica biegnie omijając od północy miejscowość Białcz do skrzyżowania ulicy Cementowej (droga powiatowa nr 1410F) z ulicą Jagodową w miejscowości Witnica. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim omijając od północy miejscowość Witnica do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 411, 526, 527 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku północno-zachodnim linia granicy biegnie przecinając od południa Jezioro Wielkie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 366, 410 (nadleśnictwo Bogdaniec, granica województwa lubuskiego i zachodniopomorskiego). Od tego punktu granica od zachodu biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punku przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko), skąd rozpoczęto opis.
  W województwie zachodniopomorskim: od wschodu granicę obszaru stanowi granica pomiędzy powiatem myśliborskim a powiatem gorzowskim w woj. lubuskim, od południa droga powiatowa nr 130 od granicy z powiatem gorzowskim do drogi gminnej łączącej Dolsk z Baranówkiem, od zachodu drogą łącząca drogę nr 130 z miejscowości Dolsk aż do duktu leśnego, duktem leśnym do rzeki Mysli, Myślą w kierunku północno wschodnim, a następnie skrajem skraju lasu równolegle do drogi krajowej nr 23 aż do skraju lasu na przecięciu z drogą gminną biegnącą do drogi 23 do miejscowości Dolsk, od północy do tego przecięcia linią prostą biegnącą w kierunku zachodnim aż do granicy z powiatem gorzowskim. W obszarze znajdują się następujące miejscowości: Borne Dolska, Skrodno Turze w gminie Dębno. | 6.2.2017 |
| W województwie świętokrzyskim
  Od strony północnej: droga gminna od m. Jelcza Wielka na zachodzie do drogi wojewódzkiej nr 766, droga wojewódzka nr 766 w kierunku do Pińczowa do linii rzeki Nidy, wzdłuż rzeki Nidy do m. Pasturka, droga wojewódzka nr 767 do skrzyżowania z drogą gminną do m. Marzęcin na wschodzie
  Od strony wschodniej: skrzyżowanie drogi wojewódzkiej nr 767 z drogą gminną do m. Marzęcin na północy, droga gminna przez m. Leszcze, Wola Zagojska Górna, Winiary, do m. Stara Zagość, wzdłuż terenów kopalni gipsu do granicy powiatów: pińczowskiego i buskiego, wzdłuż granicy powiatów do drogi gminnej Stawiszyce-Kostrzeszyn na południu
  Od strony południowej: droga gminna Stawiszyce-Kostrzeszyn od granicy z powiatem buskim na wschodzie, wzdłuż granicy z powiatem kazimierskim do mc. Kwaszyn, droga gmina Działoszyce-Kozubów do mc. Jakubowice na zachodzie.
  Od strony zachodniej: droga gminna Jakubowice-Lipówka od południa, droga wojewódzka 768, droga wojewódzka 766 do skrzyżowania z drogą gminną przez mc. Góry, Zagajów do mc. Jelcza Wielka na północy.
  Wykaz miejscowości w obszarze zagrożonym:
  Biskupice, Bogucice Drugie, Bogucice Pierwsze, Chroberz, Dębiany, Dzierążnia, Gacki, Gacki Osiedle, Gaik, Góry, Jakubowice, Januszowice, Jelcza Mała, Jelcza Wielka, Kostrzeszyn, Kowala, Krzyżanowice Dolne, Krzyżanowice Średnie, Kwaszyn, Leszcze, Marianów, Marzęcin, Michałów, Niegosławice, Nieprowice, Orkanów, Pasturka, Pełczyska, Podgórze, Polichno, Probołowice, Przecławka, Rudawa, Sadek, Skrzypiów, Stara Zagość, Sudół, Szyszczyce, Tomaszów, Winiary, Wola Chroberska, Wola Zagojska Dolna, Wola Zagojska Górna, Wolica, Wymysłów, Zagaje Dębiańskie, Zagaje Stradowskie, Zagajów, Zagajówek, Zagórze, Zakrzów, Zawarża, Złota, Żurawniki. | 28.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592,591,604,605 (nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 657, 658, 672 (nadleśnictwo Kłodawa), po czym biegnie w tym samym kireunku do miejsca przecięcia drogi powiatowej nr 1365 F z przejazdem kolejowym linii kolejowej relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południowo-wschodni i biegnie do 2150 go kilometra rzeki Noteć. Nastepnie linia granicy biegnie w kireunku południowym, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 1,28,29 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie po łuku, w kireunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 258, 259, 291, 292 ( Nadleśnictwo Karwin).nastepnie, w dalszym ciągu w kirunku południowym, linia granicy biegnie po łuku, w kierunku do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 355, 356, 416, 417 (Nadleśnictwo Miedzychód). W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południow-zachodni i biegnie wzdłuż granicy obszarów leśnych, przecinając droge wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425 ( Nadleśnictwo Międzychód). W tym miejscu linia granicy obszaru zminia kireunke nazachodni, przecinajać rzeke Waeta, drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 65, 176, 177 ( Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na połnocno-zachodni i omijając jezioro Glinik od strony zachodniej biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397 F z droga gminną nr 001315F. Nastepnie linia granicy zmienia kierunke na północny i biegnie do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z Ulicą Wędkarską w miejscowosci Gorzów Wielkopolski. W tym miejscu linia granicy załamuje sie i biegnie w kireunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, ulicę Kobyligórską, rzekę Wartę, linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż, do skrzyżowania ulicy Podmiejskiej i ulicy Partyzantów. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na połnocno wschodni i biegnie, omijając od strony południowej miejscowośc Różanki, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554,555,565,566 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, przecinajac jezioro Grzybno, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592,591,604,605 ( Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczeto opis. | 3.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K; od strony zachodniej: od skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminną nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K; 3) od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej | 30.1.2017 |
| W wojewodzie lubuskim rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389, 392 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 106/1, 107/5, 112/2 w miejscowości Lipki Małe. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę powiatową nr 1359F, mijając od strony zachodniej miejscowość Baranowice, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 3, 4, 31, 32 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy dalej biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 257, 258, 290, 291 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej po łuku, w kierunku południowym, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 353, 354, 414, 415 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 159 i drogi wojewódzkiej 159, po czym zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia przedziału leśnego nr 141, 142, 185, 186 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na pół- nocny, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą gminną nr 001315F, i biegnie dalej w tym samym kierunku, przecinając drogę ekspresową S3, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania ulicy Kobylogórskiej z ulica Kujawską w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając kanał Siedlicki, rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Lawendową. Następnie, dalej w kierunku północno-wschodnim, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, po łuku, wzdłuż ulicy Myśliborskiej, do ronda Myśliborskiego, po czym wzdłuż Alei Konstytucji 3 Maja biegnie do skrzyżowania z ulicą Estkowskiego. Następnie, przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku ronda Św. Jerzego. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu ulicy Wylotowej przy posesji nr 109 (droga powiatowa nr 1398F). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej 001306F (ulica Brzozowa), Osiedle Poznańskie) z drogą nr 001417F prowadzącą do posesji nr 75. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do skrzyżowania ulicy Krupczyńskiej z drogą prowadzącą między posesjami nr 28 i 29 w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając linię kolejową relacji Gorzów-Skwierzyna, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 45, 46 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 70, 71, 91, 92 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, po łuku, do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 137, 138, 181, 182 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie, biegnąc dalej w tym samym kierunku, linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 285, 286, 318, 319 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym po łuku linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką 136, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 361, 362, 389, 390 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego, nr 323, 324, 372, 373 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22, omijając od strony wschodniej miejscowość Krasnołęg, po czym przecina kanał Bema i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1283F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Czartów. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Podjenin. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 132 (ulica Mickiewicza) z ulicą Szkolną w miejscowości Bogdaniec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 721, 722, 749, 750 (Nadleśnictwo Bogdaniec), po czym, dalej biegnąc po łuku w kierunku północno-wschodnim linia dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 659, 660, 676 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i przecinając drogę ekspresową S3 biegnie w kierunku wschodnim do ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wlkp., skąd rozpoczęto opis. | 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 393, 392, 389 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie), po czym biegnie dalej, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania ulicy Zamkowej z ulicą Kolejową w miejscowości Górki Noteckie. Dalej biegnąc w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1365F i dociera do mostku na rzece Maślanka, który prowadzi do drogi na posesję nr 8 w miejscowości Górczyna. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając rzekę Noteć, kanał Goszczanowski, drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 27, 28, 57, 58 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie, biegnąc dalej po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 217, 218, 281, 282 (Nadleśnictwo Międzychód), po czym zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 165, 176, 1777 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Lipowej z ulicą Brzozowiecką w miejscowości Glinik, po czym dalej w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z droga prowadzącą do posesji nr 12, w miejscowości Maszewo. Następnie linia granicy biegnie po łuku w kierunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z ulicą Karnińską w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulicy Strażackiej z ulicą Wylotową w miejscowości Gorzów Wlkp., po czym zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą powiatową nr 1406F w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 553, 554, 563, 564 (Nadleśnictwo Kłodawa), po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1405F do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis. | 4.2.2017 |
| W województwie podkarpackim: miejscowości: Węglówka, Czarnorzeki, Korczyna, Kombornia, Iskrzynia w gminie Korczyna, Krościenko Wyżne w gminie Krościenko Wyżne, Łężany, Targowiska, Widacz, Miejsce Piastowe, Głowienka, Wrocanka, Niżna Łąka w gminie Miejsce Piastowe, Iwonicz w gminie Iwonicz Zdrój, Bóbrka, Machnówka, Chorkówka, Szczepańcowa, Zręcin, Świerzowa Polska, Żeglce w gminie Chorkówka, Długie, Żarnowiec, Dobieszyn, Jedlicze, Potok, Jaszczew w gminie Jedlicze, Ustrobna, Bajdy, Bratkówka, Odrzykoń w gminie Wojaszówka w powiecie krośnieńskim w następujący sposób: Od północy początkiem linii obszaru jest skrzyżowanie dróg nr 1942 R i nr 1943 R w miejscowości Bajdy. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim po linii prostej przecinając drogę nr 990, rzekę Wisłok, drogę nr 1924 R, dalej biegnie przez las, przecina drogę nr 1940 R, następnie biegnie przez las dochodząc do drogi nr 1927 R na wysokości zabudowań nr 31, 33 A w miejscowości Węglówka. Dalej linia granicy biegnie południową krawędzią drogi nr 1927 R do skrzyżowania z drogą nr 991, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowowschodnim przez las do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1965 R. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie dalej wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do miejsca skrzyżowania z drogą dojazdową do posesji nr 501, 501A w miejscowości Kombornia. Linia granicy biegnie dalej w linii prostej na zachód do skrzyżowania drogi nr 1969 R z drogą nr 2062 R, biegnąc dalej z tego punktu w kierunku południowym do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1966 R. Dalej linia granicy obszaru biegnie wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do przejazdu kolejowego w miejscowości Targowiska, kierując się następnie wzdłuż torów kolejowych w kierunku południowo-wschodnim do przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz. Od strony południowej linia granicy obszaru biegnie od przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz wzdłuż biegnącej od przejazdu drogi do skrzyżowania z drogą nr 1974 R, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi nr 28 z drogą nr 2002 R. Dalej linia granicy biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 2002 R do skrzyżowania z drogą nr 1976 R. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 1976 R biegnącej do miejscowości Rogi do skrzyżowania z drogą krajową nr 19. Dalej wzdłuż odcinka drogi nr 19 do skrzyżowania z drogą nr 2003 R, a następnie wzdłuż drogi nr 2003 R do skrzyżowania z drogą 1956 R, a następnie wzdłuż drogi nr 1954 R przez teren leśny. W miejscu wyjazdu z lasu linia granicy obszaru biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północno-zachodnim przecinając drogi nr 1896 R i nr 1898 R, ponownie biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północnym do drogi nr 1953 R. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi nr 1850 R do skrzyżowania z ul. Przylaski w miejscowości Zręcin. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie dalej w kierunku północnym do krawędzi lasu, a następnie wzdłuż zachodniej krawędzi lasu. Od północno-zachodniego skaju lasu linia obszaru biegnie w linii prostej do drogi nr 2413 R, a dalej w kierunku północnym wzdłuż przebiegu drogi nr 2413 R do skrzyżowania z drogą nr 1847 R. Dalej linia obszaru biegnie drogą nr 1847 R w kierunku północnym przecinając rzekę Jasiołkę, tory kolejowe dochodząc do skrzyżowania z drogą nr 1945 R. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż drogi nr 1945 R do miejscowości Jaszczew, do skrzyżowania z drogą nr 28. Dalej linia obszaru kieruje się w kierunku zachodnim wzdłuż drogi nr 28 do skrzyżowania z drogą nr 1943 R biegnąc wzdłuż tej drogi w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą nr 1942 R w miejscowości Bajdy, skąd zaczęto opis. | 30.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: Od strony północnej i północno-wschodniej: na północ od granicy powiatu kazimierskiego obejmuje obszar powiatu pińczowskiego; granica powiatu kazimierskiego – od miejscowości Szarbia Zwierzyniecka (gm. Skalbmierz) do miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin) Od strony wschodniej i południowo- wschodniej: teren niezabudowany na wschód od miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin), do skrzyżowania dróg powiatowych nr 0523T i 0138T, dalej wzdłuż drogi nr 0138T obejmuje miejscowości Charbinowice (gm. Opatowiec), Grodowice (gm. Bejsce), Zbeltowice (gm. Bejsce), teren niezabudowany, przecina drogę wojewódzką nr 768 na wschód od miejscowości Stradlice (gm. Kazimierza Wielka) Od strony południowej: teren niezabudowany na północ i równolegle do drogi powiatowej nr 0534T, teren niezabudowany do miejscowości Kamieńczyce (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 776, wzdłuż drogi nr 0505T, obejmuje miejscowość Małoszów (gm. Skalbmierz) od strony zachodniej: granica województwa świętokrzyskiego od drogi nr 0502T do drogi powiatowej nr 0497T, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Tempoczów – Kolonia (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 783, do granicy powiatu kazimierskiego w Szarbii Zwierzynieckiej( gm. Skalbmierz) | 30.1.2017 |
