# Den Europæiske Unions L 100/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.100.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 100 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang9. april 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.100.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 100

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang9. april 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/163/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 26. marts 2013 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid
  (meddelt under nummer C(2013) 1728)

   (
  1
  ) | 1 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2013/163/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 26. marts 2013 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid
  (meddelt under nummer C(2013) 1728)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 1728)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 9.4.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 100/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 26. marts 2013

om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid

(meddelt under nummer C(2013) 1728)

(EØS-relevant tekst)

(2013/163/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udfærdigelsen af BAT (bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, stk. 11. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udfærdigelsen af BAT (bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, stk. 11.

| (2) | I henhold til artikel 13, stk. 2, i direktivet vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og de nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 13, stk. 2, i direktivet vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og de nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål.

| (3) | I artikel 3, stk. 12, i direktivet defineres "BAT-konklusioner" som et dokument, der indeholder de dele af et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelighed, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3, stk. 12, i direktivet defineres "BAT-konklusioner" som et dokument, der indeholder de dele af et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelighed, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet.

| (4) | I henhold til artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelsen af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelsen af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II.

| (5) | I henhold til artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. artikel 13, stk. 5, i direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. artikel 13, stk. 5, i direktiv 2010/75/EU.

| (6) | I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU fastsættes der dispensationer fra kravet i artikel 15, stk. 3, i de tilfælde, hvor omkostningerne forbundet med opnåelsen af emissionsniveauer, der er forbundet med BAT, er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU fastsættes der dispensationer fra kravet i artikel 15, stk. 3, i de tilfælde, hvor omkostningerne forbundet med opnåelsen af emissionsniveauer, der er forbundet med BAT, er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber.

| (7) | I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU bygger de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU bygger de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne.

| (8) | I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres for at sikre overholdelsen af disse godkendelsesvilkår. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres for at sikre overholdelsen af disse godkendelsesvilkår.

| (9) | Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (2) blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

(9)

Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (2) blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse.

| (10) | I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 13. september 2012 udtalelse (3) fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid og offentliggjorde udtalelsen. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 13. september 2012 udtalelse (3) fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid og offentliggjorde udtalelsen.

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

BAT-konklusionerne for fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid er fastsat i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2013.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3.

2

(3)  http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article

3

---

BILAG

BAT-KONKLUSIONER VEDRØRENDE FREMSTILLING AF CEMENT, KALK OG MAGNESIUMOXID

ANVENDELSESOMRÅDE

INFORMATIONSUDVEKSLING

DEFINITIONER

GENERELLE BETRAGTNINGER

BAT-KONKLUSIONER

| 1.1 | Generelle BAT-konklusioner |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Miljøledelsessystemer |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Støj |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.2 | BAT-konklusioner for cementindustrien |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Generelle primære teknikker |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Overvågning |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Energiforbrug og valg af proces |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Anvendelse af affald |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Støvemissioner |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Gasformige forbindelser |
| --- | --- |

1.2.6

| 1.2.7 | PCDD/F-emissioner |
| --- | --- |

1.2.7

| 1.2.8 | Metalemissioner |
| --- | --- |

1.2.8

| 1.2.9 | Procestab/affald |
| --- | --- |

1.2.9

| 1.3 | BAT-konklusioner for kalkindustrien |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Generelle primære teknikker |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Overvågning |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Energiforbrug |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Forbrug af kalksten |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | Valg af brændsler |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.3.6 | Støvemissioner |
| --- | --- |

1.3.6

| 1.3.7 | Gasformige forbindelser |
| --- | --- |

1.3.7

| 1.3.8 | PCDD/F-emissioner |
| --- | --- |

1.3.8

| 1.3.9 | Metalemissioner |
| --- | --- |

1.3.9

| 1.3.10 | Procestab/affald |
| --- | --- |

1.3.10

| 1.4 | BAT-konklusioner for magnesiumoxidindustrien |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Overvågning |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | Energiforbrug |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Støvemissioner |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | Gasformige forbindelser |
| --- | --- |

1.4.4

| 1.4.5 | Procestab/affald |
| --- | --- |

1.4.5

| 1.4.6 | Anvendelse af affald som brændsel og/eller råmateriale |
| --- | --- |

1.4.6

BESKRIVELSE AF TEKNIKKER

| 1.5 | Beskrivelse af teknikker for cementindustrien |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Støvemissioner |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | NOx-emissioner |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | SOx-emissioner |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.6 | Beskrivelse af teknikker for kalkindustrien |
| --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | Støvemissioner |
| --- | --- |

1.6.1

| 1.6.2 | NOx-emissioner |
| --- | --- |

1.6.2

| 1.6.3 | SOx-emissioner |
| --- | --- |

1.6.3

| 1.7 | Beskrivelse af teknikker for magnesiumoxidindustrien (tørproces) |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Støvemissioner |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | SOx-emissioner |
| --- | --- |

1.7.2

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner vedrører følgende industrielle aktiviteter, jf. afsnit 3.1 i bilag I til direktiv 2010/75/EU:

| "3.1. | Fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid": herunder






  (a) | fremstilling af cementklinker i roterovne med en produktionskapacitet på mere end 500 tons/dag eller i andre ovne med en produktionskapacitet på mere end 50 tons/dag |
| --- | --- | --- |

"3.1.

Fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid": herunder

(a)

fremstilling af cementklinker i roterovne med en produktionskapacitet på mere end 500 tons/dag eller i andre ovne med en produktionskapacitet på mere end 50 tons/dag

| (b) | fremstilling af kalk i ovne med en produktionskapacitet på mere end 50 tons/dag |
| --- | --- |

(b)

fremstilling af kalk i ovne med en produktionskapacitet på mere end 50 tons/dag

| (c) | fremstilling af magnesiumoxid i ovne med en produktionskapacitet på mere end 50 tons/dag. |
| --- | --- |

(c)

fremstilling af magnesiumoxid i ovne med en produktionskapacitet på mere end 50 tons/dag.

Med hensyn til punkt 3.1(c) ovenfor vedrører disse BAT-konklusioner kun fremstilling af MgO ved hjælp af tørprocessen ud fra naturlig magnesit (magnesiumcarbonat – MgCO3).

I forbindelse med ovennævnte aktiviteter omfatter disse BAT-konklusioner f.eks. følgende:

| — | fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid (tørproces) |
| --- | --- |

—

fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid (tørproces)

| — | råmaterialer – oplagring og behandling |
| --- | --- |

—

råmaterialer – oplagring og behandling

| — | brændsler – oplagring og behandling |
| --- | --- |

—

brændsler – oplagring og behandling

| — | anvendelse af affald som råmateriale og/eller brændsel – kvalitetskrav, kontrol og behandling |
| --- | --- |

—

anvendelse af affald som råmateriale og/eller brændsel – kvalitetskrav, kontrol og behandling

| — | produkter – oplagring og behandling |
| --- | --- |

—

produkter – oplagring og behandling

| — | emballering og distribution af produkter. |
| --- | --- |

—

emballering og distribution af produkter.

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende aktiviteter:

| — | fremstilling af magnesiumoxid ved hjælp af vådprocessen under anvendelse af magnesiumchlorid som udgangsmateriale, jf. referencedokumentet om bedste tilgængelige teknikker (BAT) med titlen "Large Volume Inorganic Chemicals – Solids and Others (LVIC-S) Industry" ("Uorganiske kemikalier i storskalaproduktion – faste stoffer og andre stoffer (LVIC-S)") |
| --- | --- |

—

fremstilling af magnesiumoxid ved hjælp af vådprocessen under anvendelse af magnesiumchlorid som udgangsmateriale, jf. referencedokumentet om bedste tilgængelige teknikker (BAT) med titlen "Large Volume Inorganic Chemicals – Solids and Others (LVIC-S) Industry" ("Uorganiske kemikalier i storskalaproduktion – faste stoffer og andre stoffer (LVIC-S)")

| — | fremstilling af ekstremt kulstoffattig kalcineret dolomit, "dolime", (dvs. en blanding af calcium- og magnesiumoxider fremstillet ved næsten fuld brænding af dolomit (CaCO3.MgCO3); det tilbageværende CO2-indhold i produktet er på under 0,25 %, og rumvægten er på noget under 3,05 g/cm3) |
| --- | --- |

—

fremstilling af ekstremt kulstoffattig kalcineret dolomit, "dolime", (dvs. en blanding af calcium- og magnesiumoxider fremstillet ved næsten fuld brænding af dolomit (CaCO3.MgCO3); det tilbageværende CO2-indhold i produktet er på under 0,25 %, og rumvægten er på noget under 3,05 g/cm3)

| — | skaktovne til fremstilling af cementklinker |
| --- | --- |

—

skaktovne til fremstilling af cementklinker

| — | aktiviteter, der ikke er direkte forbundet med den primære aktivitet, som f.eks. råstofudvinding. |
| --- | --- |

—

aktiviteter, der ikke er direkte forbundet med den primære aktivitet, som f.eks. råstofudvinding.

Andre referencedokumenter, som er relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner, er følgende:

| Referencedokumenter | Aktivitet |
| --- | --- |
| Emissioner fra oplagring (EFS) | Oplagring og håndtering af råmaterialer og produkter |
| Generelle overvågningsprincipper (MON) | Emissionsovervågning |
| Affaldsbehandling (WT) | Affaldsbehandling |
| Energieffektivitet (ENE) | Generel energieffektivitet |
| Økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM) | Økonomiske forhold og miljøpåvirkninger, der går på tværs af miljøelementerne |

Referencedokumenter

Aktivitet

Emissioner fra oplagring (EFS)

Oplagring og håndtering af råmaterialer og produkter

Generelle overvågningsprincipper (MON)

Emissionsovervågning

Affaldsbehandling (WT)

Affaldsbehandling

Energieffektivitet (ENE)

Generel energieffektivitet

Økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM)

Økonomiske forhold og miljøpåvirkninger, der går på tværs af miljøelementerne

De teknikker, der er beskrevet i disse BAT-konklusioner, skal hverken betragtes som foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

I det omfang, disse BAT-konklusioner vedrører affaldsforbrændingsanlæg, berører dette ikke bestemmelserne i kapitel IV i og bilag VI til direktiv 2010/75/EU.

