# Europos Sąjungos L 152/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.152.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 152 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. birželio 5d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.152.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 152

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. birželio 5d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 512/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 88/97 dėl leidimo atleisti Kinijos kilmės tam tikrų dviračių dalių importą nuo antidempingo muito, nustatyto Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2474/93 ir praplėsto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 71/97 | 1 |
| | * | 2013 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 513/2013, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2013, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti šiuos importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus produktus | 5 |
| | | 2013 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 514/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 48 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/261/ES |
| | * | 2013 m. birželio 3 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Ukrainos laboratorijai suteikiamas leidimas atlikti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 3193)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2013/262/ES |
| | * | 2013 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas (
  1
  ) | 52 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 512/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 88/97 dėl leidimo atleisti Kinijos kilmės tam tikrų dviračių dalių importą nuo antidempingo muito, nustatyto Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2474/93 ir praplėsto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 71/97

1

*

2013 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 513/2013, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2013, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti šiuos importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus produktus

5

2013 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 514/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

48

SPRENDIMAI

2013/261/ES

*

2013 m. birželio 3 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Ukrainos laboratorijai suteikiamas leidimas atlikti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 3193)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 3193)

1

50

2013/262/ES

*

2013 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas (
  1
  )

1

52

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 5.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 512/2013

2013 m. birželio 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 88/97 dėl leidimo atleisti Kinijos kilmės tam tikrų dviračių dalių importą nuo antidempingo muito, nustatyto Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2474/93 ir praplėsto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 71/97

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 502/2013, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį atlikus tarpinę peržiūrą, iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 990/2011, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams nustatomas galutinis antidempingo muitas (2),

atsižvelgdama į tai, kad Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2474/93 (3) dviračiams nustatytas antidempingo muitas Tarybos reglamentu (EB) 71/97 (4) buvo išplėstas tam tikroms dviračių dalims,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 71/97 Taryba išplėtė Reglamentu (EEB) Nr. 2474/93 nustatyto antidempingo muito importuojamiems dviračiams, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR), taikymą tam tikroms dviračių dalims, importuojamoms iš tos šalies (toliau – išplėstasis antidempingo muitas). Reglamentu (EB) Nr. 71/97 taip pat nustatyta, kad atleidimo nuo antidempingo muito schema turėtų būti nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalimi (toliau – atleidimo schema), kad priemonės nevengiantys dviračių surinkėjai galėtų be antidempingo muito importuoti kiniškas jų dalis, atleidžiant juos nuo priemonės, išplėstos dviračių dalims; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 71/97 Taryba išplėtė Reglamentu (EEB) Nr. 2474/93 nustatyto antidempingo muito importuojamiems dviračiams, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR), taikymą tam tikroms dviračių dalims, importuojamoms iš tos šalies (toliau – išplėstasis antidempingo muitas). Reglamentu (EB) Nr. 71/97 taip pat nustatyta, kad atleidimo nuo antidempingo muito schema turėtų būti nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalimi (toliau – atleidimo schema), kad priemonės nevengiantys dviračių surinkėjai galėtų be antidempingo muito importuoti kiniškas jų dalis, atleidžiant juos nuo priemonės, išplėstos dviračių dalims;

| (2) | atleidimo schemos veikimo pagrindas buvo numatytas Komisijos reglamente (EB) Nr. 88/97 (5) (toliau – iš dalies pakeistas reglamentas); |
| --- | --- |

(2)

atleidimo schemos veikimo pagrindas buvo numatytas Komisijos reglamente (EB) Nr. 88/97 (5) (toliau – iš dalies pakeistas reglamentas);

| (3) | atlikus importuojamiems KLR kilmės dviračiams taikomo antidempingo muito išplėtimo tam tikroms importuojamoms KLR kilmės dviračių dalims peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 171/2008 (6) nusprendė toliau taikyti kovos su vengimu priemones; |
| --- | --- |

(3)

atlikus importuojamiems KLR kilmės dviračiams taikomo antidempingo muito išplėtimo tam tikroms importuojamoms KLR kilmės dviračių dalims peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 171/2008 (6) nusprendė toliau taikyti kovos su vengimu priemones;

| (4) | atlikus tarpinės peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1095/2005 (7) nusprendė padidinti galiojantį antidempingo muitą iki 48,5 %; |
| --- | --- |

(4)

atlikus tarpinės peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1095/2005 (7) nusprendė padidinti galiojantį antidempingo muitą iki 48,5 %;

| (5) | Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (8) (toliau – pranešimas) Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo importuojamiems KLR kilmės dviračiams taikomų antidempingo priemonių tarpinę peržiūrą. Pranešimo 4.4. punkte suinteresuotosios šalys buvo pakviestos pateikti pastabas dėl šiuo metu veikiančios atleidimo nuo antidempingo muito schemos modelio ir galimo būsimos šios schemos modelio. Buvo ypač laukiama su dabartinės atleidimo schemos veikimu ir valdymu susijusių pastabų, įskaitant uždavinius, kuriuos tenka spręsti mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

(5)

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (8) (toliau – pranešimas) Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo importuojamiems KLR kilmės dviračiams taikomų antidempingo priemonių tarpinę peržiūrą. Pranešimo 4.4. punkte suinteresuotosios šalys buvo pakviestos pateikti pastabas dėl šiuo metu veikiančios atleidimo nuo antidempingo muito schemos modelio ir galimo būsimos šios schemos modelio. Buvo ypač laukiama su dabartinės atleidimo schemos veikimu ir valdymu susijusių pastabų, įskaitant uždavinius, kuriuos tenka spręsti mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| (6) | svarbių pastabų negauta. Vis dėlto, atsižvelgiant į Komisijos patirtį, taikant atleidimo schemą paprastai laikoma, kad yra būtina padaryti tam tikrus pakeitimus, padėsiančius supaprastinti jos veikimą; |
| --- | --- |

(6)

svarbių pastabų negauta. Vis dėlto, atsižvelgiant į Komisijos patirtį, taikant atleidimo schemą paprastai laikoma, kad yra būtina padaryti tam tikrus pakeitimus, padėsiančius supaprastinti jos veikimą;

| (7) | pagal dabartinėje atleidimo schemoje taikomą tiriamojo laikotarpio apibrėžtį negalima tinkamai įvertinti ES dviračių surinkimo operacijose naudojamų kiniškų dviračių dalių kiekio ir vertės. Remiantis šiuo metu galiojančiomis taisyklėmis, tiriamąjį laikotarpį būtina nustatyti prieš nustatant antidempingo muito sustabdymo datą. Šiuo laikotarpiu pareiškėjai paprastai importuoja nedidelius kiekius iš KLR, kadangi didesniam kiekiui nei 299 dalys per mėnesį būtų taikomas antidempingo muitas. Dėl tos priežasties atrodytų, kad tiriamuoju laikotarpiu surenkami dviračiai atitinka pagrindinio reglamento 13 straipsnio 2 dalyje nustatytas taisykles, pagal kurias Sąjungos dviračių gamintojų veikloje naudojamos kiniškos dviračių dalys turi sudaryti mažiau nei 60 % visų dalių arba visų veikloje naudojamų dalių vertė turi būti padidinta daugiau nei 25 % (60/40 arba 25 % pridėtinės vertės taisyklė); |
| --- | --- |

(7)

pagal dabartinėje atleidimo schemoje taikomą tiriamojo laikotarpio apibrėžtį negalima tinkamai įvertinti ES dviračių surinkimo operacijose naudojamų kiniškų dviračių dalių kiekio ir vertės. Remiantis šiuo metu galiojančiomis taisyklėmis, tiriamąjį laikotarpį būtina nustatyti prieš nustatant antidempingo muito sustabdymo datą. Šiuo laikotarpiu pareiškėjai paprastai importuoja nedidelius kiekius iš KLR, kadangi didesniam kiekiui nei 299 dalys per mėnesį būtų taikomas antidempingo muitas. Dėl tos priežasties atrodytų, kad tiriamuoju laikotarpiu surenkami dviračiai atitinka pagrindinio reglamento 13 straipsnio 2 dalyje nustatytas taisykles, pagal kurias Sąjungos dviračių gamintojų veikloje naudojamos kiniškos dviračių dalys turi sudaryti mažiau nei 60 % visų dalių arba visų veikloje naudojamų dalių vertė turi būti padidinta daugiau nei 25 % (60/40 arba 25 % pridėtinės vertės taisyklė);

| (8) | bendrovės pradeda importuoti didesnius kiekius tik sustabdžius antidempingo muito taikymą. Kol kas, pagal dabartines taisykles, į šį laikotarpį negali būti atsižvelgiama. Todėl esminis schemos tikslas „užtikrinti, kad būtų naudojama tinkama Europos kilmės dalių proporcija“ negali būti visiškai pasiektas; |
| --- | --- |

(8)

bendrovės pradeda importuoti didesnius kiekius tik sustabdžius antidempingo muito taikymą. Kol kas, pagal dabartines taisykles, į šį laikotarpį negali būti atsižvelgiama. Todėl esminis schemos tikslas „užtikrinti, kad būtų naudojama tinkama Europos kilmės dalių proporcija“ negali būti visiškai pasiektas;

| (9) | šiomis aplinkybėmis ir siekiant teisinio tikrumo manoma, kad būtina pakeisti tiriamojo laikotarpio apibrėžtį pagal 6 straipsnio 1 dalį, kad jis apimtų laiką po išplėstojo antidempingo muito mokėjimo sustabdymo. Taip būtų galima geriau patikrinti, ar laikomasi 60/40 arba 25 % pridėtinės vertės taisyklės tuo laikotarpiu, per kurį importuotojas nemoka antidempingo muito, t. y. jį sustabdžius; |
| --- | --- |

(9)

šiomis aplinkybėmis ir siekiant teisinio tikrumo manoma, kad būtina pakeisti tiriamojo laikotarpio apibrėžtį pagal 6 straipsnio 1 dalį, kad jis apimtų laiką po išplėstojo antidempingo muito mokėjimo sustabdymo. Taip būtų galima geriau patikrinti, ar laikomasi 60/40 arba 25 % pridėtinės vertės taisyklės tuo laikotarpiu, per kurį importuotojas nemoka antidempingo muito, t. y. jį sustabdžius;

| (10) | siekiant suteikti pareiškėjui galimybę pateikti patikimus duomenis apie dviračių dalių importą laikotarpiu iki sustabdymo pagal iš dalies pakeisto reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punktą, nuoroda į neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą yra išbraukiama; |
| --- | --- |

(10)

siekiant suteikti pareiškėjui galimybę pateikti patikimus duomenis apie dviračių dalių importą laikotarpiu iki sustabdymo pagal iš dalies pakeisto reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punktą, nuoroda į neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus pagal 4 straipsnio 1 dalies a punktą yra išbraukiama;

| (11) | be to, dabartinė schema yra neaiški dviračių dalių, naudojamų dviračiams su pagalbiniais varikliais, su priekabomis arba be jų, kartais nurodomų kaip elektriniai dviračiai, surinkti, importo atžvilgiu. Surinktiems elektriniams dviračiams ir dalims, iš kurių surenkami elektriniai dviračiai, netaikomas nei antidempingo muitas, nei išplėstasis antidempingo muitas, t. y. elektrinių dviračių surinkimo operacijos toliau nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 71/97 taikymo sritį. Todėl manoma, kad būtų tikslinga išplėsti dabartines nuostatas pagal 14 straipsnį dėl dviračių dalių „galutinio naudojimo kontrolės“ toms dviračių dalims, kurios yra skirtos elektriniams dviračiams surinkti. Nustačius „galutinio naudojimo kontrolę“, nacionalinėms muitinėms būtų sudaryta galimybė atsekti galutinį importuotų dalių naudojimą, t. y. atsekti, ar jos naudojamos klasikiniams ar elektriniams dviračiams surinkti; |
| --- | --- |

(11)

be to, dabartinė schema yra neaiški dviračių dalių, naudojamų dviračiams su pagalbiniais varikliais, su priekabomis arba be jų, kartais nurodomų kaip elektriniai dviračiai, surinkti, importo atžvilgiu. Surinktiems elektriniams dviračiams ir dalims, iš kurių surenkami elektriniai dviračiai, netaikomas nei antidempingo muitas, nei išplėstasis antidempingo muitas, t. y. elektrinių dviračių surinkimo operacijos toliau nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 71/97 taikymo sritį. Todėl manoma, kad būtų tikslinga išplėsti dabartines nuostatas pagal 14 straipsnį dėl dviračių dalių „galutinio naudojimo kontrolės“ toms dviračių dalims, kurios yra skirtos elektriniams dviračiams surinkti. Nustačius „galutinio naudojimo kontrolę“, nacionalinėms muitinėms būtų sudaryta galimybė atsekti galutinį importuotų dalių naudojimą, t. y. atsekti, ar jos naudojamos klasikiniams ar elektriniams dviračiams surinkti;

| (12) | be to, manoma, kad būtų tikslinga panaikinti 16 straipsnio 3 dalį, kadangi reikiamus duomenis galima gauti iš kitų šaltinių; |
| --- | --- |

(12)

be to, manoma, kad būtų tikslinga panaikinti 16 straipsnio 3 dalį, kadangi reikiamus duomenis galima gauti iš kitų šaltinių;

| (13) | galiausiai pasiūlyta ištaisyti iš dalies pakeisto reglamento korektūros klaidas ir pakeisti neaktualias nuorodas; |
| --- | --- |

(13)

galiausiai pasiūlyta ištaisyti iš dalies pakeisto reglamento korektūros klaidas ir pakeisti neaktualias nuorodas;

| (14) | dėl teisinio tikrumo ir laikantis gero administravimo principo būtina numatyti, kad iš dalies pakeisto reglamento pakeitimai, numatyti šiame reglamente, turi būti kuo greičiau pradėti taikyti visiems naujiems ir vykdomiems tyrimams; |
| --- | --- |

(14)

dėl teisinio tikrumo ir laikantis gero administravimo principo būtina numatyti, kad iš dalies pakeisto reglamento pakeitimai, numatyti šiame reglamente, turi būti kuo greičiau pradėti taikyti visiems naujiems ir vykdomiems tyrimams;

| (15) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 88/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(15)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 88/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 88/97 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Prašymai turi būti pateikti raštu viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų ir turi būti pasirašyti asmens, įgalioto atstovauti prašymo teikėjui. Prašymą reikia siųsti šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H Trade Defence, |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200, |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E. paštas: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu“ |

1.

3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Prašymai turi būti pateikti raštu viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų ir turi būti pasirašyti asmens, įgalioto atstovauti prašymo teikėjui. Prašymą reikia siųsti šiuo adresu:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H Trade Defence,

Rue de la Loi/Wetstraat 200,

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E. paštas: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu“

| 2. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:






  „a) | jame aiškiai matoma, kad prašymo teikėjas naudoja pagrindines dviračių dalis dviračių gamybai arba surinkimui kiekiais, didesniais negu nustatyta 14 straipsnio c punkte;“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

jame aiškiai matoma, kad prašymo teikėjas naudoja pagrindines dviračių dalis dviračių gamybai arba surinkimui kiekiais, didesniais negu nustatyta 14 straipsnio c punkte;“

| „b) | jame pateikiamas prima facie įrodymas, kad prašymo teikėjo surinkimo operacijos nepatenka į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį (9), ir |
| --- | --- |

„b)

jame pateikiamas prima facie įrodymas, kad prašymo teikėjo surinkimo operacijos nepatenka į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį (9), ir

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Kai nusprendžiama, kad prašymas yra netinkamas, jis atmetamas sprendimu laikantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalyje nurodytos procedūros.“ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kai nusprendžiama, kad prašymas yra netinkamas, jis atmetamas sprendimu laikantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalyje nurodytos procedūros.“

| 3. | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Nuo prašymo, prima facie atitinkančio 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas sąlygas ir laukiančio sprendimo dėl tinkamumo svarstymui pagal 6 ir 7 straipsnius, gavimo datos muitų įsiskolinimų, susijusių su išplėstu muitu, pagal nurodytojo reglamento 2 straipsnio 1 dalį, mokėjimas yra sustabdomas, atsižvelgiant į bet kokį pagrindinių dviračių dalių importą, kai nagrinėjamas subjektas deklaruoja dalis laisvai apyvartai. Paprastai atsižvelgiama į ne trumpesnį nei 6 mėnesių laikotarpį iki prašymo gavimo dienos, siekiant nustatyti, ar prima facie laikomasi 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų.“ |
| --- | --- |

3.

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nuo prašymo, prima facie atitinkančio 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas sąlygas ir laukiančio sprendimo dėl tinkamumo svarstymui pagal 6 ir 7 straipsnius, gavimo datos muitų įsiskolinimų, susijusių su išplėstu muitu, pagal nurodytojo reglamento 2 straipsnio 1 dalį, mokėjimas yra sustabdomas, atsižvelgiant į bet kokį pagrindinių dviračių dalių importą, kai nagrinėjamas subjektas deklaruoja dalis laisvai apyvartai. Paprastai atsižvelgiama į ne trumpesnį nei 6 mėnesių laikotarpį iki prašymo gavimo dienos, siekiant nustatyti, ar prima facie laikomasi 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų.“

| 4. | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisija nustatys tiriamąjį laikotarpį, siekdama nuspręsti, ar taikyti atleidimą nuo muito, kuris paprastai apima dvylikos, bet ne mažiau nei šešių mėnesių laikotarpį nuo išplėstojo muito pagrindinėms dviračių dalims mokėjimo sustabdymo. Nagrinėdama prašymą Komisija gali paprašyti pareiškėjo pateikti papildomos informacijos apie nagrinėjimo laikotarpį ir (arba) atlikti patikrinimą vietoje.“ |
| --- | --- | --- |

4.

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija nustatys tiriamąjį laikotarpį, siekdama nuspręsti, ar taikyti atleidimą nuo muito, kuris paprastai apima dvylikos, bet ne mažiau nei šešių mėnesių laikotarpį nuo išplėstojo muito pagrindinėms dviračių dalims mokėjimo sustabdymo. Nagrinėdama prašymą Komisija gali paprašyti pareiškėjo pateikti papildomos informacijos apie nagrinėjimo laikotarpį ir (arba) atlikti patikrinimą vietoje.“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Prašymo tinkamumo svarstymui nagrinėjimas paprastai baigiamas per dvylika mėnesių nuo visos informacijos gavimo, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Prašymo tinkamumo svarstymui nagrinėjimas paprastai baigiamas per dvylika mėnesių nuo visos informacijos gavimo, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje.“

| 5. | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Kai galutinai patvirtinti faktai rodo, kad pareiškėjo surinkimo operacijos nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą pareiškėjui leidžiama netaikyti išplėstojo muito.“ |
| --- | --- | --- |

5.

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kai galutinai patvirtinti faktai rodo, kad pareiškėjo surinkimo operacijos nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą pareiškėjui leidžiama netaikyti išplėstojo muito.“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Jei nesilaikoma atleidimo nuo muito schemos kriterijų, prašymas atmetamas laikantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalyje nustatytos procedūros, o 5 straipsnyje nustatytas išplėstojo muito mokėjimo sustabdymas panaikinamas.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jei nesilaikoma atleidimo nuo muito schemos kriterijų, prašymas atmetamas laikantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalyje nustatytos procedūros, o 5 straipsnyje nustatytas išplėstojo muito mokėjimo sustabdymas panaikinamas.“

| 6. | 8 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | jos surinkimo operacijos nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį;“. |
| --- | --- | --- |

6.

8 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

jos surinkimo operacijos nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį;“.

| 7. | 9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Komisija savo iniciatyva gali peržiūrėti nuo muito atleisto subjekto situaciją, kad patikrintų, jog jo surinkimo operacijos nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį.“ |
| --- | --- |

7.

9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Komisija savo iniciatyva gali peržiūrėti nuo muito atleisto subjekto situaciją, kad patikrintų, jog jo surinkimo operacijos nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį.“

| 8. | 10 straipsnis pakeičiamas taip:
  „10 straipsnis
  Atleidimo nuo muito panaikinimas
  Atleidimas nuo muito panaikinamas laikantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalyje nurodytos procedūros, nuo muito atleistam subjektui suteikus galimybę pateikti savo pastabas:






  — | jeigu atlikus peržiūrą paaiškėjo, kad nuo muito atleisto subjekto surinkimo operacijos patenka į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį, |
| --- | --- | --- |

8.

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Atleidimo nuo muito panaikinimas

Atleidimas nuo muito panaikinamas laikantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 4 dalyje nurodytos procedūros, nuo muito atleistam subjektui suteikus galimybę pateikti savo pastabas:

—

jeigu atlikus peržiūrą paaiškėjo, kad nuo muito atleisto subjekto surinkimo operacijos patenka į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 2 dalies taikymo sritį,

| — | jeigu šalis nevykdo 8 straipsnyje nurodytų įsipareigojimų arba |
| --- | --- |

—

jeigu šalis nevykdo 8 straipsnyje nurodytų įsipareigojimų arba

| — | jeigu vengia bendradarbiauti priėmus sprendimą atleisti nuo muito.“ |
| --- | --- |

—

jeigu vengia bendradarbiauti priėmus sprendimą atleisti nuo muito.“

| 9. | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  Procedūrinės nuostatos
  Tiesiogiai susijusios Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 nuostatos dėl:






  — | nagrinėjimo proceso (6 straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalys), |
| --- | --- | --- |

9.

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Procedūrinės nuostatos

Tiesiogiai susijusios Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 nuostatos dėl:

—

nagrinėjimo proceso (6 straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalys),

| — | patikrinimo vizitų (16 straipsnis), |
| --- | --- |

—

patikrinimo vizitų (16 straipsnis),

| — | vengimo bendradarbiauti (18 straipsnis) ir |
| --- | --- |

—

vengimo bendradarbiauti (18 straipsnis) ir

| — | konfidencialumo (19 straipsnis) |
| --- | --- |

—

konfidencialumo (19 straipsnis)

taikomos vykdant šiuo reglamentu numatytus nagrinėjimus.“

| 10. | 14 straipsnio c dalis pakeičiama taip:






  „c) | kiekvieną mėnesį subjektas arba deklaruoja kiekvieno pagrindinių dviračių dalių tipo mažiau negu 300 vienetų laisvai apyvartai arba jis gauna tokį dalių kiekį. Subjekto deklaruotas arba jos gautas dalių kiekis turi būti apskaičiuojamas, remiantis subjekto deklaruotų dalių skaičiumi arba pristatytų dalių skaičiumi kitiems subjektams, su kuriais jis yra susijęs arba su juo turi kompensavimo susitarimų, arba“. |
| --- | --- | --- |

10.

14 straipsnio c dalis pakeičiama taip:

„c)

kiekvieną mėnesį subjektas arba deklaruoja kiekvieno pagrindinių dviračių dalių tipo mažiau negu 300 vienetų laisvai apyvartai arba jis gauna tokį dalių kiekį. Subjekto deklaruotas arba jos gautas dalių kiekis turi būti apskaičiuojamas, remiantis subjekto deklaruotų dalių skaičiumi arba pristatytų dalių skaičiumi kitiems subjektams, su kuriais jis yra susijęs arba su juo turi kompensavimo susitarimų, arba“.

| 11. | 14 straipsnis papildomas šia d pastraipa:






  „d) | pagrindinės dviračių dalys yra skirtos surinkti dviračiams su pagalbiniais varikliais (papildomas TARIC kodas 8835).“ |
| --- | --- | --- |

11.

14 straipsnis papildomas šia d pastraipa:

„d)

pagrindinės dviračių dalys yra skirtos surinkti dviračiams su pagalbiniais varikliais (papildomas TARIC kodas 8835).“

| 12. | 16 straipsnio 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

12.

16 straipsnio 3 dalis išbraukiama.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir nuo jo įsigaliojimo dienos taikomas visiems naujiems ir vykdomiems tyrimams.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 153, 2013 6 5, p. 17.

2

(3)  OL L 228, 1993 9 9, p. 1.

3

(4)  OL L 16, 1997 1 18, p. 55.

4

(5)  OL L 17, 1997 1 21, p. 17.

5

(6)  OL L 55, 2008 2 28, p. 1.

6

(7)  OL L 183, 2005 7 14, p. 1.

7

(8)  OL C 71, 2012 3 9, p. 10.

8

(9)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.“

9

---

| 5.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 513/2013

2013 m. birželio 4 d.

kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2013, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti šiuos importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus produktus

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį ir 14 straipsnio 5 dalį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2012 m. rugsėjo 6 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Europos Sąjungą (toliau – Sąjunga) importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų ir plokštelių) inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2012 m. rugsėjo 6 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Europos Sąjungą (toliau – Sąjunga) importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų ir plokštelių) inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tyrimas inicijuotas 2012 m. liepos 25 d. gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių Sąjungoje, vardu ES ProSun (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas 2012 m. liepos 25 d. gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių Sąjungoje, vardu ES ProSun (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

2.   Registracija

| (3) | Gavusi skundo pateikėjo tinkamais įrodymais pagrįstą prašymą 2013 m. kovo 1 d. Komisija priėmė Reglamentą (ES) Nr. 182/2013 (3), kuriuo nustatomas reikalavimas nuo 2013 m. kovo 6 d. registruoti importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus fotovoltinius modulius iš kristalinio silicio ir jų pagrindines sudėtines dalis (t. y. elementus ir plokšteles). |
| --- | --- |

(3)

Gavusi skundo pateikėjo tinkamais įrodymais pagrįstą prašymą 2013 m. kovo 1 d. Komisija priėmė Reglamentą (ES) Nr. 182/2013 (3), kuriuo nustatomas reikalavimas nuo 2013 m. kovo 6 d. registruoti importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus fotovoltinius modulius iš kristalinio silicio ir jų pagrindines sudėtines dalis (t. y. elementus ir plokšteles).

3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (4) | Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir žinomiems importuotojams. Komisija taip pat pranešė JAV, kurios numatytos kaip galima panaši šalis, gamintojams. |
| --- | --- |

(4)

Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir žinomiems importuotojams. Komisija taip pat pranešė JAV, kurios numatytos kaip galima panaši šalis, gamintojams.

| (5) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (6) | Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau – atranka). |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau – atranka).

a)   Sąjungos gamintojų atranka

| (7) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Visiems Sąjungos gamintojams ir žinomai gamintojų asociacijai pranešta apie laikinai atrinktus Sąjungos gamintojus. Iš apytikriai 220 Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai (žr. 26 konstatuojamąją dalį), remiantis didžiausiu tipišku pagamintu kiekiu ir atsižvelgiant į pardavimo apimtį bei geografinę vietovę laikinai atrinkti devyni Sąjungos gamintojai, kuriuos galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Užtikrinta, kad atrinkta tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų Sąjungos gamintojų. Suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti nuomonę dėl laikinai atrinktų bendrovių. Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl laikinai atrinktų bendrovių, o viena šalis paprašė surengti klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu. |
| --- | --- |

(7)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Visiems Sąjungos gamintojams ir žinomai gamintojų asociacijai pranešta apie laikinai atrinktus Sąjungos gamintojus. Iš apytikriai 220 Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai (žr. 26 konstatuojamąją dalį), remiantis didžiausiu tipišku pagamintu kiekiu ir atsižvelgiant į pardavimo apimtį bei geografinę vietovę laikinai atrinkti devyni Sąjungos gamintojai, kuriuos galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Užtikrinta, kad atrinkta tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų Sąjungos gamintojų. Suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti nuomonę dėl laikinai atrinktų bendrovių. Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl laikinai atrinktų bendrovių, o viena šalis paprašė surengti klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu.

| (8) | Kelios suinteresuotosios šalys dėl laikinai atrinktų Sąjungos gamintojų pareiškė toliau pateiktų prieštaravimų.






  i) | Kai kurios šalys tvirtino, kad apie laikinai atrinktas bendroves pateikta nedaug informacijos, kurios nepakako, kad jos galėtų pateikti reikšmingų pastabų dėl pasiūlytų bendrovių. Tiksliau jos kritikavo tai, kad Sąjungos gamintojų tapatybė buvo laikoma konfidencialia, ir prašė atskleisti valstybes nares, kuriose įsikūrę Sąjungos gamintojai, taip pat atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimties dalį, palyginti su visa fotovoltinių modulių, elementų ir plokštelių gamybos apimtimi, ir atrinktų bendrovių pardavimo apimtį, nurodant kiekvienos bendrovės pardavimo apimtį atskirai ir visų atrinktų bendrovių kartu. |
| --- | --- | --- |

(8)

Kelios suinteresuotosios šalys dėl laikinai atrinktų Sąjungos gamintojų pareiškė toliau pateiktų prieštaravimų.

i)

Kai kurios šalys tvirtino, kad apie laikinai atrinktas bendroves pateikta nedaug informacijos, kurios nepakako, kad jos galėtų pateikti reikšmingų pastabų dėl pasiūlytų bendrovių. Tiksliau jos kritikavo tai, kad Sąjungos gamintojų tapatybė buvo laikoma konfidencialia, ir prašė atskleisti valstybes nares, kuriose įsikūrę Sąjungos gamintojai, taip pat atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimties dalį, palyginti su visa fotovoltinių modulių, elementų ir plokštelių gamybos apimtimi, ir atrinktų bendrovių pardavimo apimtį, nurodant kiekvienos bendrovės pardavimo apimtį atskirai ir visų atrinktų bendrovių kartu.

| ii) | Naudotam atrankos metodui prieštarauta remiantis tuo, kad pagal tą metodą „supainiojami trys skirtingi etapai“, tiksliau pritarimas tyrimo inicijavimui, Sąjungos pramonės apibrėžtis ir atranka. Teigta, kad buvo neaišku, ar atrenkant bendroves Sąjungos pramonės apibrėžtis jau buvo nustatyta ir ar dėl to atrinktas bendroves galima laikyti tipiškomis. Atrankos etapu nenustačius Sąjungos pramonės apibrėžties suinteresuotosios šalys negalėjo patikrinti, ar atrinktos bendrovės buvo tipiškos ir ar remiantis atrinktomis bendrovėmis buvo galima tinkamai įvertinti Sąjungos pramonės padėtį per tiriamąjį laikotarpį, kaip apibrėžta 19 konstatuojamojoje dalyje. Be to, teigta, kad nederėjo bendrovių laikinai atrinkti remiantis Sąjungos gamintojų atsakymais, gautais nagrinėjant, ar pritariama tyrimo inicijavimui. |
| --- | --- |

ii)

Naudotam atrankos metodui prieštarauta remiantis tuo, kad pagal tą metodą „supainiojami trys skirtingi etapai“, tiksliau pritarimas tyrimo inicijavimui, Sąjungos pramonės apibrėžtis ir atranka. Teigta, kad buvo neaišku, ar atrenkant bendroves Sąjungos pramonės apibrėžtis jau buvo nustatyta ir ar dėl to atrinktas bendroves galima laikyti tipiškomis. Atrankos etapu nenustačius Sąjungos pramonės apibrėžties suinteresuotosios šalys negalėjo patikrinti, ar atrinktos bendrovės buvo tipiškos ir ar remiantis atrinktomis bendrovėmis buvo galima tinkamai įvertinti Sąjungos pramonės padėtį per tiriamąjį laikotarpį, kaip apibrėžta 19 konstatuojamojoje dalyje. Be to, teigta, kad nederėjo bendrovių laikinai atrinkti remiantis Sąjungos gamintojų atsakymais, gautais nagrinėjant, ar pritariama tyrimo inicijavimui.

| iii) | Taip pat teigta, kad bendrovės laikinai atrinktos remiantis tik tomis bendrovėmis, kurios pareiškė pritariančios šiam tyrimui. |
| --- | --- |

iii)

Taip pat teigta, kad bendrovės laikinai atrinktos remiantis tik tomis bendrovėmis, kurios pareiškė pritariančios šiam tyrimui.

| iv) | Viena šalis teigė, kad, atrinkus ir vertikaliai integruotas bendroves, plokštelių ir elementų gamybos apimtis gali būti du ar tris kartus padidinta, dėl to iškyla abejonių dėl viso atrinktų bendrovių tipiškumo. Prašyta, kad vertikaliai integruotų gamintojų atveju būtų skaičiuojama tik modulių gamybos apimtis, į ją neįtraukiant elementų ir plokštelių. |
| --- | --- |

iv)

Viena šalis teigė, kad, atrinkus ir vertikaliai integruotas bendroves, plokštelių ir elementų gamybos apimtis gali būti du ar tris kartus padidinta, dėl to iškyla abejonių dėl viso atrinktų bendrovių tipiškumo. Prašyta, kad vertikaliai integruotų gamintojų atveju būtų skaičiuojama tik modulių gamybos apimtis, į ją neįtraukiant elementų ir plokštelių.

| v) | Ta pati šalis teigė, kad duomenys, kuriais remtasi atrenkant bendroves, buvo bent iš dalies nepatikimi, todėl galėjo būti paveiktas visų atrinktų bendrovių tipiškumas. |
| --- | --- |

v)

Ta pati šalis teigė, kad duomenys, kuriais remtasi atrenkant bendroves, buvo bent iš dalies nepatikimi, todėl galėjo būti paveiktas visų atrinktų bendrovių tipiškumas.

| vi) | Viena šalis pateikė sąrašą, kuriame tariamai buvo išvardyta apie 150 papildomų Sąjungos panašaus produkto gamintojų, ir teigė, kad atrenkant Sąjungos gamintojus į juos turėjo būti atsižvelgta. |
| --- | --- |

vi)

Viena šalis pateikė sąrašą, kuriame tariamai buvo išvardyta apie 150 papildomų Sąjungos panašaus produkto gamintojų, ir teigė, kad atrenkant Sąjungos gamintojus į juos turėjo būti atsižvelgta.

| (9) | Toliau pateikti atsakymai į šalių pateiktus argumentus.






  i) | Sąjungos gamintojai prašė jų pavadinimus laikyti konfidencialiais dėl atsakomųjų veiksmų pavojaus. Iš tiesų būta realių grasinimų Sąjungos gamintojams pakenkti jų verslui tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų. Komisijos nuomone, šie prašymai buvo pakankamai pagrįsti, kad juos būtų galima patenkinti. Atskleidus individualių atrinktų Sąjungos gamintojų geografinę vietą ar gamybos ir pardavimo apimties dalį būtų lengva sužinoti susijusio gamintojo tapatybę, todėl šiuos prašymus teko atmesti. |
| --- | --- | --- |

(9)

Toliau pateikti atsakymai į šalių pateiktus argumentus.

i)

Sąjungos gamintojai prašė jų pavadinimus laikyti konfidencialiais dėl atsakomųjų veiksmų pavojaus. Iš tiesų būta realių grasinimų Sąjungos gamintojams pakenkti jų verslui tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų. Komisijos nuomone, šie prašymai buvo pakankamai pagrįsti, kad juos būtų galima patenkinti. Atskleidus individualių atrinktų Sąjungos gamintojų geografinę vietą ar gamybos ir pardavimo apimties dalį būtų lengva sužinoti susijusio gamintojo tapatybę, todėl šiuos prašymus teko atmesti.

| ii) | Komisija „nesupainiojo“ pritarimo tyrimo inicijavimui nustatymo, Sąjungos pramonės apibrėžties nustatymo ir laikino bendrovių atrinkimo, nes šie etapai nepriklausė vienas nuo kito ir dėl kiekvieno iš jų buvo sprendžiama atskirai. Neįrodyta, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo per pritarimo tyrimo inicijavimui nagrinėjimą Sąjungos gamintojų pateiktų gamybos ir pardavimo duomenų naudojimas. Sąjungos pramonės apibrėžtis iš tiesų buvo laikinai nustatyta inicijavimo etapu. Norint preliminariai nustatyti visą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžto tiriamojo laikotarpio Sąjungos gamybos apimtį, naudotasi visa turima informacija, susijusia su Sąjungos gamintojais, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir iš Sąjungos gamintojų ir kitų šalių prieš inicijuojant tyrimą gautus duomenis. |
| --- | --- |

ii)

Komisija „nesupainiojo“ pritarimo tyrimo inicijavimui nustatymo, Sąjungos pramonės apibrėžties nustatymo ir laikino bendrovių atrinkimo, nes šie etapai nepriklausė vienas nuo kito ir dėl kiekvieno iš jų buvo sprendžiama atskirai. Neįrodyta, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo per pritarimo tyrimo inicijavimui nagrinėjimą Sąjungos gamintojų pateiktų gamybos ir pardavimo duomenų naudojimas. Sąjungos pramonės apibrėžtis iš tiesų buvo laikinai nustatyta inicijavimo etapu. Norint preliminariai nustatyti visą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžto tiriamojo laikotarpio Sąjungos gamybos apimtį, naudotasi visa turima informacija, susijusia su Sąjungos gamintojais, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir iš Sąjungos gamintojų ir kitų šalių prieš inicijuojant tyrimą gautus duomenis.

| iii) | Renkant bendroves svarstyti visi į klausimus, susijusius su pritarimu tyrimo inicijavimui, atsakę Sąjungos gamintojai, nepaisant to, ar jie tyrimui pritarė, prieštaravo ar nepareiškė jokios nuomonės dėl tyrimo. Todėl teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

iii)

Renkant bendroves svarstyti visi į klausimus, susijusius su pritarimu tyrimo inicijavimui, atsakę Sąjungos gamintojai, nepaisant to, ar jie tyrimui pritarė, prieštaravo ar nepareiškė jokios nuomonės dėl tyrimo. Todėl teiginys buvo atmestas.

| iv) | Gamybos apimties padidinimas du ar tris kartus svarstytas laikinai atrenkant bendroves. Paaiškėjo, kad neskaičiuojant vertikaliai integruotų Sąjungos gamintojų plokštelių ir elementų gamybos ir pardavimo apimties būtų neatsižvelgta į laisvoje rinkoje parduotų plokštelių ir elementų gamybos apimties dalį. Todėl manyta, kad iš bendros gamybos apimties išbraukus plokštelių ir elementų pardavimo apimtį nebūtinai būtų gauti tipiškesni atrinktų bendrovių duomenys. Be to, atrinktų bendrovių tipiškumas nustatytas ne tik remiantis gamybos apimtimi, bet ir geografiniu pasiskirstymu ir stengiantis atrinkti tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų gamintojų. Santykinis gamybos apimties tipiškumas apskaičiuotas kiekvienos rūšies panašaus produkto lygiu. Tuo remiantis manyta, kad metodika, taikyta laikinai atrenkant bendroves, buvo pagrįsta, todėl atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis visos Sąjungos pramonės tiriamojo produkto bendrovėmis. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

iv)