| W województwie opolskim obszar: od strony północnej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Stare Koźle (włączając tę miejscowość do obszaru) w kierunku wschodnim przecinając linię kolejową relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz wzdłuż ulicy Mostowej w miejscowości Kędzierzyn-Koźle droga leśną do zachodnich granic administracyjnych miejscowości Stara Kuźnia (bez tej miejscowości) na południe do miejscowości Kotlarnia (bez tej miejscowości), dalej od południowych granic miejscowości Kotlarnia w kierunku południowym do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim;
  od strony południowej: od przecięcia drogi nr 45 z granicą powiatu raciborskiego z powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego, następnie wzdłuż granicy powiatów raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego do ulicy Raciborskiej w miejscowości Grzędzin, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Grzędzin i Dzielawy (bez tych miejscowości), dalej w kierunku północnym wzdłuż towarowej linii kolejowej do miejscowości Polska Cerekiew (włączając tę miejscowość do obszaru); od strony zachodniej: od zachodnich granic miejscowości Polska Cerekiew i następnie wschodnich granic miejscowości Potowa (bez tej miejscowości), następnie w kierunku północnym wzdłuż granicy gminy Polska Cerekiew i Reńska Wieś, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Naczysławki (bez tej miejscowością) i dalej drogą Naczysławską w miejscowości Długomiłowice, wzdłuż jej północnych granic (włączając tę miejscowość), a następnie wzdłuż południowych granic administracyjnych miejscowości Dębowa (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Landzmierz (włączając tę miejscowość do obszaru) do miejscowości Stare Koźle. | 3.2.2017 |
| W województwie śląskim teren ograniczony: od strony północnej: od granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim pod miejscowością Kotlarnia poprzez obszary leśne Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich 2) od strony wschodniej: od obszarów leśnych Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich do drogi wojewódzkiej 425 na wysokości lasu o nazwie Stany w kierunku południowym przez tereny leśne przecinając granicę gmin Kuźnia Raciborska i Nędza, następnie przecinając linię kolejową relacji Rybnik – Racibórz i drogę nr 919 na wysokości dworca kolejki wąskotorowej, wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Babice (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnej granicy stawu o nazwie Salem Duży następnie do przecięcia drogi nr 915 pomiędzy granicami miejscowości Łęg i Zawada Książęca, do przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca; od strony południowej: od przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca, dalej wzdłuż granic miejscowości Ligota Książęca i Brzeźnica (pomijając miejscowość Brzeźnica) poprzez południowe granice miejscowości Czerwięcice do drogi 45; od strony zachodniej: wzdłuż drogi 45 do granicy woj. opolskiego. | 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, granica obszaru biegnie w kierunku na wschód do skrzyżowania ulicy Borowskiego z ulicą Gen. Jarosława Dąbrowskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku wschodnim, do ronda Santockiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, po czym dalej w tym samym kierunku (wschodnim) linia granicy biegnie do przejazdu kolejowego linii kolejowej relacji Gorzów Wielkopolski – Krzyż, na wysokości posesji przy ulicy Południowej 298 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy, i przecinając rzekę Wartę, biegnie do skrzyżowania drogi gminnej nr 001438F z ulicą Chabrową w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, do skrzyżowania ulicy Łubinowej z ulicą Makową w miejscowości Deszczno. Następnie granica biegnie po łuku w kierunku południowym,
  przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 134, 135 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 319, 320, 355, 356 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowozachodnim,
  do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 306, 307, 353, 356 (Nadleśnictwo Lubniewice). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 136 oraz drogę powiatową nr 1895F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 318, 319, 366, 337 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą, która prowadzi do posesji nr 5 w miejscowości Łukomin. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północno-zachodnim, do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1283F i 1293F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie po łuku, w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą gminną nr 000409F w miejscowości Podjenin. Następnie linia granicy dalej biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 722, 723, 750, 751 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Odlewników z ulicą Stalową w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 130, do ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, skąd rozpoczęto opis. | 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Marcina Kasprzaka w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Wylotowej z ulicą Skrajną w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowowschodnim, przecinając drogę powiatową nr 13899F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 19, 20 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku i przecina drogę powiatową nr 1398F, omijaj miejscowość Brzozowiec od strony wschodniej, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, omija od strony zachodniej miejscowość Trzebiszewo, przecina drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 172, 173, 199, 200 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 344, 345, 386, 387 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 588, 589, 615, 616 (Nadleśnictwo Skwierzyna), omijając od strony północnej miejscowość Osiecko, po czym zmienia kierunek na zachodni, omija od strony zachodniej miejscowość Lubniewice, Trzcińce i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 454, 455, 478, 479 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1278F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 273, 275, 321, 322 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z droga gminną nr 000495F. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000408F z droga prowadzącą do posesji nr 40 w miejscowości Jeniniec. Dalej, biegnąc po łuku w tym samym kierunku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1394F, po czym lekko zmienia kierunekna północno-wschodni i biegnie po łuku, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Dolnej z ulica Wiśniową w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, kanał Ulgi, do ronda Marcina Kasprzaka, skąd rozpoczęto opis. | 8.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 432, 465 (Nadleśnictwo Międzychód) i granicy powiatu międzyrzeckiego (województwa lubuskiego) i powiatu międzychodzkiego (województwa wielkopolskiego). Następnie linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu międzyrzeckiego i powiatu międzychodzkiego w kierunku południowym do miejscowości Stoki, gmina Pszczew, obejmując całą miejscowość Stoki. Następnie granica zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie w kierunku miejscowości Pszczew, obejmując całą miejscowość Pszczew i jezioro Pszczewskie. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając linię kolejową nr 364 relacji Wierzbno – Rzepin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 42, 43, 51, 52 (Nadleśnictwo Trzciel). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1326F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 2286A, 301A, 301B (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1319F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 151,152, 174, 175 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, przecina drogę krajową nr 24 oraz drogę powiatową nr 1321F, obejmując całą miejscowość Chełmsko i po łuku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 59, 60, 71, 72 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy, biegnie dalej po łuku, w kierunku północnym, przecina rzekę Wartę, drogę wojewódzką nr 199 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 266, 267, 332, 333 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. | 12.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od miejscowości Starościn począwszy od ulicy Dąbrowskiej, ulicą Opolską i dalej drogą gminną aż do miejscowości Wołcz, następnie w linii prostej przez miejscowość Lubnów, przecinając obszar lasu aż do miejscowości Wąsice; dalej przez obszar lasów w linii prostej do wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn; od strony wschodniej: od wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn w linii prostej przez miejscowość Teklusia do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Bruny, następnie przecinając obszar lasu aż do granicy województw opolskie/wielkopolskie na wysokości miejscowości Teklin; od strony północnej: od granicy województwa opolskiego z województwem wielkopolskim na wysokości miejscowości Teklin w kierunku zachodnim do miejscowości Igłowice (włącznie); od strony zachodniej: od miejscowości Igłowice w linii prostej do miejscowości Rychnów włączając miejscowość Bukowa Śląska, kierując się na południe w kierunku miejscowości Starościn, włączając miejscowość Gręboszów i Siemysłów. | 9.2.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: na terenie powiatu kłodzkiego: w gminie Lewin Kłodzki cały obszar miejscowości: Jarków, Lewin Kłodzki, Witów, Jerzykowice Małe, Krzyżanów, Taszów, Kocioł, Zimne Wody, Jawornica, Zielone Ludowe, Kulin Kłodzki, Leśna, Dańczów, Gołaczów, Darnków, Jerzykowice Wielkie; w gminie Radków cały obszar miejscowości: Pasterka, Karłów; w gminie Szczytna cały obszar miejscowości: Łężyce; Miasto Kudowa Zdrój z wyłączeniem części należącej do obszaru zapowietrzonego. | 10.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony wschodniej: w Krakowie – Aleją Adama Mickiewicza, Aleją Zygmunta Krasińskiego, ulicami: Marii Konopnickiej, Henryka Kamieńskiego, Wielicką do wschodniej granicy administracyjnej Krakowa. Następnie wschodnią i południową granicą administracyjną Krakowa, północną i wschodnią granicą administracyjną miejscowości Ochojno (gm. Świątniki Górne) –do drogi powiatowej nr 2029 K. Dalej wzdłuż dróg powiatowych: 2029 K, 2167 K, 1992 K, 1943 K, 1947 K, 1948 K, 1945 K do granicy administracyjnej miejscowości Zawada (gm. Myślenice), następnie wzdłuż północnej i wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości, wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Polanka (gm. Myślenice), północno – wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice (gm. Myślenice) – do drogi wojewódzkiej nr 967. Wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 967 i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 7 do południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice; od strony południowej: od drogi krajowej nr 7 wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice, następnie wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Bysina (gm. Myślenice), południowej i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Jasienica (gm. Myślenice), południowej granicy miejscowości Sułkowice (gm. Sułkowice), południowej granicy miejscowości Jastrzębia (gm. Lanckorona), południowo – wschodniej i południowo – zachodniej miejscowości Lanckorona (gm. Lanckorona) do rzeki Cedron; od strony zachodniej: od południowo – zachodniej granicy administracyjnej gminy Lanckorona w kierunku północnym wzdłuż rzeki Cedron do miejscowości Przytkowice (gm. Kalwaria Zebrzydowska) – do drogi lokalnej biegnącej w kierunku północnym w pobliżu Kanału Przytkowickiego I – do skrzyżowania z droga wojewódzką nr 953, a następnie wzdłuż tej drogi do wschodniej granicy administracyjnej gminy Skawina. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Facimiech (gm. Skawina), zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Wołowice (gm. Czernichów) i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Dąbrowa Szlachecka (gm. Czernichów). Następnie w kierunku północno – wschodnim drogą powiatową nr 2183 K przez Kaszów (gm. Liszki) i dalej w kierunku północnym drogą gminną nr G000002 do Potoku Kaszowskiego i wzdłuż niego w kierunku północno – wschodnim do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn (gm. Liszki). Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym do drogi powiatowej nr 2189 K i dalej tą drogą w kierunku wschodnim, a następnie w kierunku północnym drogą powiatową nr 2192 K do północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn;
  od strony północnej: wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn do zachodniej granicy Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy w kierunku północno – wschodnim do ulicy Balickiej w Krakowie. Następnie ulicami: Balicką, Podchorążych, Królewską – do Alei Adama Mickiewicza | 10.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis.