I det omfang, disse BAT-konklusioner vedrører energieffektivitet, berører dette ikke bestemmelserne i direktiv 2012/27/EU til Europa-Parlamentets og Rådets vandrammedirektiv (1) om energieffektivitet.

INFORMATIONSUDVEKSLING

Indsamling af informationer vedrørende BAT for cement-, kalk- og magnesiumoxidindustrien ophørte i 2008. BAT-konklusionerne er derfor baseret på de på daværende tidspunkt foreliggende oplysninger, suppleret med yderligere oplysninger om emissionerne fra magnesiumoxidfremstilling.

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner forstås ved:

| Udtryk | Definition |
| --- | --- |
| Nyt anlæg | Et anlæg, der etableres på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg på dets eksisterende fundament efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner |
| Eksisterende anlæg | Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg |
| Væsentlig renovering | En renovering af anlæg/ovn, herunder væsentlige ændringer i ovnens opbygning eller teknologi, eller udskiftning af ovnen |
| "Anvendelse af affald som brændsel og/eller råmateriale" | Udtrykket omfatter brug af:






  — | affaldsbrændsler med væsentlig brændværdi |

Udtryk

Definition

Nyt anlæg

Et anlæg, der etableres på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg på dets eksisterende fundament efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner

Eksisterende anlæg

Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg

Væsentlig renovering

En renovering af anlæg/ovn, herunder væsentlige ændringer i ovnens opbygning eller teknologi, eller udskiftning af ovnen

"Anvendelse af affald som brændsel og/eller råmateriale"

Udtrykket omfatter brug af:

—

affaldsbrændsler med væsentlig brændværdi

| — | affaldsmaterialer uden væsentlig brændværdi – men med mineralske bestanddele – anvendt som råmaterialer, der indgår i mellemproduktet klinker |
| --- | --- |

—

affaldsmaterialer uden væsentlig brændværdi – men med mineralske bestanddele – anvendt som råmaterialer, der indgår i mellemproduktet klinker

| — | affaldsmaterialer, der både har en væsentlig brændværdi og mineralske bestanddele |
| --- | --- |

—

affaldsmaterialer, der både har en væsentlig brændværdi og mineralske bestanddele

Definition for visse produkter

| Udtryk | Definition |
| --- | --- |
| Hvid cement | Cement i henhold til følgende PRODCOM 2007-regler: 26.51.12.10 – Hvid portlandcement |
| Specialcement | Specialcement i henhold til følgende PRODCOM 2007-regler:






  — | 26.51.12.50 – Aluminatcement |

Udtryk

Definition

Hvid cement

Cement i henhold til følgende PRODCOM 2007-regler: 26.51.12.10 – Hvid portlandcement

Specialcement

Specialcement i henhold til følgende PRODCOM 2007-regler:

—

26.51.12.50 – Aluminatcement

| — | 26.51.12.90 – Øvrige typer af hydraulisk cement |
| --- | --- |

—

26.51.12.90 – Øvrige typer af hydraulisk cement

Sintret dolomitkalk

En blanding af calcium- og magnesiumoxider fremstillet ved brænding af dolomit (CaCO3.MgCO3) med et tilbageværende CO2-indhold i produktet på over 0,25 % og en rumvægt i handelsproduktet noget mindre end 3,05 g/cm3; det frie indhold som MgO er sædvanligvis mellem 25 % og 40 %

Ultralav-kul dolomitkalk

En blanding af calcium- og magnesiumoxider, der udelukkende anvendes til fremstilling af ildfaste sten og andre ildfaste produkter og har en rumvægt på mindst 3,05 g/cm3

Definition af visse luftforurenende stoffer

| Udtryk | Definition |
| --- | --- |
| NOx udtrykt som NO2 | Summen af nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2 |
| SOx udtrykt som SO2 | Summen af svovldioxid (SO2) og svovltrioxid (SO3) udtrykt som SO2 |
| Hydrogenchlorid udtrykt som HCl | Alle gasformige chlorider udtrykt som HCl |
| Hydrogenfluorid udtrykt som HF | Alle gasformige fluorider udtrykt som HF |