Gamybos apimties padidinimas du ar tris kartus svarstytas laikinai atrenkant bendroves. Paaiškėjo, kad neskaičiuojant vertikaliai integruotų Sąjungos gamintojų plokštelių ir elementų gamybos ir pardavimo apimties būtų neatsižvelgta į laisvoje rinkoje parduotų plokštelių ir elementų gamybos apimties dalį. Todėl manyta, kad iš bendros gamybos apimties išbraukus plokštelių ir elementų pardavimo apimtį nebūtinai būtų gauti tipiškesni atrinktų bendrovių duomenys. Be to, atrinktų bendrovių tipiškumas nustatytas ne tik remiantis gamybos apimtimi, bet ir geografiniu pasiskirstymu ir stengiantis atrinkti tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų gamintojų. Santykinis gamybos apimties tipiškumas apskaičiuotas kiekvienos rūšies panašaus produkto lygiu. Tuo remiantis manyta, kad metodika, taikyta laikinai atrenkant bendroves, buvo pagrįsta, todėl atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis visos Sąjungos pramonės tiriamojo produkto bendrovėmis. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

| v) | Kalbant apie duomenų patikimumą, bendrovės atrinktos remiantis atrankos metu turėta informacija, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje. Dėl duomenų, naudotų išreiškiant pritarimą tyrimo inicijavimui, patikimumo: atliekant tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad prieš inicijuojant tyrimą surinkti duomenys būtų labai nepakankami. Todėl galima pagrįstai manyti, kad pagrindas, kuriuo remtasi laikinai atrenkant bendroves, buvo pakankamai patikimas. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

v)

Kalbant apie duomenų patikimumą, bendrovės atrinktos remiantis atrankos metu turėta informacija, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje. Dėl duomenų, naudotų išreiškiant pritarimą tyrimo inicijavimui, patikimumo: atliekant tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad prieš inicijuojant tyrimą surinkti duomenys būtų labai nepakankami. Todėl galima pagrįstai manyti, kad pagrindas, kuriuo remtasi laikinai atrenkant bendroves, buvo pakankamai patikimas. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

| vi) | Dėl apytikriai 150 papildomų Sąjungos gamintojų sąrašo reikėtų pažymėti, kad ši informacija buvo pateikta gerokai vėliau po termino, nustatyto suinteresuotosioms šalims pastaboms dėl laikinai atrinktų bendrovių pateikti ir Sąjungos gamintojams apie save pranešti ir prašyti būti atrinktais. Be to, apie 30 šiame sąraše nurodytų Sąjungos gamintojų atrenkant bendroves Komisijai iš tiesų buvo žinomi. Taip pat atrenkant bendroves atsižvelgta į visus Sąjungos gamintojus, kurie pranešė apie save paskelbus pranešimą apie inicijavimą. Tuo remiantis atrinktų bendrovių tipiškumui poveikio nepadaryta. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

vi)

Dėl apytikriai 150 papildomų Sąjungos gamintojų sąrašo reikėtų pažymėti, kad ši informacija buvo pateikta gerokai vėliau po termino, nustatyto suinteresuotosioms šalims pastaboms dėl laikinai atrinktų bendrovių pateikti ir Sąjungos gamintojams apie save pranešti ir prašyti būti atrinktais. Be to, apie 30 šiame sąraše nurodytų Sąjungos gamintojų atrenkant bendroves Komisijai iš tiesų buvo žinomi. Taip pat atrenkant bendroves atsižvelgta į visus Sąjungos gamintojus, kurie pranešė apie save paskelbus pranešimą apie inicijavimą. Tuo remiantis atrinktų bendrovių tipiškumui poveikio nepadaryta. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

| (10) | Gavus pastabas atrinktos bendrovės persvarstytos remiantis tuo, kad buvo požymių, kad viena atrinkta bendrovė nebūtų galėjusi visapusiškai bendradarbiauti. Atrinktų bendrovių tipiškumo lygiui užtikrinti atrinktas papildomas Sąjungos gamintojas. Taigi, persvarsčius atrinktas bendroves, remiantis didžiausia tipiška gamybos kiekvienu etapu apimtimi ir atsižvelgiant į pardavimo apimtį ES rinkoje ir geografinę vietą galiausiai atrinkta dešimt bendrovių, kurias būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Po persvarstymo atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 18–21 % modulių, 17–24 % elementų ir 28–35 % plokštelių gamybos apimties, išreiškus visos Sąjungos gamybos apimties procentine dalimi, be to, atrinkti tiek vertikaliai integruoti, tiek neintegruoti gamintojai. Kadangi tikslūs procentiniai duomenys leistų apskaičiuoti pirmiau minėto papildomo Sąjungos gamintojo gamybos apimtį ir taip nustatyti jo tapatybę, nebuvo galima atskleisti šių tikslių procentinių duomenų. |
| --- | --- |

(10)

Gavus pastabas atrinktos bendrovės persvarstytos remiantis tuo, kad buvo požymių, kad viena atrinkta bendrovė nebūtų galėjusi visapusiškai bendradarbiauti. Atrinktų bendrovių tipiškumo lygiui užtikrinti atrinktas papildomas Sąjungos gamintojas. Taigi, persvarsčius atrinktas bendroves, remiantis didžiausia tipiška gamybos kiekvienu etapu apimtimi ir atsižvelgiant į pardavimo apimtį ES rinkoje ir geografinę vietą galiausiai atrinkta dešimt bendrovių, kurias būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Po persvarstymo atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 18–21 % modulių, 17–24 % elementų ir 28–35 % plokštelių gamybos apimties, išreiškus visos Sąjungos gamybos apimties procentine dalimi, be to, atrinkti tiek vertikaliai integruoti, tiek neintegruoti gamintojai. Kadangi tikslūs procentiniai duomenys leistų apskaičiuoti pirmiau minėto papildomo Sąjungos gamintojo gamybos apimtį ir taip nustatyti jo tapatybę, nebuvo galima atskleisti šių tikslių procentinių duomenų.

b)   Nesusijusių importuotojų atranka

| (11) | Atsižvelgiant į galimai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi importuotojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtu tiriamuoju laikotarpiu, susijusią su tiriamuoju produktu. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į galimai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi importuotojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtu tiriamuoju laikotarpiu, susijusią su tiriamuoju produktu.

| (12) | Iš apytikriai 250 nesusijusių importuotojų, apie kuriuos pranešė skundo pateikėjas ir su kuriais susisiekė Komisija, trisdešimt šešios šalys pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus – trisdešimt penkios nurodė modulius, tik viena – elementus ir nė viena nenurodė plokštelių. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinktos bendrovės, kurioms tenka didžiausia tipiška importo apimtis ir kurias būtų galima tinkamai ištirti per turimą laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija atrinko tris nesusijusius modulių importuotojus ir vieną nesusijusį elementų importuotoją. Gavusi pastabas Komisija nutarė atrinkti dar vieną nesusijusį modulių importuotoją. Ši bendrovė pranešė apie save ir tvirtino, kad jos veiklos lygis atitinka reikalavimus, kad ji būtų atrinkta. Todėl pirminė šių importuotojų pateikta informacija iš naujo patikrinta ir nustatyta, kad padaryta korektūros klaida, susijusi su vieno aptariamo importuotojo nurodyta importo apimtimi. Tuo remiantis aptariama bendrovė buvo priskirta atrinktiems nesusijusiems importuotojams. Be to, dvi preliminariai atrinktos bendrovės neatsakė į klausimyno klausimus, todėl laikyta, kad jos tyrime nebendradarbiauja, ir jos buvo išbrauktos iš atrinktų nesusijusių importuotojų sąrašo. Taigi, atrinkti nesusiję importuotojai – du modulių importuotojai ir vienas elementų importuotojas, kuriems teko apie 2–5 % visos importo iš nagrinėjamosios šalies apimties. Tačiau gavus klausimyno atsakymus paaiškėjo, kad dviejų iš trijų importuotojų pagrindinė veikla iš tiesų buvo susijusi su saulės energijos įrenginių montavimu, o ne su prekyba nagrinėjamuoju produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji importuojamo nagrinėjamojo produkto dalis į Sąjungos rinką pateko per bendroves, kurios yra susijusios su eksportuojančiais KLR gamintojais, arba per montuotojus arba projektų vystytojus. Tokiomis aplinkybėmis atrinkti nesusiję importuotojai preliminariai laikyti tipiškais. Tačiau Komisija toliau vykdydama tyrimą susisieks su papildomais bendradarbiaujančiais nesusijusiais importuotojais, kad galėtų patikrinti, ar jie gali būti laikomi importuotojais ir ar galima padidinti atrinktų bendrovių skaičių. |
| --- | --- |

(12)

Iš apytikriai 250 nesusijusių importuotojų, apie kuriuos pranešė skundo pateikėjas ir su kuriais susisiekė Komisija, trisdešimt šešios šalys pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus – trisdešimt penkios nurodė modulius, tik viena – elementus ir nė viena nenurodė plokštelių. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinktos bendrovės, kurioms tenka didžiausia tipiška importo apimtis ir kurias būtų galima tinkamai ištirti per turimą laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija atrinko tris nesusijusius modulių importuotojus ir vieną nesusijusį elementų importuotoją. Gavusi pastabas Komisija nutarė atrinkti dar vieną nesusijusį modulių importuotoją. Ši bendrovė pranešė apie save ir tvirtino, kad jos veiklos lygis atitinka reikalavimus, kad ji būtų atrinkta. Todėl pirminė šių importuotojų pateikta informacija iš naujo patikrinta ir nustatyta, kad padaryta korektūros klaida, susijusi su vieno aptariamo importuotojo nurodyta importo apimtimi. Tuo remiantis aptariama bendrovė buvo priskirta atrinktiems nesusijusiems importuotojams. Be to, dvi preliminariai atrinktos bendrovės neatsakė į klausimyno klausimus, todėl laikyta, kad jos tyrime nebendradarbiauja, ir jos buvo išbrauktos iš atrinktų nesusijusių importuotojų sąrašo. Taigi, atrinkti nesusiję importuotojai – du modulių importuotojai ir vienas elementų importuotojas, kuriems teko apie 2–5 % visos importo iš nagrinėjamosios šalies apimties. Tačiau gavus klausimyno atsakymus paaiškėjo, kad dviejų iš trijų importuotojų pagrindinė veikla iš tiesų buvo susijusi su saulės energijos įrenginių montavimu, o ne su prekyba nagrinėjamuoju produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji importuojamo nagrinėjamojo produkto dalis į Sąjungos rinką pateko per bendroves, kurios yra susijusios su eksportuojančiais KLR gamintojais, arba per montuotojus arba projektų vystytojus. Tokiomis aplinkybėmis atrinkti nesusiję importuotojai preliminariai laikyti tipiškais. Tačiau Komisija toliau vykdydama tyrimą susisieks su papildomais bendradarbiaujančiais nesusijusiais importuotojais, kad galėtų patikrinti, ar jie gali būti laikomi importuotojais ir ar galima padidinti atrinktų bendrovių skaičių.

c)   Eksportuojančių gamintojų atranka

| (13) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtu tiriamuoju laikotarpiu, susijusią su tiriamuoju produktu. Be to, konsultuotasi su nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtu tiriamuoju laikotarpiu, susijusią su tiriamuoju produktu. Be to, konsultuotasi su nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis.

| (14) | Per atrankos procedūrą apie save pranešė 135 eksportuojantys Kinijos gamintojai (dažniausia tai kelių bendrovių grupės). Bendradarbiaujančioms bendrovėms teko 80 % visos Kinijos eksporto apimties. Atrinktos septynios bendrovių grupės, kurias sudaro trys bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų modulių kiekis, du bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų elementų kiekis, ir du bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų plokštelių kiekis. |
| --- | --- |

(14)

Per atrankos procedūrą apie save pranešė 135 eksportuojantys Kinijos gamintojai (dažniausia tai kelių bendrovių grupės). Bendradarbiaujančioms bendrovėms teko 80 % visos Kinijos eksporto apimties. Atrinktos septynios bendrovių grupės, kurias sudaro trys bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų modulių kiekis, du bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų elementų kiekis, ir du bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų plokštelių kiekis.

d)   Klausimyno atsakymai ir tikrinimai

| (15) | Komisija klausimynus nusiuntė visiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą apie save pranešusiems gamintojų grandies bei vartotojų grandies veiklos vykdytojams ir jų asociacijoms. Komisija taip pat susisiekė su vartotojams atstovaujančia asociacija. |
| --- | --- |

(15)

Komisija klausimynus nusiuntė visiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą apie save pranešusiems gamintojų grandies bei vartotojų grandies veiklos vykdytojams ir jų asociacijoms. Komisija taip pat susisiekė su vartotojams atstovaujančia asociacija.

| (16) | Klausimyno atsakymus pateikė visi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, trys atrinkti nesusiję Sąjungos importuotojai ir dvidešimt vienas gamintojų grandies bei vartotojų grandies veiklos vykdytojas bei trys jų asociacijos. |
| --- | --- |

(16)

Klausimyno atsakymus pateikė visi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, trys atrinkti nesusiję Sąjungos importuotojai ir dvidešimt vienas gamintojų grandies bei vartotojų grandies veiklos vykdytojas bei trys jų asociacijos.

| (17) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių (jų grupių) patalpose.






  a) | Sąjungos gamintojai:






  — | Tikrinamieji vizitai surengti dešimties atrinktų Sąjungos gamintojų patalpose. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių (jų grupių) patalpose.

a)

Sąjungos gamintojai:

—

Tikrinamieji vizitai surengti dešimties atrinktų Sąjungos gamintojų patalpose.

| b) | Eksportuojantys KLR gamintojai:






  — | Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, KLR, |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojantys KLR gamintojai:

—

Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, KLR,

| — | Delsolar (Wujiang) Co Ltd, KLR, |
| --- | --- |

—

Delsolar (Wujiang) Co Ltd, KLR,

| — | Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, KLR, |
| --- | --- |

—

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, KLR,

| — | JingAo Group, KLR, |
| --- | --- |

—

JingAo Group, KLR,

| — | Jinzhou Yangguang Energy, KLR, |
| --- | --- |

—

Jinzhou Yangguang Energy, KLR,

| — | Wuxi Suntech Power Co Ltd, KLR, |
| --- | --- |

—

Wuxi Suntech Power Co Ltd, KLR,

| — | Yingli Green Energy Holding Company, KLR. |
| --- | --- |

—

Yingli Green Energy Holding Company, KLR.

| c) | Susiję Sąjungos importuotojai:






  — | Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Miunchenas, Vokietija, |
| --- | --- | --- |

c)

Susiję Sąjungos importuotojai:

—

Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Miunchenas, Vokietija,

| — | LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italija, |
| --- | --- |

—

LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italija,

| — | Delta Energy Systems S.r.l., Roma, Italija, |
| --- | --- |

—

Delta Energy Systems S.r.l., Roma, Italija,

| — | Sunways AG, Konstancas, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Sunways AG, Konstancas, Vokietija,

| — | JA Solar GmbH, Miunchenas, Vokietija. |
| --- | --- |

—

JA Solar GmbH, Miunchenas, Vokietija.

| d) | Susiję prekiautojai ir (arba) importuotojai už Sąjungos ribų:






  — | Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taivanas, |
| --- | --- | --- |

d)

Susiję prekiautojai ir (arba) importuotojai už Sąjungos ribų:

—

Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taivanas,

| — | JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR, |
| --- | --- |

—

JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR,

| — | Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR, |
| --- | --- |

—

Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR,

| — | Suntech Power International Ltd, Šafhauzenas, Šveicarija, |
| --- | --- |

—

Suntech Power International Ltd, Šafhauzenas, Šveicarija,

| — | Trina Solar (Schweiz) AG, Valizelenas, Šveicarija. |
| --- | --- |

—

Trina Solar (Schweiz) AG, Valizelenas, Šveicarija.

| e) | Nesusijęs Sąjungos importuotojas:






  — | IBC AG, Bad Štafelšteinas, Vokietija. |
| --- | --- | --- |

e)

Nesusijęs Sąjungos importuotojas:

—

IBC AG, Bad Štafelšteinas, Vokietija.

| f) | Gamintojų grandies veiklos vykdytojai:






  — | Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Vokietija, |
| --- | --- | --- |

f)

Gamintojų grandies veiklos vykdytojai:

—

Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Vokietija,

| — | WACKER Chemie AG, Burghauzenas, Vokietija. |
| --- | --- |

—

WACKER Chemie AG, Burghauzenas, Vokietija.

| g) | Vartotojų grandies veiklos vykdytojai:






  — | Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Vokietija, |
| --- | --- | --- |

g)

Vartotojų grandies veiklos vykdytojai:

—

Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Vokietija,

| — | ValSolar SL, Badachosas, Ispanija. |
| --- | --- |

—

ValSolar SL, Badachosas, Ispanija.

| h) | Asociacija:






  — | EPIA, Briuselis, Belgija. |
| --- | --- | --- |

h)

Asociacija:

—

EPIA, Briuselis, Belgija.

| (18) | Eksportuojantiems KLR gamintojams, kuriems nesuteikiamas RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau nurodytų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas normaliajai vertei nustatyti remiantis Indijos, kaip panašios šalies, duomenimis:






  — | EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija, |
| --- | --- | --- |

(18)

Eksportuojantiems KLR gamintojams, kuriems nesuteikiamas RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau nurodytų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas normaliajai vertei nustatyti remiantis Indijos, kaip panašios šalies, duomenimis:

—

EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija,

| — | Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija. |
| --- | --- |

—

Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija.

4.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (19) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d.–2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(19)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d.–2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (20) | Nagrinėjamasis produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiami fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio. Elementų ir plokštelių storis neviršija 400 mikrometrų. Šio produkto KN kodai šiuo metu: ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(20)

Nagrinėjamasis produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiami fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio. Elementų ir plokštelių storis neviršija 400 mikrometrų. Šio produkto KN kodai šiuo metu: ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (21) | Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:






  — | iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus, |
| --- | --- | --- |

(21)

Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:

—

iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,

| — | fotovoltiniai produktai plona plėvele, |
| --- | --- |

—

fotovoltiniai produktai plona plėvele,

| — | fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą. |
| --- | --- |

—

fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą.

| (22) | Fotovoltiniai moduliai, elementai ir plokštelės saulės šviesą paverčia elektros energija. Tai vyksta elementuose, kurie sugeria šviesą ir per kristalinį silicį ją paverčia elektros energija. |
| --- | --- |

(22)

Fotovoltiniai moduliai, elementai ir plokštelės saulės šviesą paverčia elektros energija. Tai vyksta elementuose, kurie sugeria šviesą ir per kristalinį silicį ją paverčia elektros energija.

| (23) | Plokštelės – pirmasis gamybos proceso etapas. Jos pagamintos iš kristalinio silicio ir yra pagrindinė sudedamoji elementų gamybos dalis. |
| --- | --- |

(23)

Plokštelės – pirmasis gamybos proceso etapas. Jos pagamintos iš kristalinio silicio ir yra pagrindinė sudedamoji elementų gamybos dalis.

| (24) | Pirmiausia kristalinį silicį reikia išlydyti kristalinio silicio luitams gauti, kurie supjaustomi į plokšteles. Plokštelės apdorojamos pažangiųjų technologijų puslaidininkių apdorojimo seka veikiantiems saulės elementams sukurti. Elementai – antrasis gamybos proceso etapas. Juose yra teigiamų ir neigiamų sluoksnių sandūra elementų pagaminamai elektros energijai surinkti ir perduoti. |
| --- | --- |

(24)

Pirmiausia kristalinį silicį reikia išlydyti kristalinio silicio luitams gauti, kurie supjaustomi į plokšteles. Plokštelės apdorojamos pažangiųjų technologijų puslaidininkių apdorojimo seka veikiantiems saulės elementams sukurti. Elementai – antrasis gamybos proceso etapas. Juose yra teigiamų ir neigiamų sluoksnių sandūra elementų pagaminamai elektros energijai surinkti ir perduoti.

| (25) | Moduliai – trečiasis gamybos proceso etapas. Kad būtų galima modulius surinkti, elementai sulituojami plokščia viela arba metalinėmis juostomis elementų grandinei suformuoti. Elementai tarp lakštų laminuojami. Ant viršaus dažniausia dedamas stiklas, o iš apačios – polimerinė pagrindo plokštė. Karkasas paprastai padaromas tam, kad modulį būtų galima surinkti vietoje (pvz., ant stogo). Modulis gali turėti inverterį arba ne. |
| --- | --- |

(25)

Moduliai – trečiasis gamybos proceso etapas. Kad būtų galima modulius surinkti, elementai sulituojami plokščia viela arba metalinėmis juostomis elementų grandinei suformuoti. Elementai tarp lakštų laminuojami. Ant viršaus dažniausia dedamas stiklas, o iš apačios – polimerinė pagrindo plokštė. Karkasas paprastai padaromas tam, kad modulį būtų galima surinkti vietoje (pvz., ant stogo). Modulis gali turėti inverterį arba ne.

2.   Panašus produktas

| (26) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir Indijos, kuri normaliajai vertei nustatyti naudota kaip panaši šalis, vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto, taip pat Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto fizinės, cheminės bei techninės savybės ir pagrindinė galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(26)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir Indijos, kuri normaliajai vertei nustatyti naudota kaip panaši šalis, vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto, taip pat Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto fizinės, cheminės bei techninės savybės ir pagrindinė galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

i)   Fizinės, cheminės ir techninės savybės bei galutinis naudojimas

| (27) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad tyrime negalima nagrinėti trijų produktų, kurių fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi, todėl moduliai, elementai ir plokštelės turėtų būti nagrinėjami atliekant tris atskirus tyrimus. Be to, jos teigė, kad neaišku, ar tyrime nagrinėjamas vienas produktas, ar trys atskiri produktai, todėl jos negali visapusiškai ginti savo interesų. Taip pat teigta, kad kaip alternatyva tyrime neturėtų būti nagrinėjamos plokštelės, jei monokristalinės plokštelės nebūtų išbrauktos iš tyrimo aprėpties (žr. 42–44 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(27)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad tyrime negalima nagrinėti trijų produktų, kurių fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi, todėl moduliai, elementai ir plokštelės turėtų būti nagrinėjami atliekant tris atskirus tyrimus. Be to, jos teigė, kad neaišku, ar tyrime nagrinėjamas vienas produktas, ar trys atskiri produktai, todėl jos negali visapusiškai ginti savo interesų. Taip pat teigta, kad kaip alternatyva tyrime neturėtų būti nagrinėjamos plokštelės, jei monokristalinės plokštelės nebūtų išbrauktos iš tyrimo aprėpties (žr. 42–44 konstatuojamąsias dalis).

| (28) | Plokštelių, elementų ir modulių gamyba yra vienas gamybos procesas, kurį sudaro skirtingi gamybos etapai. Moduliai, elementai ir plokštelės kartu lemia gatavo gaminio (t. y. modulių) savybes. Atlikus tyrimą nustatyta, kad plokštelių ir elementų gamyba yra tiesiogiai ir išskirtinai susijusi su modulių gamyba; modulių, elementų ir plokštelių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios (dėl naudojamos žaliavos), jų galutinio naudojimo paskirtis yra ta pati, t. y. jie parduodami integravimui į fotovoltines saulės energijos sistemas. Modulių veikimas tiesiogiai susijęs su plokštelių ir elementų veikimu. |
| --- | --- |

(28)

Plokštelių, elementų ir modulių gamyba yra vienas gamybos procesas, kurį sudaro skirtingi gamybos etapai. Moduliai, elementai ir plokštelės kartu lemia gatavo gaminio (t. y. modulių) savybes. Atlikus tyrimą nustatyta, kad plokštelių ir elementų gamyba yra tiesiogiai ir išskirtinai susijusi su modulių gamyba; modulių, elementų ir plokštelių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios (dėl naudojamos žaliavos), jų galutinio naudojimo paskirtis yra ta pati, t. y. jie parduodami integravimui į fotovoltines saulės energijos sistemas. Modulių veikimas tiesiogiai susijęs su plokštelių ir elementų veikimu.

| (29) | Pranešime apie tyrimo inicijavimą aiškiai išdėstyta, kad tiriamasis produktas – moduliai, elementai ir plokštelės. Taigi, suinteresuotosios šalys galėjo visapusiškai ginti savo interesus, remdamosi apibrėžtu nagrinėjamuoju produktu. Todėl šie argumentai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(29)

Pranešime apie tyrimo inicijavimą aiškiai išdėstyta, kad tiriamasis produktas – moduliai, elementai ir plokštelės. Taigi, suinteresuotosios šalys galėjo visapusiškai ginti savo interesus, remdamosi apibrėžtu nagrinėjamuoju produktu. Todėl šie argumentai buvo atmesti.

ii)   Skirtingos nomenklatūros

| (30) | Be to, teigta, kad modulių, elementų ir plokštelių negalima laikyti panašiais produktais, nes jie priskiriami keliems skirtingiems aštuonių skaičių KN kodams, šešių skaičių subpozicijoms, keturių skaičių SS pozicijoms ir dviejų skaičių skirsniams, taip pat šių produktų galima aptikti skirtinguose SS nomenklatūros skyriuose. Šis argumentas yra nesusijęs su antidempingo tyrimo produkto apibrėžtosios srities nustatymu, kuris grindžiamas nagrinėjamojo produkto fizinėmis savybėmis. |
| --- | --- |

(30)

Be to, teigta, kad modulių, elementų ir plokštelių negalima laikyti panašiais produktais, nes jie priskiriami keliems skirtingiems aštuonių skaičių KN kodams, šešių skaičių subpozicijoms, keturių skaičių SS pozicijoms ir dviejų skaičių skirsniams, taip pat šių produktų galima aptikti skirtinguose SS nomenklatūros skyriuose. Šis argumentas yra nesusijęs su antidempingo tyrimo produkto apibrėžtosios srities nustatymu, kuris grindžiamas nagrinėjamojo produkto fizinėmis savybėmis.

iii)   Elementų pridėtinė vertė

| (31) | Kelios šalys teigė, kad elementų konversijos procesu sukuriama pridėtinė vertė sudaro didžiausią modulio pridėtinės vertės dalį, todėl elementus reikia laikyti atskiru produktu. |
| --- | --- |

(31)

Kelios šalys teigė, kad elementų konversijos procesu sukuriama pridėtinė vertė sudaro didžiausią modulio pridėtinės vertės dalį, todėl elementus reikia laikyti atskiru produktu.

| (32) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad technologiniu požiūriu sudėtingiausia gamybos dalis yra elementų gamyba. Tačiau taip pat nustatyta, kad visi trys perdirbimo etapai yra susiję, o pridėtinė vertė nesukuriama tik vienu konkrečiu gamybos etapu, bet yra paskirstyta per visą gamybos procesą. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(32)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad technologiniu požiūriu sudėtingiausia gamybos dalis yra elementų gamyba. Tačiau taip pat nustatyta, kad visi trys perdirbimo etapai yra susiję, o pridėtinė vertė nesukuriama tik vienu konkrečiu gamybos etapu, bet yra paskirstyta per visą gamybos procesą. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.

iv)   Atskiros prekybos rinkos

| (33) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad modulių, elementų ir plokštelių prekybos rinkos skiriasi, be to, didelė dalis gamintojų nėra vertikaliai integruoti, todėl modulius, elementus ir plokšteles reikėtų vertinti kaip skirtingus produktus. |
| --- | --- |

(33)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad modulių, elementų ir plokštelių prekybos rinkos skiriasi, be to, didelė dalis gamintojų nėra vertikaliai integruoti, todėl modulius, elementus ir plokšteles reikėtų vertinti kaip skirtingus produktus.

| (34) | Moduliai, elementai ir plokštelės negali būti laikomi skirtingais produktais, kurių kainos svyruoja tik dėl rinkos veiksnių. Iš tiesų jų kainos labai susijusios ir jas lemia polikristalinio silicio kaina. Panašiai, kaip paaiškinta 23–25 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamasis produktas gaminamas naudojant vieną gamybos procesą, kurį sudaro skirtingi etapai. Tai, kad kai kurie gamintojai nėra vertikaliai integruoti, yra susiję tik su verslo sprendimais ir masto ekonomija, todėl šios išvados nepakeičia. Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti. |
| --- | --- |

(34)

Moduliai, elementai ir plokštelės negali būti laikomi skirtingais produktais, kurių kainos svyruoja tik dėl rinkos veiksnių. Iš tiesų jų kainos labai susijusios ir jas lemia polikristalinio silicio kaina. Panašiai, kaip paaiškinta 23–25 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamasis produktas gaminamas naudojant vieną gamybos procesą, kurį sudaro skirtingi etapai. Tai, kad kai kurie gamintojai nėra vertikaliai integruoti, yra susiję tik su verslo sprendimais ir masto ekonomija, todėl šios išvados nepakeičia. Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti.

v)   Galutinio naudojimo paskirtis ir pakeičiamumas

| (35) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad modulius, elementus ir plokšteles reikia laikyti skirtingais produktais, nes jų galutinio naudojimo paskirtis skiriasi, be to, jų negalima pakeisti vienas kitu. |
| --- | --- |

(35)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad modulius, elementus ir plokšteles reikia laikyti skirtingais produktais, nes jų galutinio naudojimo paskirtis skiriasi, be to, jų negalima pakeisti vienas kitu.

| (36) | Kaip minėta pirmiau, per tyrimą nustatyta, kad plokštelių, elementų ir modulių gamybos procesas yra vienas bendras gamybos procesas, todėl pakeičiamumo veiksnys vieno gamybos proceso skirtingais etapais netaikomas. Be to, moduliai, elementai ir plokštelės naudojami tai pačiai galutinio naudojimo paskirčiai – jais saulės šviesa verčiama elektros energija, todėl jų negalima naudoti kitai paskirčiai. |
| --- | --- |

(36)

Kaip minėta pirmiau, per tyrimą nustatyta, kad plokštelių, elementų ir modulių gamybos procesas yra vienas bendras gamybos procesas, todėl pakeičiamumo veiksnys vieno gamybos proceso skirtingais etapais netaikomas. Be to, moduliai, elementai ir plokštelės naudojami tai pačiai galutinio naudojimo paskirčiai – jais saulės šviesa verčiama elektros energija, todėl jų negalima naudoti kitai paskirčiai.

vi)   Platinimo kanalai

| (37) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad skiriasi modulių, elementų ir plokštelių platinimo kanalai, todėl jų negalima laikyti vienu produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad modulius, elementus ir plokšteles galima platinti skirtingais arba tais pačiais platinimo kanalais. Tačiau pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti – tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27–29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtingi platinimo kanalai nelaikomi lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(37)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad skiriasi modulių, elementų ir plokštelių platinimo kanalai, todėl jų negalima laikyti vienu produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad modulius, elementus ir plokšteles galima platinti skirtingais arba tais pačiais platinimo kanalais. Tačiau pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti – tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27–29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtingi platinimo kanalai nelaikomi lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.

vii)   Vartotojų vertinimas

| (38) | Teigta, kad vartotojai skirtingai vertina modulius, elementus ir plokšteles, todėl jie neturėtų būti laikomi vienu produktu. |
| --- | --- |

(38)

Teigta, kad vartotojai skirtingai vertina modulius, elementus ir plokšteles, todėl jie neturėtų būti laikomi vienu produktu.

| (39) | Tačiau, kaip teigta pirmiau, pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti – tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27–29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtingas vartotojų vertinimas nelaikomas lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(39)

Tačiau, kaip teigta pirmiau, pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti – tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27–29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtingas vartotojų vertinimas nelaikomas lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.

viii)   Produktai plona plėvele

| (40) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai derėtų priskirti fotovoltinius produktus plona plėvele, nes jų pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(40)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai derėtų priskirti fotovoltinius produktus plona plėvele, nes jų pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios.

| (41) | Fotovoltiniai produktai plona plėvele aiškiai nepriskirti produkto apibrėžčiai – žr. 21 konstatuojamąją dalį. Iš tiesų fotovoltinių produktų plona plėvele fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi nuo nagrinėjamojo produkto savybių. Jie gaminami naudojant kitą gamybos procesą, be to, jie gaminami ne iš kristalinio silicio, kuris yra pagrindinė modulių, elementų ir plokštelių gamybos žaliava. Jų energijos konversijos naudingumo koeficientas yra žemesnis, be to, jų galios vatais atidavimas yra mažesnis, todėl jie netinka tai pačiai paskirčiai kaip nagrinėjamasis produktas. Tuo remiantis argumentus teko atmesti. |
| --- | --- |

(41)

Fotovoltiniai produktai plona plėvele aiškiai nepriskirti produkto apibrėžčiai – žr. 21 konstatuojamąją dalį. Iš tiesų fotovoltinių produktų plona plėvele fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi nuo nagrinėjamojo produkto savybių. Jie gaminami naudojant kitą gamybos procesą, be to, jie gaminami ne iš kristalinio silicio, kuris yra pagrindinė modulių, elementų ir plokštelių gamybos žaliava. Jų energijos konversijos naudingumo koeficientas yra žemesnis, be to, jų galios vatais atidavimas yra mažesnis, todėl jie netinka tai pačiai paskirčiai kaip nagrinėjamasis produktas. Tuo remiantis argumentus teko atmesti.

ix)   Monokristalinių plokštelių nepriskyrimas

| (42) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad monokristalinės plokštelės neturėtų būti priskirtos nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai, nes jų fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi nuo polikristalinių plokštelių. Teigta, kad skiriasi jų kristalų struktūra, jų forma ir santykis. Be to, teigta, kad Sąjungoje monokristalinės plokštelės negaminamos. |
| --- | --- |

(42)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad monokristalinės plokštelės neturėtų būti priskirtos nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai, nes jų fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi nuo polikristalinių plokštelių. Teigta, kad skiriasi jų kristalų struktūra, jų forma ir santykis. Be to, teigta, kad Sąjungoje monokristalinės plokštelės negaminamos.

| (43) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad monokristalinės plokštelės yra geresnės kokybės nei polikristalinės plokštelės, nors ir gaminamos naudojant tą patį gamybos procesą ir tą pačią žaliavą (polikristalinį silicį). Todėl daroma išvada, kad monokristalinių plokštelių ir polikristalinių plokštelių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(43)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad monokristalinės plokštelės yra geresnės kokybės nei polikristalinės plokštelės, nors ir gaminamos naudojant tą patį gamybos procesą ir tą pačią žaliavą (polikristalinį silicį). Todėl daroma išvada, kad monokristalinių plokštelių ir polikristalinių plokštelių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios.

| (44) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagrindinė galutinio naudojimo paskirtis yra tokia pati, nes tiek monokristalinės plokštelės, tiek polikristalinės plokštelės yra skirtos tik saulės elementams gaminti (atitinkamai mono- ir poli-), iš kurių galiausiai gaminami saulės energijos moduliai (atitinkamai mono- ir poli-). Nėra didelių skirtumų tarp šių dviejų rūšių plokštelių, jas abi galima pakeisti ir naudoti elementams gaminti. Dėl tvirtinimo, kad Sąjungoje monokristalinės plokštelės negaminamos, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje gaminamos tiek monokristalinės plokštelės, tiek polikristalinės plokštelės. Tuo remiantis šį argumentą tenka atmesti. |
| --- | --- |

(44)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagrindinė galutinio naudojimo paskirtis yra tokia pati, nes tiek monokristalinės plokštelės, tiek polikristalinės plokštelės yra skirtos tik saulės elementams gaminti (atitinkamai mono- ir poli-), iš kurių galiausiai gaminami saulės energijos moduliai (atitinkamai mono- ir poli-). Nėra didelių skirtumų tarp šių dviejų rūšių plokštelių, jas abi galima pakeisti ir naudoti elementams gaminti. Dėl tvirtinimo, kad Sąjungoje monokristalinės plokštelės negaminamos, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje gaminamos tiek monokristalinės plokštelės, tiek polikristalinės plokštelės. Tuo remiantis šį argumentą tenka atmesti.

x)   Pusgaminiai

| (45) | Taip pat teigta, kad plokšteles ir elementus derėtų laikyti dviem maitinimo linijos pusgaminiais, o moduliai yra galutinis produktas, todėl jų nederėtų laikyti vienu produktu. |
| --- | --- |

(45)

Taip pat teigta, kad plokšteles ir elementus derėtų laikyti dviem maitinimo linijos pusgaminiais, o moduliai yra galutinis produktas, todėl jų nederėtų laikyti vienu produktu.

| (46) | Kaip minėta pirmiau, pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti – tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27–29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtumas tarp pusgaminių ar gatavų produktų nelaikomas lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(46)

Kaip minėta pirmiau, pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti – tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27–29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtumas tarp pusgaminių ar gatavų produktų nelaikomas lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.

xi)   Saulės įkrovikliai

| (47) | Viena suinteresuotoji šalis prašė iš produkto apibrėžtosios srities išbraukti saulės baterijų plokštes, skirtas tik 12V elementams įkrauti, remdamasi tuo, kad šių plokščių galutinio naudojimo paskirtis skiriasi nuo modulių, skirtų prisijungimui prie tinklų, nes jos generuoja daug mažesnę įtampą ir todėl nėra skirtos jungtis prie tinklų. |
| --- | --- |

(47)

Viena suinteresuotoji šalis prašė iš produkto apibrėžtosios srities išbraukti saulės baterijų plokštes, skirtas tik 12V elementams įkrauti, remdamasi tuo, kad šių plokščių galutinio naudojimo paskirtis skiriasi nuo modulių, skirtų prisijungimui prie tinklų, nes jos generuoja daug mažesnę įtampą ir todėl nėra skirtos jungtis prie tinklų.

| (48) | Pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad tiriamajam produktui nepriskiriami iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus. Iš daugiau kaip šešių elementų sudaryti moduliai, skirti tik elementams įkrauti, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis ir veiksmingumu, kaip moduliai, kurie skirti jungtis prie tinklų. Jie naudoja atviros grandinės įtampą, kurios įtampa yra mažesnė nei jungimuisi prie tinklų skirtuose moduliuose naudojamos grandinės įtampa. Nepaisant šio skirtumo, atlikus tyrimą nustatyta, kad šios rūšies moduliai gali būti jungiami prie tinklo. Mažesnę įtampą galima lengvai kompensuoti didesniais matmenimis ir (arba) didesniu elementų skaičiumi. Todėl elementams įkrauti skirti moduliai ir iš daugiau kaip šešių elementų sudaryti moduliai priskiriami nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai. |
| --- | --- |

(48)

Pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad tiriamajam produktui nepriskiriami iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus. Iš daugiau kaip šešių elementų sudaryti moduliai, skirti tik elementams įkrauti, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis ir veiksmingumu, kaip moduliai, kurie skirti jungtis prie tinklų. Jie naudoja atviros grandinės įtampą, kurios įtampa yra mažesnė nei jungimuisi prie tinklų skirtuose moduliuose naudojamos grandinės įtampa. Nepaisant šio skirtumo, atlikus tyrimą nustatyta, kad šios rūšies moduliai gali būti jungiami prie tinklo. Mažesnę įtampą galima lengvai kompensuoti didesniais matmenimis ir (arba) didesniu elementų skaičiumi. Todėl elementams įkrauti skirti moduliai ir iš daugiau kaip šešių elementų sudaryti moduliai priskiriami nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai.

xii)   Išvada

| (49) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio, kaip aprašyta pirmiau, yra vienas produktas. Tačiau Komisija toliau aiškinsis, ar moduliai, elementai ir plokštelės yra vienas bendras ar du arba trys atskiri produktai. Todėl Komisija ragina visas suinteresuotąsias šalis pateikti nuomonę šiuo klausimu, atsižvelgiant į Komisijos šiuo etapu padarytą preliminarią išvadą. Bet kuriuo atveju, net jei galiausiai būtų nustatyta, kad tai du arba trys skirtingi produktai, šiame tyrime būtų nagrinėjami visi šie skirtingi produktai ir galutinės priemonės būtų nustatytos moduliams, elementams ir plokštelėms, nepriklausomai nuo to, ar jie yra vienas ar keli produktai. |
| --- | --- |

(49)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio, kaip aprašyta pirmiau, yra vienas produktas. Tačiau Komisija toliau aiškinsis, ar moduliai, elementai ir plokštelės yra vienas bendras ar du arba trys atskiri produktai. Todėl Komisija ragina visas suinteresuotąsias šalis pateikti nuomonę šiuo klausimu, atsižvelgiant į Komisijos šiuo etapu padarytą preliminarią išvadą. Bet kuriuo atveju, net jei galiausiai būtų nustatyta, kad tai du arba trys skirtingi produktai, šiame tyrime būtų nagrinėjami visi šie skirtingi produktai ir galutinės priemonės būtų nustatytos moduliams, elementams ir plokštelėms, nepriklausomai nuo to, ar jie yra vienas ar keli produktai.