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo – wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo – wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.- Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno – wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu.

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie małopolskim: teren miejscowości: Konaszówka (gm. Książ Wielki), Książ Wielki (gm. Książ Wielki), Wielka Wieś (Książ Wielki), Częstoszowice (gm. Książ Wielki), Małoszów (gm. Książ Wielki), Cisia Wola (gm. Książ Wielki), Mianocice (gm. Książ Wielki)

14.1.2017 až 22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis.

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K;

Od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776;

Od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego;

Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

W województwie świętokrzyskiem – teren miejscowości: Bolowiec (gm. Skalbmierz), Gunów-Kolonia (gm. KazimierzaWielka), Gunów-Wilków (gm. Kazimierza Wielka).

14.1.2017 až 22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

26.1.2017 až 3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno – wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa)

20.1.2017 až 28.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80, 81, 112, 113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowości Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Następnie linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis.

26.1.2017 až 3.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

22.1.2017 až 30.1.2017

W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecię- cia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis.

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulica Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017 až 7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowości Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017 až 4.2.2017

W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno-wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis.

22.1.2017 až 30.1.2017

W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego.

22.1.2017 až 30.1.2017

W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las.

26.1.2017 až 3.2.2017

W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn – Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle –Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie.

26.1.2017 až 3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017 až 7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.

Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116, 138, 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnielinia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis.

31.1.2017 až 8.2.2017

W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”).

28.1.2017 až 6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym,,„Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo.

4.2.2017 až 12.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej.

1.2.2017 až 9.2.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów.

2.2.2017 až 10.2.2017

W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo-wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1 400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo – zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki.

2.2.2017 až 10.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

W mieście Gorzów Wielkopolski punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat Santockie zakole oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu, i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowozachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo – zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północnozachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S 3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno-wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północnowschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat Gorzowskie murawy. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do ronda Józefa Piłsudskiego, gdzie kończy się opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Sybiraków w Gorzowie Wielkopolskim. Linia biegnie następnie w kierunku południowo-wschodnim w kierunku miejscowości Czechów, wzdłuż linii energetycznej wysokiego napięcia, do zachodnich części miejscowości Czechów. Następnie linia obszaru omija miejscowość Czechów od strony północnej i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do miejscowości Borek, przez łąki, pastwiska i nieużytki. Następnie linia biegnie w kierunku południowym, w kierunku Trzebiszewa i przecina linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim oraz zachodnim, obok rezerwatu Janie, im. Włodzimierza Korsaka, mijając go z prawej strony. Następnie linia obszaru przecina drogę wojewódzką nr 46, biegnąc w kierunku północno-zachodnim, mijając z prawej strony miejscowości Rogi. Następnie idzie w dalszym ciągu w kierunku północno-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 22, a następnie powiatową 1278f. W tym miejscu kończy się las. Następnie, biegnąc w tym samym kierunku północno-zachodnim, linia obszaru mija z prawej strony miejscowość Dębokierz, i dalej biegnąc w tym samym kierunku, przecina rzekę Lubniewkę praz Wartę i dochodzi do miejscowości Krzyszczynka. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku północnym, mijając z lewej strony miejscowości: Krzyszczyna, Jeniniec, Kwiatkowice. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnowschodnim, przez tory kolejowe Krzyż-Kostrzyn oraz droga wojewódzką nr 132, pomiędzy miejscowościami Łupowo i Jenin. Następnie linia obszaru, biegnąc dalej w kierunku północno-wschodnim, po południowej stronie mija miejscowość Łupowo. Biegnąc dalej w tym samym kierunku lasem, mija z lewej strony oczyszczalnię ścieków w obrębie miejscowości Chruścik. Następnie, linia obszaru biegnąc w tym samym kierunku, przecina obwodnicę miasta Gorzowa Wielkopolskiego (S 3), biegnie przez ul. Dobrą, przecina ul. Myśliborską, wchodząc w ul. Kamienną. Następnie linia obszaru, idąc wzdłuż ul. Kamiennej, z prawej strony mija cmentarz komunalny oraz osiedle Piaski, i wchodzi w ulice Górczyńską. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku wschodnim, wzdłuż ul. Górczyńskiej, przecina ul. Walczaka, a następnie idzie wzdłuż ulicy Bierzarina, a następnie zmienia kierunek na południowy i biegnie wzdłuż ulicy Łukasińskiego do ronda przy ul. Podmiejskiej – Sybiraków.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Józefa Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija Elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla Elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat przyrody „Santockie Zakole” oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowo-zachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno – zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północno-zachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno – wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północno-wschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat przyrody „Gorzowskie Murawy”. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru bieg nie w kierunku północno – wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do Ronda Marszałka Józefa Piłsudskiego.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od Ronda Sybiraków w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim omijając od południa miejscowość Wawrów i Janczewo dalej prosto w kierunku wschodnim omija od północy ostatnie zabudowania miejscowości Górki, tu skręca w kierunku miejscowości Santok, do drogi wojewódzkiej 158 z ulicą Gorzowską w Santoku. Dalej drogą wojewódzką 158 do Starego Polichna aż do skrzyżowania z drogą wojewódzką 159. Tu przez oddziały leśne (Nadleśnictwo Karwin) do punktu między oddziałami leśnymi nr 79,80, 111 i 112, tu na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 314, 315, 325 i 326. Od tego punktu lekko skręcając przecina kolejne oddziały leśne aż do skrzyżowania dróg wojewódzkich nr 159 i 199. Dalej skręca na południowy zachód do obwodnicy zachodniej Skwierzyny, następnie do punktu między oddziałami 381, 382, 420 i 421 (Nadleśnictwo Skwierzyna), lekko załamując się przecina kolejne oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 460, 461, 488 i 489. Od tego punktu na zachód oddziały leśne do kolejnego punktu między oddziałami nr 251, 252, 301 i 302 (Nadleśnictwo Lubniewice). Granica skręca na północny-zachód przecinając skrzyżowanie dróg krajowych 24 i 22 (Wałdowice) biegnie oddziałami leśnymi do punktu między oddziałami leśnymi nr 30, 31, 58 i 59. Tu skręca na północ linią oddziałową poprzez Łąków dalej prosto do rzeki Warta na wysokości miejscowości Koszęcin. Dalej wzdłuż rzeki Warta do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta Gorzów Wlkp. do skrzyżowania ulicy Kostrzyńskiej i Alei 11 Listopada, dalej tą ulicą i wzdłuż ulicy Władysława Sikorskiego do ulicy Warszawskiej do Ronda Santockiego. Od Ronda Santockiego ulicą Podmiejską aż do Ronda Sybiraków, gdzie kończy się opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim do załamania linii wysokiego napięcia. Wzdłuż linii wysokiego napięcia omija miejscowość Wawrów od północy do przecięcia się z linia energetyczną biegnącą z północy na południe. Od przecięcia się linii energetycznych, granica biegnie w kierunku wschodnim przecinając miejscowość Janczewo aż do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 158 z drogą powiatową 1405F. Dalej drogą wojewódzką 158 do miejscowości Gralewo. Na wysokości posesji nr 1b w Gralewie granica zbacza z drogi wojewódzkiej 138 i biegnie przez posesje 54 i 53 dalej prosto przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej prosto do zachodniej granicy miejscowości Ludzisławice. Od załamania drogi powiatowej 1401F i skrzyżowania z drogą polną granica skręca na południe przecinając drogę wojewódzką 158 do punktu między oddziałami leśnymi nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin). Dalej na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 313, 314, 324, 325, od tego punktu granica skręca na południowy zachód przez oddziały leśne do oddziału leśnego nr 425 stycznego z rzeką Wartą. Następnie biegnie w kierunku obwodnicy zachodniej Skwierzyny. Tu skręca do kolejnego załamania miedzy oddziałami leśnymi nr 385, 386, 424, 425 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Od tego punktu biegnie na zachód przecinając oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 361, 362, 403, 404, dalej załamuje się przecinając kolejne oddziały leśne do punktu między oddziałami nr 190, 191, 236, 237. Tu skręca na północny zachód do skrzyżowania dróg krajowych nr 22 i 24. Dalej na północ omijając od wschodu miejscowość Rudnica, granica biegnie dalej na północ omijając od zachodu osadę Altona, od zachodu miejscowość Płonica, od zachodu miejscowość Koszęcin aż do rzeki Warta na wysokości miejscowości Ulim, dalej wzdłuż rzeki Warty do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta na rzece Warta na północ do skrzyżowania ulic Kostrzyńskiej i Warzywnej. Tu skręca w ulicę Kostrzyńską, dalej Aleją 11 Listopada i ulicą gen. Władysława Sikorskiego, dalej ulicą Estkowskiego do Ronda Kosynierów Gdyńskich, od Ronda dalej ulicą Łokietka do ulicy Jarosława Dąbrowskiego. Następnie ulicą Dąbrowskiego na północ do skrzyżowania z ulicą 30 Stycznia skręca i biegnie ulicą 30 Stycznia do ulicy Drzymały. Następnie przecinając Park Siemiradzkiego do skrzyżowania ulic Piłsudskiego i Widok. Dalej biegnie ulicą Walczaka poprzez Rondo Ofiar Katynia do Ronda Gdańskiego. Tutaj skręca w ulicę Bierzarina i biegnie do skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego, gdzie kończy się opis