Udtryk

Definition

NOx udtrykt som NO2

Summen af nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2

SOx udtrykt som SO2

Summen af svovldioxid (SO2) og svovltrioxid (SO3) udtrykt som SO2

Hydrogenchlorid udtrykt som HCl

Alle gasformige chlorider udtrykt som HCl

Hydrogenfluorid udtrykt som HF

Alle gasformige fluorider udtrykt som HF

Forkortelser

| ASK | Ringformet skaktovn (2) |
| --- | --- |
| DBM | Dødbrændt magnesium |
| I-TEQ | International toksicitetsækvivalent |
| LRK | Lang roterovn |
| MFSK | Blandet indfødningsskaktovn (2) |
| OK | Andre ovne
  Inden for kalkindustrien dækker udtrykket:






  — | Dobbelt-hældning skaktovn (2) |

ASK

Ringformet skaktovn (2)

DBM

Dødbrændt magnesium

I-TEQ

International toksicitetsækvivalent

LRK

Lang roterovn

MFSK

Blandet indfødningsskaktovn (2)

OK

Andre ovne

Inden for kalkindustrien dækker udtrykket:

—

Dobbelt-hældning skaktovn (2)

| — | Flerkammer skaktovn (2) |
| --- | --- |

—

Flerkammer skaktovn (2)

| — | Central-brænder skaktovn (2) |
| --- | --- |

—

Central-brænder skaktovn (2)

| — | Eksternt-kammer skaktovn (2) |
| --- | --- |

—

Eksternt-kammer skaktovn (2)

| — | Strålebrænder skaktovn (2) |
| --- | --- |

—

Strålebrænder skaktovn (2)

| — | Indre-hvælving skaktovn (2) |
| --- | --- |

—

Indre-hvælving skaktovn (2)

| — | Bevægende riste ovn (2) |
| --- | --- |

—

Bevægende riste ovn (2)

| — | Topformet ovn (2) |
| --- | --- |

—

Topformet ovn (2)

| — | Flash kalcineringsovn (2) |
| --- | --- |

—

Flash kalcineringsovn (2)

| — | Roterende kammerovn (2) |
| --- | --- |

—

Roterende kammerovn (2)

OSK

Øvrige skaktovne (andre skaktovne end ASK og MFSK)

PCDD

Polychloret dibenzo-p-dioxin

PCDF

Polychloret dibenzofuran

PFRK

Regenerationsovn med parallelstrømning

PRK

Roterovn med forvarmer

GENERELLE BETRAGTNINGER

Gennemsnitsperioder og referencebetingelser for emissioner til luften

Emissionsniveauerne i forbindelse med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) i disse BAT-konklusioner refererer til følgende standardbetingelser: tørgas ved en temperatur på 273 K og et tryk på 1 013 hPa.

Værdier angivet i koncentrationer gælder under følgende referencebetingelser:

| Aktiviteter | Referencebetingelser |
| --- | --- |
| Ovnaktiviteter | Cementindustrien | 10 vol-% oxygen |
| Kalkindustrien (3) | 11 vol-% oxygen |
| Magnesiumoxidindustrien (tør proces) (4) | 10 vol-% oxygen |
| Andre aktiviteter end ovnaktiviteter | Alle processer | Ingen korrektion for ilt |
| Anlæg til fremstilling af læsket kalk | Som emitteret
  (ingen korrektion for oxygen og for tørgas) |

Aktiviteter

Referencebetingelser

Ovnaktiviteter

Cementindustrien

10 vol-% oxygen

Kalkindustrien (3)

11 vol-% oxygen

Magnesiumoxidindustrien (tør proces) (4)

10 vol-% oxygen

Andre aktiviteter end ovnaktiviteter

Alle processer

Ingen korrektion for ilt

Anlæg til fremstilling af læsket kalk

Som emitteret

(ingen korrektion for oxygen og for tørgas)

For gennemsnitsperioder gælder følgende definitioner:

| Døgngennemsnit | Gennemsnitsværdi for 24 timer målt ved kontinuert måling af emissionerne |
| --- | --- |
| Gennemsnit i prøveudtagningsperioden | Gennemsnitsværdi for stikprøvemålinger (periodiske) med en varighed på mindst 30 minutter for hver, medmindre andet er anført |

Døgngennemsnit

Gennemsnitsværdi for 24 timer målt ved kontinuert måling af emissionerne

Gennemsnit i prøveudtagningsperioden

Gennemsnitsværdi for stikprøvemålinger (periodiske) med en varighed på mindst 30 minutter for hver, medmindre andet er anført

Omregning til referenceiltkoncentration

Formlen for beregning af emissionskoncentrationen ved et referenceiltniveau er vist nedenfor:

Formula

idet

| ER (mg/Nm3) | : | emissionskoncentrationen i forhold til referenceiltniveauet OR |
| --- | --- | --- |
| OR (vol %) | : | referenceiltniveau |
| EM (mg/Nm3) | : | emissionskoncentrationen i forhold til det målte iltniveau OM |
| OM (vol %) | : | målt iltniveau |

ER (mg/Nm3)

:

emissionskoncentrationen i forhold til referenceiltniveauet OR

OR (vol %)

:

referenceiltniveau

EM (mg/Nm3)

:

emissionskoncentrationen i forhold til det målte iltniveau OM

OM (vol %)

:

målt iltniveau

BAT-KONKLUSIONER

1.1   Generelle BAT-konklusioner

De bedste tilgængelige teknikker (BAT), der er nævnt i dette afsnit, gælder for alle anlæg, som er omfattet af disse BAT-konklusioner (cement-, kalk- og magnesiumoxidindustrien).