C.   DEMPINGAS

1.   Kinijos Liaudies Respublika

1.1.   Rinkos ekonomikos režimas

| (50) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal 2 straipsnio 1–6 dalis. |
| --- | --- |

(50)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal 2 straipsnio 1–6 dalis.

| (51) | Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami šie kriterijai:






  1. | verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes; |
| --- | --- | --- |

(51)

Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami šie kriterijai:

1.

verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;

| 2. | įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį; |
| --- | --- |

2.

įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį;

| 3. | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3.

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4. | bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas ir |
| --- | --- |

4.

bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas ir

| 5. | valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5.

valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (52) | Atliekant šį tyrimą visi atrinkti eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir iki nustatytų terminų pateikė užpildytas RER prašymo formas. |
| --- | --- |

(52)

Atliekant šį tyrimą visi atrinkti eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir iki nustatytų terminų pateikė užpildytas RER prašymo formas.

| (53) | Komisija rinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamų bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymuose pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(53)

Komisija rinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamų bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymuose pateiktą informaciją.

| (54) | Patikrinus nustatyta, kad visi septyni RER prašantys eksportuojantys gamintojai (bendrovių grupės) neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytų kriterijų. |
| --- | --- |

(54)

Patikrinus nustatyta, kad visi septyni RER prašantys eksportuojantys gamintojai (bendrovių grupės) neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytų kriterijų.

| (55) | Visos septynios bendrovių grupės naudojosi lengvatinių mokesčių sistema (-omis) ir dotacijomis, todėl neįrodė, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos nebūtų likusių didelių iškraipymų, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 3 kriterijaus reikalavimų. |
| --- | --- |

(55)

Visos septynios bendrovių grupės naudojosi lengvatinių mokesčių sistema (-omis) ir dotacijomis, todėl neįrodė, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos nebūtų likusių didelių iškraipymų, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 3 kriterijaus reikalavimų.

| (56) | Šešios bendrovių grupės neįrodė, kad jų apskaitos įrašus tikrintų nepriklausomi auditoriai pagal tarptautinius apskaitos standartus, todėl neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 2 kriterijaus reikalavimų. |
| --- | --- |

(56)

Šešios bendrovių grupės neįrodė, kad jų apskaitos įrašus tikrintų nepriklausomi auditoriai pagal tarptautinius apskaitos standartus, todėl neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 2 kriterijaus reikalavimų.

| (57) | Viena bendrovių grupė neįrodė, kad visoms jos bendrovėms būtų taikomi bankroto įstatymai, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 4 kriterijaus reikalavimų. |
| --- | --- |

(57)

Viena bendrovių grupė neįrodė, kad visoms jos bendrovėms būtų taikomi bankroto įstatymai, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 4 kriterijaus reikalavimų.

| (58) | Be to, trys bendrovių grupės negalėjo įrodyti, kad būtų nesusijusios su dideliu valstybės kišimusi, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 1 kriterijaus reikalavimų. |
| --- | --- |

(58)

Be to, trys bendrovių grupės negalėjo įrodyti, kad būtų nesusijusios su dideliu valstybės kišimusi, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 1 kriterijaus reikalavimų.

| (59) | Atskleidus išvadas dėl RER taikymo visos atrinktos bendrovės pateikė pastabų. |
| --- | --- |

(59)

Atskleidus išvadas dėl RER taikymo visos atrinktos bendrovės pateikė pastabų.

| (60) | Dvi bendrovių grupės pateikė procedūrinę pastabą ir teigė, kad sprendimas dėl RER priimtas ne laiku, t. y. praėjus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytam trijų mėnesių laikotarpiui, dėl to tyrimas turėtų būti nedelsiant nutrauktas. Teiginį jos pagrindė Teisingumo Teismo sprendimais Brosmann
   (4) ir Aokang Shoes
   (5) bylose. |
| --- | --- |

(60)

Dvi bendrovių grupės pateikė procedūrinę pastabą ir teigė, kad sprendimas dėl RER priimtas ne laiku, t. y. praėjus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytam trijų mėnesių laikotarpiui, dėl to tyrimas turėtų būti nedelsiant nutrauktas. Teiginį jos pagrindė Teisingumo Teismo sprendimais Brosmann
   (4) ir Aokang Shoes
   (5) bylose.

| (61) | Pirmiausia primenama, kad Brosmann ir Aokang bylos nėra susijusios su analizės dėl RER taikymo teisėtumo vertinimu vykdant šį tyrimą, nes šios bylos, priešingai nei šis tyrimas, yra susijusios su atvejais, kai vertinimai dėl RER taikymo iš viso nebuvo atliekami. |
| --- | --- |

(61)

Pirmiausia primenama, kad Brosmann ir Aokang bylos nėra susijusios su analizės dėl RER taikymo teisėtumo vertinimu vykdant šį tyrimą, nes šios bylos, priešingai nei šis tyrimas, yra susijusios su atvejais, kai vertinimai dėl RER taikymo iš viso nebuvo atliekami.

| (62) | Be to, Brosmann ir Aokang bylos nėra susijusios su šio tyrimo teisėtumo vertinimu, nes nuo to laiko pagrindinis reglamentas buvo iš dalies pakeistas. Iš dalies pakeistoje 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad Komisija sprendimus dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį priima tik dėl atrinktų bendrovių ir kad toks sprendimas priimamas per septynis mėnesius, bet ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius nuo tyrimo inicijavimo. Šis iš dalies pakeistas straipsnis nuo 2012 m. gruodžio 15 d. taikomas visiems naujiems ir vykdomiems tyrimams, įskaitant šį tyrimą. |
| --- | --- |

(62)

Be to, Brosmann ir Aokang bylos nėra susijusios su šio tyrimo teisėtumo vertinimu, nes nuo to laiko pagrindinis reglamentas buvo iš dalies pakeistas. Iš dalies pakeistoje 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad Komisija sprendimus dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį priima tik dėl atrinktų bendrovių ir kad toks sprendimas priimamas per septynis mėnesius, bet ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius nuo tyrimo inicijavimo. Šis iš dalies pakeistas straipsnis nuo 2012 m. gruodžio 15 d. taikomas visiems naujiems ir vykdomiems tyrimams, įskaitant šį tyrimą.

| (63) | Bet kuriuo atveju turi būti patvirtintas aiškinimas pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kad teisė nustatyti RER nebuvo per se pažeista, nepaisant to, kad nebuvo laikomasi trijų mėnesių termino. |
| --- | --- |

(63)

Bet kuriuo atveju turi būti patvirtintas aiškinimas pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kad teisė nustatyti RER nebuvo per se pažeista, nepaisant to, kad nebuvo laikomasi trijų mėnesių termino.

| (64) | Daugiausia pastabų gauta dėl lengvatinių mokesčių sistemos ir dotacijų. Eksportuotojai neužginčijo nustatytų faktų, tačiau suabejojo jų svarba tenkinant RER taikymo 3 kriterijų. Tiksliau jie tvirtino, kad valstybės lengvatos nesudaro didelės jų atitinkamos apyvartos dalies. |
| --- | --- |

(64)

Daugiausia pastabų gauta dėl lengvatinių mokesčių sistemos ir dotacijų. Eksportuotojai neužginčijo nustatytų faktų, tačiau suabejojo jų svarba tenkinant RER taikymo 3 kriterijų. Tiksliau jie tvirtino, kad valstybės lengvatos nesudaro didelės jų atitinkamos apyvartos dalies.

| (65) | Dėl to pažymima, kad pajamų mokesčių sistema, pagal kurią Vyriausybės strateginėmis laikomoms tam tikroms bendrovėms sudaromos palankesnės sąlygos, akivaizdžiai nėra rinkos ekonomikos sistema. Šiai sistemai planinė ekonomika vis dar daro didelį poveikį. Taip pat pažymima, kad dėl pajamų mokesčio lengvatų esama didelių iškraipymų, nes dėl šių lengvatų visiškai pasikeičia ikimokestinio bendrovės pelno suma, kurią bendrovė turi gauti, kad būtų patraukli investuotojams. Be to, iškraipymai yra nuolatinio pobūdžio, todėl per tiriamąjį laikotarpį gauta bendra nauda dėl lengvatos pobūdžio yra neaktuali vertinant, ar iškraipymai yra dideli. Iškraipymų dydžio vertinimas veikiau turi būti grindžiamas bendru priemonės poveikiu bendrovės finansinei ir ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(65)

Dėl to pažymima, kad pajamų mokesčių sistema, pagal kurią Vyriausybės strateginėmis laikomoms tam tikroms bendrovėms sudaromos palankesnės sąlygos, akivaizdžiai nėra rinkos ekonomikos sistema. Šiai sistemai planinė ekonomika vis dar daro didelį poveikį. Taip pat pažymima, kad dėl pajamų mokesčio lengvatų esama didelių iškraipymų, nes dėl šių lengvatų visiškai pasikeičia ikimokestinio bendrovės pelno suma, kurią bendrovė turi gauti, kad būtų patraukli investuotojams. Be to, iškraipymai yra nuolatinio pobūdžio, todėl per tiriamąjį laikotarpį gauta bendra nauda dėl lengvatos pobūdžio yra neaktuali vertinant, ar iškraipymai yra dideli. Iškraipymų dydžio vertinimas veikiau turi būti grindžiamas bendru priemonės poveikiu bendrovės finansinei ir ekonominei padėčiai.

| (66) | Kalbant apie 2 kriterijų, trys bendrovių grupės teigė, kad jos laikėsi susijusių tarptautinės apskaitos standartų taisyklių, nes jų JAV konsoliduotosios ataskaitos visiškai atitiko minėtus standartus. Be to, kai kurios bendrovės teigė, kad apskritai jų ataskaitos atitiko Kinijos apskaitos standartus, kuriuos jos laiko lygiaverčiais tarptautiniams standartams. Tačiau šiuo atveju aiškinamasi ne tai, ar Kinijos apskaitos standartai atitinka tarptautinius apskaitos standartus. Aiškinamasi, ar ataskaitos atitinka taikytinus apskaitos standartus ar ne. Tiksliau pateikiant minėtas pastabas neatsižvelgta į tai, kad tiriamų Kinijos bendrovių pavienių finansinių ataskaitų atveju nustatyta, kad pažeista keletas tarptautinių apskaitos standartų (ir atitinkami Kinijos lygiaverčių standartų), įskaitant visų pirma atsargų nuvertėjimo ir susijusių šalių sandorių atskleidimo standartus. |
| --- | --- |

(66)

Kalbant apie 2 kriterijų, trys bendrovių grupės teigė, kad jos laikėsi susijusių tarptautinės apskaitos standartų taisyklių, nes jų JAV konsoliduotosios ataskaitos visiškai atitiko minėtus standartus. Be to, kai kurios bendrovės teigė, kad apskritai jų ataskaitos atitiko Kinijos apskaitos standartus, kuriuos jos laiko lygiaverčiais tarptautiniams standartams. Tačiau šiuo atveju aiškinamasi ne tai, ar Kinijos apskaitos standartai atitinka tarptautinius apskaitos standartus. Aiškinamasi, ar ataskaitos atitinka taikytinus apskaitos standartus ar ne. Tiksliau pateikiant minėtas pastabas neatsižvelgta į tai, kad tiriamų Kinijos bendrovių pavienių finansinių ataskaitų atveju nustatyta, kad pažeista keletas tarptautinių apskaitos standartų (ir atitinkami Kinijos lygiaverčių standartų), įskaitant visų pirma atsargų nuvertėjimo ir susijusių šalių sandorių atskleidimo standartus.

| (67) | Kalbant apie 1 kriterijų, atsižvelgiant į šalių pateiktas pastabas ir sprendimą byloje C-337/09 P (6) daroma išvada, kad šį kriterijų atitiko visos bendrovės. Tačiau bendras sprendimas dėl RER taikymo visiems atrinktiems eksportuotojams nekeičiamas, nes jie neatitiko 2 ir 3 kriterijų reikalavimų. |
| --- | --- |

(67)

Kalbant apie 1 kriterijų, atsižvelgiant į šalių pateiktas pastabas ir sprendimą byloje C-337/09 P (6) daroma išvada, kad šį kriterijų atitiko visos bendrovės. Tačiau bendras sprendimas dėl RER taikymo visiems atrinktiems eksportuotojams nekeičiamas, nes jie neatitiko 2 ir 3 kriterijų reikalavimų.

| (68) | Dėl 4 kriterijaus, 57 konstatuojamojoje dalyje minėta bendrovių grupė įrodė, kad tuo metu pagrindinei Kinijos grupės bendrovei inicijuota bankroto procedūra. Todėl daroma išvada, kad ta bendrovių grupė šį kriterijų tenkino. Tačiau bendras sprendimas dėl RER taikymo šiai bendrovių grupei nekeičiamas, nes grupės bendrovės neatitiko 2 ir 3 kriterijų reikalavimų. |
| --- | --- |

(68)

Dėl 4 kriterijaus, 57 konstatuojamojoje dalyje minėta bendrovių grupė įrodė, kad tuo metu pagrindinei Kinijos grupės bendrovei inicijuota bankroto procedūra. Todėl daroma išvada, kad ta bendrovių grupė šį kriterijų tenkino. Tačiau bendras sprendimas dėl RER taikymo šiai bendrovių grupei nekeičiamas, nes grupės bendrovės neatitiko 2 ir 3 kriterijų reikalavimų.

| (69) | Daroma išvada, kad nebuvo įrodyta, jog kuris nors iš atrinktų eksportuojančių gamintojų atitinka 2 ir (arba) 3 RER taikymo kriterijus. Taigi nė vienai šių bendrovių negalima taikyti RER. |
| --- | --- |

(69)

Daroma išvada, kad nebuvo įrodyta, jog kuris nors iš atrinktų eksportuojančių gamintojų atitinka 2 ir (arba) 3 RER taikymo kriterijus. Taigi nė vienai šių bendrovių negalima taikyti RER.

1.2.   Individualus nagrinėjimas

| (70) | Individualaus nagrinėjimo prašymus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pateikė aštuoniolika neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių. |
| --- | --- |

(70)

Individualaus nagrinėjimo prašymus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pateikė aštuoniolika neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių.

| (71) | Atsižvelgdama į tai, kad gauta daug prašymų, Komisija preliminariai nutarė, kad individualūs nagrinėjimai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. Todėl preliminariai nuspręsta netenkinti nė vieno individualaus nagrinėjimo prašymo. |
| --- | --- |

(71)

Atsižvelgdama į tai, kad gauta daug prašymų, Komisija preliminariai nutarė, kad individualūs nagrinėjimai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. Todėl preliminariai nuspręsta netenkinti nė vieno individualaus nagrinėjimo prašymo.

1.3.   Panaši šalis

| (72) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis). |
| --- | --- |

(72)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis).

| (73) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ji ketina pasirinkti JAV, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabų dėl šio pasirinkimo. |
| --- | --- |

(73)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ji ketina pasirinkti JAV, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabų dėl šio pasirinkimo.

| (74) | Kai kurie eksportuotojai ir importuotojai pateikė pastabų dėl panašios šalies pasirinkimo ir tvirtino, jog JAV nėra tinkama panaši šalis daugiausia dėl to, kad JAV rinka dalį tiriamojo laikotarpio antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis buvo apsaugota nuo importo iš Kinijos. |
| --- | --- |

(74)

Kai kurie eksportuotojai ir importuotojai pateikė pastabų dėl panašios šalies pasirinkimo ir tvirtino, jog JAV nėra tinkama panaši šalis daugiausia dėl to, kad JAV rinka dalį tiriamojo laikotarpio antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis buvo apsaugota nuo importo iš Kinijos.

| (75) | Suinteresuotųjų šalių siūlymu tinkamesnėmis panašiomis šalimis būtų Taivanas, Indija ir Pietų Korėja. Gavus šias pastabas nuspręsta išplėsti tinkamos panašios šalies parinkimo analizę. Taigi, kreiptasi į visus didžiuosius saulės baterijų plokščių gamintojus. Iš viso susisiekta su 34 bendrovėmis Indijoje, 9 bendrovėmis Japonijoje, 15 bendrovių Malaizijoje, 2 bendrovėmis Meksikoje, 34 bendrovėmis Korėjoje, 9 bendrovėmis Singapūre, 43 bendrovėmis Taivane ir 21 bendrove JAV. |
| --- | --- |

(75)

Suinteresuotųjų šalių siūlymu tinkamesnėmis panašiomis šalimis būtų Taivanas, Indija ir Pietų Korėja. Gavus šias pastabas nuspręsta išplėsti tinkamos panašios šalies parinkimo analizę. Taigi, kreiptasi į visus didžiuosius saulės baterijų plokščių gamintojus. Iš viso susisiekta su 34 bendrovėmis Indijoje, 9 bendrovėmis Japonijoje, 15 bendrovių Malaizijoje, 2 bendrovėmis Meksikoje, 34 bendrovėmis Korėjoje, 9 bendrovėmis Singapūre, 43 bendrovėmis Taivane ir 21 bendrove JAV.

| (76) | Atsakymus pateikė dvi Indijos bendrovės, dvi Taivano bendrovės ir dvi JAV bendrovės. Kadangi Taivano bendrovės gamino beveik išskirtinai tik fotovoltinius elementus, kai iš Kinijos daugiausia eksportuota modulių, o JAV, atsižvelgiant į gautas pastabas, buvo laikomos netinkama panašia šalimi, todėl preliminariai nuspręsta panašia šalimi pasirinkti Indiją. Pažymėtina, kad Komisija gali prie šio klausimo grįžti, jei toliau vykdant tyrimą paaiškėtų, kad moduliai, elementai ir plokštelės yra du ar trys skirtingi produktai. Tiksliau gali tekti plokštelėms pasirinkti kitą panašią šalį, nes Indijoje plokštelės negaminamos. |
| --- | --- |

(76)

Atsakymus pateikė dvi Indijos bendrovės, dvi Taivano bendrovės ir dvi JAV bendrovės. Kadangi Taivano bendrovės gamino beveik išskirtinai tik fotovoltinius elementus, kai iš Kinijos daugiausia eksportuota modulių, o JAV, atsižvelgiant į gautas pastabas, buvo laikomos netinkama panašia šalimi, todėl preliminariai nuspręsta panašia šalimi pasirinkti Indiją. Pažymėtina, kad Komisija gali prie šio klausimo grįžti, jei toliau vykdant tyrimą paaiškėtų, kad moduliai, elementai ir plokštelės yra du ar trys skirtingi produktai. Tiksliau gali tekti plokštelėms pasirinkti kitą panašią šalį, nes Indijoje plokštelės negaminamos.

| (77) | Vienas Indijos gamintojas pateikė neišsamius atsakymus. Todėl šios bendrovės pateiktos informacijos nebuvo galima naudoti normaliajai vertei nustatyti. Tačiau bendrovės pateiktą ir patikrintą informaciją galima naudoti patvirtinant, kad visapusiškai bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pateikta informacija buvo iš tiesų tipiška Indijos rinkai. |
| --- | --- |

(77)

Vienas Indijos gamintojas pateikė neišsamius atsakymus. Todėl šios bendrovės pateiktos informacijos nebuvo galima naudoti normaliajai vertei nustatyti. Tačiau bendrovės pateiktą ir patikrintą informaciją galima naudoti patvirtinant, kad visapusiškai bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pateikta informacija buvo iš tiesų tipiška Indijos rinkai.

1.4.   Normalioji vertė

| (78) | Kadangi nė vienam atrinktam Kinijos eksportuotojui RER netaikytas, normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatą buvo apskaičiuota remiantis Indijos, kaip panašios trečiosios rinkos ekonomikos šalies, duomenimis. |
| --- | --- |

(78)

Kadangi nė vienam atrinktam Kinijos eksportuotojui RER netaikytas, normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatą buvo apskaičiuota remiantis Indijos, kaip panašios trečiosios rinkos ekonomikos šalies, duomenimis.

| (79) | Pirma, nustatyta, kokių rūšių produktai, kuriuos panašios šalies gamintojas pardavė vidaus rinkoje, buvo identiški arba tiesiogiai palyginami su eksportui į Sąjungą parduotais produktais. |
| --- | --- |

(79)

Pirma, nustatyta, kokių rūšių produktai, kuriuos panašios šalies gamintojas pardavė vidaus rinkoje, buvo identiški arba tiesiogiai palyginami su eksportui į Sąjungą parduotais produktais.

| (80) | Po to Komisija nagrinėjo, ar galima laikyti, kad panašios šalies gamintojo kiekvienos rūšies panašus produktas, kuris buvo parduotas vidaus rinkoje, buvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį vidaus rinkoje per TL. |
| --- | --- |

(80)

Po to Komisija nagrinėjo, ar galima laikyti, kad panašios šalies gamintojo kiekvienos rūšies panašus produktas, kuris buvo parduotas vidaus rinkoje, buvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį vidaus rinkoje per TL.

| (81) | Kai tam tikros rūšies produkto, parduoto už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms, arba už jas didesnę, buvo parduota daugiau nei 80 % viso parduoto tos rūšies produkto kiekio ir kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis faktine vidaus rinkos kaina. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(81)

Kai tam tikros rūšies produkto, parduoto už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms, arba už jas didesnę, buvo parduota daugiau nei 80 % viso parduoto tos rūšies produkto kiekio ir kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis faktine vidaus rinkos kaina. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis.

| (82) | Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % arba mažiau visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(82)

Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % arba mažiau visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

| (83) | Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(83)

Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.

| (84) | Tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, atveju, taip pat tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduodami vidaus rinkoje, atveju naudota apskaičiuotoji normalioji vertė. |
| --- | --- |

(84)

Tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, atveju, taip pat tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduodami vidaus rinkoje, atveju naudota apskaičiuotoji normalioji vertė.

| (85) | Apskaičiuojant normaliąją vertę, vienintelio visapusiškai bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo panašaus produkto pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) svertinis vidurkis ir už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą gauto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo pridėti prie jo vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(85)

Apskaičiuojant normaliąją vertę, vienintelio visapusiškai bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo panašaus produkto pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) svertinis vidurkis ir už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą gauto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo pridėti prie jo vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.

| (86) | Saulės plokštelių normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti naudojant 79–85 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką, nes nė vienas bendradarbiaujantis Indijos gamintojas saulės plokštelių nepardavė. Tikrinta, ar normaliąją vertę būtų galima nustatyti remiantis labai panašiu produktu, prireikus tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į fizinių savybių skirtumus. Saulės plokštelių atveju panašiausias produktas būtų saulės elementas. Tačiau plokšteles dar reikia gerokai perdirbti, kad jos taptų elementais. Be to, pagal šį metodą reikėtų daug koreguoti, o to neįmanoma patikimai kiekybiškai įvertinti. Todėl elementų normaliosios vertės negalima naudoti kaip pagrindo plokštelių normaliajai vertei apskaičiuoti. Kaip alternatyva manyta naudoti plokštelių, kurias pardavė rinkos ekonomikos šalių gamintojai Indijos rinkoje, kainas, nes šios kainos yra tipiškos tomis rinkos sąlygomis, kurios dominuoja Indijos plokštelių rinkoje. Kadangi didžiausias plokštelių rinkos ekonomikos tiekėjas panašios šalies gamintojams yra Pietų Korėja, normalioji vertė nustatyta remiantis Pietų Korėjos plokštelių kainomis Indijos rinkoje. |
| --- | --- |

(86)

Saulės plokštelių normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti naudojant 79–85 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką, nes nė vienas bendradarbiaujantis Indijos gamintojas saulės plokštelių nepardavė. Tikrinta, ar normaliąją vertę būtų galima nustatyti remiantis labai panašiu produktu, prireikus tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į fizinių savybių skirtumus. Saulės plokštelių atveju panašiausias produktas būtų saulės elementas. Tačiau plokšteles dar reikia gerokai perdirbti, kad jos taptų elementais. Be to, pagal šį metodą reikėtų daug koreguoti, o to neįmanoma patikimai kiekybiškai įvertinti. Todėl elementų normaliosios vertės negalima naudoti kaip pagrindo plokštelių normaliajai vertei apskaičiuoti. Kaip alternatyva manyta naudoti plokštelių, kurias pardavė rinkos ekonomikos šalių gamintojai Indijos rinkoje, kainas, nes šios kainos yra tipiškos tomis rinkos sąlygomis, kurios dominuoja Indijos plokštelių rinkoje. Kadangi didžiausias plokštelių rinkos ekonomikos tiekėjas panašios šalies gamintojams yra Pietų Korėja, normalioji vertė nustatyta remiantis Pietų Korėjos plokštelių kainomis Indijos rinkoje.

1.5.   Eksporto kaina

| (87) | Eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves. |
| --- | --- |

(87)

Eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves.

| (88) | Kai produktas eksportui į Sąjungą buvo parduodamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(88)

Kai produktas eksportui į Sąjungą buvo parduodamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

| (89) | Kai produktas eksportui į Sąjungą buvo parduodamas per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis pirmojo šių susijusių bendrovių perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainomis. Koreguota atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Nustatant pelno dydį naudotas nesusijusio bendradarbiaujančio importuotojo už nagrinėjamąjį produktą gautas pelnas, nes faktinis susijusio importuotojo pelnas laikytas nepatikimu dėl eksportuojančio gamintojo ir susijusio importuotojo ryšių. |
| --- | --- |

(89)

Kai produktas eksportui į Sąjungą buvo parduodamas per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis pirmojo šių susijusių bendrovių perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainomis. Koreguota atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Nustatant pelno dydį naudotas nesusijusio bendradarbiaujančio importuotojo už nagrinėjamąjį produktą gautas pelnas, nes faktinis susijusio importuotojo pelnas laikytas nepatikimu dėl eksportuojančio gamintojo ir susijusio importuotojo ryšių.

1.6.   Palyginimas

| (90) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(90)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (91) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(91)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (92) | Prireikus koreguota atsižvelgiant į fizines savybes, netiesioginius mokesčius, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, taip pat pakavimo, kreditų, komisinių ir banko mokesčių sąnaudas visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir grindžiamas patvirtintais įrodymais. |
| --- | --- |

(92)

Prireikus koreguota atsižvelgiant į fizines savybes, netiesioginius mokesčius, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, taip pat pakavimo, kreditų, komisinių ir banko mokesčių sąnaudas visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir grindžiamas patvirtintais įrodymais.

1.7.   Dempingo skirtumai

| (93) | Atrinktų bendrovių atveju panašiai šaliai nustatyta kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(93)

Atrinktų bendrovių atveju panašiai šaliai nustatyta kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (94) | Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas kaip atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytų skirtumų svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(94)

Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas kaip atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytų skirtumų svertinis vidurkis.

| (95) | Visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams dempingo skirtumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Tam pirmiausia nustatytas bendradarbiavimo lygis, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir visą importo iš Kinijos į Sąjungą apimtį. |
| --- | --- |

(95)

Visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams dempingo skirtumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Tam pirmiausia nustatytas bendradarbiavimo lygis, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir visą importo iš Kinijos į Sąjungą apimtį.

| (96) | Kadangi bendradarbiavimas sudarė daugiau nei 80 % visos Kinijos eksporto į Sąjungą apimties, bendradarbiavimo lygį galima laikyti aukštu. Kadangi nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiautų, kitoms bendrovėms taikomas dempingo skirtumas nustatytas tokio dydžio kaip didžiausias atrinktai bendrovei nustatytas dempingo skirtumas. Manyta, kad taip daryti tikslinga, nes nėra požymių, kad nebendradarbiaujančios bendrovės būtų nustačiusios mažesnes dempingo kainas, ir siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą. |
| --- | --- |

(96)

Kadangi bendradarbiavimas sudarė daugiau nei 80 % visos Kinijos eksporto į Sąjungą apimties, bendradarbiavimo lygį galima laikyti aukštu. Kadangi nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiautų, kitoms bendrovėms taikomas dempingo skirtumas nustatytas tokio dydžio kaip didžiausias atrinktai bendrovei nustatytas dempingo skirtumas. Manyta, kad taip daryti tikslinga, nes nėra požymių, kad nebendradarbiaujančios bendrovės būtų nustačiusios mažesnes dempingo kainas, ir siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą.

| (97) | Tuo remiantis laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentu, yra šie:






  Bendrovė | Dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd. | 93,3 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd. | 112,6 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd. | 88,4 % |
| JingAo Solar Co. Ltd.
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd. | 99,0 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd. | 48,1 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
  Suntech Power Co., Ltd.
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 71,5 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd.
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd. | 96,2 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės (1 priedas) | 88,5 % |
| Visos kitos bendrovės | 112,6 % |

(97)

Tuo remiantis laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentu, yra šie:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.

93,3 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.

112,6 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.

88,4 %

JingAo Solar Co. Ltd.

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.

99,0 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.

48,1 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd.

Luoyang Suntech Power Co. Ltd.

Suntech Power Co., Ltd.

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

71,5 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd.

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

96,2 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės (1 priedas)

88,5 %

Visos kitos bendrovės

112,6 %

D.   ŽALA

1.   Sąjungos pramonės ir Sąjungos gamybos apibrėžtis

| (98) | Panašų produktą Sąjungoje gamino apie 220 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau vadinami Sąjungos pramone. |
| --- | --- |

(98)

Panašų produktą Sąjungoje gamino apie 220 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau vadinami Sąjungos pramone.

| (99) | Visai Sąjungos gamybos apimčiai per TL nustatyti naudota visa turima su Sąjungos pramone susijusi informacija, įskaitant skunde pateiktą informaciją, nepriklausomos konsultacinės bendrovės Europressedienst (toliau – konsultantas) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintus klausimyno atsakymus, nes nėra išsamios viešos informacijos apie gamybą. Kadangi moduliai, elementai ir plokštelės į Sąjungą importuojami pagal muitų pozicijas, kurios taikomos ir kitiems produktams, kurie šiame tyrime nenagrinėjami, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis konsultanto pateiktais duomenimis. Jei įmanoma, konsultanto pateikti duomenys buvo kryžminiu būdu sutikrinti su viešų šaltinių duomenimis ir su patikrintais klausimyno atsakymais. |
| --- | --- |

(99)

Visai Sąjungos gamybos apimčiai per TL nustatyti naudota visa turima su Sąjungos pramone susijusi informacija, įskaitant skunde pateiktą informaciją, nepriklausomos konsultacinės bendrovės Europressedienst (toliau – konsultantas) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintus klausimyno atsakymus, nes nėra išsamios viešos informacijos apie gamybą. Kadangi moduliai, elementai ir plokštelės į Sąjungą importuojami pagal muitų pozicijas, kurios taikomos ir kitiems produktams, kurie šiame tyrime nenagrinėjami, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis konsultanto pateiktais duomenimis. Jei įmanoma, konsultanto pateikti duomenys buvo kryžminiu būdu sutikrinti su viešų šaltinių duomenimis ir su patikrintais klausimyno atsakymais.

| (100) | Tuo remiantis nustatyta, kad visa Sąjungos gamybos apimtis per TL buvo apie 4 GW modulių, 2 GW elementų ir 2 GW plokštelių. |
| --- | --- |

(100)

Tuo remiantis nustatyta, kad visa Sąjungos gamybos apimtis per TL buvo apie 4 GW modulių, 2 GW elementų ir 2 GW plokštelių.

| (101) | Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 18–21 % visos Sąjungos modulių gamybos apimties, 17–24 % visos Sąjungos elementų gamybos apimties ir 28–35 % visos Sąjungos plokštelių gamybos apimties. |
| --- | --- |

(101)

Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 18–21 % visos Sąjungos modulių gamybos apimties, 17–24 % visos Sąjungos elementų gamybos apimties ir 28–35 % visos Sąjungos plokštelių gamybos apimties.

2.   Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas

| (102) | Dalis Sąjungos pramonės bendrovių yra vertikaliai integruotos, o didelė Sąjungos pramonės produkcijos, ypač elementų ir plokštelių, dalis skirta uždarajam naudojimui. |
| --- | --- |

(102)

Dalis Sąjungos pramonės bendrovių yra vertikaliai integruotos, o didelė Sąjungos pramonės produkcijos, ypač elementų ir plokštelių, dalis skirta uždarajam naudojimui.

| (103) | Norint nustatyti, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, ir apibrėžti suvartojimo ir kitus ekonominius rodiklius nagrinėta, ar reikia atsižvelgti (ir kokiu mastu) į tolesnį Sąjungos pramonės panašaus produkto produkcijos naudojimą (uždarąjį naudojimą). |
| --- | --- |

(103)

Norint nustatyti, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, ir apibrėžti suvartojimo ir kitus ekonominius rodiklius nagrinėta, ar reikia atsižvelgti (ir kokiu mastu) į tolesnį Sąjungos pramonės panašaus produkto produkcijos naudojimą (uždarąjį naudojimą).

| (104) | Siekiant kiek įmanoma išsamiau apibūdinti Sąjungos pramonės padėtį buvo analizuojami su visa panašaus produkto veikla susiję duomenys ir vėliau nustatyta, ar produkcija skirta uždarajam naudojimui ar laisvajai rinkai. |
| --- | --- |

(104)

Siekiant kiek įmanoma išsamiau apibūdinti Sąjungos pramonės padėtį buvo analizuojami su visa panašaus produkto veikla susiję duomenys ir vėliau nustatyta, ar produkcija skirta uždarajam naudojimui ar laisvajai rinkai.

| (105) | Nustatyta, kad toliau nurodyti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai turėtų būti nagrinėjami atsižvelgiant į visą veiklą (įskaitant pramonės uždarąjį naudojimą): suvartojimas, pardavimo apimtis, gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, augimas, investicijos, atsargos, užimtumas, našumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir dempingo skirtumo dydis. Taip yra dėl to, kad per tyrimą nustatyta, kad tuos rodiklius būtų galima pagrįstai išnagrinėti atsižvelgiant į visą veiklą, nes uždarajam naudojimui skirtai produkcijai konkurencija su importu iš nagrinėjamosios šalies turėjo tokį patį poveikį. Toliau uždaroji ir laisvoji rinka kartu vadinamos „visa rinka“. |
| --- | --- |

(105)

Nustatyta, kad toliau nurodyti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai turėtų būti nagrinėjami atsižvelgiant į visą veiklą (įskaitant pramonės uždarąjį naudojimą): suvartojimas, pardavimo apimtis, gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, augimas, investicijos, atsargos, užimtumas, našumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir dempingo skirtumo dydis. Taip yra dėl to, kad per tyrimą nustatyta, kad tuos rodiklius būtų galima pagrįstai išnagrinėti atsižvelgiant į visą veiklą, nes uždarajam naudojimui skirtai produkcijai konkurencija su importu iš nagrinėjamosios šalies turėjo tokį patį poveikį. Toliau uždaroji ir laisvoji rinka kartu vadinamos „visa rinka“.

| (106) | Dėl pelningumo: analizuojant dėmesys skirtas laisvajai rinkai, nes nustatyta, kad kainos uždarojoje rinkoje ne visada atspindėjo rinkos kainas ir turėjo poveikio šiam rodikliui. |
| --- | --- |

(106)

Dėl pelningumo: analizuojant dėmesys skirtas laisvajai rinkai, nes nustatyta, kad kainos uždarojoje rinkoje ne visada atspindėjo rinkos kainas ir turėjo poveikio šiam rodikliui.