6.2.2017

W województwie małopolskim – teren ograniczony: Od strony północno-wschodniej i północnej: granicą województwa małopolskiego – od drogi powiatowej nr 1222 K do linii kolejowej nr 8 (Warszawa Zachodnia – Kraków Główny);

Od strony zachodniej: od granicy województwa małopolskiego i miejscowości Kozłów (gm. Kozłów) w kierunku południowym wzdłuż linii kolejowej nr 8 do miejscowości Uniejów – Rędziny (gm. Charsznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1181 K, następnie wzdłuż tej drogi w kierunku wschodnim do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1182 K i dalej tą drogą w kierunku południowym do miejscowości Siedliska (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1189 K. Następnie ta drogą w kierunku wschodnim do miejscowości Strzeżów Drugi (gm. Miechów) – do skrzyżowania z droga krajową nr 7 i wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do Miechowa (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783;

Od strony południowej i południowo-wschodniej: z Miechowa od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 drogą wojewódzką nr 783 w kierunku wschodnim do miejscowości Kalina – Rędziny (gm. Miechów) i dalej wzdłuż drogi powiatowej nr 1225 K do miejscowości Raszówek (gm. Słaboszów), następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1228 K do miejscowości Zagorzany (gm. Słaboszów). Z miejscowości Zagórzany droga powiatową nr 1229 K do Dziaduszyc (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatowa nr 1224 K do miejscowości Słaboszów (gm. Słaboszów). Następnie drogą powiatową nr 1221 K do miejscowości Wymysłów (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatową 1222 K do granicy województwa małopolskiego

22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od Ronda Gdańskiego w Gorzowie Wlkp., granica biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ulicy Walczaka (Droga Krajowa nr 22), do skrzyżowania drogi powiatowej 1406F (ul. Parkowa) z Drogą Krajową nr 22, po czym biegnie dalej w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 566, 579 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie granica biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 596, 597, 609, 610, po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 635, 636, 649, 650. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 663, 664, 677 i 678, po czym zmienia kierunek i, przecinając drogę nr 1402F, biegnie łukiem omijając od strony zachodniej miejscowości Brzezinka, Górczyna, Lipki Wielkie, przecinając drogę wojewódzką nr 158 do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 13 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia biegnie w kierunku południowym, wzdłuż granicy obszarów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 102, 103, 135, 136 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej w kierunku południowym biegnie do punktu przecięcia obszaru leśnego 300, 301, 137, 138. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 360, 361, 421, 422, po czym biegnie wzdłuż granicy oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 425 i 364. Dalej, przecinając rzekę Wartę, granica biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 192, 223, 222. Następnie linia granicy zmienia kierunek, i biegnie w kierunku zachodnim, przecinając drogę ekspresową S3, wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 205, 206, 237, 238. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i zaczyna biec w kierunku północnozachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 187, 186. Dalej linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 103, 104, 125, 126, po czym dalej w tym samym kierunku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 60, 61, 85, 86. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, dalej po łuku, do skrzyżowania ulicy Leśnej z drogą powiatową nr 1396F, w miejscowości Prądocin. W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym, przecinając las, a następnie drogę ekspresową S3 w Gorzowie Wlkp. (Zamoście) do skrzyżowania ulicy Śląskiej z ulica Polną. Następnie linia granicy załamuje się w kierunku północnym i biegnie do skrzyżowania ulicy Jagiełły i ulicy Drzymały, po czym wzdłuż ulicy Drzymały biegnie do skrzyżowania z ulicą 30 stycznia. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny-wschód, przecina Park Siemiradzkiego i biegnie do skrzyżowania ulicy Walczaka z ulicą Piłsudskiego. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim wzdłuż ul. Walczaka do Ronda Gdańskiego, skąd rozpoczęto opis

6.2.2017

W województwie lubuskim rozpoczynając od skrzyżowania ulic Bierzanina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, omijając od północy miejscowość Wawrów, do skrzyżowania ulicy Owocowej z drogą wojewódzkiej nr 158 w miejscowości Janczewo. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowo-wschodnim, linia granicy omija od zachodu miejscowość Gralewo i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Gorzowską w miejscowości Santok. Następnie linia granicy biegnie, w kierunku południowo-wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, przebiega przez miejscowość Stare Polichno i dalej wzdłuż drogi wojewódzkiej 158 biegnie do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 159. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 310, 311, 317, 318, po czym zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 339 i 341 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 303, 304, 339, 340 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 349, 350, 391, 392 (Nadleśnictwa Skwierzyna), po czym dalej w kierunku zachodnim biegnie wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 362, 363, 404, 405 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania dróg krajowych nr 24, 22, po czym w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-zachodnim, do przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32 (skraj lasu). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, przecina rzekę Wartę, omija od zachodu miejscowość Jerzyki i biegnie do przecięcia drogi ekspresowej S3 z droga wojewódzką 132 w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając Aleję Konstytucji 3 Maja, do skrzyżowania ulicy Wyszyńskiego i Alei Odrodzenia Polski (rondo Stefana Wyszyńskiego). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając ulicę Walczaka, do skrzyżowania ulicy Bierzanina i ulicy Łukasińskiego, skąd rozpoczęto opis

6.2.2017

W wojeództwie małopolskim: Od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K.

Od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminna nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K;

Od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273 K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr 160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego;

Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej nr 160224 K do drogi wojewódzkiej nr 783.

W województwie świętokrzyskim – od strony północnej i północno-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, w miejscowości SzarbiaZwierzyniecka (gm.Skalbmierz) – do drogi powiatowej nr 0498T, granice administracyjne miasta Skalbmierz, dalej na północnym-wschodzie rzeka Nidzica do drogi powiatowej nr 0529T.

Od strony wschodniej: wzdłuż drogi powiatowej nr 0518T, miejscowość Donosy (gm. Kazimierza Wielka), Chruszczyny Wielkiej (gm. Kazimierza Wielka), do skrzyżowania dróg powiatowych 0530T i 0534T, dalej droga nr 0534T do miejscowości Wielgus (gm. Kazimierza Wielka) i wzdłuż drogi gminnej Wielgus-Krzyszkowice, miejscowość Krzyszkowice (gm. Kazimierza Wielka), Dalechowice (gm. Kazimierza Wielka) do granicy województwa świętokrzyskiego.

Od strony południowej i zachodniej: od granicy województwa świętokrzyskiego i miejscowości Dalechowice w kierunku zachodnim i północnym, do granicy obszaru zapowietrzonego.