De processpecifikke BAT i afsnit 1.2-1.4 gælder i forlængelse af de generelle BAT i dette afsnit.

1.1.1   Miljøledelsessystemer

1.   For at forbedre de overordnede miljøresultater, som kan opnås med anlæg, der producerer cement, kalk og magnesiumoxid, er det BAT at indføre og vedligeholde et miljøledelsessystem, der omfatter alle følgende elementer:

| i. | Engagement fra ledelsens side, herunder den øverste ledelse |
| --- | --- |

i.

Engagement fra ledelsens side, herunder den øverste ledelse

| ii. | Definition af en miljøpolitik, der omfatter løbende forbedring af anlægget, fastlagt af ledelsen. |
| --- | --- |

ii.

Definition af en miljøpolitik, der omfatter løbende forbedring af anlægget, fastlagt af ledelsen.

| iii. | Planlægning og fastsættelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering |
| --- | --- |

iii.

Planlægning og fastsættelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering

| iv. | Implementering af procedurer med særlig vægt på:






  (a) | struktur og ansvar |
| --- | --- | --- |

iv.

Implementering af procedurer med særlig vægt på:

(a)

struktur og ansvar

| (b) | uddannelse, bevidstgørelse og kompetence |
| --- | --- |

(b)

uddannelse, bevidstgørelse og kompetence

| (c) | kommunikation |
| --- | --- |

(c)

kommunikation

| (d) | inddragelse af medarbejdere |
| --- | --- |

(d)

inddragelse af medarbejdere

| (e) | dokumentation |
| --- | --- |

(e)

dokumentation

| (f) | effektiv processtyring |
| --- | --- |

(f)

effektiv processtyring

| (g) | vedligeholdelsesprogrammer |
| --- | --- |

(g)

vedligeholdelsesprogrammer

| (h) | nødberedskab og indsatskapacitet |
| --- | --- |

(h)

nødberedskab og indsatskapacitet

| (i) | sikring af overensstemmelse med miljølovgivningen. |
| --- | --- |

(i)

sikring af overensstemmelse med miljølovgivningen.

| v. | Kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende handlinger med særlig vægt på:






  (a) | overvågning og måling (se også referencedokumentet om generelle overvågningsprincipper) |
| --- | --- | --- |

v.

Kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende handlinger med særlig vægt på:

(a)

overvågning og måling (se også referencedokumentet om generelle overvågningsprincipper)

| (b) | korrigerende og forebyggende handlinger |
| --- | --- |

(b)

korrigerende og forebyggende handlinger

| (c) | Vedligeholdelse af dokumentation |
| --- | --- |

(c)

Vedligeholdelse af dokumentation

| (d) | uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastlægge, om miljøledelsessystemer er i overensstemmelse med planlagte ordninger og gennemføres og vedligeholdes korrekt. |
| --- | --- |

(d)

uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastlægge, om miljøledelsessystemer er i overensstemmelse med planlagte ordninger og gennemføres og vedligeholdes korrekt.

| vi. | Miljøledelsessystemet gennemgås af den øverste ledelse for at vurdere, om det fortsat er velegnet, tilstrækkeligt og effektivt. |
| --- | --- |

vi.

Miljøledelsessystemet gennemgås af den øverste ledelse for at vurdere, om det fortsat er velegnet, tilstrækkeligt og effektivt.

| vii. | Udviklingen inden for renere teknologier følges. |
| --- | --- |

vii.

Udviklingen inden for renere teknologier følges.

| viii. | Hensyntagning til miljøpåvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt anlæg og i hele dets driftslevetid. |
| --- | --- |

viii.

Hensyntagning til miljøpåvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt anlæg og i hele dets driftslevetid.

| ix. | Regelmæssig anvendelse af sektorspecifik benchmarking. |
| --- | --- |

ix.

Regelmæssig anvendelse af sektorspecifik benchmarking.

Anvendelsesområde

Miljøledelsessystemets omfang (f.eks. detaljeringsniveau) og karakter (f.eks. standardiseret eller ikke-standardiseret) kommer generelt an på anlæggets karakter, størrelse og kompleksitet samt de miljøpåvirkninger, det kan have.