3.   Sąjungos suvartojimas

| (107) | Sąjungos suvartojimą sudarė visas nagrinėjamojo produkto importuotas kiekis ir visas panašaus produkto Sąjungoje parduotas kiekis, įskaitant uždarajam naudojimui skirtą parduotą kiekį. Išsamių duomenų apie visą Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotą kiekį nebuvo. Be to, į Sąjungą importuojamas produktas buvo registruojamas taikant muitų pozicijas, kurioms buvo priskirti ir kiti produktai, kurie šiame tyrime nenagrinėjami. Todėl nustatant importo apimtį ir vertę nebuvo galima remtis Eurostatu. Taigi, Sąjungos suvartojimas buvo pagrįstas 99 konstatuojamojoje dalyje nurodyto konsultanto pateiktais duomenimis, kurie buvo kryžminiu būdu sutikrinti su viešų šaltinių, pvz., rinkos tyrimų ir viešų tyrimų, duomenimis ir patikrintais klausimyno atsakymais. |
| --- | --- |

(107)

Sąjungos suvartojimą sudarė visas nagrinėjamojo produkto importuotas kiekis ir visas panašaus produkto Sąjungoje parduotas kiekis, įskaitant uždarajam naudojimui skirtą parduotą kiekį. Išsamių duomenų apie visą Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotą kiekį nebuvo. Be to, į Sąjungą importuojamas produktas buvo registruojamas taikant muitų pozicijas, kurioms buvo priskirti ir kiti produktai, kurie šiame tyrime nenagrinėjami. Todėl nustatant importo apimtį ir vertę nebuvo galima remtis Eurostatu. Taigi, Sąjungos suvartojimas buvo pagrįstas 99 konstatuojamojoje dalyje nurodyto konsultanto pateiktais duomenimis, kurie buvo kryžminiu būdu sutikrinti su viešų šaltinių, pvz., rinkos tyrimų ir viešų tyrimų, duomenimis ir patikrintais klausimyno atsakymais.

| (108) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1-a   lentelė


  Modulių suvartojimas Sąjungoje (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visa rinka | 5 465 | 12 198 | 19 878 | 17 538 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 223 | 364 | 321 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

(108)

Sąjungos suvartojimo raida:

1-a   lentelė

Modulių suvartojimas Sąjungoje (MW)

2009

2010

2011

TL

Visa rinka

5 465

12 198

19 878

17 538

Indeksas (2009 m. = 100)

100

223

364

321

Šaltinis:

Europressedienst

1-b   lentelė

Elementų suvartojimas Sąjungoje (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visa rinka | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Visa rinka

2 155

3 327

4 315

4 021

Indeksas (2009 m. = 100)

100

154

200

187

Šaltinis:

Europressedienst

1-c   lentelė

Plokštelių suvartojimas Sąjungoje (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visa rinka | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 163 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 141 | 162 | 129 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Visa rinka

1 683

2 376

2 723

2 163

Indeksas (2009 m. = 100)

100

141

162

129

Šaltinis:

Europressedienst

| (109) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį nuo 2009 m. iki TL modulių suvartojimas Sąjungoje padidėjo 221 %, elementų – 87 %, o plokštelių – 29 %, tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Apskritai tiriamojo produkto suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, palyginti su 2009 m. lygiu. |
| --- | --- |

(109)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį nuo 2009 m. iki TL modulių suvartojimas Sąjungoje padidėjo 221 %, elementų – 87 %, o plokštelių – 29 %, tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Apskritai tiriamojo produkto suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, palyginti su 2009 m. lygiu.

4.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (110) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

  2-a   lentelė


  Modulių importas iš KLR (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR apimtis | 3 425 | 8 606 | 15 810 | 13 986 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 251 | 462 | 408 |
| Rinkos dalis visoje rinkoje | 63 % | 71 % | 80 % | 80 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

(110)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

2-a   lentelė

Modulių importas iš KLR (MW)

2009

2010

2011

TL

Importo iš KLR apimtis

3 425

8 606

15 810

13 986

Indeksas (2009 m. = 100)

100

251

462

408

Rinkos dalis visoje rinkoje

63 %

71 %

80 %

80 %

Šaltinis:

Europressedienst

2-b   lentelė

Elementų importas iš KLR (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR apimtis | 175 | 530 | 970 | 1 019 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 303 | 554 | 582 |
| Rinkos dalis visoje rinkoje | 8 % | 16 % | 22 % | 25 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Importo iš KLR apimtis

175

530

970

1 019

Indeksas (2009 m. = 100)

100

303

554

582

Rinkos dalis visoje rinkoje

8 %

16 %

22 %

25 %

Šaltinis:

Europressedienst

2-c   lentelė

Plokštelių importas iš KLR (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR apimtis | 95 | 523 | 880 | 711 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 551 | 926 | 748 |
| Rinkos dalis visoje rinkoje | 6 % | 22 % | 32 % | 33 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Importo iš KLR apimtis

95

523

880

711

Indeksas (2009 m. = 100)

100

551

926

748

Rinkos dalis visoje rinkoje

6 %

22 %

32 %

33 %

Šaltinis:

Europressedienst

| (111) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo net 308 %, elementų – 482 %, o plokštelių – 648 % Dėl to labai padidėjo importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą rinkos dalis. Tiksliau modulių importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis padidėjo nuo 63 iki 80 %, elementų – nuo 8 iki 25 %, o plokštelių – nuo 6 iki 33 % Apskritai nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis gerokai padidėjo nuo 2009 m. iki TL. |
| --- | --- |

(111)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo net 308 %, elementų – 482 %, o plokštelių – 648 % Dėl to labai padidėjo importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą rinkos dalis. Tiksliau modulių importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis padidėjo nuo 63 iki 80 %, elementų – nuo 8 iki 25 %, o plokštelių – nuo 6 iki 33 % Apskritai nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis gerokai padidėjo nuo 2009 m. iki TL.

| (112) | Pažymėtina, kad importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daug daugiau nei nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje. Todėl eksportuojantys gamintojai galėjo pasinaudoti didėjančiu Sąjungos suvartojimu, o jų pozicija rinkoje sustiprėjo dėl didelės užimamos rinkos dalies. |
| --- | --- |

(112)

Pažymėtina, kad importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daug daugiau nei nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje. Todėl eksportuojantys gamintojai galėjo pasinaudoti didėjančiu Sąjungos suvartojimu, o jų pozicija rinkoje sustiprėjo dėl didelės užimamos rinkos dalies.

4.2.   Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas

| (113) | Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:

  3-a   lentelė


  Modulių importo iš KLR kaina (EUR/kW) | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo kainos | 2 100 | 1 660 | 1 350 | 764 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 79 | 64 | 36 |
| Šaltinis: | Europressedienst ir patikrinti atrankos klausimyno atsakymai |

(113)

Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:

3-a   lentelė

Modulių importo iš KLR kaina (EUR/kW)

2009

2010

2011

TL

Importo kainos

2 100

1 660

1 350

764

Indeksas (2009 m. = 100)

100

79

64

36

Šaltinis:

Europressedienst ir patikrinti atrankos klausimyno atsakymai

3-b   lentelė

Elementų importo iš KLR kaina (EUR/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo kainos | 890 | 650 | 620 | 516 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 73 | 70 | 58 |
| Šaltinis: | Europressedienst ir patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Importo kainos

890

650

620

516

Indeksas (2009 m. = 100)

100

73

70

58

Šaltinis:

Europressedienst ir patikrinti klausimyno atsakymai

3-c   lentelė

Plokštelių importo iš KLR kaina (EUR/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo kainos | 550 | 400 | 400 | 333 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 73 | 73 | 60 |
| Šaltinis: | Europressedienst ir patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Importo kainos

550

400

400

333

Indeksas (2009 m. = 100)

100

73

73

60

Šaltinis:

Europressedienst ir patikrinti klausimyno atsakymai

| (114) | Vidutinė modulių, elementų ir plokštelių importo iš KLR kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo. Vidutinė modulių importo kaina sumažėjo 64 % nuo 2 100 EUR/kW 2009 m. iki 764 EUR/kW per TL. Panašiai vidutinė elementų importo iš KLR kaina sumažėjo 42 % nuo 890 EUR/kW iki 516 EUR/kW. Vidutinė plokštelių importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 40 % nuo 550 EUR/kW iki 333 EUR/kW. |
| --- | --- |

(114)

Vidutinė modulių, elementų ir plokštelių importo iš KLR kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo. Vidutinė modulių importo kaina sumažėjo 64 % nuo 2 100 EUR/kW 2009 m. iki 764 EUR/kW per TL. Panašiai vidutinė elementų importo iš KLR kaina sumažėjo 42 % nuo 890 EUR/kW iki 516 EUR/kW. Vidutinė plokštelių importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 40 % nuo 550 EUR/kW iki 333 EUR/kW.

| (115) | Apskritai nagrinėjamojo produkto kaina nuo 2009 m. iki TL gerokai sumažėjo. |
| --- | --- |

(115)

Apskritai nagrinėjamojo produkto kaina nuo 2009 m. iki TL gerokai sumažėjo.

| (116) | Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo, t. y. muitinio įforminimo, tvarkymo ir krovos išlaidas. Naudotos dviejų atrinktų modulių importuotojų vidutinės išlaidos po importo. Jų pagrindinė veikla buvo modulių montavimas, o ne importas, tačiau duomenys dėl to negalėjo būti netipiški. |
| --- | --- |

(116)

Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo, t. y. muitinio įforminimo, tvarkymo ir krovos išlaidas. Naudotos dviejų atrinktų modulių importuotojų vidutinės išlaidos po importo. Jų pagrindinė veikla buvo modulių montavimas, o ne importas, tačiau duomenys dėl to negalėjo būti netipiški.

| (117) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, kurie buvo išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad vidutiniai svertiniai priverstinio kainų mažinimo skirtumai modulių atveju buvo 17,5–30,7 %, elementų atveju – 4–24,2 %, plokštelių atveju – 11,2–27,5 %, o apskritai kalbant apie visą nagrinėjamąjį produktą – 11,2–27,5 %. |
| --- | --- |

(117)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, kurie buvo išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad vidutiniai svertiniai priverstinio kainų mažinimo skirtumai modulių atveju buvo 17,5–30,7 %, elementų atveju – 4–24,2 %, plokštelių atveju – 11,2–27,5 %, o apskritai kalbant apie visą nagrinėjamąjį produktą – 11,2–27,5 %.

5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

5.1.   Bendrosios aplinkybės

| (118) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. |
| --- | --- |

(118)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

| (119) | Kaip minėta 7–10 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjant žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. |
| --- | --- |

(119)

Kaip minėta 7–10 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjant žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

| (120) | Žalai analizuoti Komisija makroekonominius žalos rodiklius atskyrė nuo mikroekonominių. Komisija nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominius rodiklius analizavo remdamasi iš 99 konstatuojamojoje dalyje minėto nepriklausomo konsultanto gautais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais klausimyno atsakymais. |
| --- | --- |

(120)

Žalai analizuoti Komisija makroekonominius žalos rodiklius atskyrė nuo mikroekonominių. Komisija nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominius rodiklius analizavo remdamasi iš 99 konstatuojamojoje dalyje minėto nepriklausomo konsultanto gautais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais klausimyno atsakymais.

| (121) | Šiame tyrime remiantis su visais panašaus produkto gamintojais Sąjungoje susijusia informacija įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(121)

Šiame tyrime remiantis su visais panašaus produkto gamintojais Sąjungoje susijusia informacija įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

| (122) | Remiantis su atrinktais panašaus produkto gamintojais Sąjungoje susijusia informacija įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(122)

Remiantis su atrinktais panašaus produkto gamintojais Sąjungoje susijusia informacija įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

| (123) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto rinkos sąlygos valstybėse narėse skyrėsi ir kad dėl to žalos analizė turėtų būti atliekama kiekvienai valstybei narei atskirai. Šis teiginys nebuvo pagrįstas. Be to, per tyrimą nenustatyta jokių konkrečių aplinkybių, kuriomis būtų pagrįsta žalos analizė kiekvienai valstybei narei atskirai. Todėl teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(123)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto rinkos sąlygos valstybėse narėse skyrėsi ir kad dėl to žalos analizė turėtų būti atliekama kiekvienai valstybei narei atskirai. Šis teiginys nebuvo pagrįstas. Be to, per tyrimą nenustatyta jokių konkrečių aplinkybių, kuriomis būtų pagrįsta žalos analizė kiekvienai valstybei narei atskirai. Todėl teiginys buvo atmestas.

5.2.   Makroekonominiai rodikliai

5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (124) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  4-a   lentelė


  Moduliai. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Gamybos pajėgumai | 4 739 | 6 983 | 9 500 | 9 740 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 147 | 200 | 206 |
| Pajėgumų panaudojimas | 45 % | 48 % | 45 % | 41 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

(124)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

4-a   lentelė

Moduliai. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)

2009

2010

2011

TL

Gamybos apimtis

2 155

3 327

4 315

4 021

Indeksas (2009 m. = 100)

100

154

200

187

Gamybos pajėgumai

4 739

6 983

9 500

9 740

Indeksas (2009 m. = 100)

100

147

200

206

Pajėgumų panaudojimas

45 %

48 %

45 %

41 %

Šaltinis:

Europressedienst

4-b   lentelė

Elementai. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 024 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 141 | 162 | 120 |
| Gamybos pajėgumai | 2 324 | 3 264 | 3 498 | 3 231 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 140 | 151 | 139 |
| Pajėgumų panaudojimas | 72 % | 73 % | 78 % | 63 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Gamybos apimtis

1 683

2 376

2 723

2 024

Indeksas (2009 m. = 100)

100

141

162

120

Gamybos pajėgumai

2 324

3 264

3 498

3 231

Indeksas (2009 m. = 100)

100

140

151

139

Pajėgumų panaudojimas

72 %

73 %

78 %

63 %

Šaltinis:

Europressedienst

4-c   lentelė

Plokštelės. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis | 1 600 | 2 677 | 2 553 | 2 017 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 167 | 160 | 126 |
| Gamybos pajėgumai | 2 600 | 3 410 | 3 945 | 3 636 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 131 | 152 | 140 |
| Pajėgumų panaudojimas | 62 % | 79 % | 65 % | 55 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Gamybos apimtis

1 600

2 677

2 553

2 017

Indeksas (2009 m. = 100)

100

167

160

126

Gamybos pajėgumai

2 600

3 410

3 945

3 636

Indeksas (2009 m. = 100)

100

131

152

140

Pajėgumų panaudojimas

62 %

79 %

65 %

55 %

Šaltinis:

Europressedienst

| (125) | Visa Sąjungos modulių gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 87 %. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau gamyba per TL sumažėjo. Sąjungos modulių gamyba didėjo daug lėčiau nei suvartojimas, kuris per tą patį laikotarpį padidėjo daugiau nei tris kartus. Gerokai padidėjus suvartojimui Sąjungos modulių gamintojai gamybos pajėgumus per nagrinėjamąjį laikotarpį padvigubino. Tačiau nepaisant didesnio gamybos lygio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo 4 procentiniais punktais ir per TL sudarė tik 41 %. |
| --- | --- |

(125)

Visa Sąjungos modulių gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 87 %. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau gamyba per TL sumažėjo. Sąjungos modulių gamyba didėjo daug lėčiau nei suvartojimas, kuris per tą patį laikotarpį padidėjo daugiau nei tris kartus. Gerokai padidėjus suvartojimui Sąjungos modulių gamintojai gamybos pajėgumus per nagrinėjamąjį laikotarpį padvigubino. Tačiau nepaisant didesnio gamybos lygio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo 4 procentiniais punktais ir per TL sudarė tik 41 %.

| (126) | Sąjungos elementų gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 20 %. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau per TL gamyba sumažėjo. Sąjungos elementų gamybos tendencijos keitėsi panašiai kaip Sąjungos suvartojimo tendencijos, tik gamyba iki 2011 m. lėčiau didėjo ir po to per TL labiau sumažėjo. Derindamasi prie Sąjungos suvartojimo raidos Sąjungos pramonė pirmiausia iki 2011 m. 51 % padidino pajėgumus, vėliau per TL jie sumažėjo. Apskritai pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 39 %. Pajėgumų naudojimo koeficientas iki 2011 m. didėjo ir sudarė 78 %, vėliau per TL sumažėjo 15 procentinių punktų. Apskritai Sąjungos pramonės elementų pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir per TL sudarė 63 %. |
| --- | --- |

(126)

Sąjungos elementų gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 20 %. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau per TL gamyba sumažėjo. Sąjungos elementų gamybos tendencijos keitėsi panašiai kaip Sąjungos suvartojimo tendencijos, tik gamyba iki 2011 m. lėčiau didėjo ir po to per TL labiau sumažėjo. Derindamasi prie Sąjungos suvartojimo raidos Sąjungos pramonė pirmiausia iki 2011 m. 51 % padidino pajėgumus, vėliau per TL jie sumažėjo. Apskritai pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 39 %. Pajėgumų naudojimo koeficientas iki 2011 m. didėjo ir sudarė 78 %, vėliau per TL sumažėjo 15 procentinių punktų. Apskritai Sąjungos pramonės elementų pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir per TL sudarė 63 %.

| (127) | Sąjungos plokštelių gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 26 %. Daugiausia Sąjungoje gaminta 2010 m., vėliau 2011 m. gamyba nuolat mažėjo ir dar labiau sumažėjo per TL. Padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos plokštelių gamintojai 2011 m. 52 % padidino gamybos pajėgumus, vėliau per TL jų pajėgumai sumažėjo. Vis dėlto Sąjungos pramonės plokštelių gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 40 %. Nepaisant gamybos padidėjimo Sąjungos pramonės plokštelių pajėgumų naudojimas iki 2010 m. didėjo, o po to laikotarpio nuolat mažėjo, tad apskritai jų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 7 procentiniais punktais ir per TL sudarė 55 %. |
| --- | --- |

(127)

Sąjungos plokštelių gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 26 %. Daugiausia Sąjungoje gaminta 2010 m., vėliau 2011 m. gamyba nuolat mažėjo ir dar labiau sumažėjo per TL. Padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos plokštelių gamintojai 2011 m. 52 % padidino gamybos pajėgumus, vėliau per TL jų pajėgumai sumažėjo. Vis dėlto Sąjungos pramonės plokštelių gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 40 %. Nepaisant gamybos padidėjimo Sąjungos pramonės plokštelių pajėgumų naudojimas iki 2010 m. didėjo, o po to laikotarpio nuolat mažėjo, tad apskritai jų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 7 procentiniais punktais ir per TL sudarė 55 %.

| (128) | Taigi, padidėjus suvartojimui Sąjungos pramonė padidino pajėgumus. Tačiau Sąjungos pramonės gamyba didėjo daug lėčiau nei suvartojimas, dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo su nagrinėjamuoju produktu susiję pajėgumų naudojimo koeficientai. |
| --- | --- |

(128)

Taigi, padidėjus suvartojimui Sąjungos pramonė padidino pajėgumus. Tačiau Sąjungos pramonės gamyba didėjo daug lėčiau nei suvartojimas, dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo su nagrinėjamuoju produktu susiję pajėgumų naudojimo koeficientai.

5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (129) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  5-a   lentelė


  Moduliai. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis | 1 037 | 1 890 | 2 683 | 2 357 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 182 | 259 | 227 |
| Rinkos dalis | 19 % | 15 % | 13 % | 13 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

(129)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

5-a   lentelė

Moduliai. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)

2009

2010

2011

TL

Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis

1 037

1 890

2 683

2 357

Indeksas (2009 m. = 100)

100

182

259

227

Rinkos dalis

19 %

15 %

13 %

13 %

Šaltinis:

Europressedienst

5-b   lentelė

Elementai. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis visoje rinkoje | 1 470 | 1 913 | 2 245 | 1 545 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 130 | 153 | 105 |
| Rinkos dalis | 68 % | 57 % | 52 % | 38 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Pardavimo apimtis visoje rinkoje

1 470

1 913

2 245

1 545

Indeksas (2009 m. = 100)

100

130

153

105

Rinkos dalis

68 %

57 %

52 %

38 %

Šaltinis:

Europressedienst

5-c   lentelė

Plokštelės. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis visoje rinkoje | 1 363 | 1 520 | 1 608 | 1 269 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 112 | 118 | 93 |
| Rinkos dalis | 81 % | 64 % | 59 % | 59 % |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Pardavimo apimtis visoje rinkoje

1 363

1 520

1 608

1 269

Indeksas (2009 m. = 100)

100

112

118

93

Rinkos dalis

81 %

64 %

59 %

59 %

Šaltinis:

Europressedienst

| (130) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių pardavimo apimtis padidėjo 127 %. Tačiau 221 % padidėjus suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 19 % 2009 m. iki 13 % per TL. Sąjungos pramonės elementų pardavimo apimtis padidėjo vos 5 %, o suvartojimas padidėjo 87 %, dėl to rinkos dalis sumažėjo nuo 68 % 2009 m. iki 38 % per TL. Didėjant suvartojimui bendra plokštelių pardavimo apimtis sumažėjo 7 %, dėl to plokštelių rinkos dalis sumažėjo nuo 81 % 2009 m. iki 59 % per TL. |
| --- | --- |

(130)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių pardavimo apimtis padidėjo 127 %. Tačiau 221 % padidėjus suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 19 % 2009 m. iki 13 % per TL. Sąjungos pramonės elementų pardavimo apimtis padidėjo vos 5 %, o suvartojimas padidėjo 87 %, dėl to rinkos dalis sumažėjo nuo 68 % 2009 m. iki 38 % per TL. Didėjant suvartojimui bendra plokštelių pardavimo apimtis sumažėjo 7 %, dėl to plokštelių rinkos dalis sumažėjo nuo 81 % 2009 m. iki 59 % per TL.

| (131) | Didėjant suvartojimui Sąjungos pramonės modulių ir elementų pardavimas didėjo daug mažiau nei importas iš nagrinėjamosios šalies, o plokštelių pardavimas sumažėjo. Taigi, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti didėjančiu suvartojimu. Dėl to visų trijų segmentų rinkos dalys per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. |
| --- | --- |

(131)

Didėjant suvartojimui Sąjungos pramonės modulių ir elementų pardavimas didėjo daug mažiau nei importas iš nagrinėjamosios šalies, o plokštelių pardavimas sumažėjo. Taigi, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti didėjančiu suvartojimu. Dėl to visų trijų segmentų rinkos dalys per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.

5.2.3.   Užimtumas ir našumas

| (132) | Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  6-a   lentelė


  Moduliai. Užimtumas ir našumas | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 11 779 | 15 792 | 17 505 | 16 419 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 134 | 149 | 139 |
| Našumas (kW/darbuotojui) | 183 | 211 | 247 | 245 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 115 | 135 | 134 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

(132)

Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

6-a   lentelė

Moduliai. Užimtumas ir našumas

2009

2010

2011

TL

Darbuotojų skaičius

11 779

15 792

17 505

16 419

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

134

149

139

Našumas (kW/darbuotojui)

183

211

247

245

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

115

135

134

Šaltinis:

Europressedienst

6-b   lentelė

Elementai. Užimtumas ir našumas

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 5 281 | 5 937 | 5 641 | 4 782 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 112 | 107 | 91 |
| Našumas (kW/darbuotojui) | 319 | 400 | 483 | 423 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 126 | 151 | 133 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Darbuotojų skaičius

5 281

5 937

5 641

4 782

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

112

107

91

Našumas (kW/darbuotojui)

319

400

483

423

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

126

151

133

Šaltinis:

Europressedienst

6-c   lentelė

Plokštelės. Užimtumas ir našumas

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 1 944 | 3 853 | 4 291 | 3 920 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 198 | 221 | 202 |
| Našumas (kW/darbuotojui) | 823 | 695 | 595 | 515 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 84 | 72 | 63 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Darbuotojų skaičius

1 944

3 853

4 291

3 920

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

198

221

202

Našumas (kW/darbuotojui)

823

695

595

515

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

84

72

63

Šaltinis:

Europressedienst

| (133) | Su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas nuo 2009 m. iki TL padidėjo atitinkamai 39 ir 102 %, o su elementais – sumažėjo 9 %. Tačiau pažymima, kad su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas didėjo iki 2011 m., po to per TL sumažėjo. Su elementais susijęs užimtumas didėjo iki 2010 m., po to 2011 m. ir per TL sumažėjo. Su moduliais ir elementais susijęs bendras našumas padidėjo atitinkamai 34 ir 33 %. Iš dalies taip atsitiko dėl to, kad Sąjungos pramonė dėjo pastangas atsilaikyti prieš importo iš KLR dempingo kaina daromą spaudimą. Tačiau per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras su plokštelėmis susijęs našumas sumažėjo 37 %. |
| --- | --- |

(133)

Su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas nuo 2009 m. iki TL padidėjo atitinkamai 39 ir 102 %, o su elementais – sumažėjo 9 %. Tačiau pažymima, kad su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas didėjo iki 2011 m., po to per TL sumažėjo. Su elementais susijęs užimtumas didėjo iki 2010 m., po to 2011 m. ir per TL sumažėjo. Su moduliais ir elementais susijęs bendras našumas padidėjo atitinkamai 34 ir 33 %. Iš dalies taip atsitiko dėl to, kad Sąjungos pramonė dėjo pastangas atsilaikyti prieš importo iš KLR dempingo kaina daromą spaudimą. Tačiau per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras su plokštelėmis susijęs našumas sumažėjo 37 %.

| (134) | Taigi, nuo 2011 m. iki TL mažėjant Sąjungos modulių ir plokštelių gamybai, su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas per tą patį laikotarpį taip pat sumažėjo. Su elementais susijęs užimtumas iki 2010 m. didėjo, po to 2011 m. ir per TL sumažėjo, o Sąjungos elementų gamyba iki 2011 m. nuolat didėjo, o po to ėmė mažėti. |
| --- | --- |

(134)

Taigi, nuo 2011 m. iki TL mažėjant Sąjungos modulių ir plokštelių gamybai, su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas per tą patį laikotarpį taip pat sumažėjo. Su elementais susijęs užimtumas iki 2010 m. didėjo, po to 2011 m. ir per TL sumažėjo, o Sąjungos elementų gamyba iki 2011 m. nuolat didėjo, o po to ėmė mažėti.

5.2.3.1.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (135) | Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu. |
| --- | --- |

(135)

Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu.

| (136) | Kadangi tai pirmas antidempingo tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio dempingo yra neaktualus. |
| --- | --- |

(136)

Kadangi tai pirmas antidempingo tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio dempingo yra neaktualus.

5.3.   Mikroekonominiai rodikliai

5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (137) | Vidutinių atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį.

  7-a   lentelė


  Moduliai. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW) | 2 198,75 | 1 777,15 | 1 359,35 | 1 030,83 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 81 | 62 | 47 |
| Gamybos sąnaudos (EUR/kW) | 2 155,02 | 1 599,44 | 1 400,13 | 1 123,60 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 74 | 65 | 52 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

(137)

Vidutinių atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį.

7-a   lentelė

Moduliai. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje

2009

2010

2011

TL

Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)

2 198,75

1 777,15

1 359,35

1 030,83

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

81

62

47

Gamybos sąnaudos (EUR/kW)

2 155,02

1 599,44

1 400,13

1 123,60

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

74

65

52

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

7-b   lentelė

Elementai. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW) | 1 525,09 | 1 160,99 | 777,62 | 474,91 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 76 | 51 | 31 |
| Gamybos sąnaudos (EUR/kW) | 1 647,10 | 1 021,67 | 1 057,56 | 745,61 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 62 | 64 | 45 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)

1 525,09

1 160,99

777,62

474,91

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

76

51

31

Gamybos sąnaudos (EUR/kW)

1 647,10

1 021,67

1 057,56

745,61

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

62

64

45

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

7-c   lentelė

Plokštelės. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW) | 709 | 564 | 515 | 426 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 80 | 73 | 60 |
| Gamybos sąnaudos (EUR/kW) | 631 | 496 | 520 | 648 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 82 | 103 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)

709

564

515

426

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

80

73

60

Gamybos sąnaudos (EUR/kW)

631

496

520

648

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

82

103

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

| (138) | Modulių pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo net 53 %, elementų – 69 %, o plokštelių – 40 %. Pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo, tačiau jos daugiausia sumažėjo per TL, kai jos tapo visiškai nestabilios. Modulių gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 48 %, o elementų – 55 %. Plokštelių gamybos sąnaudos 2010 m., palyginti su 2009 m., sumažėjo, tačiau 2011 m. padidėjo, bet buvo mažesnės nei 2009 m. Per TL sąnaudos toliau didėjo ir buvo šiek tiek didesnės nei 2009 m. – taip atsitiko daugiausia dėl to, kad per TL sustabdyta gamyba. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti nei nuolatinėmis pastangomis didinti sąnaudų veiksmingumą, nei pagrindinės žaliavos, polikristalinio silicio, sąnaudų sumažėjimo poveikiu. Taip buvo daugiausia dėl to, kad didėjo importo dempingo kainomis daromas spaudimas kainoms, kuris turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo kainoms, sumažėjusioms netgi daugiau nei veiksmingumo didinimas. Tai matyti iš neigiamos Sąjungos pramonės pelningumo tendencijos, kaip aprašyta 144 konstatuojamojoje dalyje. Apskritai vidutinės panašaus produkto (išskyrus plokšteles) pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos labai sumažėjo ir tai turėjo triuškinančio poveikio Sąjungos pramonės pelningumui. |
| --- | --- |

(138)

Modulių pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo net 53 %, elementų – 69 %, o plokštelių – 40 %. Pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo, tačiau jos daugiausia sumažėjo per TL, kai jos tapo visiškai nestabilios. Modulių gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 48 %, o elementų – 55 %. Plokštelių gamybos sąnaudos 2010 m., palyginti su 2009 m., sumažėjo, tačiau 2011 m. padidėjo, bet buvo mažesnės nei 2009 m. Per TL sąnaudos toliau didėjo ir buvo šiek tiek didesnės nei 2009 m. – taip atsitiko daugiausia dėl to, kad per TL sustabdyta gamyba. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti nei nuolatinėmis pastangomis didinti sąnaudų veiksmingumą, nei pagrindinės žaliavos, polikristalinio silicio, sąnaudų sumažėjimo poveikiu. Taip buvo daugiausia dėl to, kad didėjo importo dempingo kainomis daromas spaudimas kainoms, kuris turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo kainoms, sumažėjusioms netgi daugiau nei veiksmingumo didinimas. Tai matyti iš neigiamos Sąjungos pramonės pelningumo tendencijos, kaip aprašyta 144 konstatuojamojoje dalyje. Apskritai vidutinės panašaus produkto (išskyrus plokšteles) pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos labai sumažėjo ir tai turėjo triuškinančio poveikio Sąjungos pramonės pelningumui.

5.3.2.   Darbo sąnaudos

| (139) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  8-a   lentelė


  Moduliai. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 38 194 | 40 793 | 41 781 | 42 977 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 107 | 110 | 113 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

(139)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

8-a   lentelė

Moduliai. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

2009

2010

2011

TL

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

38 194

40 793

41 781

42 977

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

107

110

113

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

8-b   lentelė

Elementai. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 49 677 | 49 357 | 49 140 | 49 350 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

49 677

49 357

49 140

49 350

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

99

99

99

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

8-c   lentelė

Plokštelės. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 39 409 | 40 933 | 39 323 | 46 060 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 104 | 100 | 117 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

39 409

40 933

39 323

46 060

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

104

100

117

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

| (140) | Su moduliais susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui nuo 2009 m. iki TL nuolat didėjo – iš viso jos padidėjo 13 %. Su elementais susijusios vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, o 2009–2010 m. sumažėjo 1 %, tačiau po to iki TL nesikeitė. Su plokštelėmis susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui svyravo – 2009–2010 m. didėjo, 2011 m. mažėjo, tačiau apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 17 %. Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo pačiu metu padidėjusiu našumu (moduliai), infliacijos raida ir socialinėmis kai kurių Sąjungos gamintojų (plokštelės) sąnaudomis, susijusiomis su pramonės veiklos sumažėjimu nuo 2011 m. iki TL. |
| --- | --- |

(140)

Su moduliais susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui nuo 2009 m. iki TL nuolat didėjo – iš viso jos padidėjo 13 %. Su elementais susijusios vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, o 2009–2010 m. sumažėjo 1 %, tačiau po to iki TL nesikeitė. Su plokštelėmis susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui svyravo – 2009–2010 m. didėjo, 2011 m. mažėjo, tačiau apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 17 %. Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo pačiu metu padidėjusiu našumu (moduliai), infliacijos raida ir socialinėmis kai kurių Sąjungos gamintojų (plokštelės) sąnaudomis, susijusiomis su pramonės veiklos sumažėjimu nuo 2011 m. iki TL.

5.3.3.   Atsargos

| (141) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  9-a   lentelė


  Moduliai. Atsargos | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (kW) | 28 612 | 40 479 | 74 502 | 65 415 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 141 | 260 | 229 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

(141)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

9-a   lentelė

Moduliai. Atsargos

2009

2010

2011

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)

28 612

40 479

74 502

65 415

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

141

260

229

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

9-b   lentelė

Elementai. Atsargos

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (kW) | 16 995 | 23 829 | 76 889 | 68 236 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 140 | 452 | 402 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)

16 995

23 829

76 889

68 236

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

140

452

402

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

9-c   lentelė

Plokštelės. Atsargos

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (kW) | 34 891 | 5 601 | 36 697 | 59 340 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 16 | 105 | 170 |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)

34 891

5 601

36 697

59 340

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

16

105

170

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

| (142) | Modulių atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net 129 %, elementų – 302 %, o plokštelių – 70 %. Modulių atsargos nuolat didėjo ir 2011 m. buvo labai didelės (padidėjo 160 %), per TL jos mažėjo, tačiau jų buvo labai daug, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia. Elementų atsargų pokyčiai buvo net dar didesni – atsargų lygis 2009–2011 m. padidėjo daugiau nei 350 %. Panašiai atsargų per TL sumažėjo, tačiau jų buvo labai daug, palyginti su nagrinėjamuoju laikotarpiu. Sąjungos pramonės plokštelių atsargų 2009–2010 m. sumažėjo daugiau nei 80 % dėl to, kad padidėjo jų pardavimas, tačiau laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo labai greitai, jų buvo daugiau nei 2009 m., o per TL jų dar padaugėjo 65 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(142)

Modulių atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net 129 %, elementų – 302 %, o plokštelių – 70 %. Modulių atsargos nuolat didėjo ir 2011 m. buvo labai didelės (padidėjo 160 %), per TL jos mažėjo, tačiau jų buvo labai daug, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia. Elementų atsargų pokyčiai buvo net dar didesni – atsargų lygis 2009–2011 m. padidėjo daugiau nei 350 %. Panašiai atsargų per TL sumažėjo, tačiau jų buvo labai daug, palyginti su nagrinėjamuoju laikotarpiu. Sąjungos pramonės plokštelių atsargų 2009–2010 m. sumažėjo daugiau nei 80 % dėl to, kad padidėjo jų pardavimas, tačiau laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo labai greitai, jų buvo daugiau nei 2009 m., o per TL jų dar padaugėjo 65 procentiniais punktais.

| (143) | Per tyrimą nustatyta, kad atsižvelgiant į nepalankią dabartinę padėtį Sąjungos gamintojai dėl gamybos pagal užsakymą pobūdžio rinktųsi turėti nedaug panašaus produkto atsargų. Todėl panašaus produkto atsargų padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį yra svarbus veiksnys nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(143)

Per tyrimą nustatyta, kad atsižvelgiant į nepalankią dabartinę padėtį Sąjungos gamintojai dėl gamybos pagal užsakymą pobūdžio rinktųsi turėti nedaug panašaus produkto atsargų. Todėl panašaus produkto atsargų padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį yra svarbus veiksnys nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.