22.1.2017

W wojeówództwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulic Szarych Szeregów i Sosnkowskiego w mieście Gorzów Wielkopolski. Dalej linia granicy biegnie w kierunku wschodnim w linii prostej do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1406F z ulicą Osiedle Bermudy w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek południowo – wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Orzechową w miejscowości Janczewo. Dalej biegnie w tym samym kierunku (południowo-wschodni) do skrzyżowania ulicy Szkolnej z ulicą Gorzowską (droga powiatowa 1365F) w miejscowości Santok. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę w kierunku południowym do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1352F i 1351F w miejscowości Gościnowo. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę, sieć energetyczną, drogę ekspresową S 3 w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 170, 171, 197, 198 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Potem linia granicy zmienia kierunek na zachodni, przecina drogę krajową nr 24 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 287, 288, 320, 321 (Nadleśnictwo Skwierzyna), dalej wzdłuż granic oddziałów leśnych do punkt przecięcia oddziału leśnego nr 180, 181, 192, 193 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek, przecina drogi krajowe nr 22 i 24 i biegnie w kierunku północno – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 36, 37, 4 41 (Nadleśnictwo Lubniewice). Dalej linia granicy zmienia swój kierunek przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą gminna przy posesji nr 26 w miejscowości Chwałowice. Następnie w tym samym kierunku (północnym) linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 132 z ulicą Nową w miejscowości Jenin. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – wschodnim do przecięcia się drogi ekspresowej S3 z drogą wojewódzką nr 130 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w miejscowości Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1420F z drogą gminna między posesjami nr 29 i 95A w miejscowości Staw, następnie w kierunku południowo-wschodnim wzdłuż drogi powiatowej nr 1420F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1422F. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1422F w kierunku wschodnim do granicy powiatu gorzowskiego (województwo lubuskie) i powiatu myśliborskiego (Województwo zachodniopomorskie). Następnie od północy linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punktu przecięcia na północy oddziału leśnego nr 462, 463 (nadleśnictwo Różańsko). Tutaj granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 26, 27, 74, 75 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej granica biegnie w kierunku południowym wzdłuż granic oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 261, 262, 303, 304 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim omijając od strony zachodniej miejscowość Marwice do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 585, 586, 589, 590 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunki południowo-zachodnim linia granicy omija od strony zachodniej miejscowość Racław i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 697, 698, 727, 728 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 736, 737, 764, 765 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku zachodnim granica biegnie omijając od północy miejscowość Białcz do skrzyżowania ulicy Cementowej (droga powiatowa nr 1410F) z ulicą Jagodową w miejscowości Witnica. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim omijając od północy miejscowość Witnica do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 411, 526, 527 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku północno-zachodnim linia granicy biegnie przecinając od południa Jezioro Wielkie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 366, 410 (nadleśnictwo Bogdaniec, granica województwa lubuskiego i zachodniopomorskiego). Od tego punktu granica od zachodu biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punku przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko), skąd rozpoczęto opis.

W województwie zachodniopomorskim: od wschodu granicę obszaru stanowi granica pomiędzy powiatem myśliborskim a powiatem gorzowskim w woj. lubuskim, od południa droga powiatowa nr 130 od granicy z powiatem gorzowskim do drogi gminnej łączącej Dolsk z Baranówkiem, od zachodu drogą łącząca drogę nr 130 z miejscowości Dolsk aż do duktu leśnego, duktem leśnym do rzeki Mysli, Myślą w kierunku północno wschodnim, a następnie skrajem skraju lasu równolegle do drogi krajowej nr 23 aż do skraju lasu na przecięciu z drogą gminną biegnącą do drogi 23 do miejscowości Dolsk, od północy do tego przecięcia linią prostą biegnącą w kierunku zachodnim aż do granicy z powiatem gorzowskim. W obszarze znajdują się następujące miejscowości: Borne Dolska, Skrodno Turze w gminie Dębno.

6.2.2017

W województwie świętokrzyskim

Od strony północnej: droga gminna od m. Jelcza Wielka na zachodzie do drogi wojewódzkiej nr 766, droga wojewódzka nr 766 w kierunku do Pińczowa do linii rzeki Nidy, wzdłuż rzeki Nidy do m. Pasturka, droga wojewódzka nr 767 do skrzyżowania z drogą gminną do m. Marzęcin na wschodzie

Od strony wschodniej: skrzyżowanie drogi wojewódzkiej nr 767 z drogą gminną do m. Marzęcin na północy, droga gminna przez m. Leszcze, Wola Zagojska Górna, Winiary, do m. Stara Zagość, wzdłuż terenów kopalni gipsu do granicy powiatów: pińczowskiego i buskiego, wzdłuż granicy powiatów do drogi gminnej Stawiszyce-Kostrzeszyn na południu

Od strony południowej: droga gminna Stawiszyce-Kostrzeszyn od granicy z powiatem buskim na wschodzie, wzdłuż granicy z powiatem kazimierskim do mc. Kwaszyn, droga gmina Działoszyce-Kozubów do mc. Jakubowice na zachodzie.

Od strony zachodniej: droga gminna Jakubowice-Lipówka od południa, droga wojewódzka 768, droga wojewódzka 766 do skrzyżowania z drogą gminną przez mc. Góry, Zagajów do mc. Jelcza Wielka na północy.

Wykaz miejscowości w obszarze zagrożonym:

Biskupice, Bogucice Drugie, Bogucice Pierwsze, Chroberz, Dębiany, Dzierążnia, Gacki, Gacki Osiedle, Gaik, Góry, Jakubowice, Januszowice, Jelcza Mała, Jelcza Wielka, Kostrzeszyn, Kowala, Krzyżanowice Dolne, Krzyżanowice Średnie, Kwaszyn, Leszcze, Marianów, Marzęcin, Michałów, Niegosławice, Nieprowice, Orkanów, Pasturka, Pełczyska, Podgórze, Polichno, Probołowice, Przecławka, Rudawa, Sadek, Skrzypiów, Stara Zagość, Sudół, Szyszczyce, Tomaszów, Winiary, Wola Chroberska, Wola Zagojska Dolna, Wola Zagojska Górna, Wolica, Wymysłów, Zagaje Dębiańskie, Zagaje Stradowskie, Zagajów, Zagajówek, Zagórze, Zakrzów, Zawarża, Złota, Żurawniki.

28.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592,591,604,605 (nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 657, 658, 672 (nadleśnictwo Kłodawa), po czym biegnie w tym samym kireunku do miejsca przecięcia drogi powiatowej nr 1365 F z przejazdem kolejowym linii kolejowej relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południowo-wschodni i biegnie do 2150 go kilometra rzeki Noteć. Nastepnie linia granicy biegnie w kireunku południowym, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 1,28,29 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie po łuku, w kireunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 258, 259, 291, 292 ( Nadleśnictwo Karwin).nastepnie, w dalszym ciągu w kirunku południowym, linia granicy biegnie po łuku, w kierunku do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 355, 356, 416, 417 (Nadleśnictwo Miedzychód). W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południow-zachodni i biegnie wzdłuż granicy obszarów leśnych, przecinając droge wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425 ( Nadleśnictwo Międzychód). W tym miejscu linia granicy obszaru zminia kireunke nazachodni, przecinajać rzeke Waeta, drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 65, 176, 177 ( Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na połnocno-zachodni i omijając jezioro Glinik od strony zachodniej biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397 F z droga gminną nr 001315F. Nastepnie linia granicy zmienia kierunke na północny i biegnie do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z Ulicą Wędkarską w miejscowosci Gorzów Wielkopolski. W tym miejscu linia granicy załamuje sie i biegnie w kireunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, ulicę Kobyligórską, rzekę Wartę, linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż, do skrzyżowania ulicy Podmiejskiej i ulicy Partyzantów. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na połnocno wschodni i biegnie, omijając od strony południowej miejscowośc Różanki, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554,555,565,566 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, przecinajac jezioro Grzybno, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592,591,604,605 ( Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczeto opis.

3.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K; od strony zachodniej: od skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminną nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K; 3) od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej

30.1.2017

W wojewodzie lubuskim rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389, 392 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 106/1, 107/5, 112/2 w miejscowości Lipki Małe. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę powiatową nr 1359F, mijając od strony zachodniej miejscowość Baranowice, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 3, 4, 31, 32 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy dalej biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 257, 258, 290, 291 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej po łuku, w kierunku południowym, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 353, 354, 414, 415 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 159 i drogi wojewódzkiej 159, po czym zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia przedziału leśnego nr 141, 142, 185, 186 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na pół- nocny, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą gminną nr 001315F, i biegnie dalej w tym samym kierunku, przecinając drogę ekspresową S3, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania ulicy Kobylogórskiej z ulica Kujawską w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając kanał Siedlicki, rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Lawendową. Następnie, dalej w kierunku północno-wschodnim, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, po łuku, wzdłuż ulicy Myśliborskiej, do ronda Myśliborskiego, po czym wzdłuż Alei Konstytucji 3 Maja biegnie do skrzyżowania z ulicą Estkowskiego. Następnie, przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku ronda Św. Jerzego. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu ulicy Wylotowej przy posesji nr 109 (droga powiatowa nr 1398F). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej 001306F (ulica Brzozowa), Osiedle Poznańskie) z drogą nr 001417F prowadzącą do posesji nr 75. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do skrzyżowania ulicy Krupczyńskiej z drogą prowadzącą między posesjami nr 28 i 29 w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając linię kolejową relacji Gorzów-Skwierzyna, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 45, 46 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 70, 71, 91, 92 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, po łuku, do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 137, 138, 181, 182 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie, biegnąc dalej w tym samym kierunku, linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 285, 286, 318, 319 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym po łuku linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką 136, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 361, 362, 389, 390 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego, nr 323, 324, 372, 373 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22, omijając od strony wschodniej miejscowość Krasnołęg, po czym przecina kanał Bema i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1283F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Czartów. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Podjenin. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 132 (ulica Mickiewicza) z ulicą Szkolną w miejscowości Bogdaniec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 721, 722, 749, 750 (Nadleśnictwo Bogdaniec), po czym, dalej biegnąc po łuku w kierunku północno-wschodnim linia dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 659, 660, 676 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i przecinając drogę ekspresową S3 biegnie w kierunku wschodnim do ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wlkp., skąd rozpoczęto opis.