1.1.2   Støj

2.   For at reducere/minimere støjemissionerne ved fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid er det BAT at anvende en kombination af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Vælg et egnet sted til støjende aktiviteter |
| b | Sørg for, at støjende aktiviteter/enheder er lukket inde |
| c | Brug vibrationsisolering af aktiviteter/enheder |
| d | Brug indvendig og udvendig beklædning fremstillet af stødabsorberende materiale |
| e | Brug lydisolering af bygninger for at afskærme støjende aktiviteter, som omfatter udstyr til materialeomdannelse |
| f | Brug lydisolerende vægge og/eller naturlige støjbarrierer |
| g | Brug lyddæmpere i afkast |
| h | Sørg for, at kanaler og ventilatorer isoleres i lydisolerede bygninger |
| i | Luk døre og vinduer i overdækkede arealer |
| j | Brug lydisolering af maskinbygninger |
| k | Brug lydisolering, hvor væggen er gennembrudt, f.eks. ved montering af en sluse på det sted, hvor et transportbånd føres ind |
| l | Sørg for at installere lyddæmpere ved luftudtag, f.eks. udtag af ren gas i støvrensningsenheder |
| m | Sørg for at reducere strømhastigheden i kanaler |
| n | Brug lydisolering af kanaler |
| o | Anvend et afkoblet arrangement af støjkilder og potentielle resonanskomponenter, f.eks. i form af kompressorer og kanaler |
| p | Brug lyddæmpere til filterventilatorer |
| q | Brug lydisolerede moduler til teknisk udstyr (f.eks. kompressorer) |
| r | Brug gummiskjolde til møller (undgå metal mod metal-kontakt) |
| s | Opfør bygninger eller plant træer og buske mellem det område, der skal beskyttes, og den støjende aktivitet |

Teknik

a

Vælg et egnet sted til støjende aktiviteter

b

Sørg for, at støjende aktiviteter/enheder er lukket inde

c

Brug vibrationsisolering af aktiviteter/enheder

d

Brug indvendig og udvendig beklædning fremstillet af stødabsorberende materiale

e

Brug lydisolering af bygninger for at afskærme støjende aktiviteter, som omfatter udstyr til materialeomdannelse

f

Brug lydisolerende vægge og/eller naturlige støjbarrierer

g

Brug lyddæmpere i afkast

h

Sørg for, at kanaler og ventilatorer isoleres i lydisolerede bygninger

i

Luk døre og vinduer i overdækkede arealer

j

Brug lydisolering af maskinbygninger

k

Brug lydisolering, hvor væggen er gennembrudt, f.eks. ved montering af en sluse på det sted, hvor et transportbånd føres ind

l

Sørg for at installere lyddæmpere ved luftudtag, f.eks. udtag af ren gas i støvrensningsenheder

m

Sørg for at reducere strømhastigheden i kanaler

n

Brug lydisolering af kanaler

o

Anvend et afkoblet arrangement af støjkilder og potentielle resonanskomponenter, f.eks. i form af kompressorer og kanaler

p

Brug lyddæmpere til filterventilatorer

q

Brug lydisolerede moduler til teknisk udstyr (f.eks. kompressorer)

r

Brug gummiskjolde til møller (undgå metal mod metal-kontakt)

s

Opfør bygninger eller plant træer og buske mellem det område, der skal beskyttes, og den støjende aktivitet

1.2   BAT-konklusioner for cementindustrien

Medmindre andet er anført, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes til alle anlæg i cementindustrien.

1.2.1   Generelle primære teknikker

3.   For at reducere emissionerne fra ovnen og bruge energien effektivt er det BAT at opnå en jævn og stabil ovnproces, som opfylder de fastlagte driftsparametre, ved hjælp af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Processtyringsoptimering, herunder computerbaseret automatisk styring |
| b | Brug af moderne, gravimetriske indfødningssystemer til fast brændsel |

Teknik

a

Processtyringsoptimering, herunder computerbaseret automatisk styring

b

Brug af moderne, gravimetriske indfødningssystemer til fast brændsel

4.   For at undgå og/eller reducere emissionerne er det BAT at foretage en omhyggelig udvælgelse af og kontrol med alle stoffer, der indfødes i ovnen.

Beskrivelse

Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med stoffer, der indfødes i ovnen, kan reducere emissionerne. Stoffernes kemiske sammensætning og den måde, hvorpå de indfødes i ovnen, er faktorer, der skal tages højde for ved udvælgelsen. Problematiske stoffer kan omfatte de stoffer, der er nævnt i BAT 11 og i BAT 24-28.