5.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą

| (144) | Pelningumo ir grynųjų pinigų srauto raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  10-a   lentelė


  Moduliai. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %) | 2 % | 10 % | –3 % | –9 % |
| Grynųjų pinigų srautas | 13 % | 10 % | 12 % | 3 % |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

(144)

Pelningumo ir grynųjų pinigų srauto raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

10-a   lentelė

Moduliai. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas

2009

2010

2011

TL

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)

2 %

10 %

–3 %

–9 %

Grynųjų pinigų srautas

13 %

10 %

12 %

3 %

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

10-b   lentelė

Elementai. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %) | –8 % | 12 % | –36 % | –57 % |
| Grynųjų pinigų srautas | 75 % | 52 % | –0,3 % | –46 % |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)

–8 %

12 %

–36 %

–57 %

Grynųjų pinigų srautas

75 %

52 %

–0,3 %

–46 %

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

10-c   lentelė

Plokštelės. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %) | 11 % | 12 % | –1 % | –52 % |
| Grynųjų pinigų srautas | 39 % | 47 % | 32 % | –19 % |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)

11 %

12 %

–1 %

–52 %

Grynųjų pinigų srautas

39 %

47 %

32 %

–19 %

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

| (145) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(145)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (146) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį panašaus produkto pelningumas ypač sumažėjo ir tapo nuostolingu. Su moduliais susijęs pelningumas sumažėjo 11 procentinių punktų, su elementais – 49 procentiniais punktais, o su plokštelėmis – 63 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(146)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį panašaus produkto pelningumas ypač sumažėjo ir tapo nuostolingu. Su moduliais susijęs pelningumas sumažėjo 11 procentinių punktų, su elementais – 49 procentiniais punktais, o su plokštelėmis – 63 procentiniais punktais.

| (147) | Panašaus produkto pelningumas 2009–2010 m. padidėjo, tačiau 2011 m., kai Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, labai sumažėjo ir dar daugiau sumažėjo per TL. Ypač daug nuostolių patirta dėl elementų ir plokštelių. |
| --- | --- |

(147)

Panašaus produkto pelningumas 2009–2010 m. padidėjo, tačiau 2011 m., kai Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, labai sumažėjo ir dar daugiau sumažėjo per TL. Ypač daug nuostolių patirta dėl elementų ir plokštelių.

| (148) | Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija nuo 2009 m. iki TL taip pat palaipsniui blogėjo. Taigi, su moduliais susijęs grynųjų pinigų srautas sumažėjo 10 procentinių punktų, t. y. šiek tiek padidėjo 2011 m., o ypač sumažėjo nuo 2011 m. iki TL. Su elementais ir plokštelėmis susijęs grynųjų pinigų srautas sumažėjo dar labiau, nei susijęs su moduliais, ir pasiekė itin neigiamą lygį per TL. Taigi, su panašiu produktu susijęs grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. |
| --- | --- |

(148)

Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija nuo 2009 m. iki TL taip pat palaipsniui blogėjo. Taigi, su moduliais susijęs grynųjų pinigų srautas sumažėjo 10 procentinių punktų, t. y. šiek tiek padidėjo 2011 m., o ypač sumažėjo nuo 2011 m. iki TL. Su elementais ir plokštelėmis susijęs grynųjų pinigų srautas sumažėjo dar labiau, nei susijęs su moduliais, ir pasiekė itin neigiamą lygį per TL. Taigi, su panašiu produktu susijęs grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.

| (149) | Lentelėje pateikiama atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų visoje rinkoje ir investicijų grąžos raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  11-a   lentelė


  Moduliai. Investicijos ir investicijų grąža | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (EUR) | 12 081 999 | 50 105 017 | 64 643 322 | 32 730 559 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 415 | 535 | 271 |
| Investicijų grąža | –15 % | 19 % | –15 % | –17 % |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

(149)

Lentelėje pateikiama atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų visoje rinkoje ir investicijų grąžos raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

11-a   lentelė

Moduliai. Investicijos ir investicijų grąža

2009

2010

2011

TL

Investicijos (EUR)

12 081 999

50 105 017

64 643 322

32 730 559

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

415

535

271

Investicijų grąža

–15 %

19 %

–15 %

–17 %

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

11-b   lentelė

Elementai. Investicijos ir investicijų grąža

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (EUR) | 31 448 407 | 34 451 675 | 10 234 050 | 6 986 347 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 110 | 33 | 22 |
| Investicijų grąža | –4 % | 10 % | –20 % | –19 % |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Investicijos (EUR)

31 448 407

34 451 675

10 234 050

6 986 347

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

110

33

22

Investicijų grąža

–4 %

10 %

–20 %

–19 %

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

11-c   lentelė

Plokštelės. Investicijos ir investicijų grąža

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (EUR) | 201 911 346 | 83 802 212 | 74 166 331 | 39 938 349 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 42 | 37 | 20 |
| Investicijų grąža | 10 % | 8 % | 0 % | –7 % |
| Šaltinis: | patikrinti klausimyno atsakymai |

2009

2010

2011

TL

Investicijos (EUR)

201 911 346

83 802 212

74 166 331

39 938 349

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

42

37

20

Investicijų grąža

10 %

8 %

0 %

–7 %

Šaltinis:

patikrinti klausimyno atsakymai

| (150) | Lentelėje parodyta, kad Sąjungos pramonė nuo 2009 m. iki TL 171 % padidino investicijas į modulius. Tai buvo daugiausia susiję su gerokai padidintais pajėgumais. Tačiau per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonė 78 % sumažino investicijas į elementus ir 80 % – į plokšteles; investicijos daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir palaikymu veiksmingumui didinti. Kadangi Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį nepajėgė papildomai investuoti į elementus ir plokšteles, investicijų lygis per TL buvo gana žemas. Kadangi investicijos daugiausia finansuotos per grynųjų pinigų srautą ir teikiant bendrovių tarpusavio paskolas, grynųjų pinigų srauto sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio investicijų lygiui. |
| --- | --- |

(150)

Lentelėje parodyta, kad Sąjungos pramonė nuo 2009 m. iki TL 171 % padidino investicijas į modulius. Tai buvo daugiausia susiję su gerokai padidintais pajėgumais. Tačiau per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonė 78 % sumažino investicijas į elementus ir 80 % – į plokšteles; investicijos daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir palaikymu veiksmingumui didinti. Kadangi Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį nepajėgė papildomai investuoti į elementus ir plokšteles, investicijų lygis per TL buvo gana žemas. Kadangi investicijos daugiausia finansuotos per grynųjų pinigų srautą ir teikiant bendrovių tarpusavio paskolas, grynųjų pinigų srauto sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio investicijų lygiui.

| (151) | Investicijų grąža išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu. Su panašiu produktu susijusios investicijų grąžos tendencijos nuo 2009 m. iki TL buvo taip pat neigiamos, kaip ir visų trijų rūšių produkto kitų finansinės veiklos rodiklių. Su elementais ir plokštelėmis susijusi investicijų grąža 2009 ir 2010 m. padidėjo, tačiau 2011 m. gerokai sumažėjo ir tapo neigiama. Su moduliais susijusi investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama, išskyrus 2010 m., kai ji sudarė 19 %. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo 1 % (per TL elementų atveju ji sudarė -17 %), tačiau išliko labai neigiamame lygmenyje, t. y. -19 %. Plokštelių atveju investicijų grąžos tendencija buvo neigiama ir per TL ji sudarė -7 %. Apskritai su panašiu produktu susijusi investicijų grąžos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. |
| --- | --- |

(151)

Investicijų grąža išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu. Su panašiu produktu susijusios investicijų grąžos tendencijos nuo 2009 m. iki TL buvo taip pat neigiamos, kaip ir visų trijų rūšių produkto kitų finansinės veiklos rodiklių. Su elementais ir plokštelėmis susijusi investicijų grąža 2009 ir 2010 m. padidėjo, tačiau 2011 m. gerokai sumažėjo ir tapo neigiama. Su moduliais susijusi investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama, išskyrus 2010 m., kai ji sudarė 19 %. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo 1 % (per TL elementų atveju ji sudarė -17 %), tačiau išliko labai neigiamame lygmenyje, t. y. -19 %. Plokštelių atveju investicijų grąžos tendencija buvo neigiama ir per TL ji sudarė -7 %. Apskritai su panašiu produktu susijusi investicijų grąžos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama.

| (152) | Pajėgumas padidinti kapitalą analizuotas vertinant visą rinką ir nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja finansinė Sąjungos pramonės padėtis. |
| --- | --- |

(152)

Pajėgumas padidinti kapitalą analizuotas vertinant visą rinką ir nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja finansinė Sąjungos pramonės padėtis.

5.3.5.   Išvada dėl žalos

| (153) | Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad visų pagrindinių žalos rodiklių pokyčiai buvo akivaizdžiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra modulių ir elementų gamybos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per TL sumažėjo dėl to, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį kur kas daugiau padidėjo suvartojimas. Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams. |
| --- | --- |

(153)

Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad visų pagrindinių žalos rodiklių pokyčiai buvo akivaizdžiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra modulių ir elementų gamybos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per TL sumažėjo dėl to, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį kur kas daugiau padidėjo suvartojimas. Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams.

| (154) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos sumažėjimu. |
| --- | --- |

(154)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos sumažėjimu.

| (155) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo suinteresuotųjų šalių importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis. Tuo pačiu metu toliau mažėjo importo kainos, dėl to buvo priverstinai labai mažinama Sąjungos pramonės vidutinė kaina Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(155)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo suinteresuotųjų šalių importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis. Tuo pačiu metu toliau mažėjo importo kainos, dėl to buvo priverstinai labai mažinama Sąjungos pramonės vidutinė kaina Sąjungos rinkoje.

| (156) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė ir ypač atrinkti Sąjungos gamintojai dirbo sėkmingai. Teigta, kad tam tikri žalos rodikliai, kaip antai gamybos apimties, gamybos pajėgumų, pardavimo ir užimtumo, o kai kurių atrinktų gamintojų atveju net pelningumo rodikliai, gerėjo ir iš jų nebuvo matyti, kad būtų daroma materialinė žala. Šie tvirtinimai nepatvirtinti tyrimo rezultatais, iš kurių aiškiai matyti blogėjanti daugelio žalos rodiklių, kurie yra susiję su išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, tendencija. |
| --- | --- |

(156)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė ir ypač atrinkti Sąjungos gamintojai dirbo sėkmingai. Teigta, kad tam tikri žalos rodikliai, kaip antai gamybos apimties, gamybos pajėgumų, pardavimo ir užimtumo, o kai kurių atrinktų gamintojų atveju net pelningumo rodikliai, gerėjo ir iš jų nebuvo matyti, kad būtų daroma materialinė žala. Šie tvirtinimai nepatvirtinti tyrimo rezultatais, iš kurių aiškiai matyti blogėjanti daugelio žalos rodiklių, kurie yra susiję su išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, tendencija.

| (157) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta tai, kad pardavimo kainos yra gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamu. Daroma išvada, kad jei į Sąjungos rinką toliau būtų importuojama dempingo kaina, Sąjungos pramonė dėl nuostolių veikiausiai visam laikui nutrauktų bet kokios apimties Sąjungos panašaus produkto gamybą. Panašu, kad šią išvadą galima patvirtinti pokyčiais po TL, t. y. kai kurios bendrovės pasiskelbė nemokiomis ir (arba) laikinai ar visam laikui sustabdė gamybą. |
| --- | --- |

(157)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta tai, kad pardavimo kainos yra gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamu. Daroma išvada, kad jei į Sąjungos rinką toliau būtų importuojama dempingo kaina, Sąjungos pramonė dėl nuostolių veikiausiai visam laikui nutrauktų bet kokios apimties Sąjungos panašaus produkto gamybą. Panašu, kad šią išvadą galima patvirtinti pokyčiais po TL, t. y. kai kurios bendrovės pasiskelbė nemokiomis ir (arba) laikinai ar visam laikui sustabdė gamybą.

| (158) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(158)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įvadas

| (159) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti žinomi su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina. |
| --- | --- |

(159)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti žinomi su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.

| (160) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto rinkos sąlygos valstybėse narėse skyrėsi ir kad dėl to priežastinio ryšio analizė turėtų būti atliekama kiekvienai valstybei narei atskirai. Nacionalinės paramos sistemos iš dalies apibrėžia valstybių narių rinkų dydį. Tačiau per tyrimą taip pat nustatyta, kad paklausa nebūtinai priklauso vien tik nuo paramos sistemų. Panašu, kad priklausomai nuo geografinės padėties (saulės šviesa) ir elektros kainų tam tikroje vietovėje saulės baterijų plokščių pagaminamos energijos tinkluose yra tiek, kiek ir kitų rūšių energijos, arba bent panašiai, o tai reiškia, kad tam tikros investicijos vykdomos nepriklausomai nuo paramos sistemų. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti, kad rinkos sąlygos priklauso tik nuo paramos sistemų, ir šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(160)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto rinkos sąlygos valstybėse narėse skyrėsi ir kad dėl to priežastinio ryšio analizė turėtų būti atliekama kiekvienai valstybei narei atskirai. Nacionalinės paramos sistemos iš dalies apibrėžia valstybių narių rinkų dydį. Tačiau per tyrimą taip pat nustatyta, kad paklausa nebūtinai priklauso vien tik nuo paramos sistemų. Panašu, kad priklausomai nuo geografinės padėties (saulės šviesa) ir elektros kainų tam tikroje vietovėje saulės baterijų plokščių pagaminamos energijos tinkluose yra tiek, kiek ir kitų rūšių energijos, arba bent panašiai, o tai reiškia, kad tam tikros investicijos vykdomos nepriklausomai nuo paramos sistemų. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti, kad rinkos sąlygos priklauso tik nuo paramos sistemų, ir šis tvirtinimas buvo atmestas.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (161) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kaina iš KLR apimtis ypač padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį – importuojamų modulių kiekis padidėjo daugiau nei 300 %, elementų – 482 %, o plokštelių – 648 %, o moduliams tenkanti rinkos dalis padidėjo 17 procentinių punktų, elementų – 17 procentinių punktų ir plokštelių – 27 procentiniais punktais. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač padidėjo. Importas dempingo kaina akivaizdžiai išaugo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 117 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo dempingo kaina per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(161)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kaina iš KLR apimtis ypač padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį – importuojamų modulių kiekis padidėjo daugiau nei 300 %, elementų – 482 %, o plokštelių – 648 %, o moduliams tenkanti rinkos dalis padidėjo 17 procentinių punktų, elementų – 17 procentinių punktų ir plokštelių – 27 procentiniais punktais. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač padidėjo. Importas dempingo kaina akivaizdžiai išaugo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 117 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo dempingo kaina per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (162) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo dempingo kainos sumažėjo 64 %, elementų – 42 %, o plokštelių – 40 %, dėl to kainos buvo dar daugiau priverstinai mažinamos. Kai buvo daromas toks spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningu. Taigi Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo, o per TL Sąjungos pramonė patyrė nuostolių. |
| --- | --- |

(162)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo dempingo kainos sumažėjo 64 %, elementų – 42 %, o plokštelių – 40 %, dėl to kainos buvo dar daugiau priverstinai mažinamos. Kai buvo daromas toks spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningu. Taigi Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo, o per TL Sąjungos pramonė patyrė nuostolių.

| (163) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad dėl importo iš Kinijos ir dėl to, kad padidėjo importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurios buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, rinkos dalis, Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kuri pirmiausia matyti iš jos blogos finansinės padėties ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimo. |
| --- | --- |

(163)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad dėl importo iš Kinijos ir dėl to, kad padidėjo importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurios buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, rinkos dalis, Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kuri pirmiausia matyti iš jos blogos finansinės padėties ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimo.

3.   Kitų veiksnių poveikis

3.1.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (164) | Modulių importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 19 %, o rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 18,4 % iki 6,8 %. Taivanas yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR. |
| --- | --- |

(164)

Modulių importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 19 %, o rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 18,4 % iki 6,8 %. Taivanas yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR.

| (165) | Elementų importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 186 %, dėl to rinkos dalis padidėjo nuo 24 % 2009 m. iki apytikriai 36 % per TL. Elementų atveju Taivanas yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, importo iš Taivano apimtis ir rinkos dalys yra daug kartų didesnės nei importo iš kitų trečiųjų šalių, tačiau mažesnės nei importo iš KLR. |
| --- | --- |

(165)

Elementų importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 186 %, dėl to rinkos dalis padidėjo nuo 24 % 2009 m. iki apytikriai 36 % per TL. Elementų atveju Taivanas yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, importo iš Taivano apimtis ir rinkos dalys yra daug kartų didesnės nei importo iš kitų trečiųjų šalių, tačiau mažesnės nei importo iš KLR.

| (166) | Plokštelių importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 19 %, o rinkos dalis nuo 13,4 % 2009 m. iki 8,5 % per TL. Kaip ir pirmiau, Taivanas yra antras didžiausias plokštelių eksportuotojas po KLR. Tačiau importo iš Taivano apimtis ir rinkos dalis palyginti nedidėjo ir per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelės. |
| --- | --- |

(166)

Plokštelių importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 19 %, o rinkos dalis nuo 13,4 % 2009 m. iki 8,5 % per TL. Kaip ir pirmiau, Taivanas yra antras didžiausias plokštelių eksportuotojas po KLR. Tačiau importo iš Taivano apimtis ir rinkos dalis palyginti nedidėjo ir per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelės.

| (167) | Modulių, elementų ir plokštelių importo iš trečiųjų šalių kaina vidutiniškai buvo didesnė už vidutinę vieneto importo iš Kinijos kainą. Iš turimos informacijos apie importą iš Taivano matyti, kad vidutinė modulių ir plokštelių importo kaina buvo didesnė už vidutinę modulių ir plokštelių importo iš Kinijos kainą, o vidutinė elementų importo kaina buvo tokia pati kaip vidutinė elementų importo iš Kinijos kaina. Tačiau neturėta išsamios informacijos apie kiekvienos rūšies produkto kainą, todėl palyginimas remiantis vidutinėmis kainomis gali būti naudojamas tik kaip nuoroda, juo remiantis tvirtų išvadų padaryti negalima. Per nagrinėjamąjį laikotarpį elementų importo iš Taivano apimtis nuolat didėjo, dėl to rinkos dalis padidėjo apytikriai 14 procentinių punktų. Tačiau apskritai tiriamojo produkto importo apimtis, nepaisant padidėjusios rinkos dalies, buvo mažesnė nei importo iš KLR, o kainų lygis per TL bendrai buvo didesnis, išskyrus elementus. Tuo remiantis ir ypač atsižvelgiant į importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalį, taip pat į šio importo kainą, kuri vidutiniškai buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės kaina arba už ją didesnė, galima preliminariai daryti išvadą, kad dėl importo iš trečiųjų šalių nenutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

  12   lentelė


  Importas iš kitų trečiųjų šalių ir jo rinkos dalis










  Moduliai | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW) | 1 003 | 1 702 | 1 385 | 1 195 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 169 | 138 | 119 |
| Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis | 18,4 % | 14,0 % | 7,0 % | 6,8 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 2 385,34 | 1 852,23 | 1 430,90 | 1 218,41 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Importo iš Taivano apimtis (MW) | 49 | 144 | 140 | 135 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 294 | 286 | 276 |
| Importo iš Taivano rinkos dalis | 0,9 % | 1,2 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 2 102,04 | 1 659,72 | 1 350,00 | 1 125,93 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 79 | 64 | 54 |
| Importo iš JAV apimtis (MW) | 140 | 180 | 51 | 60 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 129 | 36 | 43 |
| Importo iš JAV rinkos dalis | 2,6 % | 1,5 % | 0,3 % | 0,3 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 2 400,00 | 1 872,22 | 1 431,37 | 1 233,33 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Importo iš kitų Azijos šalių apimtis (MW) | 720 | 1 140 | 1 029 | 879 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 158 | 143 | 122 |
| Importo iš kitų Azijos šalių rinkos dalis | 13,2 % | 9,3 % | 5,2 % | 5,0 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 2 400,00 | 1 870,18 | 1 440,23 | 1 229,81 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW) | 94 | 238 | 165 | 121 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 253 | 176 | 129 |
| Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis | 1,7 % | 2,0 % | 0,8 % | 0,7 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 2 404,26 | 1 869,75 | 1 442,42 | 1 231,40 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

(167)

Modulių, elementų ir plokštelių importo iš trečiųjų šalių kaina vidutiniškai buvo didesnė už vidutinę vieneto importo iš Kinijos kainą. Iš turimos informacijos apie importą iš Taivano matyti, kad vidutinė modulių ir plokštelių importo kaina buvo didesnė už vidutinę modulių ir plokštelių importo iš Kinijos kainą, o vidutinė elementų importo kaina buvo tokia pati kaip vidutinė elementų importo iš Kinijos kaina. Tačiau neturėta išsamios informacijos apie kiekvienos rūšies produkto kainą, todėl palyginimas remiantis vidutinėmis kainomis gali būti naudojamas tik kaip nuoroda, juo remiantis tvirtų išvadų padaryti negalima. Per nagrinėjamąjį laikotarpį elementų importo iš Taivano apimtis nuolat didėjo, dėl to rinkos dalis padidėjo apytikriai 14 procentinių punktų. Tačiau apskritai tiriamojo produkto importo apimtis, nepaisant padidėjusios rinkos dalies, buvo mažesnė nei importo iš KLR, o kainų lygis per TL bendrai buvo didesnis, išskyrus elementus. Tuo remiantis ir ypač atsižvelgiant į importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalį, taip pat į šio importo kainą, kuri vidutiniškai buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės kaina arba už ją didesnė, galima preliminariai daryti išvadą, kad dėl importo iš trečiųjų šalių nenutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

12   lentelė

Importas iš kitų trečiųjų šalių ir jo rinkos dalis

Moduliai

2009

2010

2011

TL

Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)

1 003

1 702

1 385

1 195

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

169

138

119

Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

18,4 %

14,0 %

7,0 %

6,8 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

2 385,34

1 852,23

1 430,90

1 218,41

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

60

51

Importo iš Taivano apimtis (MW)

49

144

140

135

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

294

286

276

Importo iš Taivano rinkos dalis

0,9 %

1,2 %

0,7 %

0,8 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

2 102,04

1 659,72

1 350,00

1 125,93

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

79

64

54

Importo iš JAV apimtis (MW)

140

180

51

60

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

129

36

43

Importo iš JAV rinkos dalis

2,6 %

1,5 %

0,3 %

0,3 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

2 400,00

1 872,22

1 431,37

1 233,33

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

60

51

Importo iš kitų Azijos šalių apimtis (MW)

720

1 140

1 029

879

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

158

143

122

Importo iš kitų Azijos šalių rinkos dalis

13,2 %

9,3 %

5,2 %

5,0 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

2 400,00

1 870,18

1 440,23

1 229,81

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

60

51

Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)

94

238

165

121

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

253

176

129

Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis

1,7 %

2,0 %

0,8 %

0,7 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

2 404,26

1 869,75

1 442,42

1 231,40

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

60

51

Šaltinis:

Europressedienst

| Elementai | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW) | 510 | 884 | 1 100 | 1 457 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 173 | 216 | 286 |
| Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis | 23,7 % | 26,6 % | 25,5 % | 36,2 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 1 166,67 | 1 072,40 | 751,82 | 553,88 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 92 | 64 | 47 |
| Importo iš Taivano apimtis (MW) | 235 | 400 | 540 | 997 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 170 | 230 | 424 |
| Importo iš Taivano rinkos dalis | 10,9 % | 12,0 % | 12,5 % | 24,8 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 948,94 | 1 100,00 | 670,37 | 514,54 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 116 | 71 | 54 |
| Importo iš JAV apimtis (MW) | 40 | 40 | 40 | 33 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 100 | 100 | 83 |
| Importo iš JAV rinkos dalis | 1,9 % | 1,2 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 1 350,00 | 1 050,00 | 825,00 | 636,36 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Importo iš Japonijos apimtis (MW) | 60 | 154 | 170 | 145 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 257 | 283 | 242 |
| Importo iš Japonijos rinkos dalis | 2,8 % | 4,6 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 1 350,00 | 1 051,95 | 829,41 | 641,38 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 61 | 48 |
| Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW) | 175 | 290 | 350 | 282 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 166 | 200 | 161 |
| Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis | 8,1 % | 8,7 % | 8,1 % | 7,0 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 1 348,57 | 1 051,72 | 831,43 | 638,30 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 62 | 47 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

Elementai

2009

2010

2011

TL

Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)

510

884

1 100

1 457

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

173

216

286

Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

23,7 %

26,6 %

25,5 %

36,2 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

1 166,67

1 072,40

751,82

553,88

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

92

64

47

Importo iš Taivano apimtis (MW)

235

400

540

997

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

170

230

424

Importo iš Taivano rinkos dalis

10,9 %

12,0 %

12,5 %

24,8 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

948,94

1 100,00

670,37

514,54

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

116

71

54

Importo iš JAV apimtis (MW)

40

40

40

33

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

100

100

83

Importo iš JAV rinkos dalis

1,9 %

1,2 %

0,9 %

0,8 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

1 350,00

1 050,00

825,00

636,36

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

61

47

Importo iš Japonijos apimtis (MW)

60

154

170

145

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

257

283

242

Importo iš Japonijos rinkos dalis

2,8 %

4,6 %

3,9 %

3,6 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

1 350,00

1 051,95

829,41

641,38

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

61

48

Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)

175

290

350

282

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

166

200

161

Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis

8,1 %

8,7 %

8,1 %

7,0 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

1 348,57

1 051,72

831,43

638,30

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

62

47

Šaltinis:

Europressedienst

| Plokštelės | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW) | 225 | 333 | 235 | 183 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 148 | 104 | 81 |
| Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis | 13,4 % | 14,0 % | 8,6 % | 8,5 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 800,00 | 588,59 | 43,30 | 420,77 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 74 | 55 | 52 |
| Importo iš Taivano apimtis (MW) | 20 | 50 | 50 | 36 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 250 | 250 | 180 |
| Importo iš Taivano rinkos dalis | 1,2 % | 2,1 % | 1,8 % | 1,7 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 800,00 | 580,00 | 440,00 | 416,67 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 73 | 55 | 52 |
| Importo iš JAV apimtis (MW) | 50 | 55 | 40 | 28 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 110 | 80 | 56 |
| Importo iš JAV rinkos dalis | 3,0 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 800,00 | 581,82 | 450,00 | 428,57 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 73 | 56 | 54 |
| Importo iš Japonijos apimtis (MW) | 55 | 50 | 30 | 26 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 91 | 55 | 47 |
| Importo iš Japonijos rinkos dalis | 3,3 % | 2,1 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 800,00 | 580,00 | 433,33 | 423,08 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 73 | 54 | 53 |
| Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis | 5,9 % | 7,5 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Vidutinė importo kaina (EUR/kW) | 800,00 | 589,89 | 434,78 | 419,35 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 74 | 54 | 52 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

Plokštelės

2009

2010

2011

TL

Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)

225

333

235

183

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

148

104

81

Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

13,4 %

14,0 %

8,6 %

8,5 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

800,00

588,59

43,30

420,77

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

74

55

52

Importo iš Taivano apimtis (MW)

20

50

50

36

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

250

250

180

Importo iš Taivano rinkos dalis

1,2 %

2,1 %

1,8 %

1,7 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

800,00

580,00

440,00

416,67

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

73

55

52

Importo iš JAV apimtis (MW)

50

55

40

28

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

110

80

56

Importo iš JAV rinkos dalis

3,0 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

800,00

581,82

450,00

428,57

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

73

56

54

Importo iš Japonijos apimtis (MW)

55

50

30

26

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

91

55

47

Importo iš Japonijos rinkos dalis

3,3 %

2,1 %

1,1 %

1,2 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

800,00

580,00

433,33

423,08

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

73

54

53

Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)

100

178

115

93

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

178

115

93

Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis

5,9 %

7,5 %

4,2 %

4,3 %

Vidutinė importo kaina (EUR/kW)

800,00

589,89

434,78

419,35

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

74

54

52

Šaltinis:

Europressedienst

| (168) | Kaip minėta 108 konstatuojamojoje dalyje, per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių suvartojimas Sąjungoje padidėjo 221 %, elementų – 87 %, o plokštelių – 29 %. Daugiausia suvartota 2011 m., per TL suvartojimas mažėjo, nors buvo suvartota gerokai daugiau nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2009 m. Sąjungos pramonė suvartojimo padidėjimu negalėjo pasinaudoti, nes per tą patį laikotarpį jos modulių rinkos dalis sumažėjo nuo 19 % iki 13 %, elementų – nuo 68 % iki 38 %, o plokštelių – nuo 81 % iki 59 %. Tuo pačiu metu KLR rinkos dalis gerokai padidėjo iki 2011 m., o per TL, kai sumažėjo suvartojimas, buvo labai didelė, tačiau nesikeitė. Todėl atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant Sąjungos suvartojimo sumažėjimo per TL, importui dempingo kaina iš KLR teko nekintanti rinkos dalis (moduliai) arba ji dar padidėjo (elementai ir plokštelės) ir darė žalą Sąjungos pramonei per nagrinėjamąjį laikotarpį, negalima daryti išvados, jog suvartojimas tiek sumažėjo, kad dėl to nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(168)

Kaip minėta 108 konstatuojamojoje dalyje, per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių suvartojimas Sąjungoje padidėjo 221 %, elementų – 87 %, o plokštelių – 29 %. Daugiausia suvartota 2011 m., per TL suvartojimas mažėjo, nors buvo suvartota gerokai daugiau nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2009 m. Sąjungos pramonė suvartojimo padidėjimu negalėjo pasinaudoti, nes per tą patį laikotarpį jos modulių rinkos dalis sumažėjo nuo 19 % iki 13 %, elementų – nuo 68 % iki 38 %, o plokštelių – nuo 81 % iki 59 %. Tuo pačiu metu KLR rinkos dalis gerokai padidėjo iki 2011 m., o per TL, kai sumažėjo suvartojimas, buvo labai didelė, tačiau nesikeitė. Todėl atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant Sąjungos suvartojimo sumažėjimo per TL, importui dempingo kaina iš KLR teko nekintanti rinkos dalis (moduliai) arba ji dar padidėjo (elementai ir plokštelės) ir darė žalą Sąjungos pramonei per nagrinėjamąjį laikotarpį, negalima daryti išvados, jog suvartojimas tiek sumažėjo, kad dėl to nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

| (169) | Remiantis turima informacija sunku nustatyti, kiek paklausa priklauso nuo valstybių narių paramos sistemų. Iš tikrųjų, kaip minima 171 konstatuojamojoje dalyje, yra visokių paramos sistemų, o šių sistemų sąsaja su paklausa labai sudėtinga, todėl sunku kiekybiškai įvertinti tikslų šių sistemų poveikį. Tačiau iš turimų įrodymų taip pat matyti, kad net ir tuo atveju, kai paramos sistemų nėra, saulės energijos paklausa bus ir net ilgainiui didės, nors ir mažiau nei tuo atveju, jei paramos sistemos būtų taikomos. Tokiomis aplinkybėmis kelios šalys tvirtino, kad kai kuriuose Sąjungos regionuose saulės energijos tinkluose jau yra tiek, kiek ir kitų rūšių energijos, arba beveik yra tiek pat (t. y. saulės energijos pagaminimo sąnaudos yra tokios pačios arba beveik tokios pačios kaip įprastinės energijos pagaminimo sąnaudos). Atliekant tyrimą šių tvirtinimų nebuvo galima patvirtinti, jie bus toliau nagrinėjami. |
| --- | --- |

(169)

Remiantis turima informacija sunku nustatyti, kiek paklausa priklauso nuo valstybių narių paramos sistemų. Iš tikrųjų, kaip minima 171 konstatuojamojoje dalyje, yra visokių paramos sistemų, o šių sistemų sąsaja su paklausa labai sudėtinga, todėl sunku kiekybiškai įvertinti tikslų šių sistemų poveikį. Tačiau iš turimų įrodymų taip pat matyti, kad net ir tuo atveju, kai paramos sistemų nėra, saulės energijos paklausa bus ir net ilgainiui didės, nors ir mažiau nei tuo atveju, jei paramos sistemos būtų taikomos. Tokiomis aplinkybėmis kelios šalys tvirtino, kad kai kuriuose Sąjungos regionuose saulės energijos tinkluose jau yra tiek, kiek ir kitų rūšių energijos, arba beveik yra tiek pat (t. y. saulės energijos pagaminimo sąnaudos yra tokios pačios arba beveik tokios pačios kaip įprastinės energijos pagaminimo sąnaudos). Atliekant tyrimą šių tvirtinimų nebuvo galima patvirtinti, jie bus toliau nagrinėjami.

3.2.   Supirkimo tarifai – pagrindinis paramos sistemų pavyzdys

| (170) | Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei daryta žala susijusi su valstybių narių įgyvendintu supirkimo tarifų mažinimu. Dėl šio sumažinimo tariamai sumažėjo saulės energijos įrenginių ir sumažėjo tiriamojo produkto paklausa Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(170)

Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei daryta žala susijusi su valstybių narių įgyvendintu supirkimo tarifų mažinimu. Dėl šio sumažinimo tariamai sumažėjo saulės energijos įrenginių ir sumažėjo tiriamojo produkto paklausa Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.

| (171) | Valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai skatinti nustatė supirkimo tarifus, kvotas pagal ekologinius sertifikatus (kuriais būtų galima prekiauti), dotacijas investicijoms ir mokesčių lengvatas. Tam tikrose valstybėse narėse parama taip pat teikiama iš ES struktūrinių fondų. Dažniausiai taikoma paramos priemonė saulės energijos atveju – supirkimo tarifai. Šiame etape Komisija analizuodama daugiausia dėmesio skyrė būtent šiai paramos sistemai. |
| --- | --- |

(171)

Valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai skatinti nustatė supirkimo tarifus, kvotas pagal ekologinius sertifikatus (kuriais būtų galima prekiauti), dotacijas investicijoms ir mokesčių lengvatas. Tam tikrose valstybėse narėse parama taip pat teikiama iš ES struktūrinių fondų. Dažniausiai taikoma paramos priemonė saulės energijos atveju – supirkimo tarifai. Šiame etape Komisija analizuodama daugiausia dėmesio skyrė būtent šiai paramos sistemai.

| (172) | Supirkimo tarifai – finansinės paramos priemonė, kuri skirta siekti privalomų nacionalinių tikslų, susijusių su atsinaujinančiųjų šaltinių energijos naudojimu, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (7). Paramos dydis ir supirkimo tarifų taikymas valstybėse narėse skiriasi. Taikant supirkimo tarifus tinklo operatoriai saulės energiją įpareigojami pirkti už kainas, kuriomis užtikrinama, kad saulės energijos gamintojai (dažniausia tai saulės energijos įrenginių savininkai) padengtų sąnaudas ir uždirbtų pagrįstą pelną. Supirkimo tarifams, kaip ir kitoms paramos sistemoms, pagal SESV 107 ir 108 straipsnius dažniausiai taip pat taikomas valstybės pagalbos kontrolės reikalavimas, kuriuo užtikrinama, kad elektros gamintojams nebūtų kompensacijos permokų. |
| --- | --- |

(172)

Supirkimo tarifai – finansinės paramos priemonė, kuri skirta siekti privalomų nacionalinių tikslų, susijusių su atsinaujinančiųjų šaltinių energijos naudojimu, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (7). Paramos dydis ir supirkimo tarifų taikymas valstybėse narėse skiriasi. Taikant supirkimo tarifus tinklo operatoriai saulės energiją įpareigojami pirkti už kainas, kuriomis užtikrinama, kad saulės energijos gamintojai (dažniausia tai saulės energijos įrenginių savininkai) padengtų sąnaudas ir uždirbtų pagrįstą pelną. Supirkimo tarifams, kaip ir kitoms paramos sistemoms, pagal SESV 107 ir 108 straipsnius dažniausiai taip pat taikomas valstybės pagalbos kontrolės reikalavimas, kuriuo užtikrinama, kad elektros gamintojams nebūtų kompensacijos permokų.

| (173) | Nepaisant nacionalinių skirtumų pastebimi trys reiškiniai, susiję su supirkimo tarifų Sąjungoje pokyčiais: i) supirkimo tarifų normų sumažėjimas; ii) visos supirkimo tarifų sistemos sustabdymas (Ispanija) ir iii) galingumo ribų (viršutinių ribų) nustatymas įrenginiams, kurie atitinka reikalavimus finansavimui gauti, ir metinės naujai remiamos įrengtosios galios bendrų viršutinių ribų nustatymas valstybės narės lygmeniu. Panašu, kad viršutinės ribos nustatytos daugiausia 2012 m., dėl to jos veikiausiai neturi jokio poveikio suvartojimui per TL. Todėl analizuojant daugiausia dėmesio skirta neseniai Ispanijoje pritaikytam supirkimo tarifų sistemos sustabdymui ir supirkimo tarifų normų sumažinimui daugumoje valstybių narių. Analizuota, ar tai turėjo poveikio paklausai Sąjungos rinkoje ir ar dėl to Sąjungos pramonei galėjo būti daroma materialinė žala. Dėl to manyta, kad supirkimo tarifų pokyčių poveikis modulių paklausai buvo toks pat kaip elementų ir plokštelių paklausai. Iš tiesų, kadangi elementai ir plokštelės yra būtini moduliams gaminti ir kadangi jie nenaudojami kituose gamybos procesuose, modulių paklausos sumažėjimas automatiškai lemia elementų ir plokštelių paklausos sumažėjimą. |
| --- | --- |

(173)

Nepaisant nacionalinių skirtumų pastebimi trys reiškiniai, susiję su supirkimo tarifų Sąjungoje pokyčiais: i) supirkimo tarifų normų sumažėjimas; ii) visos supirkimo tarifų sistemos sustabdymas (Ispanija) ir iii) galingumo ribų (viršutinių ribų) nustatymas įrenginiams, kurie atitinka reikalavimus finansavimui gauti, ir metinės naujai remiamos įrengtosios galios bendrų viršutinių ribų nustatymas valstybės narės lygmeniu. Panašu, kad viršutinės ribos nustatytos daugiausia 2012 m., dėl to jos veikiausiai neturi jokio poveikio suvartojimui per TL. Todėl analizuojant daugiausia dėmesio skirta neseniai Ispanijoje pritaikytam supirkimo tarifų sistemos sustabdymui ir supirkimo tarifų normų sumažinimui daugumoje valstybių narių. Analizuota, ar tai turėjo poveikio paklausai Sąjungos rinkoje ir ar dėl to Sąjungos pramonei galėjo būti daroma materialinė žala. Dėl to manyta, kad supirkimo tarifų pokyčių poveikis modulių paklausai buvo toks pat kaip elementų ir plokštelių paklausai. Iš tiesų, kadangi elementai ir plokštelės yra būtini moduliams gaminti ir kadangi jie nenaudojami kituose gamybos procesuose, modulių paklausos sumažėjimas automatiškai lemia elementų ir plokštelių paklausos sumažėjimą.

| (174) | Atliekant tyrimą patvirtinta supirkimo tarifų ir suvartojimo sąsaja, tačiau taip pat nustatyta, kad dėl suvartojimo sumažėjimo nuo 2011 m. iki TL nenutrūksta importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys, kaip išsamiau aprašyta 163 konstatuojamojoje dalyje. Iš tikrųjų atlikus tyrimą pastebėta, kad tuo metu, kai blogėjo Sąjungos pramonės padėtis, eksportuojantys gamintojai išlaikė didelę modulių rinkos dalį (80 %) ir net padidino elementų (nuo 22 % 2011 m. iki 25 % per TL) ir plokštelių (nuo 32 % 2011 m. iki 33 % per TL) rinkos dalį. Be to, pažymėtina, kad vidutinė Sąjungos pramonės modulių kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 53 % daugiausia dėl to, kad labai padidėjo importas dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos rinkoje darytas didelis spaudimas kainoms. Taigi, Sąjungos pramonės pelningumo sumažėjimas negali būti daugiausia susietas su sumažėjusiais supirkimo tarifais. |
| --- | --- |

(174)

Atliekant tyrimą patvirtinta supirkimo tarifų ir suvartojimo sąsaja, tačiau taip pat nustatyta, kad dėl suvartojimo sumažėjimo nuo 2011 m. iki TL nenutrūksta importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys, kaip išsamiau aprašyta 163 konstatuojamojoje dalyje. Iš tikrųjų atlikus tyrimą pastebėta, kad tuo metu, kai blogėjo Sąjungos pramonės padėtis, eksportuojantys gamintojai išlaikė didelę modulių rinkos dalį (80 %) ir net padidino elementų (nuo 22 % 2011 m. iki 25 % per TL) ir plokštelių (nuo 32 % 2011 m. iki 33 % per TL) rinkos dalį. Be to, pažymėtina, kad vidutinė Sąjungos pramonės modulių kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 53 % daugiausia dėl to, kad labai padidėjo importas dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos rinkoje darytas didelis spaudimas kainoms. Taigi, Sąjungos pramonės pelningumo sumažėjimas negali būti daugiausia susietas su sumažėjusiais supirkimo tarifais.