7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 393, 392, 389 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie), po czym biegnie dalej, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania ulicy Zamkowej z ulicą Kolejową w miejscowości Górki Noteckie. Dalej biegnąc w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1365F i dociera do mostku na rzece Maślanka, który prowadzi do drogi na posesję nr 8 w miejscowości Górczyna. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając rzekę Noteć, kanał Goszczanowski, drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 27, 28, 57, 58 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie, biegnąc dalej po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 217, 218, 281, 282 (Nadleśnictwo Międzychód), po czym zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 165, 176, 1777 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Lipowej z ulicą Brzozowiecką w miejscowości Glinik, po czym dalej w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z droga prowadzącą do posesji nr 12, w miejscowości Maszewo. Następnie linia granicy biegnie po łuku w kierunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z ulicą Karnińską w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulicy Strażackiej z ulicą Wylotową w miejscowości Gorzów Wlkp., po czym zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą powiatową nr 1406F w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 553, 554, 563, 564 (Nadleśnictwo Kłodawa), po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1405F do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis.

4.2.2017

W województwie podkarpackim: miejscowości: Węglówka, Czarnorzeki, Korczyna, Kombornia, Iskrzynia w gminie Korczyna, Krościenko Wyżne w gminie Krościenko Wyżne, Łężany, Targowiska, Widacz, Miejsce Piastowe, Głowienka, Wrocanka, Niżna Łąka w gminie Miejsce Piastowe, Iwonicz w gminie Iwonicz Zdrój, Bóbrka, Machnówka, Chorkówka, Szczepańcowa, Zręcin, Świerzowa Polska, Żeglce w gminie Chorkówka, Długie, Żarnowiec, Dobieszyn, Jedlicze, Potok, Jaszczew w gminie Jedlicze, Ustrobna, Bajdy, Bratkówka, Odrzykoń w gminie Wojaszówka w powiecie krośnieńskim w następujący sposób: Od północy początkiem linii obszaru jest skrzyżowanie dróg nr 1942 R i nr 1943 R w miejscowości Bajdy. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim po linii prostej przecinając drogę nr 990, rzekę Wisłok, drogę nr 1924 R, dalej biegnie przez las, przecina drogę nr 1940 R, następnie biegnie przez las dochodząc do drogi nr 1927 R na wysokości zabudowań nr 31, 33 A w miejscowości Węglówka. Dalej linia granicy biegnie południową krawędzią drogi nr 1927 R do skrzyżowania z drogą nr 991, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowowschodnim przez las do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1965 R. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie dalej wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do miejsca skrzyżowania z drogą dojazdową do posesji nr 501, 501A w miejscowości Kombornia. Linia granicy biegnie dalej w linii prostej na zachód do skrzyżowania drogi nr 1969 R z drogą nr 2062 R, biegnąc dalej z tego punktu w kierunku południowym do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1966 R. Dalej linia granicy obszaru biegnie wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do przejazdu kolejowego w miejscowości Targowiska, kierując się następnie wzdłuż torów kolejowych w kierunku południowo-wschodnim do przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz. Od strony południowej linia granicy obszaru biegnie od przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz wzdłuż biegnącej od przejazdu drogi do skrzyżowania z drogą nr 1974 R, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi nr 28 z drogą nr 2002 R. Dalej linia granicy biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 2002 R do skrzyżowania z drogą nr 1976 R. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 1976 R biegnącej do miejscowości Rogi do skrzyżowania z drogą krajową nr 19. Dalej wzdłuż odcinka drogi nr 19 do skrzyżowania z drogą nr 2003 R, a następnie wzdłuż drogi nr 2003 R do skrzyżowania z drogą 1956 R, a następnie wzdłuż drogi nr 1954 R przez teren leśny. W miejscu wyjazdu z lasu linia granicy obszaru biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północno-zachodnim przecinając drogi nr 1896 R i nr 1898 R, ponownie biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północnym do drogi nr 1953 R. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi nr 1850 R do skrzyżowania z ul. Przylaski w miejscowości Zręcin. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie dalej w kierunku północnym do krawędzi lasu, a następnie wzdłuż zachodniej krawędzi lasu. Od północno-zachodniego skaju lasu linia obszaru biegnie w linii prostej do drogi nr 2413 R, a dalej w kierunku północnym wzdłuż przebiegu drogi nr 2413 R do skrzyżowania z drogą nr 1847 R. Dalej linia obszaru biegnie drogą nr 1847 R w kierunku północnym przecinając rzekę Jasiołkę, tory kolejowe dochodząc do skrzyżowania z drogą nr 1945 R. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż drogi nr 1945 R do miejscowości Jaszczew, do skrzyżowania z drogą nr 28. Dalej linia obszaru kieruje się w kierunku zachodnim wzdłuż drogi nr 28 do skrzyżowania z drogą nr 1943 R biegnąc wzdłuż tej drogi w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą nr 1942 R w miejscowości Bajdy, skąd zaczęto opis.

30.1.2017

W województwie świętokrzyskim: Od strony północnej i północno-wschodniej: na północ od granicy powiatu kazimierskiego obejmuje obszar powiatu pińczowskiego; granica powiatu kazimierskiego – od miejscowości Szarbia Zwierzyniecka (gm. Skalbmierz) do miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin) Od strony wschodniej i południowo- wschodniej: teren niezabudowany na wschód od miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin), do skrzyżowania dróg powiatowych nr 0523T i 0138T, dalej wzdłuż drogi nr 0138T obejmuje miejscowości Charbinowice (gm. Opatowiec), Grodowice (gm. Bejsce), Zbeltowice (gm. Bejsce), teren niezabudowany, przecina drogę wojewódzką nr 768 na wschód od miejscowości Stradlice (gm. Kazimierza Wielka) Od strony południowej: teren niezabudowany na północ i równolegle do drogi powiatowej nr 0534T, teren niezabudowany do miejscowości Kamieńczyce (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 776, wzdłuż drogi nr 0505T, obejmuje miejscowość Małoszów (gm. Skalbmierz) od strony zachodniej: granica województwa świętokrzyskiego od drogi nr 0502T do drogi powiatowej nr 0497T, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Tempoczów – Kolonia (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 783, do granicy powiatu kazimierskiego w Szarbii Zwierzynieckiej( gm. Skalbmierz)

30.1.2017

W województwie opolskim obszar: od strony północnej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Stare Koźle (włączając tę miejscowość do obszaru) w kierunku wschodnim przecinając linię kolejową relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz wzdłuż ulicy Mostowej w miejscowości Kędzierzyn-Koźle droga leśną do zachodnich granic administracyjnych miejscowości Stara Kuźnia (bez tej miejscowości) na południe do miejscowości Kotlarnia (bez tej miejscowości), dalej od południowych granic miejscowości Kotlarnia w kierunku południowym do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim;

od strony południowej: od przecięcia drogi nr 45 z granicą powiatu raciborskiego z powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego, następnie wzdłuż granicy powiatów raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego do ulicy Raciborskiej w miejscowości Grzędzin, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Grzędzin i Dzielawy (bez tych miejscowości), dalej w kierunku północnym wzdłuż towarowej linii kolejowej do miejscowości Polska Cerekiew (włączając tę miejscowość do obszaru); od strony zachodniej: od zachodnich granic miejscowości Polska Cerekiew i następnie wschodnich granic miejscowości Potowa (bez tej miejscowości), następnie w kierunku północnym wzdłuż granicy gminy Polska Cerekiew i Reńska Wieś, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Naczysławki (bez tej miejscowością) i dalej drogą Naczysławską w miejscowości Długomiłowice, wzdłuż jej północnych granic (włączając tę miejscowość), a następnie wzdłuż południowych granic administracyjnych miejscowości Dębowa (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Landzmierz (włączając tę miejscowość do obszaru) do miejscowości Stare Koźle.

3.2.2017

W województwie śląskim teren ograniczony: od strony północnej: od granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim pod miejscowością Kotlarnia poprzez obszary leśne Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich 2) od strony wschodniej: od obszarów leśnych Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich do drogi wojewódzkiej 425 na wysokości lasu o nazwie Stany w kierunku południowym przez tereny leśne przecinając granicę gmin Kuźnia Raciborska i Nędza, następnie przecinając linię kolejową relacji Rybnik – Racibórz i drogę nr 919 na wysokości dworca kolejki wąskotorowej, wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Babice (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnej granicy stawu o nazwie Salem Duży następnie do przecięcia drogi nr 915 pomiędzy granicami miejscowości Łęg i Zawada Książęca, do przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca; od strony południowej: od przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca, dalej wzdłuż granic miejscowości Ligota Książęca i Brzeźnica (pomijając miejscowość Brzeźnica) poprzez południowe granice miejscowości Czerwięcice do drogi 45; od strony zachodniej: wzdłuż drogi 45 do granicy woj. opolskiego.

3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, granica obszaru biegnie w kierunku na wschód do skrzyżowania ulicy Borowskiego z ulicą Gen. Jarosława Dąbrowskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku wschodnim, do ronda Santockiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, po czym dalej w tym samym kierunku (wschodnim) linia granicy biegnie do przejazdu kolejowego linii kolejowej relacji Gorzów Wielkopolski – Krzyż, na wysokości posesji przy ulicy Południowej 298 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy, i przecinając rzekę Wartę, biegnie do skrzyżowania drogi gminnej nr 001438F z ulicą Chabrową w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, do skrzyżowania ulicy Łubinowej z ulicą Makową w miejscowości Deszczno. Następnie granica biegnie po łuku w kierunku południowym,

przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 134, 135 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 319, 320, 355, 356 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowozachodnim,

do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 306, 307, 353, 356 (Nadleśnictwo Lubniewice). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 136 oraz drogę powiatową nr 1895F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 318, 319, 366, 337 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą, która prowadzi do posesji nr 5 w miejscowości Łukomin. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północno-zachodnim, do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1283F i 1293F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie po łuku, w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą gminną nr 000409F w miejscowości Podjenin. Następnie linia granicy dalej biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 722, 723, 750, 751 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Odlewników z ulicą Stalową w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 130, do ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, skąd rozpoczęto opis.