1.2.2   Overvågning

5.   Det er BAT at foretage regelmæssig overvågning og måling af driftsparametre og emissioner og at overvåge emissioner i overensstemmelse med de gældende EN-standarder eller, hvis der ikke findes nogen EN-standarder, ISO-standarder eller nationale eller andre internationale standarder, der sikrer tilvejebringelse af data af en tilsvarende videnskabelig kvalitet, bl.a. følgende:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Kontinuert måling af driftsparametre, der viser driftsstabiliteten, som f.eks. temperatur, O2-indhold, tryk og gennemstrømningshastighed | Kan anvendes generelt. |
| b | Overvågning og stabilisering af kritiske driftsparametre, dvs. homogen blanding af råmaterialer og brændselstilførsel, regelmæssig dosering og overskydende oxygen | Kan anvendes generelt. |
| c | Kontinuert måling af NH3-emissioner, når der anvendes SNCR | Kan anvendes generelt. |
| d | Kontinuert måling af støv-, NOx-, SOx- og CO-emissioner | Kan anvendes til ovnprocesser. |
| e | Periodisk måling af PCDD/F- og metalemissioner |
| f | Kontinuert eller periodisk måling af HCl-, HF- og TOC-emissioner. |
| g | Kontinuert eller periodisk måling af støv | Kan anvendes ved andre aktiviteter end ovnaktiviteter.
  For små kilder (<10 000 Nm3/h) fra andre støvende aktiviteter end afkøling og de primære formalingsaktiviteter, bør målefrekvensen eller ydeevnen være baseret på et vedligeholdelses-ledelsessystem. |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Kontinuert måling af driftsparametre, der viser driftsstabiliteten, som f.eks. temperatur, O2-indhold, tryk og gennemstrømningshastighed

Kan anvendes generelt.

b

Overvågning og stabilisering af kritiske driftsparametre, dvs. homogen blanding af råmaterialer og brændselstilførsel, regelmæssig dosering og overskydende oxygen

Kan anvendes generelt.

c

Kontinuert måling af NH3-emissioner, når der anvendes SNCR

Kan anvendes generelt.

d

Kontinuert måling af støv-, NOx-, SOx- og CO-emissioner

Kan anvendes til ovnprocesser.

e

Periodisk måling af PCDD/F- og metalemissioner

f

Kontinuert eller periodisk måling af HCl-, HF- og TOC-emissioner.

g

Kontinuert eller periodisk måling af støv

Kan anvendes ved andre aktiviteter end ovnaktiviteter.

For små kilder (<10 000 Nm3/h) fra andre støvende aktiviteter end afkøling og de primære formalingsaktiviteter, bør målefrekvensen eller ydeevnen være baseret på et vedligeholdelses-ledelsessystem.

Beskrivelse

Valget mellem kontinuert eller periodisk måling, jf. BAT 5 (f), beror på emissionskilden og den forventede type forurenende stof.

1.2.3   Energiforbrug og valg af proces

1.2.3.1   Valg af proces

6.   For at reducere energiforbruget er det BAT at anvende en tør ovnproces med flertrinsforvarmning og forkalcinering.

Beskrivelse

I denne type ovnsystem kan emissionsgasser og genvundet spildvarme fra køleranlægget anvendes til at forvarme og forkalcinere råmaterialet, inden det indfødes i ovnen, hvilket giver en markant energibesparelse.

Anvendelsesområde

Kan anvendes ved nye anlæg og væsentlig renovering af ovne under hensyntagen til råmaterialernes vandindhold.

BAT-relaterede forbrugsniveauer vedrørende energi

Der henvises til tabel 1.

Tabel 1

BAT-relaterede forbrugsniveauer vedrørende energi for nye anlæg og væsentlig renovering af ovne med tør ovnproces med flertrinsforvarmning og forkalcinering

| Proces | Enhed | BAT-relaterede forbrugsniveauer vedrørende energi (5) |
| --- | --- | --- |
| Tør ovnproces med flertrinsforvarmning og forkalcinering | MJ/t klinker | 2 900-3 300 (6)
   (7) |

Proces

Enhed

BAT-relaterede forbrugsniveauer vedrørende energi (5)

Tør ovnproces med flertrinsforvarmning og forkalcinering

MJ/t klinker

2 900-3 300 (6)
   (7)

1.2.3.2   Energiforbrug

7.   For at reducere/minimere det termiske energiforbrug er det BAT at anvende en kombination af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Anvendelse af bedre og optimerede ovnsystemer og jævne og stabile ovnprocesser, som opfylder de fastlagte driftsparametre, ved hjælp af følgende teknikker:






  I. | processtyringsoptimering, herunder computerbaserede automatiske styringssystemer |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Anvendelse af bedre og optimerede ovnsystemer og jævne og stabile ovnprocesser, som opfylder de fastlagte driftsparametre, ved hjælp af følgende teknikker:

I.

processtyringsoptimering, herunder computerbaserede automatiske styringssystemer

| II. | moderne, gravimetriske indfødningssystemer til fast brændsel |
| --- | --- |

II.

moderne, gravimetriske indfødningssystemer til fast brændsel

| III. | forvarmning og forkalcinering i videst muligt omfang – under hensyntagen til den eksisterende ovnsystemkonfiguration. |
| --- | --- |

III.

forvarmning og forkalcinering i videst muligt omfang – under hensyntagen til den eksisterende ovnsystemkonfiguration.