| (175) | Atitinkamai pripažįstama, kad supirkimo tarifais buvo skatinama saulės energijos paklausa ir kad dėl to, kad neseniai sustabdyta supirkimo tarifų sistema (Ispanijoje) ir šie tarifai sumažinti kitose valstybėse narėse, sumažėjo tiriamojo produkto suvartojimas per TL ir tai veikiausiai susiję su Sąjungos pramonei daryta žala. Tačiau suvartojimas per TL nesumažėjo tiek, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(175)

Atitinkamai pripažįstama, kad supirkimo tarifais buvo skatinama saulės energijos paklausa ir kad dėl to, kad neseniai sustabdyta supirkimo tarifų sistema (Ispanijoje) ir šie tarifai sumažinti kitose valstybėse narėse, sumažėjo tiriamojo produkto suvartojimas per TL ir tai veikiausiai susiję su Sąjungos pramonei daryta žala. Tačiau suvartojimas per TL nesumažėjo tiek, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys.

| (176) | Kelios šalys teigė, kad sumažinus supirkimo tarifus investuotojams tapo nepatrauklu investuoti į saulės energiją, todėl Sąjungoje sumažėjo nagrinėjamojo produkto paklausa. |
| --- | --- |

(176)

Kelios šalys teigė, kad sumažinus supirkimo tarifus investuotojams tapo nepatrauklu investuoti į saulės energiją, todėl Sąjungoje sumažėjo nagrinėjamojo produkto paklausa.

| (177) | Atlikus tyrimą patvirtinta supirkimo tarifų normų ir investicijų į saulės energijos pramonę lygio sąsaja, tačiau taip pat nustatyta, kad investicijos į saulės energiją yra mažiau priklausomos nuo minėtų normų regionuose, kuriuose yra daugiau saulės šviesos ir kuriuose saulės energija yra veiksmingesnė, taip pat regionuose, kuriuose yra didelės elektros energijos kainos. Iš tikrųjų, atlikus tyrimą buvo matyti, kad nepaisant sustabdytos supirkimo tarifų sistemos buvo vis dar investuojama (pvz., Ispanijoje). Be to, per tyrimą nustatyta, kad investicijos į saulės energiją buvo vis dar patrauklios net ir taikant mažesnes supirkimo tarifų normas. |
| --- | --- |

(177)

Atlikus tyrimą patvirtinta supirkimo tarifų normų ir investicijų į saulės energijos pramonę lygio sąsaja, tačiau taip pat nustatyta, kad investicijos į saulės energiją yra mažiau priklausomos nuo minėtų normų regionuose, kuriuose yra daugiau saulės šviesos ir kuriuose saulės energija yra veiksmingesnė, taip pat regionuose, kuriuose yra didelės elektros energijos kainos. Iš tikrųjų, atlikus tyrimą buvo matyti, kad nepaisant sustabdytos supirkimo tarifų sistemos buvo vis dar investuojama (pvz., Ispanijoje). Be to, per tyrimą nustatyta, kad investicijos į saulės energiją buvo vis dar patrauklios net ir taikant mažesnes supirkimo tarifų normas.

| (178) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nebuvo galima padaryti aiškios išvados, kad sumažinus supirkimo tarifus investuotojams buvo nepatrauklu investuoti į saulės energiją ir taip prisidėta prie Sąjungos pramonei padarytos žalos. |
| --- | --- |

(178)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nebuvo galima padaryti aiškios išvados, kad sumažinus supirkimo tarifus investuotojams buvo nepatrauklu investuoti į saulės energiją ir taip prisidėta prie Sąjungos pramonei padarytos žalos.

| (179) | Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad sumažinus supirkimo tarifus Sąjungos gamintojai buvo priversti mažinti kainas, kad išlaikytų investuotojų susidomėjimą fotovoltine energija ir skatintų paklausą ir augimą. |
| --- | --- |

(179)

Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad sumažinus supirkimo tarifus Sąjungos gamintojai buvo priversti mažinti kainas, kad išlaikytų investuotojų susidomėjimą fotovoltine energija ir skatintų paklausą ir augimą.

| (180) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė kainas mažinti buvo priversta daugiausia dėl importo dempingo kaina daromo spaudimo, o ne dėl sumažintų supirkimo tarifų. Tai rodo ir tai, kad Sąjungos pramonės kainos daugiausia sumažėjo 2010 ir 2011 m., prieš iš esmės sumažinant supirkimo tarifus. Iš tikrųjų padidėjus importui dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonė buvo priversta vis daugiau mažinti kainas. |
| --- | --- |

(180)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė kainas mažinti buvo priversta daugiausia dėl importo dempingo kaina daromo spaudimo, o ne dėl sumažintų supirkimo tarifų. Tai rodo ir tai, kad Sąjungos pramonės kainos daugiausia sumažėjo 2010 ir 2011 m., prieš iš esmės sumažinant supirkimo tarifus. Iš tikrųjų padidėjus importui dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonė buvo priversta vis daugiau mažinti kainas.

| (181) | Todėl tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(181)

Todėl tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.

| (182) | Trumpiau tariant, supirkimo tarifai buvo svarbus Sąjungos fotovoltinės energijos rinkos raidos veiksnys, be to, supirkimo tarifai turėjo poveikio tiriamojo produkto suvartojimo raidai. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad suvartojimas labai nesumažėjo, nors supirkimo tarifai ir buvo gerokai sumažinti. Todėl preliminariai daroma išvada, kad supirkimo tarifų pokyčiai nebuvo tokie, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(182)

Trumpiau tariant, supirkimo tarifai buvo svarbus Sąjungos fotovoltinės energijos rinkos raidos veiksnys, be to, supirkimo tarifai turėjo poveikio tiriamojo produkto suvartojimo raidai. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad suvartojimas labai nesumažėjo, nors supirkimo tarifai ir buvo gerokai sumažinti. Todėl preliminariai daroma išvada, kad supirkimo tarifų pokyčiai nebuvo tokie, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys.

3.3.   Kita Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama

| (183) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei materialinė žala daryta dėl to, kad sumažėjo Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama. Šiam teiginiui paremti pateikta informacijos, kuri buvo pagrįsta vienam iš Sąjungos gamintojų iki nagrinėjamojo laikotarpio (t. y. 2003–2006 m.) suteiktomis subsidijomis. |
| --- | --- |

(183)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei materialinė žala daryta dėl to, kad sumažėjo Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama. Šiam teiginiui paremti pateikta informacijos, kuri buvo pagrįsta vienam iš Sąjungos gamintojų iki nagrinėjamojo laikotarpio (t. y. 2003–2006 m.) suteiktomis subsidijomis.

| (184) | Pateiktais įrodymais nebuvo atskleista jokia Sąjungos pramonei darytos materialinės žalos ir tariamų vieno iš Sąjungos gamintojų iki nagrinėjamojo laikotarpio gautų subsidijų sąsaja. Be to, ši informacija susijusi su laikotarpiu iki nagrinėjamojo laikotarpio, todėl ji yra neaktuali. Taigi, nenustatyta Sąjungos pramonės gautos tariamos subsidijos ir patirtos materialinės žalos sąsaja. Tuo remiantis šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(184)

Pateiktais įrodymais nebuvo atskleista jokia Sąjungos pramonei darytos materialinės žalos ir tariamų vieno iš Sąjungos gamintojų iki nagrinėjamojo laikotarpio gautų subsidijų sąsaja. Be to, ši informacija susijusi su laikotarpiu iki nagrinėjamojo laikotarpio, todėl ji yra neaktuali. Taigi, nenustatyta Sąjungos pramonės gautos tariamos subsidijos ir patirtos materialinės žalos sąsaja. Tuo remiantis šis argumentas buvo atmestas.

3.4.   Pajėgumų perteklius

| (185) | Teigta, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl pajėgumų pertekliaus Sąjungos rinkoje ir apskritai pasaulinėje rinkoje. Taip pat tvirtinta, kad dėl pajėgumų pertekliaus pasaulinėje rinkoje Sąjungos pramonė ėmėsi šiuo metu vykdomos konsolidacijos ir kad žala padaryta dėl to, kad buvo per daug gamybos pajėgumų. Be to, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala buvo susijusi su ES pramonės pajėgumų pertekliumi, dėl kurio daryta žala sau. Priešingai, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl to, kad Sąjungos pramonė neskyrė reikiamų investicijų pajėgumams didinti. |
| --- | --- |

(185)

Teigta, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl pajėgumų pertekliaus Sąjungos rinkoje ir apskritai pasaulinėje rinkoje. Taip pat tvirtinta, kad dėl pajėgumų pertekliaus pasaulinėje rinkoje Sąjungos pramonė ėmėsi šiuo metu vykdomos konsolidacijos ir kad žala padaryta dėl to, kad buvo per daug gamybos pajėgumų. Be to, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala buvo susijusi su ES pramonės pajėgumų pertekliumi, dėl kurio daryta žala sau. Priešingai, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl to, kad Sąjungos pramonė neskyrė reikiamų investicijų pajėgumams didinti.

| (186) | Sąjungos pramonė iš tiesų padidino gamybos pajėgumus, tačiau jos bendra gamybos apimtis neatitiko didėjančio suvartojimo lygio Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį. Taigi, Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai buvo pagrįsti ir atitiko rinkos pokyčius, t. y. suvartojimo didėjimą. Todėl to negalima laikyti patirtos žalos priežastimi. |
| --- | --- |

(186)

Sąjungos pramonė iš tiesų padidino gamybos pajėgumus, tačiau jos bendra gamybos apimtis neatitiko didėjančio suvartojimo lygio Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį. Taigi, Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai buvo pagrįsti ir atitiko rinkos pokyčius, t. y. suvartojimo didėjimą. Todėl to negalima laikyti patirtos žalos priežastimi.

| (187) | Panašiai, remiantis tuo, kas išdėstyta, atliekant tyrimą nepatvirtintas argumentas, kad Sąjungos pramonė neinvestavo į pajėgumų didinimą. Priešingai, kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį palaipsniui didino pajėgumus ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo perteklinių pajėgumų, o tai rodo, kad ji galėjo patenkinti papildomą paklausą. Todėl šį argumentą teko atmesti. |
| --- | --- |

(187)

Panašiai, remiantis tuo, kas išdėstyta, atliekant tyrimą nepatvirtintas argumentas, kad Sąjungos pramonė neinvestavo į pajėgumų didinimą. Priešingai, kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį palaipsniui didino pajėgumus ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo perteklinių pajėgumų, o tai rodo, kad ji galėjo patenkinti papildomą paklausą. Todėl šį argumentą teko atmesti.

| (188) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad visi rinkos veiklos vykdytojai, įskaitant vartotojų ir gamintojų grandžių sektorius, buvo atsidūrę sudėtingoje padėtyje dėl pajėgumų pertekliaus pasaulinėje rinkoje ir dėl to pasikeitusios rinkos. Dėl to tvirtinta, kad tiriamasis produktas tapo preke, kuriai pavieniai gamintojai jau nebegali nustatyti kainos, nes jos priklauso nuo pasaulinės paklausos ir pasiūlos. Teigta, kad ne dėl importo dempingo kaina, o dėl šios padėties Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(188)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad visi rinkos veiklos vykdytojai, įskaitant vartotojų ir gamintojų grandžių sektorius, buvo atsidūrę sudėtingoje padėtyje dėl pajėgumų pertekliaus pasaulinėje rinkoje ir dėl to pasikeitusios rinkos. Dėl to tvirtinta, kad tiriamasis produktas tapo preke, kuriai pavieniai gamintojai jau nebegali nustatyti kainos, nes jos priklauso nuo pasaulinės paklausos ir pasiūlos. Teigta, kad ne dėl importo dempingo kaina, o dėl šios padėties Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą.

| (189) | Per tyrimą patvirtinta, kad pasaulinėje rinkoje buvo per daug pajėgumų, daugiausia KLR kilmės. Kalbant apie rinkos pokytį, dėl kurio tiriamasis produktas tariamai tapo preke, šiuo pokyčiu nepateisinama nesąžininga kainodara ir nesąžininga prekybos praktika. Dėl to pažymėtina, kad Sąjungos pramonė jau daugiau nei 20 metų gamina ir parduoda tiriamąjį produktą, o KLR nagrinėjamojo produkto pramonė išsivystė tik visai neseniai (pereito dešimtmečio viduryje), daugiausia dėl supirkimo tarifų ir kitų politinių iniciatyvų Sąjungoje ir vėliau padidėjusios paklausos. |
| --- | --- |

(189)

Per tyrimą patvirtinta, kad pasaulinėje rinkoje buvo per daug pajėgumų, daugiausia KLR kilmės. Kalbant apie rinkos pokytį, dėl kurio tiriamasis produktas tariamai tapo preke, šiuo pokyčiu nepateisinama nesąžininga kainodara ir nesąžininga prekybos praktika. Dėl to pažymėtina, kad Sąjungos pramonė jau daugiau nei 20 metų gamina ir parduoda tiriamąjį produktą, o KLR nagrinėjamojo produkto pramonė išsivystė tik visai neseniai (pereito dešimtmečio viduryje), daugiausia dėl supirkimo tarifų ir kitų politinių iniciatyvų Sąjungoje ir vėliau padidėjusios paklausos.

| (190) | Todėl šie argumentai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(190)

Todėl šie argumentai buvo atmesti.

3.5.   Žaliavų kainų poveikis

| (191) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala buvo susijusi su pagrindinės plokštelių gamybos žaliavos, polikristalinio silicio, kainų raida. Tvirtinta, kad Sąjungos pramonė sudarė ilgalaikes fiksuotos kainos tiekimo sutartis ir todėl negalėjo pasinaudoti per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjusiomis polikristalinio silicio kainomis. |
| --- | --- |

(191)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala buvo susijusi su pagrindinės plokštelių gamybos žaliavos, polikristalinio silicio, kainų raida. Tvirtinta, kad Sąjungos pramonė sudarė ilgalaikes fiksuotos kainos tiekimo sutartis ir todėl negalėjo pasinaudoti per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjusiomis polikristalinio silicio kainomis.

| (192) | Per tyrimą nustatyta, kad polikristalinio silicio kainos padidėjo 2008 m., tačiau 2009 m. vėl sumažėjo ir vėliau tik šiek tiek padidėjo 2010 m. ir 2011 m. pradžioje. Per TL kainos gerokai sumažėjo. |
| --- | --- |

(192)

Per tyrimą nustatyta, kad polikristalinio silicio kainos padidėjo 2008 m., tačiau 2009 m. vėl sumažėjo ir vėliau tik šiek tiek padidėjo 2010 m. ir 2011 m. pradžioje. Per TL kainos gerokai sumažėjo.

| (193) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors Sąjungos pramonė turėjo sudariusi ilgalaikes polikristalinio silicio tiekimo sutartis, dėl šių sutarčių sąlygų buvo iš esmės iš naujo deramasi remiantis polikristalinio silicio kainų raida ir sutarčių kainos buvo panašios į neatidėliotinų sandorių rinkos kainas, o kartais už jas net mažesnės. |
| --- | --- |

(193)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors Sąjungos pramonė turėjo sudariusi ilgalaikes polikristalinio silicio tiekimo sutartis, dėl šių sutarčių sąlygų buvo iš esmės iš naujo deramasi remiantis polikristalinio silicio kainų raida ir sutarčių kainos buvo panašios į neatidėliotinų sandorių rinkos kainas, o kartais už jas net mažesnės.

| (194) | Tuo remiantis daroma išvada, kad net jei ilgalaikės polikristalinio silicio tiekimo sutartys kai kuriems tam tikriems Sąjungos gamintojams turėjo poveikio, apskritai Sąjungos pramonei dėl šių ilgalaikių sutarčių neigiamas poveikis nedarytas ir ji galėjo visapusiškai pasinaudoti polikristalinio silicio kainų sumažėjimu. Todėl nustatyta, kad ilgalaikės sutartys nesusijusios su Sąjungos pramonei daryta materialine žala. |
| --- | --- |

(194)

Tuo remiantis daroma išvada, kad net jei ilgalaikės polikristalinio silicio tiekimo sutartys kai kuriems tam tikriems Sąjungos gamintojams turėjo poveikio, apskritai Sąjungos pramonei dėl šių ilgalaikių sutarčių neigiamas poveikis nedarytas ir ji galėjo visapusiškai pasinaudoti polikristalinio silicio kainų sumažėjimu. Todėl nustatyta, kad ilgalaikės sutartys nesusijusios su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.

3.6.   Sau padaryta žala: automatizacijos, dydžio, masto ekonomijos, konsolidacijos, inovacijų ir išlaidų veiksmingumo poveikis

| (195) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai automatizuotas gamybos procesas. Teigta, kad mažieji gamintojai šiuo požiūriu buvo nepalankioje padėtyje, palyginti su dideliais vertikaliai integruotais gamintojais, todėl šių gamintojų patirta žala negali būti susieta su importu dempingo kaina. Dėl to taip pat teigta, kad bet kuriuo atveju Sąjungos pramonė buvo nedidelė, todėl ji negalėjo pasinaudoti masto ekonomija. |
| --- | --- |

(195)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai automatizuotas gamybos procesas. Teigta, kad mažieji gamintojai šiuo požiūriu buvo nepalankioje padėtyje, palyginti su dideliais vertikaliai integruotais gamintojais, todėl šių gamintojų patirta žala negali būti susieta su importu dempingo kaina. Dėl to taip pat teigta, kad bet kuriuo atveju Sąjungos pramonė buvo nedidelė, todėl ji negalėjo pasinaudoti masto ekonomija.

| (196) | Per tyrimą nustatyta, kad mažieji gamintojai Sąjungos rinkoje taip pat buvo labai automatizavę gamybą ir tai turėjo teigiamo poveikio jų gamybos sąnaudoms. Dauguma Sąjungos gamintojų specializuojasi vienoje gamybos proceso dalyje (plokštelės, elementai arba moduliai) ir dėl šios specializacijos didėja jų konkurencingumas konkretaus tam tikros rūšies jų gaminamo produkto atžvilgiu. Todėl argumentą, kad dėl didelio gamybos automatizavimo daryta žala Sąjungos pramonei, teko atmesti. |
| --- | --- |

(196)

Per tyrimą nustatyta, kad mažieji gamintojai Sąjungos rinkoje taip pat buvo labai automatizavę gamybą ir tai turėjo teigiamo poveikio jų gamybos sąnaudoms. Dauguma Sąjungos gamintojų specializuojasi vienoje gamybos proceso dalyje (plokštelės, elementai arba moduliai) ir dėl šios specializacijos didėja jų konkurencingumas konkretaus tam tikros rūšies jų gaminamo produkto atžvilgiu. Todėl argumentą, kad dėl didelio gamybos automatizavimo daryta žala Sąjungos pramonei, teko atmesti.

| (197) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl spaudimo kainoms Sąjungos pramonė ėmėsi konsolidacijos ir taip Sąjungos pramonei darė materialinę žalą. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad konsolidacija buvo veikiau importo dempingo kaina pasekmė. Be to, ši šalis nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu konsolidacijos procesas buvo padarytos žalos priežastis. |
| --- | --- |

(197)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl spaudimo kainoms Sąjungos pramonė ėmėsi konsolidacijos ir taip Sąjungos pramonei darė materialinę žalą. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad konsolidacija buvo veikiau importo dempingo kaina pasekmė. Be to, ši šalis nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu konsolidacijos procesas buvo padarytos žalos priežastis.

| (198) | Taip pat teigta, kad žala daryta dėl to, kad Sąjungos pramonė nepakankamai vertikaliai integruota. Apskritai vertikaliai integruotų gamintojų tiekimo grandinė įprastomis rinkos sąlygomis turėtų būti daugiau apsaugota. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dalis Sąjungos pramonės, kuri buvo vertikaliai integruota, negalėjo visapusiškai išnaudoti vertikalios integracijos pranašumo dėl to, kad importo dempingo kaina daromas spaudimas kainoms buvo ypač didelis. Be to, Sąjungos pramonė ir net vertikaliai integruoti Sąjungos gamintojai dėl importo dempingo kaina negalėjo visapusiškai pasinaudoti dideliais pajėgumų naudojimo koeficientais masto ekonomijai užtikrinti. Per tyrimą nebuvo atskleista ir jokios sąsajos tarp vertikalios integracijos ir didesnio pelningumo, nes dėl didelio spaudimo kainoms šis santykis buvo pakeistas. |
| --- | --- |

(198)

Taip pat teigta, kad žala daryta dėl to, kad Sąjungos pramonė nepakankamai vertikaliai integruota. Apskritai vertikaliai integruotų gamintojų tiekimo grandinė įprastomis rinkos sąlygomis turėtų būti daugiau apsaugota. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dalis Sąjungos pramonės, kuri buvo vertikaliai integruota, negalėjo visapusiškai išnaudoti vertikalios integracijos pranašumo dėl to, kad importo dempingo kaina daromas spaudimas kainoms buvo ypač didelis. Be to, Sąjungos pramonė ir net vertikaliai integruoti Sąjungos gamintojai dėl importo dempingo kaina negalėjo visapusiškai pasinaudoti dideliais pajėgumų naudojimo koeficientais masto ekonomijai užtikrinti. Per tyrimą nebuvo atskleista ir jokios sąsajos tarp vertikalios integracijos ir didesnio pelningumo, nes dėl didelio spaudimo kainoms šis santykis buvo pakeistas.

| (199) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei trūko techninių inovacijų ir investicijų į pažangiąsias technologijas. Tačiau per tyrimą negauta jokių faktinių įrodymų šiems teiginiams pagrįsti. Priešingai, per tyrimą nustatyta, kad didžioji Sąjungos pramonės investicijų dalis buvo skirta naujoms mašinoms ir MTTP ir kad nėra reikšmingų technologinių skirtumų tarp produktų pasauliniu mastu. |
| --- | --- |

(199)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei trūko techninių inovacijų ir investicijų į pažangiąsias technologijas. Tačiau per tyrimą negauta jokių faktinių įrodymų šiems teiginiams pagrįsti. Priešingai, per tyrimą nustatyta, kad didžioji Sąjungos pramonės investicijų dalis buvo skirta naujoms mašinoms ir MTTP ir kad nėra reikšmingų technologinių skirtumų tarp produktų pasauliniu mastu.

| (200) | Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala daryta dėl nevykusio projektų įgyvendinimo (neįvykdyti projektai). Dėl to pažymėtina, kad šis argumentas nebuvo pagrįstas. Be to, nepavykusius projektus veikiau galima vadinti importo dempingo kaina pasekme. Todėl argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(200)

Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala daryta dėl nevykusio projektų įgyvendinimo (neįvykdyti projektai). Dėl to pažymėtina, kad šis argumentas nebuvo pagrįstas. Be to, nepavykusius projektus veikiau galima vadinti importo dempingo kaina pasekme. Todėl argumentas turėjo būti atmestas.

| (201) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė laiku neracionalizavo sąnaudų, kad prisiderintų prie pasaulinės rinkos pokyčių. Kitos šalys teigė, kad darbo ir pridėtinės sąnaudos Sąjungoje didesnės nei KLR. |
| --- | --- |

(201)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė laiku neracionalizavo sąnaudų, kad prisiderintų prie pasaulinės rinkos pokyčių. Kitos šalys teigė, kad darbo ir pridėtinės sąnaudos Sąjungoje didesnės nei KLR.

| (202) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo, išskyrus plokštelių atveju, kai sąnaudos mažėjo 2010 m., tačiau 2011 m. ir vėliau per TL padidėjo ir buvo šiek tiek didesnės nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (žr. 138 konstatuojamąją dalį). Su moduliais ir elementais susijęs našumas padidėjo, tačiau su plokštelėmis – sumažėjo. Kaip minėta pirmiau, dėl didelės importo dempingo kaina iš KLR apimties ir dėl jo daromo didelio spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti sumažėjusiomis sąnaudomis. |
| --- | --- |

(202)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo, išskyrus plokštelių atveju, kai sąnaudos mažėjo 2010 m., tačiau 2011 m. ir vėliau per TL padidėjo ir buvo šiek tiek didesnės nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (žr. 138 konstatuojamąją dalį). Su moduliais ir elementais susijęs našumas padidėjo, tačiau su plokštelėmis – sumažėjo. Kaip minėta pirmiau, dėl didelės importo dempingo kaina iš KLR apimties ir dėl jo daromo didelio spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti sumažėjusiomis sąnaudomis.

| (203) | Pažymima, kad eksportuojantys KLR gamintojai neturi jokio lyginamojo pranašumo naudotų žaliavų (polikristalinio silicio) ir mašinų atžvilgiu, nes jos daugiausia importuotos iš Sąjungos. Darbo ir pridėtinės sąnaudos sudarė vidutiniškai mažiau nei 10 % visų modulio sąnaudų per TL ir nelaikoma, kad jos turėtų didelio poveikio. |
| --- | --- |

(203)

Pažymima, kad eksportuojantys KLR gamintojai neturi jokio lyginamojo pranašumo naudotų žaliavų (polikristalinio silicio) ir mašinų atžvilgiu, nes jos daugiausia importuotos iš Sąjungos. Darbo ir pridėtinės sąnaudos sudarė vidutiniškai mažiau nei 10 % visų modulio sąnaudų per TL ir nelaikoma, kad jos turėtų didelio poveikio.

| (204) | Be to, teigta, kad kai kurie Sąjungos gamintojai plokšteles, elementus ir (arba) modulius tiekė iš nagrinėjamosios šalies ir šiuos produktus Sąjungos rinkoje perpardavė kaip nuosavus. Per tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto importas pagal pobūdį buvo papildomas, o jo apimtis nedidelė, palyginti su Sąjungos gamybos apimtimi, todėl negalima laikyti, kad jis nutrauktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(204)

Be to, teigta, kad kai kurie Sąjungos gamintojai plokšteles, elementus ir (arba) modulius tiekė iš nagrinėjamosios šalies ir šiuos produktus Sąjungos rinkoje perpardavė kaip nuosavus. Per tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto importas pagal pobūdį buvo papildomas, o jo apimtis nedidelė, palyginti su Sąjungos gamybos apimtimi, todėl negalima laikyti, kad jis nutrauktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinį ryšį.

| (205) | Taigi, norėdama prisiderinti prie mažėjančių importo iš KLR kainų tendencijos, Sąjungos pramonė turėjo dėti daug pastangų gamybos sąnaudoms racionalizuoti. Nepaisant Sąjungos pramonės pastangų, pardavimo kainose šio sąnaudų racionalizavimo nematyti, nes dėl importo dempingo kaina priverstinai labai mažintos kainos. |
| --- | --- |

(205)

Taigi, norėdama prisiderinti prie mažėjančių importo iš KLR kainų tendencijos, Sąjungos pramonė turėjo dėti daug pastangų gamybos sąnaudoms racionalizuoti. Nepaisant Sąjungos pramonės pastangų, pardavimo kainose šio sąnaudų racionalizavimo nematyti, nes dėl importo dempingo kaina priverstinai labai mažintos kainos.

| (206) | Tuo remiantis visus pirmiau minėtus argumentus teko atmesti. |
| --- | --- |

(206)

Tuo remiantis visus pirmiau minėtus argumentus teko atmesti.

3.7.   Konkurencija su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis

| (207) | Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad žala Sąjungos pramonei daryta dėl konkurencijos su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis, nes šias technologijas buvo galima pakeisti, o jų galutinio naudojimo paskirtis buvo ta pati. |
| --- | --- |

(207)

Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad žala Sąjungos pramonei daryta dėl konkurencijos su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis, nes šias technologijas buvo galima pakeisti, o jų galutinio naudojimo paskirtis buvo ta pati.

| (208) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad fotovoltiniai produktai plona plėvele gaminami iš kitų žaliavų, jiems nenaudojamos plokštelės iš kristalinio silicio. Apskritai jų energijos konversijos naudingumo koeficientas yra gerokai žemesnis, be to, jų galios vatais atidavimas yra mažesnis nei modulių iš kristalinio silicio. Todėl jų negalima naudoti ribotose vietose, kaip antai stogų, t. y. jų negalima visiškai pakeisti nagrinėjamuoju produktu. Taigi, nors produktai plona plėvele gali iš dalies konkuruoti su nagrinėjamuoju produktu, ši konkurencija laikoma nežymia. |
| --- | --- |

(208)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad fotovoltiniai produktai plona plėvele gaminami iš kitų žaliavų, jiems nenaudojamos plokštelės iš kristalinio silicio. Apskritai jų energijos konversijos naudingumo koeficientas yra gerokai žemesnis, be to, jų galios vatais atidavimas yra mažesnis nei modulių iš kristalinio silicio. Todėl jų negalima naudoti ribotose vietose, kaip antai stogų, t. y. jų negalima visiškai pakeisti nagrinėjamuoju produktu. Taigi, nors produktai plona plėvele gali iš dalies konkuruoti su nagrinėjamuoju produktu, ši konkurencija laikoma nežymia.

| (209) | Todėl per tyrimą nenustatyta Sąjungos pramonei padarytos žalos ir konkurencijos su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis sąsajos. |
| --- | --- |

(209)

Todėl per tyrimą nenustatyta Sąjungos pramonei padarytos žalos ir konkurencijos su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis sąsajos.

| (210) | Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti. |
| --- | --- |

(210)

Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti.

3.8.   Finansų krizė ir jos poveikis

| (211) | Teigta, kad finansų krizė ir ekonomikos nuosmukis turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės galimybėms gauti finansavimą, todėl Sąjungos pramonė patyrė žalą. |
| --- | --- |

(211)

Teigta, kad finansų krizė ir ekonomikos nuosmukis turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės galimybėms gauti finansavimą, todėl Sąjungos pramonė patyrė žalą.

| (212) | Sąjungos pramonės pajėgumas padidinti kapitalą per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo. Saulės energijos pramonė yra kapitalo imli pramonė, todėl pajėgumas padidinti kapitalą yra itin svarbus. Ekonomikos nuosmukis turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad nepaisant Sąjungos rinkos augimo 2009–2011 m. Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dėl importo dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Todėl padaryta išvada, kad galimą finansų krizės poveikį padidino importo dempingo kaina iš Kinijos padidėjimas ir kad ribotos galimybės gauti finansavimą iš esmės buvo neigiamo rinkos klimato pasekmė, o Sąjungos pramonės padėtis ir perspektyvos – importo dempingo kaina pasekmė. Taigi, nors finansų krizė turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, dėl jo negalėjo nutrūkti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(212)

Sąjungos pramonės pajėgumas padidinti kapitalą per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo. Saulės energijos pramonė yra kapitalo imli pramonė, todėl pajėgumas padidinti kapitalą yra itin svarbus. Ekonomikos nuosmukis turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad nepaisant Sąjungos rinkos augimo 2009–2011 m. Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dėl importo dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Todėl padaryta išvada, kad galimą finansų krizės poveikį padidino importo dempingo kaina iš Kinijos padidėjimas ir kad ribotos galimybės gauti finansavimą iš esmės buvo neigiamo rinkos klimato pasekmė, o Sąjungos pramonės padėtis ir perspektyvos – importo dempingo kaina pasekmė. Taigi, nors finansų krizė turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, dėl jo negalėjo nutrūkti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys. Todėl šis argumentas atmestas.

3.9.   Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai

| (213) | Kai kurios šalys teigė, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės modulių pardavimas eksportui labai sumažėjo ypač 2009–2011 m., o elementų – nuo 2009 m. iki 2012 m. pirmojo ketvirčio, ir kad dėl to Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(213)

Kai kurios šalys teigė, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės modulių pardavimas eksportui labai sumažėjo ypač 2009–2011 m., o elementų – nuo 2009 m. iki 2012 m. pirmojo ketvirčio, ir kad dėl to Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.

| (214) | Tačiau, kaip parodyta toliau lentelėje, nepaisant sumažėjimo per TL, modulių eksporto apimtis yra didelė, o vidutinė kaina per TL buvo didesnė už vidutines modulių sąnaudas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tai negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei. Elementų eksporto apimtis sudarė tik 12 % visos elementų gamybos apimties. Todėl, nepaisant mažų kainų per TL, tai galėjo turėti tik nedidelio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Pagaliau plokštelių eksporto apimtis sudarė apie 24 % visos gamybos apimties ir, panašiai, nepaisant nedidelių eksporto kainų per TL, tai galėjo turėti tik nedidelio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Todėl su tuo susijęs argumentas turėjo būti atmestas.

  13-a   lentelė


  Moduliai | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Modulių eksporto apimtis (MW) | 989 | 1 279 | 1 157 | 1 148 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 129 | 117 | 116 |
| Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW) | 2 500 | 1 900 | 1 470 | 1 230 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 76 | 59 | 49 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

(214)

Tačiau, kaip parodyta toliau lentelėje, nepaisant sumažėjimo per TL, modulių eksporto apimtis yra didelė, o vidutinė kaina per TL buvo didesnė už vidutines modulių sąnaudas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tai negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei. Elementų eksporto apimtis sudarė tik 12 % visos elementų gamybos apimties. Todėl, nepaisant mažų kainų per TL, tai galėjo turėti tik nedidelio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Pagaliau plokštelių eksporto apimtis sudarė apie 24 % visos gamybos apimties ir, panašiai, nepaisant nedidelių eksporto kainų per TL, tai galėjo turėti tik nedidelio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Todėl su tuo susijęs argumentas turėjo būti atmestas.

13-a   lentelė

Moduliai

2009

2010

2011

TL

Modulių eksporto apimtis (MW)

989

1 279

1 157

1 148

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

129

117

116

Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)

2 500

1 900

1 470

1 230

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

76

59

49

Šaltinis:

Europressedienst

13-b   lentelė

Elementai

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementų eksporto apimtis (MW) | 62 | 320 | 315 | 238 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 516 | 508 | 384 |
| Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW) | 1 350 | 1 050 | 830 | 640 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Elementų eksporto apimtis (MW)

62

320

315

238

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

516

508

384

Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)

1 350

1 050

830

640

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

78

61

47

Šaltinis:

Europressedienst

13-c   lentelė

Plokštelės

| | 2009 | 2010 | 2011 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plokštelių eksporto apimtis (MW) | 93 | 916 | 750 | 486 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 985 | 806 | 523 |
| Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW) | 850 | 590 | 530 | 480 |
| (Indeksas 2009 m. = 100) | 100 | 70 | 63 | 57 |
| Šaltinis: | Europressedienst |

2009

2010

2011

TL

Plokštelių eksporto apimtis (MW)

93

916

750

486

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

985

806

523

Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)

850

590

530

480

(Indeksas 2009 m. = 100)

100

70

63

57

Šaltinis:

Europressedienst

| (215) | Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatų poveikis nebuvo toks, kad dėl jo būtų daryta materialinė žala Sąjungos pramonei. Todėl su tuo susiję šalių argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(215)

Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatų poveikis nebuvo toks, kad dėl jo būtų daryta materialinė žala Sąjungos pramonei. Todėl su tuo susiję šalių argumentai turėjo būti atmesti.

3.10.   Skalūnų dujų telkinių atradimas Europos Sąjungoje

| (216) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žalą Sąjungos pramonei darė Sąjungoje atrasti skalūnų dujų telkiniai, o perspektyvos didinti pigių skalūnų dujų gamybą Sąjungoje sumažino valstybės ir privačias investicijas į atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektus. |
| --- | --- |

(216)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žalą Sąjungos pramonei darė Sąjungoje atrasti skalūnų dujų telkiniai, o perspektyvos didinti pigių skalūnų dujų gamybą Sąjungoje sumažino valstybės ir privačias investicijas į atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektus.

| (217) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo tiriamojo produkto suvartojimas, kaip jau minėta 108 konstatuojamojoje dalyje. Be to, per tyrimą negauta faktinių įrodymų, kad Sąjungos pramonei būtų daryta žala dėl to, kad Europos Sąjungoje buvo atrasti skalūnų dujų telkiniai. Todėl šis tvirtinimas atmestas. |
| --- | --- |

(217)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo tiriamojo produkto suvartojimas, kaip jau minėta 108 konstatuojamojoje dalyje. Be to, per tyrimą negauta faktinių įrodymų, kad Sąjungos pramonei būtų daryta žala dėl to, kad Europos Sąjungoje buvo atrasti skalūnų dujų telkiniai. Todėl šis tvirtinimas atmestas.

3.11.   Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema

| (218) | Ta pati šalis teigė, kad žalą Sąjungos pramonei darė mažos investicijos į saulės energijos gamybą dėl mažų rinkos kainų už Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos išmetamųjų teršalų kreditus. |
| --- | --- |

(218)

Ta pati šalis teigė, kad žalą Sąjungos pramonei darė mažos investicijos į saulės energijos gamybą dėl mažų rinkos kainų už Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos išmetamųjų teršalų kreditus.

| (219) | Tačiau nepateikta įrodymų ir atlikus tyrimą nenustatyta jokių faktinių aplinkybių, kuriomis šie teiginiai būtų patvirtinti. Priešingai, per tyrimą nustatyta, kad tiriamojo produkto suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(219)

Tačiau nepateikta įrodymų ir atlikus tyrimą nenustatyta jokių faktinių aplinkybių, kuriomis šie teiginiai būtų patvirtinti. Priešingai, per tyrimą nustatyta, kad tiriamojo produkto suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.

3.12.   Valdymo sprendimai

| (220) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bent vienam Sąjungos gamintojui materialinę žalą darė netinkami valdymo sprendimai. Šie teiginiai pagrįsti metinėmis sąskaitomis ir tam tikra bendrovės akcininko kitiems akcininkams siųsto rašto informacija. |
| --- | --- |

(220)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bent vienam Sąjungos gamintojui materialinę žalą darė netinkami valdymo sprendimai. Šie teiginiai pagrįsti metinėmis sąskaitomis ir tam tikra bendrovės akcininko kitiems akcininkams siųsto rašto informacija.

| (221) | Iš byloje surinktos informacijos nematyti, kad kurie nors susijusios bendrovės valdymo sprendimai būtų neįprasti ar neapgalvoti arba turėtų poveikio visai Sąjungos pramonei. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(221)

Iš byloje surinktos informacijos nematyti, kad kurie nors susijusios bendrovės valdymo sprendimai būtų neįprasti ar neapgalvoti arba turėtų poveikio visai Sąjungos pramonei. Todėl šis argumentas atmestas.