7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Marcina Kasprzaka w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Wylotowej z ulicą Skrajną w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowowschodnim, przecinając drogę powiatową nr 13899F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 19, 20 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku i przecina drogę powiatową nr 1398F, omijaj miejscowość Brzozowiec od strony wschodniej, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, omija od strony zachodniej miejscowość Trzebiszewo, przecina drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 172, 173, 199, 200 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 344, 345, 386, 387 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 588, 589, 615, 616 (Nadleśnictwo Skwierzyna), omijając od strony północnej miejscowość Osiecko, po czym zmienia kierunek na zachodni, omija od strony zachodniej miejscowość Lubniewice, Trzcińce i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 454, 455, 478, 479 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1278F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 273, 275, 321, 322 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z droga gminną nr 000495F. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000408F z droga prowadzącą do posesji nr 40 w miejscowości Jeniniec. Dalej, biegnąc po łuku w tym samym kierunku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1394F, po czym lekko zmienia kierunekna północno-wschodni i biegnie po łuku, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Dolnej z ulica Wiśniową w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, kanał Ulgi, do ronda Marcina Kasprzaka, skąd rozpoczęto opis.

8.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 432, 465 (Nadleśnictwo Międzychód) i granicy powiatu międzyrzeckiego (województwa lubuskiego) i powiatu międzychodzkiego (województwa wielkopolskiego). Następnie linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu międzyrzeckiego i powiatu międzychodzkiego w kierunku południowym do miejscowości Stoki, gmina Pszczew, obejmując całą miejscowość Stoki. Następnie granica zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie w kierunku miejscowości Pszczew, obejmując całą miejscowość Pszczew i jezioro Pszczewskie. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając linię kolejową nr 364 relacji Wierzbno – Rzepin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 42, 43, 51, 52 (Nadleśnictwo Trzciel). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1326F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 2286A, 301A, 301B (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1319F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 151,152, 174, 175 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, przecina drogę krajową nr 24 oraz drogę powiatową nr 1321F, obejmując całą miejscowość Chełmsko i po łuku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 59, 60, 71, 72 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy, biegnie dalej po łuku, w kierunku północnym, przecina rzekę Wartę, drogę wojewódzką nr 199 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 266, 267, 332, 333 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis.

12.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od miejscowości Starościn począwszy od ulicy Dąbrowskiej, ulicą Opolską i dalej drogą gminną aż do miejscowości Wołcz, następnie w linii prostej przez miejscowość Lubnów, przecinając obszar lasu aż do miejscowości Wąsice; dalej przez obszar lasów w linii prostej do wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn; od strony wschodniej: od wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn w linii prostej przez miejscowość Teklusia do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Bruny, następnie przecinając obszar lasu aż do granicy województw opolskie/wielkopolskie na wysokości miejscowości Teklin; od strony północnej: od granicy województwa opolskiego z województwem wielkopolskim na wysokości miejscowości Teklin w kierunku zachodnim do miejscowości Igłowice (włącznie); od strony zachodniej: od miejscowości Igłowice w linii prostej do miejscowości Rychnów włączając miejscowość Bukowa Śląska, kierując się na południe w kierunku miejscowości Starościn, włączając miejscowość Gręboszów i Siemysłów.

9.2.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: na terenie powiatu kłodzkiego: w gminie Lewin Kłodzki cały obszar miejscowości: Jarków, Lewin Kłodzki, Witów, Jerzykowice Małe, Krzyżanów, Taszów, Kocioł, Zimne Wody, Jawornica, Zielone Ludowe, Kulin Kłodzki, Leśna, Dańczów, Gołaczów, Darnków, Jerzykowice Wielkie; w gminie Radków cały obszar miejscowości: Pasterka, Karłów; w gminie Szczytna cały obszar miejscowości: Łężyce; Miasto Kudowa Zdrój z wyłączeniem części należącej do obszaru zapowietrzonego.

10.2.2017

W województwie małopolskim: od strony wschodniej: w Krakowie – Aleją Adama Mickiewicza, Aleją Zygmunta Krasińskiego, ulicami: Marii Konopnickiej, Henryka Kamieńskiego, Wielicką do wschodniej granicy administracyjnej Krakowa. Następnie wschodnią i południową granicą administracyjną Krakowa, północną i wschodnią granicą administracyjną miejscowości Ochojno (gm. Świątniki Górne) –do drogi powiatowej nr 2029 K. Dalej wzdłuż dróg powiatowych: 2029 K, 2167 K, 1992 K, 1943 K, 1947 K, 1948 K, 1945 K do granicy administracyjnej miejscowości Zawada (gm. Myślenice), następnie wzdłuż północnej i wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości, wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Polanka (gm. Myślenice), północno – wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice (gm. Myślenice) – do drogi wojewódzkiej nr 967. Wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 967 i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 7 do południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice; od strony południowej: od drogi krajowej nr 7 wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice, następnie wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Bysina (gm. Myślenice), południowej i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Jasienica (gm. Myślenice), południowej granicy miejscowości Sułkowice (gm. Sułkowice), południowej granicy miejscowości Jastrzębia (gm. Lanckorona), południowo – wschodniej i południowo – zachodniej miejscowości Lanckorona (gm. Lanckorona) do rzeki Cedron; od strony zachodniej: od południowo – zachodniej granicy administracyjnej gminy Lanckorona w kierunku północnym wzdłuż rzeki Cedron do miejscowości Przytkowice (gm. Kalwaria Zebrzydowska) – do drogi lokalnej biegnącej w kierunku północnym w pobliżu Kanału Przytkowickiego I – do skrzyżowania z droga wojewódzką nr 953, a następnie wzdłuż tej drogi do wschodniej granicy administracyjnej gminy Skawina. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Facimiech (gm. Skawina), zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Wołowice (gm. Czernichów) i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Dąbrowa Szlachecka (gm. Czernichów). Następnie w kierunku północno – wschodnim drogą powiatową nr 2183 K przez Kaszów (gm. Liszki) i dalej w kierunku północnym drogą gminną nr G000002 do Potoku Kaszowskiego i wzdłuż niego w kierunku północno – wschodnim do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn (gm. Liszki). Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym do drogi powiatowej nr 2189 K i dalej tą drogą w kierunku wschodnim, a następnie w kierunku północnym drogą powiatową nr 2192 K do północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn;

od strony północnej: wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn do zachodniej granicy Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy w kierunku północno – wschodnim do ulicy Balickiej w Krakowie. Następnie ulicami: Balicką, Podchorążych, Królewską – do Alei Adama Mickiewicza

10.2.2017“

„Členský stát: Rumunsko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Localitatea Plauru, comuna Ceatalchioi, județul Tulcea
  Localitatea Tatanir, comuna Chilia Veche, județul Tulcea
  Localitatile se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina | 28.1.2017 |
| Localitatea Pardina, comuna Pardina, județul Tulcea. Localitatea se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina | 20.1.2017 až 28.1.2017 |
| Localitatea ALBESTI-MURU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea ALBESTI-PALEOLOGU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea ARIONESTII NOI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ARIONESTII VECHI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ARVA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea BOZIENI, comuna FANTANELE, județul Prahova.
  Localitatea CEPTURA DE JOS, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea CEPTURA DE SUS, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea CHERBA, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea CIOCENI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea COLCEAG, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea INOTESTI, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea IORDACHEANU, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea JERCALAI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea Magula, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea MOCESTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea ORZOAIA DE JOS, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ORZOAIA DE SUS, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea PAREPA-RUSANI, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea PLAVIA, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea RADILA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea ROTARI, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea SCHIAU, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea SCHIAU, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea SOIMESTI, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea STRAOSTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea TRESTIENII DE SUS, comuna DUMBRAVA, județul Prahova.
  Localitatea URLATI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VADU PARULUI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea VALCELELE, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea VALEA BOBULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA CALUGAREASCA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA CRANGULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA LARGA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA MANTEI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA MIEILOR, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA NICOVANI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA NUCETULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA PIETREI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA POIENII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA SEMAN, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA URLOII, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA URSOII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea MARUNTIS, ORAS URLATI, județul Prahova. | 9.2.2017 |
| Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova | 1.2.2017 až 9.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Localitatea Plauru, comuna Ceatalchioi, județul Tulcea

Localitatea Tatanir, comuna Chilia Veche, județul Tulcea

Localitatile se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina

28.1.2017

Localitatea Pardina, comuna Pardina, județul Tulcea. Localitatea se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina

20.1.2017 až 28.1.2017

Localitatea ALBESTI-MURU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea ALBESTI-PALEOLOGU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea ARIONESTII NOI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ARIONESTII VECHI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ARVA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea BOZIENI, comuna FANTANELE, județul Prahova.

Localitatea CEPTURA DE JOS, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea CEPTURA DE SUS, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea CHERBA, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea CIOCENI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea COLCEAG, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea INOTESTI, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea IORDACHEANU, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea JERCALAI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea Magula, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea MOCESTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea ORZOAIA DE JOS, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ORZOAIA DE SUS, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea PAREPA-RUSANI, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea PLAVIA, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea RADILA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea ROTARI, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea SCHIAU, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea SCHIAU, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea SOIMESTI, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea STRAOSTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea TRESTIENII DE SUS, comuna DUMBRAVA, județul Prahova.

Localitatea URLATI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VADU PARULUI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea VALCELELE, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea VALEA BOBULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA CALUGAREASCA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA CRANGULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA LARGA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA MANTEI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA MIEILOR, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA NICOVANI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA NUCETULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA PIETREI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA POIENII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA SEMAN, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA URLOII, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA URSOII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea MARUNTIS, ORAS URLATI, județul Prahova.