3.13.   Kita Vyriausybės politika

| (222) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinę žalą Sąjungos pramonei darė kita Vyriausybės politika, pvz., atsinaujinančiosios energijos, inovacijų skatinimo, biurokratijos mažinimo ar prekybos lengvinimo politika ir tinklų prieigos reglamentai, nes išvardytos politikos kryptys yra naudingos eksportuojantiems gamintojams. Tačiau net jei iš tiesų dėl tam tikros nurodytos politikos gali būti sudarytos palankesnės sąlygos importui iš kitų trečiųjų šalių ir apskritai saulės energijos pramonės augimui, tokia politika būtų naudinga ir Sąjungos pramonei. Be to, tokia politika nereiškia, kad į Sąjungą turėtų būti importuojama žalingomis dempingo kainomis. Todėl šis argumentas atmestas. |
| --- | --- |

(222)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinę žalą Sąjungos pramonei darė kita Vyriausybės politika, pvz., atsinaujinančiosios energijos, inovacijų skatinimo, biurokratijos mažinimo ar prekybos lengvinimo politika ir tinklų prieigos reglamentai, nes išvardytos politikos kryptys yra naudingos eksportuojantiems gamintojams. Tačiau net jei iš tiesų dėl tam tikros nurodytos politikos gali būti sudarytos palankesnės sąlygos importui iš kitų trečiųjų šalių ir apskritai saulės energijos pramonės augimui, tokia politika būtų naudinga ir Sąjungos pramonei. Be to, tokia politika nereiškia, kad į Sąjungą turėtų būti importuojama žalingomis dempingo kainomis. Todėl šis argumentas atmestas.

3.14.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (223) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ir importo iš KLR dempingo kaina yra priežastinis ryšys. Analizuotos kitos galimos žalos priežastys, kaip antai importas iš kitų trečiųjų šalių, suvartojimas, supirkimo tarifai, kita Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama, pajėgumų perteklius, žaliavų kainų poveikis, sau daroma žala, konkurencija su produktais plona plėvele, finansų krizė ir jos poveikis, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai, skalūnų dujų telkinių atradimas Europos Sąjungoje, valdymo sprendimai, Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir kita Vyriausybės politika, tačiau nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų nenutrūksta nustatytas importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(223)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ir importo iš KLR dempingo kaina yra priežastinis ryšys. Analizuotos kitos galimos žalos priežastys, kaip antai importas iš kitų trečiųjų šalių, suvartojimas, supirkimo tarifai, kita Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama, pajėgumų perteklius, žaliavų kainų poveikis, sau daroma žala, konkurencija su produktais plona plėvele, finansų krizė ir jos poveikis, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai, skalūnų dujų telkinių atradimas Europos Sąjungoje, valdymo sprendimai, Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir kita Vyriausybės politika, tačiau nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų nenutrūksta nustatytas importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

| (224) | Todėl atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurioje buvo tinkamai atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, padaryta preliminari išvada, kad yra importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(224)

Todėl atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurioje buvo tinkamai atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, padaryta preliminari išvada, kad yra importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   Pirminės pastabos

| (225) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesai buvo nagrinėjami remiantis įvairių visų su šiuo tyrimu susijusių dalyvių, įskaitant Sąjungos pramonės, fotovoltinių produktų sektoriaus gamintojų ir vartotojų grandies bendrovių, taip pat nagrinėjamojo produkto importuotojų, naudotojų ir vartotojų, interesų vertinimu. |
| --- | --- |

(225)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesai buvo nagrinėjami remiantis įvairių visų su šiuo tyrimu susijusių dalyvių, įskaitant Sąjungos pramonės, fotovoltinių produktų sektoriaus gamintojų ir vartotojų grandies bendrovių, taip pat nagrinėjamojo produkto importuotojų, naudotojų ir vartotojų, interesų vertinimu.

| (226) | Inicijavus tyrimą apie save pranešė apie 150 veiklos vykdytojų. Specialūs klausimynai nusiųsti nesusijusiems importuotojams, gamintojų grandies veiklos vykdytojams (įskaitant žaliavų gamintoją ir tiriamojo produkto gamybos įrangos tiekėjus), vartotojų grandies veiklos vykdytojams (įskaitant projektų vystytojus ir montuotojus) ir vartotojų organizacijai BEUC. Informacijos pateikė trys asociacijos, atstovaujančios įvairiems veiklos vykdytojams (Sąjungos pramonei ir gamintojų bei vartotojų grandžių veiklos vykdytojams) fotovoltinių produktų sektoriuje. |
| --- | --- |

(226)

Inicijavus tyrimą apie save pranešė apie 150 veiklos vykdytojų. Specialūs klausimynai nusiųsti nesusijusiems importuotojams, gamintojų grandies veiklos vykdytojams (įskaitant žaliavų gamintoją ir tiriamojo produkto gamybos įrangos tiekėjus), vartotojų grandies veiklos vykdytojams (įskaitant projektų vystytojus ir montuotojus) ir vartotojų organizacijai BEUC. Informacijos pateikė trys asociacijos, atstovaujančios įvairiems veiklos vykdytojams (Sąjungos pramonei ir gamintojų bei vartotojų grandžių veiklos vykdytojams) fotovoltinių produktų sektoriuje.

2.   Sąjungos pramonės interesai

| (227) | Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 25 000 darbuotojų. |
| --- | --- |

(227)

Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 25 000 darbuotojų.

| (228) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala. Primenama, kad tam tikrų žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma, padarytas didelis poveikis su bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Iš tiesų Sąjungos modulių, elementų ir plokštelių gamintojai 2011 m. ir per TL veikė nuostolingai. Todėl kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o tam tikri kiti tapo nemokūs. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų. |
| --- | --- |

(228)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala. Primenama, kad tam tikrų žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma, padarytas didelis poveikis su bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Iš tiesų Sąjungos modulių, elementų ir plokštelių gamintojai 2011 m. ir per TL veikė nuostolingai. Todėl kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o tam tikri kiti tapo nemokūs. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų.

| (229) | Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai. Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau padidinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas fotovoltinių produktų rinkoje. Pagaliau per tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti sustabdyti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik 25 000 esamų Sąjungos pramonės darbo vietų (per TL), bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti. |
| --- | --- |

(229)

Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai. Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau padidinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas fotovoltinių produktų rinkoje. Pagaliau per tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti sustabdyti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik 25 000 esamų Sąjungos pramonės darbo vietų (per TL), bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti.

| (230) | Manoma, kad nenustačius priemonių dar būtų prarasta rinkos dalis ir toliau blogėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpu ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kaip aprašyta 157 konstatuojamojoje dalyje, kiti gamintojai taptų nemokiais ir per trumpą laikotarpį veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės taip padarydami didelį poveikį šiuo metu užimtoms darbo vietoms. |
| --- | --- |

(230)

Manoma, kad nenustačius priemonių dar būtų prarasta rinkos dalis ir toliau blogėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpu ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kaip aprašyta 157 konstatuojamojoje dalyje, kiti gamintojai taptų nemokiais ir per trumpą laikotarpį veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės taip padarydami didelį poveikį šiuo metu užimtoms darbo vietoms.

| (231) | Todėl padaryta preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(231)

Todėl padaryta preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

3.   Nesusijusių importuotojų interesai

| (232) | Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, tik vieno iš trijų atrinktų importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(232)

Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, tik vieno iš trijų atrinktų importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu.

| (233) | Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojo verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus nebūtų panaikintas visas importas iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į tai, kad veikiausiai padidėtų importas iš kitų trečiųjų šalių, importuotojai, kurie importuoja iš skirtingų šalių, galėtų pakeisti savo tiekimo šaltinius. |
| --- | --- |

(233)

Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojo verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus nebūtų panaikintas visas importas iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į tai, kad veikiausiai padidėtų importas iš kitų trečiųjų šalių, importuotojai, kurie importuoja iš skirtingų šalių, galėtų pakeisti savo tiekimo šaltinius.

| (234) | Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai būtų padarytas tam tikras neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(234)

Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai būtų padarytas tam tikras neigiamas poveikis.

4.   Gamintojų grandies veiklos vykdytojų interesai

| (235) | Gamintojų grandies veiklos vykdytojai daugiausia gamina žaliavas, taip pat gamina ir projektuoja tiriamojo produkto gamybos įrangą. Iš aštuonių gamintojų grandies veiklos vykdytojų gauti klausimyno atsakymai. Surengti du žaliavų gamintojo ir gamybos įrangos gamintojo tikrinamieji vizitai. |
| --- | --- |

(235)

Gamintojų grandies veiklos vykdytojai daugiausia gamina žaliavas, taip pat gamina ir projektuoja tiriamojo produkto gamybos įrangą. Iš aštuonių gamintojų grandies veiklos vykdytojų gauti klausimyno atsakymai. Surengti du žaliavų gamintojo ir gamybos įrangos gamintojo tikrinamieji vizitai.

| (236) | Apskritai per TL aštuonių bendradarbiaujančių gamintojų grandies veiklos vykdytojų veikla, susijusi tiriamuoju produktu, skyrėsi priklausomai nuo jų bendros veiklos: tik vienos bendradarbiaujančios bendrovės 100 % veiklos buvo susijusi su tiriamuoju produktu, o kitų veiklos vykdytojų atveju šis santykis sudarė 6–80 %. Per TL su nagrinėjamuoju produktu susijusi veikla vidutiniškai sudarė apie 41 % bendros bendradarbiaujančių gamintojų grandies veiklos vykdytojų veiklos. Aštuoni bendradarbiaujantys gamintojų grandies veiklos vykdytojai per TL buvo įdarbinę apie 4 200 darbuotojų. Pelningumas svyravo nuo labai didelio iki šiek tiek neigiamo, nelygu segmentas ir individuali bendrovė. Per tyrimą nustatyta, kad veiklos vykdytojai, kurių pelningumas buvo neigiamas, nukentėjo dėl blogos Sąjungos pramonės padėties, nes kai kurie prarasti jų pirkėjai buvo Sąjungos tiriamojo produkto gamintojai, ir dėl suvartojimo sumažėjimo. |
| --- | --- |

(236)

Apskritai per TL aštuonių bendradarbiaujančių gamintojų grandies veiklos vykdytojų veikla, susijusi tiriamuoju produktu, skyrėsi priklausomai nuo jų bendros veiklos: tik vienos bendradarbiaujančios bendrovės 100 % veiklos buvo susijusi su tiriamuoju produktu, o kitų veiklos vykdytojų atveju šis santykis sudarė 6–80 %. Per TL su nagrinėjamuoju produktu susijusi veikla vidutiniškai sudarė apie 41 % bendros bendradarbiaujančių gamintojų grandies veiklos vykdytojų veiklos. Aštuoni bendradarbiaujantys gamintojų grandies veiklos vykdytojai per TL buvo įdarbinę apie 4 200 darbuotojų. Pelningumas svyravo nuo labai didelio iki šiek tiek neigiamo, nelygu segmentas ir individuali bendrovė. Per tyrimą nustatyta, kad veiklos vykdytojai, kurių pelningumas buvo neigiamas, nukentėjo dėl blogos Sąjungos pramonės padėties, nes kai kurie prarasti jų pirkėjai buvo Sąjungos tiriamojo produkto gamintojai, ir dėl suvartojimo sumažėjimo.

| (237) | Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojai produktą parduodavo Sąjungoje, KLR ir kitoms trečiosioms šalims. Per TL pardavimo apimtis buvo perskirstyta – Sąjungoje parduota apie 20 % produkto, KLR – beveik 50 %, o kitoms trečiosioms šalims – apie 30 %. |
| --- | --- |

(237)

Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojai produktą parduodavo Sąjungoje, KLR ir kitoms trečiosioms šalims. Per TL pardavimo apimtis buvo perskirstyta – Sąjungoje parduota apie 20 % produkto, KLR – beveik 50 %, o kitoms trečiosioms šalims – apie 30 %.

| (238) | Kai kurios gamintojų grandies šalys teigė, kad nustačius antidempingo priemones jų veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis, nes KLR yra pagrindinė jų eksporto rinka. Tvirtinta, kad dėl muitų gerokai sumažėtų nagrinėjamojo produkto importas iš KLR į Sąjungą, o KLR dėl to sumažintų polikristalinio silicio ir gamybos įrangos importą iš Sąjungos. Todėl Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojai turėtų tariamai sumažinti veiklos apimtį ir darbo vietų skaičių Sąjungoje. |
| --- | --- |

(238)

Kai kurios gamintojų grandies šalys teigė, kad nustačius antidempingo priemones jų veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis, nes KLR yra pagrindinė jų eksporto rinka. Tvirtinta, kad dėl muitų gerokai sumažėtų nagrinėjamojo produkto importas iš KLR į Sąjungą, o KLR dėl to sumažintų polikristalinio silicio ir gamybos įrangos importą iš Sąjungos. Todėl Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojai turėtų tariamai sumažinti veiklos apimtį ir darbo vietų skaičių Sąjungoje.

| (239) | Pirmiausia pažymima, kad muitu siekiama atkurti vienodas prekybos sąlygas, o ne panaikinti nagrinėjamojo produkto importą iš Kinijos. Taigi į Sąjungos rinką turėtų būti toliau importuojamas tam tikras produkto kiekis iš Kinijos, tačiau sąžiningomis kainomis. Be to, per tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojų apskritai yra įvairiose nacionalinėse rinkose, tad jie nepriklauso vien tik nuo jų eksporto į KLR. Todėl būtų pagrįsta manyti, kad pasaulinėje fotovoltinių produktų rinkoje Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojams sumažėsiantį eksportą į KLR veikiausiai pavyktų kompensuoti eksportu į kitas rinkas, kurios viešų rinkos tyrimų duomenimis veikiausiai augs. Bet kuriuo atveju Kinijos fotovoltinių produktų rinkoje jau pastebimas didelis gamybos pajėgumų perteklius, todėl abejojama, ar Sąjungos gamybos įrangos gamintojams per trumpą ar vidutinį laikotarpį pavyktų parduoti daugiau gamybos įrangos. |
| --- | --- |

(239)

Pirmiausia pažymima, kad muitu siekiama atkurti vienodas prekybos sąlygas, o ne panaikinti nagrinėjamojo produkto importą iš Kinijos. Taigi į Sąjungos rinką turėtų būti toliau importuojamas tam tikras produkto kiekis iš Kinijos, tačiau sąžiningomis kainomis. Be to, per tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojų apskritai yra įvairiose nacionalinėse rinkose, tad jie nepriklauso vien tik nuo jų eksporto į KLR. Todėl būtų pagrįsta manyti, kad pasaulinėje fotovoltinių produktų rinkoje Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojams sumažėsiantį eksportą į KLR veikiausiai pavyktų kompensuoti eksportu į kitas rinkas, kurios viešų rinkos tyrimų duomenimis veikiausiai augs. Bet kuriuo atveju Kinijos fotovoltinių produktų rinkoje jau pastebimas didelis gamybos pajėgumų perteklius, todėl abejojama, ar Sąjungos gamybos įrangos gamintojams per trumpą ar vidutinį laikotarpį pavyktų parduoti daugiau gamybos įrangos.

| (240) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų poveikis gamybos įrangos gamintojams nebūtų reikšmingas, o poveikis žaliavų tiekėjui trumpą laikotarpį gali būti neigiamas atsižvelgiant į jo galimą pardavimo Kinijai sumažėjimą. |
| --- | --- |

(240)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų poveikis gamybos įrangos gamintojams nebūtų reikšmingas, o poveikis žaliavų tiekėjui trumpą laikotarpį gali būti neigiamas atsižvelgiant į jo galimą pardavimo Kinijai sumažėjimą.

5.   Vartotojų grandies veiklos vykdytojų interesai

| (241) | Vartotojų grandies veiklos vykdytojai daugiausia susiję su projektų vystymu, rinkodara bei ryšiais ir fotovoltinių produktų montavimu. 13 vartotojų grandies veiklos vykdytojų pateikė klausimyno atsakymus, tačiau tik septyni atsakymai buvo pakankamai išsamūs ir jais remiantis buvo galima atlikti pagrįstą vertinimą. Surengti du tikrinamieji vizitai, susiję su fotovoltinių produktų projekto vystymu ir montavimo veikla. Analizuojant gautus 36 bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymus paaiškėjo, kad kai kuriuos jų gali tekti priskirti vartotojų grandies veiklos vykdytojams, nes jų pagrindinis verslas – montavimas. Šis klausimas bus toliau nagrinėjamas atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(241)

Vartotojų grandies veiklos vykdytojai daugiausia susiję su projektų vystymu, rinkodara bei ryšiais ir fotovoltinių produktų montavimu. 13 vartotojų grandies veiklos vykdytojų pateikė klausimyno atsakymus, tačiau tik septyni atsakymai buvo pakankamai išsamūs ir jais remiantis buvo galima atlikti pagrįstą vertinimą. Surengti du tikrinamieji vizitai, susiję su fotovoltinių produktų projekto vystymu ir montavimo veikla. Analizuojant gautus 36 bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymus paaiškėjo, kad kai kuriuos jų gali tekti priskirti vartotojų grandies veiklos vykdytojams, nes jų pagrindinis verslas – montavimas. Šis klausimas bus toliau nagrinėjamas atliekant tyrimą.

| (242) | Apskritai vartotojų grandies veiklos vykdytojų su tiriamuoju produktu susijusi veikla skiriasi priklausomai nuo jų bendros veiklos. Per TL ji vidutiniškai sudarė 41 %. Bendradarbiaujančių veiklos vykdytojų pelningumas, susijęs su tiriamuoju produktu, per TL vidutiniškai sudarė apie 11 %. Septyni bendradarbiaujantys vartotojų grandies veiklos vykdytojai per TL buvo įdarbinę apie 550 darbuotojų. |
| --- | --- |

(242)

Apskritai vartotojų grandies veiklos vykdytojų su tiriamuoju produktu susijusi veikla skiriasi priklausomai nuo jų bendros veiklos. Per TL ji vidutiniškai sudarė 41 %. Bendradarbiaujančių veiklos vykdytojų pelningumas, susijęs su tiriamuoju produktu, per TL vidutiniškai sudarė apie 11 %. Septyni bendradarbiaujantys vartotojų grandies veiklos vykdytojai per TL buvo įdarbinę apie 550 darbuotojų.

| (243) | Buvo pateiktas argumentas, jog antidempingo priemonės neatitinka Sąjungos interesų, nes dėl jų padidės modulių kainos ir galutiniai naudotojai (vartotojai) nebus skatinami jų montuoti. Todėl vartotojų grandies veiklos vykdytojams tektų mažiau užsakymų ir jie turėtų mažinti veiklos apimtį. Šis vertinimas buvo pagrįstas Prognos atliktu tyrimu dėl galimo darbo vietų sumažėjimo, kuris buvo pateiktas atliekant šį tyrimą. Tyrime numatyta, kad nustačius muitus pavojus iškiltų daugumai darbo vietų fotovoltinių produktų rinkoje Sąjungoje. Tyrime naudotas Europos fotovoltinės pramonės asociacijos (EPIA) vertinimas, pagal kurį bendras tiesioginių darbo vietų skaičius 2011 m. visais etapais Sąjungos fotovoltinių produktų rinkoje, įskaitant Sąjungos gamintojus, importuotojus ir gamintojų bei vartotojų grandžių veiklos vykdytojus, buvo 265 000. Atskaitos tašku pasirinkus visų tiesioginių su fotovoltiniais produktais susijusių darbo vietų skaičių 2011 m., Prognos tyrime padaryta išvada, kad iš 265 000 darbo vietų per trejus metus priklausomai nuo muitų dydžio bus prarasta 242 000 darbo vietų. Daugiausia darbo vietų tariamai bus prarasta vartotojų grandies rinkoje, kurioje, Prognos teigimu, 2011 m. dirbo apie 220 000 darbuotojų. |
| --- | --- |

(243)

Buvo pateiktas argumentas, jog antidempingo priemonės neatitinka Sąjungos interesų, nes dėl jų padidės modulių kainos ir galutiniai naudotojai (vartotojai) nebus skatinami jų montuoti. Todėl vartotojų grandies veiklos vykdytojams tektų mažiau užsakymų ir jie turėtų mažinti veiklos apimtį. Šis vertinimas buvo pagrįstas Prognos atliktu tyrimu dėl galimo darbo vietų sumažėjimo, kuris buvo pateiktas atliekant šį tyrimą. Tyrime numatyta, kad nustačius muitus pavojus iškiltų daugumai darbo vietų fotovoltinių produktų rinkoje Sąjungoje. Tyrime naudotas Europos fotovoltinės pramonės asociacijos (EPIA) vertinimas, pagal kurį bendras tiesioginių darbo vietų skaičius 2011 m. visais etapais Sąjungos fotovoltinių produktų rinkoje, įskaitant Sąjungos gamintojus, importuotojus ir gamintojų bei vartotojų grandžių veiklos vykdytojus, buvo 265 000. Atskaitos tašku pasirinkus visų tiesioginių su fotovoltiniais produktais susijusių darbo vietų skaičių 2011 m., Prognos tyrime padaryta išvada, kad iš 265 000 darbo vietų per trejus metus priklausomai nuo muitų dydžio bus prarasta 242 000 darbo vietų. Daugiausia darbo vietų tariamai bus prarasta vartotojų grandies rinkoje, kurioje, Prognos teigimu, 2011 m. dirbo apie 220 000 darbuotojų.

| (244) | Per tyrimą nebuvo patvirtintas minėtas scenarijus ir nustatytas daug mažesnis tiesioginių darbo vietų Sąjungos fotovoltinių produktų rinkoje skaičius 2011 m., per TL ir 2012 m. |
| --- | --- |

(244)

Per tyrimą nebuvo patvirtintas minėtas scenarijus ir nustatytas daug mažesnis tiesioginių darbo vietų Sąjungos fotovoltinių produktų rinkoje skaičius 2011 m., per TL ir 2012 m.

| (245) | Pirmiausia atliekant tyrimą suabejota Europos fotovoltinių produktų asociacijos nustatyto bendro tiesioginių darbo vietų, susijusių su fotovoltiniais produktais, skaičiaus tikslumu. Tiksliau per tikrinamąjį vizitą EPIA patalpose paaiškėjo, kad duomenys, kuriais remiantis padaryta išvada dėl 265 000 darbo vietų, buvo netikslūs ir jais remiantis nebuvo galima padaryti tokios išvados. Iš tiesų per tikrinamąjį vizitą gauta informacijos, iš kurios matyti, kad 2011 m. nustatyto tiesioginių darbo vietų, susijusių su fotovoltiniais produktais, skaičiaus paklaida yra apytikriai 20 %. Be to, minėtam skaičiui priskiriamos darbo vietos kitose Europos šalyse, kurios nepriklauso Europos Sąjungai, taip pat darbo vietos, susijusios su produktais plona plėvele, kurie nepatenka į tyrimo aprėptį. |
| --- | --- |

(245)

Pirmiausia atliekant tyrimą suabejota Europos fotovoltinių produktų asociacijos nustatyto bendro tiesioginių darbo vietų, susijusių su fotovoltiniais produktais, skaičiaus tikslumu. Tiksliau per tikrinamąjį vizitą EPIA patalpose paaiškėjo, kad duomenys, kuriais remiantis padaryta išvada dėl 265 000 darbo vietų, buvo netikslūs ir jais remiantis nebuvo galima padaryti tokios išvados. Iš tiesų per tikrinamąjį vizitą gauta informacijos, iš kurios matyti, kad 2011 m. nustatyto tiesioginių darbo vietų, susijusių su fotovoltiniais produktais, skaičiaus paklaida yra apytikriai 20 %. Be to, minėtam skaičiui priskiriamos darbo vietos kitose Europos šalyse, kurios nepriklauso Europos Sąjungai, taip pat darbo vietos, susijusios su produktais plona plėvele, kurie nepatenka į tyrimo aprėptį.

| (246) | Nepaisant šių abejonių, net jei analizuojant priemonių poveikį būtų naudotas pradinis darbo vietų skaičius, turi būti pateiktos toliau nurodytos pastabos. Apskaičiuotos 2011 m. darbo vietos Europoje, susijusios su fotovoltiniais produktais, buvo susietos su labai dideliu fotovoltinių produktų įrenginių skaičiumi ES tais metais (apie 20 GW). Galima pagrįstai manyti, kad, atsižvelgiant į mažėjantį įrenginių skaičių iki apytikriai 17,5 GW per TL ir 15 GW 2012 m., darbo vietų skaičius, ypač vartotojų grandies sektoriuje, kuris tiesiogiai susietas su įrenginių lygmeniu, atitinkamai sumažėjo. Šiuo atžvilgiu viešoje specializuotoje žiniasklaidoje nurodyta, kad Vokietijoje, kuri yra didžiausia nacionalinė rinka, užimtumas fotovoltinių produktų rinkoje 2011–2012 m. sumažėjo nuo 128 000 iki 100 000 darbo vietų, įskaitant gamintojų sukurtas darbo vietas. Be to, atliekant tyrimą iš esmės suabejota, ar į nurodytą skaičių įtrauktos tik visos darbo dienos ekvivalento darbo vietos, skirtos tik fotovoltinių produktų pramonei. Šiuo atžvilgiu per tyrimą nustatyta, kad ypač vartotojų grandies rinkoje (įrenginių montavimas) su fotovoltiniais produktais susijusi veikla paprastai sudaro tik dalį daug didesnės verslo, kurio pagrindinė veikla – šildymo ar elektros įrenginiai, santechnika ir pan., apimties. |
| --- | --- |

(246)

Nepaisant šių abejonių, net jei analizuojant priemonių poveikį būtų naudotas pradinis darbo vietų skaičius, turi būti pateiktos toliau nurodytos pastabos. Apskaičiuotos 2011 m. darbo vietos Europoje, susijusios su fotovoltiniais produktais, buvo susietos su labai dideliu fotovoltinių produktų įrenginių skaičiumi ES tais metais (apie 20 GW). Galima pagrįstai manyti, kad, atsižvelgiant į mažėjantį įrenginių skaičių iki apytikriai 17,5 GW per TL ir 15 GW 2012 m., darbo vietų skaičius, ypač vartotojų grandies sektoriuje, kuris tiesiogiai susietas su įrenginių lygmeniu, atitinkamai sumažėjo. Šiuo atžvilgiu viešoje specializuotoje žiniasklaidoje nurodyta, kad Vokietijoje, kuri yra didžiausia nacionalinė rinka, užimtumas fotovoltinių produktų rinkoje 2011–2012 m. sumažėjo nuo 128 000 iki 100 000 darbo vietų, įskaitant gamintojų sukurtas darbo vietas. Be to, atliekant tyrimą iš esmės suabejota, ar į nurodytą skaičių įtrauktos tik visos darbo dienos ekvivalento darbo vietos, skirtos tik fotovoltinių produktų pramonei. Šiuo atžvilgiu per tyrimą nustatyta, kad ypač vartotojų grandies rinkoje (įrenginių montavimas) su fotovoltiniais produktais susijusi veikla paprastai sudaro tik dalį daug didesnės verslo, kurio pagrindinė veikla – šildymo ar elektros įrenginiai, santechnika ir pan., apimties.

| (247) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, panašu, kad nustačius priemones gali didėti tiriamojo produkto kainos Sąjungoje ir taip per trumpą laiką gali sumažėti fotovoltinių įrenginių. Vis dėlto su šia rinkos dalimi susijusioms darbo vietoms dėl toliau nurodytų priežasčių neigiamas poveikis gali būti labai nedidelis. Pirma, su fotovoltiniais produktais susijusi bent kai kurių montuotojų veikla yra tik dalis jų verslo veiklos, be to, ji yra sezoninė. Todėl sumažėjus fotovoltinių įrenginių paklausai montuotojai galėtų vykdyti kitą veiklą. ES lygmeniu nustatyti atsinaujinančiųjų šaltinių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai valstybėms narėms yra teisiškai privalomi, todėl tikimasi, kad sumažėjus saulės energijos įrenginių paklausai padidės kitų formų atsinaujinančiųjų šaltinių elektros energijos paklausa ir energijos vartojimo efektyvumas. Daugelis darbuotojų vartotojų grandies sektoriuje veikiausiai turi įgūdžių, kurių reikia norint pasinaudoti didėjančia paklausa šiuose panašiuose sektoriuose. Antra, atsižvelgiant į šiuo metu vartotojų grandies rinkoje gaunamą pelną (žr. 242 konstatuojamąją dalį), montuotojai galėtų amortizuoti dalį padidėjusios kainos taip sumažindami poveikį galutinėms kainoms ir fotovoltinių įrenginių paklausai. |
| --- | --- |

(247)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, panašu, kad nustačius priemones gali didėti tiriamojo produkto kainos Sąjungoje ir taip per trumpą laiką gali sumažėti fotovoltinių įrenginių. Vis dėlto su šia rinkos dalimi susijusioms darbo vietoms dėl toliau nurodytų priežasčių neigiamas poveikis gali būti labai nedidelis. Pirma, su fotovoltiniais produktais susijusi bent kai kurių montuotojų veikla yra tik dalis jų verslo veiklos, be to, ji yra sezoninė. Todėl sumažėjus fotovoltinių įrenginių paklausai montuotojai galėtų vykdyti kitą veiklą. ES lygmeniu nustatyti atsinaujinančiųjų šaltinių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai valstybėms narėms yra teisiškai privalomi, todėl tikimasi, kad sumažėjus saulės energijos įrenginių paklausai padidės kitų formų atsinaujinančiųjų šaltinių elektros energijos paklausa ir energijos vartojimo efektyvumas. Daugelis darbuotojų vartotojų grandies sektoriuje veikiausiai turi įgūdžių, kurių reikia norint pasinaudoti didėjančia paklausa šiuose panašiuose sektoriuose. Antra, atsižvelgiant į šiuo metu vartotojų grandies rinkoje gaunamą pelną (žr. 242 konstatuojamąją dalį), montuotojai galėtų amortizuoti dalį padidėjusios kainos taip sumažindami poveikį galutinėms kainoms ir fotovoltinių įrenginių paklausai.

| (248) | Nepriklausomai nuo muitų nustatymo, viešose fotovoltinių įrenginių paklausos prognozėse nurodoma, kad paklausa 2013 m. veikiausiai sumažės, o metinė įrengtoji galia 2013 m. sudarys 9,8–16,5 GW – veikiausiai tai bet kokiu atveju turėtų neigiamo poveikio darbo vietų skaičiui vartotojų grandies rinkoje. |
| --- | --- |

(248)

Nepriklausomai nuo muitų nustatymo, viešose fotovoltinių įrenginių paklausos prognozėse nurodoma, kad paklausa 2013 m. veikiausiai sumažės, o metinė įrengtoji galia 2013 m. sudarys 9,8–16,5 GW – veikiausiai tai bet kokiu atveju turėtų neigiamo poveikio darbo vietų skaičiui vartotojų grandies rinkoje.

| (249) | Pagaliau pažymima, kad fotovoltinių įrenginių kainos veikiausiai bet kuriuo atveju padidėtų, nes KLR produkcija, kuri yra tiekiama Sąjungos rinkai, yra labai nuostolinga, dėl to susidarė nestabili padėtis. |
| --- | --- |

(249)

Pagaliau pažymima, kad fotovoltinių įrenginių kainos veikiausiai bet kuriuo atveju padidėtų, nes KLR produkcija, kuri yra tiekiama Sąjungos rinkai, yra labai nuostolinga, dėl to susidarė nestabili padėtis.

| (250) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų poveikis vartotojų grandies veiklos vykdytojams būtų nežymiai neigiamas per trumpąjį laikotarpį atsižvelgiant į tai, kad įrenginių skaičius sumažėtų daugiau nei pagal priešingą scenarijų, kai netaikomi muitai, kurį numatė pagrindiniai mokslinių tyrimų centrai, ir į tai, kokiu mastu vartotojų grandies veiklos vykdytojams nepavyktų amortizuoti muito. Nepaisant galimo fotovoltinių įrenginių paklausos sumažėjimo montuotojai galėtų imtis kitos veiklos, kuri būtų susijusi su ekologiškais energijos šaltiniais ar montuotojų pagrindine verslo veikla, kaip nurodyta pirmiau. |
| --- | --- |

(250)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų poveikis vartotojų grandies veiklos vykdytojams būtų nežymiai neigiamas per trumpąjį laikotarpį atsižvelgiant į tai, kad įrenginių skaičius sumažėtų daugiau nei pagal priešingą scenarijų, kai netaikomi muitai, kurį numatė pagrindiniai mokslinių tyrimų centrai, ir į tai, kokiu mastu vartotojų grandies veiklos vykdytojams nepavyktų amortizuoti muito. Nepaisant galimo fotovoltinių įrenginių paklausos sumažėjimo montuotojai galėtų imtis kitos veiklos, kuri būtų susijusi su ekologiškais energijos šaltiniais ar montuotojų pagrindine verslo veikla, kaip nurodyta pirmiau.

6.   Galutinių naudotojų (vartotojų) interesai

| (251) | Informacijos nepateikė nė viena šalis, tiesiogiai atstovaujanti galutinių naudotojų interesams, pavyzdžiui, vartotojų asociacija. Šiuo atveju kalbama apie dviejų rūšių galutinius naudotojus: vartotojai (namų ūkiai) ir kiti galutiniai naudotojai (pvz., institucijos, bendrovės). Per tyrimą nustatyta, kad vartotojai užsakė tik apie ketvirtadalį veikiančių fotovoltinių įrenginių Sąjungoje (vadinamųjų stogo, mažesnių įrenginių). Kitus įrenginius (montuojamus ant žemės, pramoninius ir komercinius, daug didesnius) užsakė kiti galutiniai naudotojai. |
| --- | --- |

(251)

Informacijos nepateikė nė viena šalis, tiesiogiai atstovaujanti galutinių naudotojų interesams, pavyzdžiui, vartotojų asociacija. Šiuo atveju kalbama apie dviejų rūšių galutinius naudotojus: vartotojai (namų ūkiai) ir kiti galutiniai naudotojai (pvz., institucijos, bendrovės). Per tyrimą nustatyta, kad vartotojai užsakė tik apie ketvirtadalį veikiančių fotovoltinių įrenginių Sąjungoje (vadinamųjų stogo, mažesnių įrenginių). Kitus įrenginius (montuojamus ant žemės, pramoninius ir komercinius, daug didesnius) užsakė kiti galutiniai naudotojai.

| (252) | Kelios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus vartotojams didėtų fotovoltinių modulių kainos. Galima tikėtis, kad nustačius muitus fotovoltinių modulių kainos ES rinkoje šiek tiek padidėtų, tačiau poveikis vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams veikiausiai būtų nežymus, nes per tyrimą nustatyta, kad modulio kaina sudaro iki 50 % bendrų fotovoltinio įrenginio sąnaudų. Atsižvelgiant į projektų vystytojų ir montuotojų gautą pelną pagrįstai manoma, kad galimas modulių kainų padidėjimas vartotojams gali būti bent iš dalies amortizuotas ir tokiu būdu sušvelnintas. Remiantis turimais įrodymais daroma preliminari išvada, kad siūlomo muito dydžio priemonės bus bent iš dalies padengtos tiekimo grandinėje, todėl mažmeninio lygmens vartotojams kainos nebūtinai turės padidėti. |
| --- | --- |

(252)

Kelios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus vartotojams didėtų fotovoltinių modulių kainos. Galima tikėtis, kad nustačius muitus fotovoltinių modulių kainos ES rinkoje šiek tiek padidėtų, tačiau poveikis vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams veikiausiai būtų nežymus, nes per tyrimą nustatyta, kad modulio kaina sudaro iki 50 % bendrų fotovoltinio įrenginio sąnaudų. Atsižvelgiant į projektų vystytojų ir montuotojų gautą pelną pagrįstai manoma, kad galimas modulių kainų padidėjimas vartotojams gali būti bent iš dalies amortizuotas ir tokiu būdu sušvelnintas. Remiantis turimais įrodymais daroma preliminari išvada, kad siūlomo muito dydžio priemonės bus bent iš dalies padengtos tiekimo grandinėje, todėl mažmeninio lygmens vartotojams kainos nebūtinai turės padidėti.

| (253) | Be to, pažymima, kad nenustačius muitų Sąjungos pramonė veikiausiai išnyktų, o vartotojams ateityje liktų vienintelis modulių pasiūlos šaltinis. Pagal tokį scenarijų eksportuojantys Kinijos gamintojai galėtų toliau stiprinti ir taip stiprią padėtį rinkoje, dėl to per trumpą ar vidutinį laikotarpį galėtų padidėti kainos ir vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams būtų padaryta žala. Bet kuriuo atveju, kaip minėta pirmiau, kainos veikiausiai didėtų atsižvelgiant į tai, kad KLR produkcija yra nuostolinga. |
| --- | --- |

(253)

Be to, pažymima, kad nenustačius muitų Sąjungos pramonė veikiausiai išnyktų, o vartotojams ateityje liktų vienintelis modulių pasiūlos šaltinis. Pagal tokį scenarijų eksportuojantys Kinijos gamintojai galėtų toliau stiprinti ir taip stiprią padėtį rinkoje, dėl to per trumpą ar vidutinį laikotarpį galėtų padidėti kainos ir vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams būtų padaryta žala. Bet kuriuo atveju, kaip minėta pirmiau, kainos veikiausiai didėtų atsižvelgiant į tai, kad KLR produkcija yra nuostolinga.

| (254) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones poveikis vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams būtų nedidelis. Taip būtų nepaisant nacionalinių paramos sistemų vaidmens skatinant fotovoltinių įrenginių paklausą, kaip nurodyta 182 konstatuojamojoje dalyje. Jei nacionalinės paramos sistemos bus priderintos prie didesnių saulės baterijų plokščių kainų (taikant didesnius supirkimo tarifus), poveikio vartotojams gali visai nebūti. |
| --- | --- |

(254)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones poveikis vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams būtų nedidelis. Taip būtų nepaisant nacionalinių paramos sistemų vaidmens skatinant fotovoltinių įrenginių paklausą, kaip nurodyta 182 konstatuojamojoje dalyje. Jei nacionalinės paramos sistemos bus priderintos prie didesnių saulės baterijų plokščių kainų (taikant didesnius supirkimo tarifus), poveikio vartotojams gali visai nebūti.

7.   Kiti argumentai

| (255) | Kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonė negali ES rinkai tiekti reikiamo produkto kiekio, todėl nustačius antidempingo muitus kiltų didelė rizika, kad ES pritrūktų produkto, dėl to nagrinėjamojo produkto kainos dar labiau padidėtų. |
| --- | --- |

(255)

Kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonė negali ES rinkai tiekti reikiamo produkto kiekio, todėl nustačius antidempingo muitus kiltų didelė rizika, kad ES pritrūktų produkto, dėl to nagrinėjamojo produkto kainos dar labiau padidėtų.

| (256) | Per tyrimą nustatyta, kad šis argumentas nepagrįstas. Sąjungos pramonė nuo 2009 m. neišnaudoja visų savo gamybos pajėgumų. Per TL Sąjungos modulių gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 41 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 5,7 GW; Sąjungos elementų gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 63 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 1,2 GW; Sąjungos plokštelių gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 55 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 1,6 GW. Todėl turėdama nepanaudotų pajėgumų Sąjungos pramonė per trumpą laikotarpį galėtų konkuruoti dėl papildomos rinkos dalies. Taip pat pagrįstai manoma, kad per vidutinį laikotarpį Sąjungos pramonė padidins gamybos pajėgumus ir galės pasiekti didesnę masto ekonomiją ir toliau mažinti kainą. Be to, pasaulyje yra ir kitų pasiūlos šaltinių, kuriais Sąjungos rinkoje jau naudojamasi ir kurie galės konkuruoti Sąjungos rinkoje, jei Kinijos produktų importo apimtis sumažės. Per tyrimą nustatyta, kad per TL ne Kinijos kilmės nepanaudoti modulių gamybos pajėgumai už ES ribų sudarė 5,6 GW, o elementų ir plokštelių – po 6 GW. Todėl daroma išvada, kad visų ES ir trečiųjų gamintojų už ES ribų nepanaudotų pajėgumų pakanka, kad per trumpą laikotarpį būtų papildyta galima sumažėjusi importo iš Kinijos apimtis atsižvelgiant į fotovoltinių įrenginių paklausą ES, kurią didieji mokslinių tyrimų centrai, kaip antai EPIA, prognozuoja 2013 m. (9,8–16,5 GW) ir 2014 m. (9–17,1 GW). |
| --- | --- |

(256)

Per tyrimą nustatyta, kad šis argumentas nepagrįstas. Sąjungos pramonė nuo 2009 m. neišnaudoja visų savo gamybos pajėgumų. Per TL Sąjungos modulių gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 41 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 5,7 GW; Sąjungos elementų gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 63 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 1,2 GW; Sąjungos plokštelių gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 55 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 1,6 GW. Todėl turėdama nepanaudotų pajėgumų Sąjungos pramonė per trumpą laikotarpį galėtų konkuruoti dėl papildomos rinkos dalies. Taip pat pagrįstai manoma, kad per vidutinį laikotarpį Sąjungos pramonė padidins gamybos pajėgumus ir galės pasiekti didesnę masto ekonomiją ir toliau mažinti kainą. Be to, pasaulyje yra ir kitų pasiūlos šaltinių, kuriais Sąjungos rinkoje jau naudojamasi ir kurie galės konkuruoti Sąjungos rinkoje, jei Kinijos produktų importo apimtis sumažės. Per tyrimą nustatyta, kad per TL ne Kinijos kilmės nepanaudoti modulių gamybos pajėgumai už ES ribų sudarė 5,6 GW, o elementų ir plokštelių – po 6 GW. Todėl daroma išvada, kad visų ES ir trečiųjų gamintojų už ES ribų nepanaudotų pajėgumų pakanka, kad per trumpą laikotarpį būtų papildyta galima sumažėjusi importo iš Kinijos apimtis atsižvelgiant į fotovoltinių įrenginių paklausą ES, kurią didieji mokslinių tyrimų centrai, kaip antai EPIA, prognozuoja 2013 m. (9,8–16,5 GW) ir 2014 m. (9–17,1 GW).

| (257) | Kai kurios šalys taip pat tvirtino, kad nagrinėjamajam produktui nustačius antidempingo muitus bus pakenkta fotovoltinių produktų rinkos plėtrai Europoje ir nebus pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, susiję su atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais ir ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimu. |
| --- | --- |

(257)

Kai kurios šalys taip pat tvirtino, kad nagrinėjamajam produktui nustačius antidempingo muitus bus pakenkta fotovoltinių produktų rinkos plėtrai Europoje ir nebus pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, susiję su atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais ir ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimu.

| (258) | Pirma, 2020 m. tikslai nepriklauso vien nuo saulės energijos. Tokia pat svarbi ir kita ekologiška energija, pvz., vėjas, biomasė, vandens energija ir pan. 2020 m. tiksluose nėra nustatytas tikslus procentas, susijęs su saulės energija, todėl nemanoma, kad šiek tiek mažesnis fotovoltinių įrenginių kiekis padidintų bendras strategijos „Europa 2020“ sąnaudas. Be to, saulės baterijų plokščių kaina yra tik vienas iš daugelio veiksnių, kurie yra svarbūs fotovoltinių produktų pramonės plėtrai Europoje. Taip pat svarbu palanki teisinė ir finansinė sistema Europos ir nacionaliniu lygmeniu, didesnės galimybės gauti finansavimą atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektams ir investicijos į MTTP. Kalbant apie su saulės energija susijusių investicijų finansavimą, nustačius muitus pagerės Sąjungos pramonės ir viso fotovoltinių produktų sektoriaus padėtis. Dėl to veikiausiai tiek Sąjungos pramonei, tiek investuotojams į fotovoltinių produktų sektorių bus daugiau galimybių padidinti kapitalą. Pagaliau primenama, kad muito tikslas – atkurti sąžiningą konkurenciją, o ne panaikinti importą iš Kinijos. Jei nagrinėjamojo produkto kaina padidėtų, vartotojų grandies rinkoje gauto pelno įrodymai leidžia daryti prielaidą, kad veiklos vykdytojai vartotojų grandies rinkoje iš dalies amortizuotų kainos padidėjimą. Taigi, modulių kaina galutiniams naudotojams ir (arba) vartotojams neturėtų labai padidėti, be to, būtų galima užtikrinti prognozuojamą saulės energijos įrenginių paklausą. |
| --- | --- |

(258)

Pirma, 2020 m. tikslai nepriklauso vien nuo saulės energijos. Tokia pat svarbi ir kita ekologiška energija, pvz., vėjas, biomasė, vandens energija ir pan. 2020 m. tiksluose nėra nustatytas tikslus procentas, susijęs su saulės energija, todėl nemanoma, kad šiek tiek mažesnis fotovoltinių įrenginių kiekis padidintų bendras strategijos „Europa 2020“ sąnaudas. Be to, saulės baterijų plokščių kaina yra tik vienas iš daugelio veiksnių, kurie yra svarbūs fotovoltinių produktų pramonės plėtrai Europoje. Taip pat svarbu palanki teisinė ir finansinė sistema Europos ir nacionaliniu lygmeniu, didesnės galimybės gauti finansavimą atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektams ir investicijos į MTTP. Kalbant apie su saulės energija susijusių investicijų finansavimą, nustačius muitus pagerės Sąjungos pramonės ir viso fotovoltinių produktų sektoriaus padėtis. Dėl to veikiausiai tiek Sąjungos pramonei, tiek investuotojams į fotovoltinių produktų sektorių bus daugiau galimybių padidinti kapitalą. Pagaliau primenama, kad muito tikslas – atkurti sąžiningą konkurenciją, o ne panaikinti importą iš Kinijos. Jei nagrinėjamojo produkto kaina padidėtų, vartotojų grandies rinkoje gauto pelno įrodymai leidžia daryti prielaidą, kad veiklos vykdytojai vartotojų grandies rinkoje iš dalies amortizuotų kainos padidėjimą. Taigi, modulių kaina galutiniams naudotojams ir (arba) vartotojams neturėtų labai padidėti, be to, būtų galima užtikrinti prognozuojamą saulės energijos įrenginių paklausą.

| (259) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones kitai ES politikai neturėtų būti padarytas didelis nepageidaujamas poveikis. |
| --- | --- |

(259)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones kitai ES politikai neturėtų būti padarytas didelis nepageidaujamas poveikis.

8.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (260) | Bendras teigiamas poveikis Sąjungos pramonei yra didesnis už galimą neigiamą poveikį kitiems veiklos vykdytojams fotovoltinių produktų rinkoje, įskaitant vartotojus ir (arba) kitus galutinius naudotojus. |
| --- | --- |

(260)

Bendras teigiamas poveikis Sąjungos pramonei yra didesnis už galimą neigiamą poveikį kitiems veiklos vykdytojams fotovoltinių produktų rinkoje, įskaitant vartotojus ir (arba) kitus galutinius naudotojus.

| (261) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. |
| --- | --- |

(261)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.

G.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (262) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(262)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (263) | Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatytų dempingo skirtumų. |
| --- | --- |

(263)

Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatytų dempingo skirtumų.

| (264) | Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikant bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Todėl manoma, kad 10 % apyvartos pelno dydis, pagrįstas skunde pateikta informacija, galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu pelnu, kurį Sąjungos pramonė galėtų tikėtis uždirbti, kai nėra žalingo dempingo. |
| --- | --- |

(264)

Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikant bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Todėl manoma, kad 10 % apyvartos pelno dydis, pagrįstas skunde pateikta informacija, galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu pelnu, kurį Sąjungos pramonė galėtų tikėtis uždirbti, kai nėra žalingo dempingo.

| (265) | Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 10 % pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL. |
| --- | --- |

(265)

Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 10 % pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL.

| (266) | Tuomet remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir tinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir per TL Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutinės svertinės nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(266)

Tuomet remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir tinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir per TL Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutinės svertinės nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.

2.   Laikinosios priemonės

| (267) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikyta, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems KLR kilmės arba iš KLR siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(267)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikyta, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems KLR kilmės arba iš KLR siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (268) | Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas didžiausio muito, nustatytino atitinkamai atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms, dydžio muitas. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavimo. |
| --- | --- |

(268)

Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas didžiausio muito, nustatytino atitinkamai atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms, dydžio muitas. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavimo.

| (269) | Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma atrinktoms bendrovėms nustatytų normų svertiniam vidurkiui lygi laikinojo muito norma. |
| --- | --- |

(269)

Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma atrinktoms bendrovėms nustatytų normų svertiniam vidurkiui lygi laikinojo muito norma.

| (270) | Siūlomos šios laikinųjų antidempingo muitų normos:








  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas | Muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd. | 93,3 % | 51,5 % | 51,5 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd. | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd. | 88,4 % | 55,9 % | 55,9 % |
| JingAo Solar Co. Ltd.
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd. | 99,0 % | 58,7 % | 58,7 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd. | 48,1 % | 38,3 % | 38,3 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
  Suntech Power Co., Ltd.
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 71,5 % | 48,6 % | 48,6 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd.
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd. | 96,2 % | 37,3 % | 37,3 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės (priedas) | 88,5 % | 47,6 % | 47,6 % |
| Visos kitos bendrovės | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |

(270)

Siūlomos šios laikinųjų antidempingo muitų normos:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Muito norma

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.

93,3 %

51,5 %

51,5 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.

112,6 %

67,9 %

67,9 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.

88,4 %

55,9 %

55,9 %

JingAo Solar Co. Ltd.

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.

99,0 %

58,7 %

58,7 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.

48,1 %

38,3 %

38,3 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd.

Luoyang Suntech Power Co. Ltd.

Suntech Power Co., Ltd.

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

71,5 %

48,6 %

48,6 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd.

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

96,2 %

37,3 %

37,3 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės (priedas)

88,5 %

47,6 %

47,6 %

Visos kitos bendrovės

112,6 %

67,9 %

67,9 %

| (271) | Pirmiau nurodytos antidempingo priemonės laikinai nustatytos kaip ad valorem muitai. |
| --- | --- |

(271)

Pirmiau nurodytos antidempingo priemonės laikinai nustatytos kaip ad valorem muitai.

| (272) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos negali būti taikomos, joms galioja muitų norma, taikoma visoms kitoms bendrovėms. |
| --- | --- |

(272)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos negali būti taikomos, joms galioja muitų norma, taikoma visoms kitoms bendrovėms.

| (273) | Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (8), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus (kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui), susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(273)

Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (8), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus (kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui), susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

| (274) | Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą. |
| --- | --- |

(274)

Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.

| (275) | Kaip minėta pranešimo apie inicijavimą 5 skirsnyje, Komisija šiuo metu nustatinėja, ar galima laikyti, kad visas iš KLR importuojamas nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės. Tai ypač svarbu modulių, kurių sudėtyje gali būti komponentų ir dalių iš skirtingų šalių, atveju. Pagal pagrindinio antidempingo reglamento 1 straipsnio 3 dalį produktą dempingo kaina eksportuojanti šalis gali būti tarpinė šalis. Taip pat pažymėtina, kad skundas susijęs su importu iš KLR, tiksliai nenurodant importuojamų produktų kilmės. Pagaliau per JAV atliktus antidempingo ir kompensacinių priemonių tyrimus dėl to paties iš KLR importuojamo produkto pabrėžiama, kad gamybos ir surinkimo operacijos labai painios ir jomis kilmės statusas gali būti suteikiamas arba nesuteikiamas (9). Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir nepažeidžiant išvados, kuri galutiniu etapu bus padaryta šiais klausimais, manoma, kad būtų tikslinga, kad laikinosios priemonės būtų taikomos KLR kilmės arba iš KLR siunčiamam tiriamajam produktui, nebent produktas yra tranzitu vežamas produktas, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje. |
| --- | --- |

(275)

Kaip minėta pranešimo apie inicijavimą 5 skirsnyje, Komisija šiuo metu nustatinėja, ar galima laikyti, kad visas iš KLR importuojamas nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės. Tai ypač svarbu modulių, kurių sudėtyje gali būti komponentų ir dalių iš skirtingų šalių, atveju. Pagal pagrindinio antidempingo reglamento 1 straipsnio 3 dalį produktą dempingo kaina eksportuojanti šalis gali būti tarpinė šalis. Taip pat pažymėtina, kad skundas susijęs su importu iš KLR, tiksliai nenurodant importuojamų produktų kilmės. Pagaliau per JAV atliktus antidempingo ir kompensacinių priemonių tyrimus dėl to paties iš KLR importuojamo produkto pabrėžiama, kad gamybos ir surinkimo operacijos labai painios ir jomis kilmės statusas gali būti suteikiamas arba nesuteikiamas (9). Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir nepažeidžiant išvados, kuri galutiniu etapu bus padaryta šiais klausimais, manoma, kad būtų tikslinga, kad laikinosios priemonės būtų taikomos KLR kilmės arba iš KLR siunčiamam tiriamajam produktui, nebent produktas yra tranzitu vežamas produktas, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje.

| (276) | Kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, Komisija Reglamentu (ES) Nr. 182/2013 nustatė reikalavimą registruoti importuojamą KLR kilmės ir iš KLR siunčiamą nagrinėjamąjį produktą. Taip padaryta siekiant prireikus antidempingo ir kompensacines priemones taikyti atgaline tvarka pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį ir 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) (10) 16 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(276)

Kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, Komisija Reglamentu (ES) Nr. 182/2013 nustatė reikalavimą registruoti importuojamą KLR kilmės ir iš KLR siunčiamą nagrinėjamąjį produktą. Taip padaryta siekiant prireikus antidempingo ir kompensacines priemones taikyti atgaline tvarka pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį ir 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) (10) 16 straipsnio 4 dalį.

| (277) | Kalbant apie šį antidempingo tyrimą ir atsižvelgiant į aprašytus nustatytuosius faktus, reikėtų nutraukti importuojamų produktų registraciją, kuri pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį vykdyta dėl antidempingo tyrimo. |
| --- | --- |

(277)

Kalbant apie šį antidempingo tyrimą ir atsižvelgiant į aprašytus nustatytuosius faktus, reikėtų nutraukti importuojamų produktų registraciją, kuri pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį vykdyta dėl antidempingo tyrimo.

| (278) | Kalbant apie gretutinį antisubsidijų tyrimą, kurį Komisija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 10 straipsnį inicijavo 2012 m. lapkričio 8 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (11), importuojami produktai pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio 5 dalį turėtų būti toliau registruojami. |
| --- | --- |

(278)

Kalbant apie gretutinį antisubsidijų tyrimą, kurį Komisija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 10 straipsnį inicijavo 2012 m. lapkričio 8 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (11), importuojami produktai pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio 5 dalį turėtų būti toliau registruojami.

| (279) | Šiuo tyrimo etapu negalima priimti jokio sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data. |
| --- | --- |

(279)

Šiuo tyrimo etapu negalima priimti jokio sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data.

| (280) | Atsižvelgiant į išimtines šio tyrimo aplinkybes, visų pirma į tai, kad jis susijęs su rinkos, kurioje būtinas tiekimo trumpuoju laikotarpiu stabilumas, produktu, manoma, kad laikinąsias antidempingo priemones tikslinga nustatyti palaipsniui. Sąjungos pramonė žalą dėl nesąžiningos nagrinėjamosios šalies prekybos praktikos pirmiausia patyrė per TL, todėl dėl nustatytų priemonių sumažėjus importo apimčiai Sąjungos gamintojai nebus pajėgūs iš karto patiekti reikiamo produktų kiekio. Jei antidempingo muitas bus nustatytas palaipsniui, Sąjungos pramonė galės trumpuoju laikotarpiu padidinti tiekimą. Be to, Sąjungos pramonei suteikus pakankamai laiko padidinti gamybos apimtį, išliks galimybė įsigyti tokį produktų kiekį, kurio reikia paklausai patenkinti. Todėl manoma, kad muitą tikslinga nustatyti dviem etapais. |
| --- | --- |

(280)

Atsižvelgiant į išimtines šio tyrimo aplinkybes, visų pirma į tai, kad jis susijęs su rinkos, kurioje būtinas tiekimo trumpuoju laikotarpiu stabilumas, produktu, manoma, kad laikinąsias antidempingo priemones tikslinga nustatyti palaipsniui. Sąjungos pramonė žalą dėl nesąžiningos nagrinėjamosios šalies prekybos praktikos pirmiausia patyrė per TL, todėl dėl nustatytų priemonių sumažėjus importo apimčiai Sąjungos gamintojai nebus pajėgūs iš karto patiekti reikiamo produktų kiekio. Jei antidempingo muitas bus nustatytas palaipsniui, Sąjungos pramonė galės trumpuoju laikotarpiu padidinti tiekimą. Be to, Sąjungos pramonei suteikus pakankamai laiko padidinti gamybos apimtį, išliks galimybė įsigyti tokį produktų kiekį, kurio reikia paklausai patenkinti. Todėl manoma, kad muitą tikslinga nustatyti dviem etapais.

I.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (281) | Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per reglamente nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, pažymėtina, kad šiame reglamente padarytos išvados dėl muito nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos, |
| --- | --- |

(281)

Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per reglamente nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, pažymėtina, kad šiame reglamente padarytos išvados dėl muito nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams arba plokštėms iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementams ir plokštelėms, naudojamiems fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio (elementų ir plokštelių storis neviršija 400 mikrometrų), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (TARIC kodai 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ir 8541409039), nustatomas laikinasis antidempingo muitas, išskyrus atvejus, kai šie produktai vežami tranzitu, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje.

Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:

| — | iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus, |
| --- | --- |

—

iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,

| — | fotovoltiniai produktai plona plėvele, |
| --- | --- |

—

fotovoltiniai produktai plona plėvele,

| — | fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą. |
| --- | --- |

—

fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą.

2.   Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| i) | nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2013 m. rugpjūčio 5 d.:






  Bendrovė | Muito norma |
| --- | --- | --- |
| Visos bendrovės | 11,8 % |

i)

nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2013 m. rugpjūčio 5 d.:

Bendrovė

Muito norma

Visos bendrovės

11,8 %

| ii) | nuo 2013 m. rugpjūčio 6 d.:







  Bendrovė | Muito norma | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd. | 51,5 % | B791 |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd. | 67,9 % | B792 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd. | 55,9 % | B793 |
| JingAo Solar Co. Ltd.
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd. | 58,7 % | B794 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd. | 38,3 % | B795 |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
  Suntech Power Co., Ltd.
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd. | 48,6 % | B796 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd.
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd. | 37,3 % | B797 |
| Priede išvardytos bendrovės | 47,6 % | |
| Visos kitos bendrovės | 67,9 % | B999 |

ii)

nuo 2013 m. rugpjūčio 6 d.:

Bendrovė

Muito norma

Papildomas TARIC kodas

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.

51,5 %

B791

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.

67,9 %

B792

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.

55,9 %

B793

JingAo Solar Co. Ltd.

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.

58,7 %

B794

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.

38,3 %

B795

Wuxi Suntech Power Co., Ltd.

Luoyang Suntech Power Co. Ltd.

Suntech Power Co., Ltd.

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.

48,6 %

B796

Yingli Energy (China) Co. Ltd.

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.

37,3 %

B797

Priede išvardytos bendrovės

47,6 %

Visos kitos bendrovės

67,9 %

B999

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, kuria remiantis nustatyti esminiai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabų dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 182/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Įterpiama nauja G antraštinė dalis ir nauja 22 konstatuojamoji dalis:
  „G.   REGISTRACIJOS, SIEKIANT APSAUGOTI NUO IMPORTO DEMPINGO KAINA, NUTRAUKIMAS







  (22) | Nuo 2013 m. birželio 6 d. laikinuoju antidempingo muitu apsaugoma nuo importo dempingo kaina. Todėl daugiau nereikia registruoti importuojamų produktų, siekiant apsaugoti nuo importo dempingo kaina.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Įterpiama nauja G antraštinė dalis ir nauja 22 konstatuojamoji dalis:

„G.   REGISTRACIJOS, SIEKIANT APSAUGOTI NUO IMPORTO DEMPINGO KAINA, NUTRAUKIMAS

(22)

Nuo 2013 m. birželio 6 d. laikinuoju antidempingo muitu apsaugoma nuo importo dempingo kaina. Todėl daugiau nereikia registruoti importuojamų produktų, siekiant apsaugoti nuo importo dempingo kaina.“

| 2. | 1 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 14 straipsnio 5 dalimi ir“ išbraukiami. |
| --- | --- |

2.

1 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 14 straipsnio 5 dalimi ir“ išbraukiami.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 269, 2012 9 6, p. 5.

2

(3)  OL L 61, 2013 3 5, p. 2.

3

(4)  2012 m. vasario 2 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Brosmann Footwear HK ir kiti prieš Tarybą, C-249/10 P.

4

Brosmann Footwear HK

(5)  2012 m. lapkričio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd prieš Tarybą, C-247/10 P.

5

Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd

(6)  Sprendimas byloje Taryba prieš Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co., Ltd., C-337/09 P.

6

Taryba prieš Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co., Ltd.

(7)  OL L 140, 2009 6 5, p. 16.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium (Belgija).

8

(9)  2012 m. spalio 9 d.„Ginčai ir sprendimo memorandumas dėl galutinio antidempingo muito fotovoltiniams elementams iš kristalinio silicio, surinktiems į modulius arba ne, iš Kinijos Liaudies Respublikos nustatymo tyrimo“, http://ia.ita.doc.gov/frn/summary/prc/2012-25580-1.pdf.

9

(10)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

10

(11)  OL C 340, 2012 11 8, p. 13.

11

---

PRIEDAS

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys Kinijos gamintojai:

| Bendrovės pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co., Ltd | B800 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd | B801 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B802 |
| Arhui Titan PV Co., Ltd | B803 |
| BP SunOasis (Prime) Co., Ltd | B804 |
| Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.
  CSI Cells Co., Ltd
  Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc. | B805 |
| Changzhou NESL Solartech Co., Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd | B807 |
| Chinaland Solar Energy Co., Ltd | B808 |
| China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd | B809 |
| Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd | B810 |
| ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd | B811 |
| Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd | B812 |
| CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd | B813 |
| CSG PVtech Co., Ltd | B814 |
| DCWATT POWER Co., Ltd | B815 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd | B817 |
| ERA Solar Co., Ltd | B818 |
| ET Solar Industry Limited
  Dotec Electric Co., Ltd | B819 |
| GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd | B821 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd | B822 |
| GS PV Holdings Group | B823 |
| Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd | B824 |
| Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd | B825 |
| Hanwha SolarOne Co., Ltd
  Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd | B827 |
| Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co., Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co., Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co., Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co., Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd | B841 |
| Jiangyin Hareon Power Co., Ltd
  Schott Solar Hareon Co., Ltd
  Hareon Solar Technology Co., Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd | B843 |
| Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd | B844 |
| Jinko Solar Co., Ltd
  Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd | B845 |
| Juli New Energy Co., Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co., Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan) | B849 |
| Konca Solar Cell Co., Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd | B850 |
| Lightway Green New Energy Co., Ltd
  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd | B851 |
| Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd | B852 |
| Nanjing Dago New Energy Co., Ltd | B853 |
| Nice Sun PV Co., Ltd
  Levo Solar Technology Co., Ltd | B854 |
| Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd | B855 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co., Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co., Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co., Ltd | B866 |
| Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd | B867 |
| Risen Energy Co., Ltd | B868 |
| Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd | B869 |
| Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Shanghai Alex New Energy Co., Ltd | B870 |
| Shanghai BYD Co., Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd | B872 |
| Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd
  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd | B873 |
| Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd | B874 |
| Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd | B875 |
| Shanghai ST-Solar Co., Ltd
  Jiangsu ST-Solar Co., Ltd | B876 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd | B877 |
| Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd | B878 |
| Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd | B879 |
| Shenzhen Topray Solar Co., Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co., Ltd | B881 |
| Sun Earth Solar Power Co., Ltd
  Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd | B882 |
| Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd | B883 |
| TDG Holding Co., Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Winsun New Energy Co., Ltd | B887 |
| Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd | B888 |
| Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co., Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd | B892 |
| Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd | B893 |
| Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd | B894 |
| Xiamen Sona Energy Co., Ltd | B895 |
| Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd | B896 |
| Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation
  Wuxi LONGi | B897 |
| Years Solar Co., Ltd | B898 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd | B900 |
| Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd | B901 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd
  Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co., Ltd | B908 |
| Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd | B909 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd | B912 |
| Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd | B913 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd | B918 |
| Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd | B919 |
| Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd | B920 |
| Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd
  RENESOLA JIANGSU LTD | B921 |
| Zhongli Talesun Solar Co., Ltd | B922 |
| Znshine PV-Tech Co., Ltd | B923 |
| Zytech Engineering Technology Co., Ltd | B924 |

Bendrovės pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co., Ltd

B800

Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd

B801

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B802

Arhui Titan PV Co., Ltd

B803

BP SunOasis (Prime) Co., Ltd

B804

Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.

CSI Cells Co., Ltd

Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc.

B805

Changzhou NESL Solartech Co., Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd

B807

Chinaland Solar Energy Co., Ltd

B808

China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd

B809

Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd

B810

ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd

B811

Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd

B812

CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd

B813

CSG PVtech Co., Ltd

B814

DCWATT POWER Co., Ltd

B815

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd

B817

ERA Solar Co., Ltd

B818

ET Solar Industry Limited

Dotec Electric Co., Ltd

B819

GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd

B821

Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd

B822

GS PV Holdings Group

B823

Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd

B824

Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd

B825

Hanwha SolarOne Co., Ltd

Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd

B827

Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd

B828

Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co., Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co., Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co., Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co., Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd

B841

Jiangyin Hareon Power Co., Ltd

Schott Solar Hareon Co., Ltd

Hareon Solar Technology Co., Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd

B843

Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd

B844

Jinko Solar Co., Ltd

Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd

B845

Juli New Energy Co., Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd

B847

King-PV Technology Co., Ltd

B848

Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan)

B849

Konca Solar Cell Co., Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd

B850

Lightway Green New Energy Co., Ltd

Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd

B851

Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd

B852

Nanjing Dago New Energy Co., Ltd

B853

Nice Sun PV Co., Ltd

Levo Solar Technology Co., Ltd

B854

Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd

B855

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co., Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd

B864

Perlight Solar Co., Ltd

B865

Phono Solar Technology Co., Ltd

B866

Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd

B867

Risen Energy Co., Ltd

B868

Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd

B869

Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Alex New Energy Co., Ltd

B870

Shanghai BYD Co., Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd

B872

Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd

B873

Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd

B874

Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd

B875

Shanghai ST-Solar Co., Ltd

Jiangsu ST-Solar Co., Ltd

B876

Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd

B877

Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd

B878

Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd

B879

Shenzhen Topray Solar Co., Ltd

B880

Sopray Energy Co., Ltd

B881

Sun Earth Solar Power Co., Ltd

Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd

B882

Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd

B883

TDG Holding Co., Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Winsun New Energy Co., Ltd

B887

Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd

B888

Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co., Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd

B892

Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd

B893

Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd

B894

Xiamen Sona Energy Co., Ltd

B895

Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd

B896

Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation

Wuxi LONGi

B897

Years Solar Co., Ltd

B898

Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd

B900

Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd

B901

Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd

Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co., Ltd

B908

Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd

B909

Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd

B912

Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd

B913

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd

B918

Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd

B919

Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd

B920

Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd

RENESOLA JIANGSU LTD

B921

Zhongli Talesun Solar Co., Ltd

B922

Znshine PV-Tech Co., Ltd

B923

Zytech Engineering Technology Co., Ltd

B924

---

| 5.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/48

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 514/2013

2013 m. birželio 4 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 41,5 |
| MA | 51,3 |
| MK | 65,0 |
| TN | 25,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 49,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 142,5 |
| ZZ | 76,7 |
| 0709 93 10 | TR | 141,4 |
| ZZ | 141,4 |
| 0805 50 10 | AR | 115,5 |
| TR | 81,9 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 103,3 |
| 0808 10 80 | AR | 181,7 |
| BR | 96,0 |
| CL | 115,9 |
| CN | 77,1 |
| NZ | 135,5 |
| US | 155,7 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 127,5 |
| 0809 10 00 | TR | 195,8 |
| ZZ | 195,8 |
| 0809 29 00 | TR | 469,8 |
| US | 557,8 |
| ZZ | 513,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

41,5

MA

51,3

MK

65,0

TN

25,9

TR

63,9

ZZ

49,5

0707 00 05

AL

41,5

MK

46,1

TR

142,5

ZZ

76,7

0709 93 10

TR

141,4

ZZ

141,4

0805 50 10

AR

115,5

TR

81,9

ZA

112,5

ZZ

103,3

0808 10 80

AR

181,7

BR

96,0

CL

115,9

CN

77,1

NZ

135,5

US

155,7

ZA

130,9

ZZ

127,5

0809 10 00

TR

195,8

ZZ

195,8

0809 29 00

TR

469,8

US

557,8

ZZ

513,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 5.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/50

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. birželio 3 d.

kuriuo Ukrainos laboratorijai suteikiamas leidimas atlikti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 3193)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/261/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. kovo 20 d. Tarybos sprendimą 2000/258/EB dėl specialios institucijos, atsakingos už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą, skyrimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2000/258/EB specialia institucija, atsakinga už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą, paskirta Prancūzijos Nansio mieste įsteigta Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) (nuo 2010 m. liepos 1 d. ji tapo Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (toliau – ANSES) dalimi); |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2000/258/EB specialia institucija, atsakinga už kriterijų, būtinų standartizuojant pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, nustatymą, paskirta Prancūzijos Nansio mieste įsteigta Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) (nuo 2010 m. liepos 1 d. ji tapo Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (toliau – ANSES) dalimi);

| (2) | tuo sprendimu nustatoma, kad ANSES tikslas – dokumentais patvirtinti trečiųjų šalių laboratorijų, kurios pateikė prašymą vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, vertinimą; |
| --- | --- |

(2)

tuo sprendimu nustatoma, kad ANSES tikslas – dokumentais patvirtinti trečiųjų šalių laboratorijų, kurios pateikė prašymą vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus, vertinimą;

| (3) | 2012 m. rugsėjo 3 d. ANSES pateikus nepalankią vertinimo ataskaitą, 2006 m. sausio 30 d. pagal Sprendimą 2000/258/EB Centrinei valstybinei veterinarijos laboratorijai Kijeve suteiktas leidimas buvo atšauktas pagal 2010 m. rugpjūčio 9 d. Komisijos sprendimą 2010/436/ES, kuriuo įgyvendinamos Tarybos sprendimo 2000/258/EB nuostatos dėl kvalifikacijos tikrinimo testų, skirtų pratęsti laboratorijoms suteiktų leidimų vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus galiojimą (2); |
| --- | --- |

(3)

2012 m. rugsėjo 3 d. ANSES pateikus nepalankią vertinimo ataskaitą, 2006 m. sausio 30 d. pagal Sprendimą 2000/258/EB Centrinei valstybinei veterinarijos laboratorijai Kijeve suteiktas leidimas buvo atšauktas pagal 2010 m. rugpjūčio 9 d. Komisijos sprendimą 2010/436/ES, kuriuo įgyvendinamos Tarybos sprendimo 2000/258/EB nuostatos dėl kvalifikacijos tikrinimo testų, skirtų pratęsti laboratorijoms suteiktų leidimų vykdyti pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus galiojimą (2);

| (4) | kompetentinga Ukrainos institucija pateikė prašymą iš naujo patvirtinti Centrinę valstybinę veterinarijos laboratoriją Kijeve, remdamasi 2013 m. kovo 6 d. ANSES pateikta palankia tos laboratorijos vertinimo ataskaita; |
| --- | --- |

(4)

kompetentinga Ukrainos institucija pateikė prašymą iš naujo patvirtinti Centrinę valstybinę veterinarijos laboratoriją Kijeve, remdamasi 2013 m. kovo 6 d. ANSES pateikta palankia tos laboratorijos vertinimo ataskaita;

| (5) | kompetentinga Ukrainos institucija taip pat oficialiai pranešė Komisijai, kad pasikeitė laboratorijos pavadinimas; |
| --- | --- |

(5)

kompetentinga Ukrainos institucija taip pat oficialiai pranešė Komisijai, kad pasikeitė laboratorijos pavadinimas;

| (6) | todėl šiai laboratorijai turėtų būti suteiktas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus; |
| --- | --- |

(6)

todėl šiai laboratorijai turėtų būti suteiktas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus;

| (7) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Remiantis Sprendimo 2000/258/EB 3 straipsnio 2 dalimi nurodytai laboratorijai suteikiamas leidimas vykdyti šunų, kačių ir šeškų pasiutligės vakcinų veiksmingumo kontrolės serologinius tyrimus:

| Valstybinis laboratorinės diagnostikos ir veterinarinės bei sanitarinės ekspertizės mokslinių tyrimų institutas (State Research Institute of Laboratory Diagnostics and Veterinary Sanitary Expertise) |
| --- |
| 30, Donetskaya st., |
| Kiev 03151 |
| Ukraina |

Valstybinis laboratorinės diagnostikos ir veterinarinės bei sanitarinės ekspertizės mokslinių tyrimų institutas (State Research Institute of Laboratory Diagnostics and Veterinary Sanitary Expertise)

30, Donetskaya st.,

Kiev 03151

Ukraina

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2013 m. birželio 15 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 3 d.

Komisijos vardu

Tonio BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 79, 2000 3 30, p. 40.

1

(2)  OL L 209, 2010 8 10, p. 19.

2

---

| 5.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/52

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. birželio 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/262/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (1), ypač į jos 111b straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Direktyvos 2001/83/EB 111b straipsnio 1 dalimi, trečioji šalis, norėdama būti įtraukta į trečiųjų šalių, kuriose užtikrinamas lygiavertis visuomenės sveikatos apsaugos lygis, sąrašą, gali prašyti Komisijos įvertinti, ar jos į Sąjungą eksportuojamoms veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis prilygsta Sąjungos sveikatos lygiui; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Direktyvos 2001/83/EB 111b straipsnio 1 dalimi, trečioji šalis, norėdama būti įtraukta į trečiųjų šalių, kuriose užtikrinamas lygiavertis visuomenės sveikatos apsaugos lygis, sąrašą, gali prašyti Komisijos įvertinti, ar jos į Sąjungą eksportuojamoms veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis prilygsta Sąjungos sveikatos lygiui;

| (2) | remdamasi Direktyvos 2001/83/EB 111b straipsnio 1 dalimi, 2012 m. gruodžio 6 d. raštu Japonija paprašė ją įtraukti į sąrašą. Komisijos atliktu lygiavertiškumo vertinimu buvo patvirtinta, kad to straipsnio reikalavimai įvykdyti; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Direktyvos 2001/83/EB 111b straipsnio 1 dalimi, 2012 m. gruodžio 6 d. raštu Japonija paprašė ją įtraukti į sąrašą. Komisijos atliktu lygiavertiškumo vertinimu buvo patvirtinta, kad to straipsnio reikalavimai įvykdyti;

| (3) | 2012 m. lapkričio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB, sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas (2), turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

2012 m. lapkričio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/715/ES, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB, sudaromas trečiųjų šalių, kuriose žmonėms skirtų vaistų veikliosioms medžiagoms taikoma reglamentavimo sistema ir atitinkamomis kontrolės bei įgyvendinimo priemonėmis užtikrinamas visuomenės sveikatos lygis, prilygstantis Sąjungos sveikatos lygiui, sąrašas (2), turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2012/715/ES priedas keičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67.

1

(2)  OL L 325, 2012 11 23, p. 15.

2

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

| Trečioji šalis | Pastabos |
| --- | --- |
| Australija | |
| Japonija | |
| Šveicarija“ | |

Trečioji šalis

Pastabos

Australija

Japonija

Šveicarija“

---

5.6.2013

| 5.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo

Pagal 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1) nuo 2013 m. liepos 1 d. tik Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas yra laikomas autentišku ir turi teisinę galią.

Jei Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti neįmanoma dėl nenumatytų ar išimtinių aplinkybių, spausdintinis leidimas yra autentiškas ir turi teisinę galią pagal Reglamento (ES) Nr. 216/2013 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas.

---