9.2.2017

Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova

1.2.2017 až 9.2.2017“

„Členský stát: Slovensko

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| Okres Malacky: | Katastrálne územie obcí






  — | Stupava, |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Okres Malacky:

Katastrálne územie obcí

—

Stupava,

| — | Marianka, |
| --- | --- |

—

Marianka,

| — | Borinka, |
| --- | --- |

—

Borinka,

| | Hlavné mesto Bratislava (okresy Bratislava I – V):






  — | Bratislava I – celá mestská časť Staré Mesto |
| --- | --- | --- |

Hlavné mesto Bratislava (okresy Bratislava I – V):

—

Bratislava I – celá mestská časť Staré Mesto

| — | Bratislava II – mestská časť Ružinov – časť západne od diaľničného obchvatu (bližšie k centru mesta) |
| --- | --- |

—

Bratislava II – mestská časť Ružinov – časť západne od diaľničného obchvatu (bližšie k centru mesta)

| — | Bratislava III – celé mestské časti Nové Mesto a Rača |
| --- | --- |

—

Bratislava III – celé mestské časti Nové Mesto a Rača

| — | Bratislava IV






  — | celá mestská časť Karlova Ves |
| --- | --- | --- |

—

Bratislava IV

—

celá mestská časť Karlova Ves

| — | mestská časť Devínska Nová Ves – časť severne od potoka Mláka |
| --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves – časť severne od potoka Mláka

| — | mestská časť Záhorská Bystrica – okrem častí Plánky, Krematórium a Urnový Háj






  — | Bratislava V – celá mestská časť Petržalka |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica – okrem častí Plánky, Krematórium a Urnový Háj

—

Bratislava V – celá mestská časť Petržalka

29.1.2017

| — | okres Bratislava IV:






  — | celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač |
| --- | --- | --- |

—

okres Bratislava IV:

—

celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač

| — | mestská časť Záhorská Bystrica:






  — | časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica:

—

časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj

| — | mestská časť Devínska Nová Ves:






  — | časť južne od potoka Mláka |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves:

—

časť južne od potoka Mláka

21.1.2017 až 29.1.2017

| — | okres Prešov:
  Obce:
  Bretejovce, Seniakovce, Janovík, Lemešany, Lemešany – časť Chabžany |
| --- | --- |

—

okres Prešov:

Obce:

Bretejovce, Seniakovce, Janovík, Lemešany, Lemešany – časť Chabžany

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce:
  Veľká Lodina, Košická Belá, Vyšný Klátov, Hýľov, Nižný Klátov, Bukovec, Baška, Hrašovík, Beniakovce, Vajkovce, Budimír, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Trebejov, Kysak, Obišovce, Družstevná pri Hornáde |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce:

Veľká Lodina, Košická Belá, Vyšný Klátov, Hýľov, Nižný Klátov, Bukovec, Baška, Hrašovík, Beniakovce, Vajkovce, Budimír, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Trebejov, Kysak, Obišovce, Družstevná pri Hornáde

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestské časti:






  — | Košice-Sever, |
| --- | --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestské časti:

—

Košice-Sever,

| — | Košice-Ťahanovce, |
| --- | --- |

—

Košice-Ťahanovce,

| — | Košice-Ťahanovce sídlisko, |
| --- | --- |

—

Košice-Ťahanovce sídlisko,

| — | Košice-Košická Nová Ves, |
| --- | --- |

—

Košice-Košická Nová Ves,

| — | Košice-Džungľa, |
| --- | --- |

—

Košice-Džungľa,

| — | Košice-Vyšné Opátske, |
| --- | --- |

—

Košice-Vyšné Opátske,

| — | Košice-Staré mesto, |
| --- | --- |

—

Košice-Staré mesto,

| — | Košice-Západ, |
| --- | --- |

—

Košice-Západ,

| — | Košice-Juh, |
| --- | --- |

—

Košice-Juh,

| — | Košice-Myslava, |
| --- | --- |

—

Košice-Myslava,

| — | Košice-KVP, |
| --- | --- |

—

Košice-KVP,

| — | Košice-Dargovských hrdinov, |
| --- | --- |

—

Košice-Dargovských hrdinov,

| — | Košice-Luník, |
| --- | --- |

—

Košice-Luník,

5.2.2017

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestská časť: Košice-Kavečany |
| --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestská časť: Košice-Kavečany

28.1.2017 až 5.2.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Demjata |
| --- | --- |

—

Demjata

| — | Tulčík |
| --- | --- |

—

Tulčík

| — | Proč |
| --- | --- |

—

Proč

| — | Šarišská Trstená |
| --- | --- |

—

Šarišská Trstená

| — | Chmeľovec |
| --- | --- |

—

Chmeľovec

| — | Podhorany |
| --- | --- |

—

Podhorany

| — | Fintice |
| --- | --- |

—

Fintice

| — | Fulianka |
| --- | --- |

—

Fulianka

| — | Lada |
| --- | --- |

—

Lada

| — | Kapušany |
| --- | --- |

—

Kapušany

| — | Trnkov |
| --- | --- |

—

Trnkov

| — | Okružná |
| --- | --- |

—

Okružná

| — | Šarišská Poruba |
| --- | --- |

—

Šarišská Poruba

| — | Vyšná Šebastová |
| --- | --- |

—

Vyšná Šebastová

| — | Vyšná Šebastová – časť Severná |
| --- | --- |

—

Vyšná Šebastová – časť Severná

| — | Podhradík |
| --- | --- |

—

Podhradík

| — | Prešov – Letecká základňa Prešov |
| --- | --- |

—

Prešov – Letecká základňa Prešov

Okres Vranov nad Topľou

Obce:

| — | Petrovce |
| --- | --- |

—

Petrovce

| — | Pavlovce |
| --- | --- |

—

Pavlovce

| — | Hanušovce nad Topľou |
| --- | --- |

—

Hanušovce nad Topľou

| — | Medzianky |
| --- | --- |

—

Medzianky

| — | Remeniny |
| --- | --- |

—

Remeniny

| — | Prosačov |
| --- | --- |

—

Prosačov

| — | Ďurďoš |
| --- | --- |

—

Ďurďoš

| — | Vlača |
| --- | --- |

—

Vlača

| — | Radvanovce |
| --- | --- |

—

Radvanovce

| — | Babie |
| --- | --- |

—

Babie

Okres Svidník

Obce:

| — | Kobylnice |
| --- | --- |

—

Kobylnice

| — | Mičakovce |
| --- | --- |

—

Mičakovce

| — | Železník |
| --- | --- |

—

Železník

| — | Kračúnovce |
| --- | --- |

—

Kračúnovce

| — | Lúčka |
| --- | --- |

—

Lúčka

| — | Giraltovce |
| --- | --- |

—

Giraltovce

| — | Lužany pri Topli |
| --- | --- |

—

Lužany pri Topli

| — | Kalnište |
| --- | --- |

—

Kalnište

| — | Kuková |
| --- | --- |

—

Kuková

| — | Želmanovce |
| --- | --- |

—

Želmanovce

| — | Dukovce |
| --- | --- |

—

Dukovce

Okres Bardejov

Obce:

| — | Stuľany |
| --- | --- |

—

Stuľany

| — | Lopuchov |
| --- | --- |

—

Lopuchov

14.2.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Chmeľov |
| --- | --- |

—

Chmeľov

| — | Chmeľov – časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Chmeľov – časť Podhrabina

| — | Lipníky |
| --- | --- |

—

Lipníky

| — | Lipníky- časť Taľka |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Taľka

| — | Lipníky- časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Podhrabina

| — | Nemcovce |
| --- | --- |

—

Nemcovce

| — | Nemcovce- časť Zimná studňa |
| --- | --- |

—

Nemcovce- časť Zimná studňa

| — | Pušovce |
| --- | --- |

—

Pušovce

| — | Čelovce |
| --- | --- |

—

Čelovce

5.2.2017 až 14.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Jaslovské Bohunice |
| --- | --- |

—

Jaslovské Bohunice

| — | Dolné Dubové |
| --- | --- |

—

Dolné Dubové

| — | Radošovce |
| --- | --- |

—

Radošovce

| — | Kátlovce |
| --- | --- |

—

Kátlovce

| — | Nižná |
| --- | --- |

—

Nižná

| — | Dechtice |
| --- | --- |

—

Dechtice

| — | Chtelnica |
| --- | --- |

—

Chtelnica

| — | Dobrá Voda |
| --- | --- |

—

Dobrá Voda

| — | Trstín |
| --- | --- |

—

Trstín

| — | Smolenice |
| --- | --- |

—

Smolenice

| — | Horné Orešany |
| --- | --- |

—

Horné Orešany

| — | Bíňovce |
| --- | --- |

—

Bíňovce

| — | Boleráz |
| --- | --- |

—

Boleráz

| — | Šelpice |
| --- | --- |

—

Šelpice

| — | Bohdanovce |
| --- | --- |

—

Bohdanovce

| — | Dolná Krupá |
| --- | --- |

—

Dolná Krupá

| — | Lošonec |
| --- | --- |

—

Lošonec

15.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Horná Krupá |
| --- | --- |

—

Horná Krupá

| — | Naháč |
| --- | --- |

—

Naháč

| — | Horné Dubové |
| --- | --- |

—

Horné Dubové

7.2.2017 až 15.2.2017“

„Členský stát: Spojené království

| Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- |
| The area of the parts of Carmathernshire County (ADNS code 00110) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 2.2.2017 |
| The area of the parts of North Yorkshire County (ADNS code 00153) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539 | 5.2.2017 |
| Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 25.1.2017 až 2.2.2017 |
| Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539 | 28.1.2017 až 5.2.2017“ |

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

The area of the parts of Carmathernshire County (ADNS code 00110) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

2.2.2017

The area of the parts of North Yorkshire County (ADNS code 00153) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539

5.2.2017

Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

25.1.2017 až 2.2.2017

Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539

28.1.2017 až 5.2.2017“

---