Kan anvendes generelt. For eksisterende ovne kan der anvendes forvarmning og forkalcinering, forudsat at ovnsystemkonfigurationen tillader det.

b

Genvinding af overskudsvarme fra ovne, navnlig fra kølezonen. Især kan overskudsvarmen fra ovnens kølezone (varm luft) eller fra forvarmeren anvendes til tørring af råmaterialer.

Kan anvendes generelt i cementindustrien.

Genvinding af overskudsvarme fra kølezonen ved anvendelse af ristekølere.

Der kan opnås begrænset genvindingseffektivitet på roterende kølere.

c

Anvendelse af et passende antal cyklontrin i forhold til råmaterialets og de anvendte brændslers karakteristika og egenskaber.

Der kan anvendes cyklonforvarmertrin til nye anlæg og ved væsentlig renovering af ovne.

d

Anvendelse af brændsler, der er kendetegnet ved at have en positiv indvirkning på det termiske energiforbrug.

Teknikken kan anvendes generelt i cementovne, forudsat at brændselsformen er til rådighed – og for eksisterende ovnes vedkommende under hensyntagen til de tekniske muligheder for at indsprøjte brændslet i ovnen.

e

Anvendelse af optimerede og velegnede cementovnssystemer til afbrænding af affald, når konventionelle brændsler erstattes med affaldsbrændsler.

Kan anvendes generelt i samtlige typer cementovn.

f

Begrænsning af bypass af strømme.

Kan anvendes generelt i cementindustrien.

Beskrivelse

Der er adskillige faktorer, som påvirker energiforbruget i moderne ovnsystemer såsom råmaterialernes egenskaber (f.eks. vandindhold, forbrændingsegnetheden), anvendelse af brændsler med forskellige egenskaber samt anvendelse et røggasomledningssystem. Desuden har ovnens produktionskapacitet en indvirkning på energiforbruget.

Teknik 7c: Det passende antal cyklontrin til forvarmning afhænger af gennemløbet for og vandindholdet i råmaterialer og brændsler, som skal tørres ved hjælp af den resterende røggasvarme, da lokale råmaterialer er vidt forskellige med hensyn til vandindhold eller forbrændingsegnethed.

Teknik 7d: Der kan anvendes konventionelle brændsler og affaldsbrændsler i cementindustrien. De anvendte brændslers karakteristika som f.eks. tilstrækkelig høj brændværdi og lavt vandindhold har en positiv indvirkning på ovnens specifikke energiforbrug.

Teknik 7f: Fjernelse af varmt råmateriale og varm røggas medfører et højere specifikt energiforbrug på ca. 6-12 MJ/t klinker pr. procentpoint fjernet ovnindløbsgas. Hvis gasserne omledes i mindre omfang, har det således en positiv indvirkning på energiforbruget.

8.   For at reducere det primære energiforbrug er det BAT at overveje at reducere indholdet af klinker i cement og cementprodukter.

Beskrivelse

Der kan opnås en reduktion af indholdet af klinker i cement og cementprodukter ved at tilsætte fyldstoffer og/eller tilsætningsstoffer som f.eks. højovnsslagge, kalksten, flyveaske og puzzolan i formalingsfasen som angivet i de gældende cementstandarder.

Anvendelsesområde

Kan anvendes generelt i cementindustrien, forudsat at fyldstoffer og/eller tilsætningsstoffer er til rådighed (lokalt), og under hensyntagen til lokale specifikke markedsforhold.

9.   For at reducere det primære energiforbrug er det BAT at overveje kraftvarmeproduktion/kombinerede kraftvarmeværker.

Beskrivelse

Kraftvarmeværker til fremstilling af damp og elektricitet eller kombinerede kraftvarmeværker kan anvendes i cementindustrien ved at genvinde spildvarme fra klinkerkøleren eller ovnrøggasserne ved hjælp af konventionelle dampcyklusprocesser eller andre teknikker. Der kan desuden genvindes overskudsvarme fra klinkerkøleren eller ovnrøggasserne til fjernvarme eller industrielle formål.

Anvendelsesområde

Teknikken kan anvendes i samtlige cementovne, hvis mængden af tilgængelig overskudsvarme er tilstrækkelig stor, hvis de relevante driftsparametre kan opfyldes, og hvis det sikres, at det er økonomisk forsvarligt.

10.   For at reducere/minimere elektricitetsforbruget er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af energistyringssystemer |
| b | Anvendelse af formalingsudstyr og andet elektricitetsforbrugende udstyr med høj energieffektivitet |
| c | Anvendelse af bedre overvågningssystemer |
| d | Reduktion af luftudsivningen i systemet |
| e | Processtyringsoptimering |

Teknik

a

Anvendelse af energistyringssystemer

b

Anvendelse af formalingsudstyr og andet elektricitetsforbrugende udstyr med høj energieffektivitet

c

Anvendelse af bedre overvågningssystemer

d

Reduktion af luftudsivningen i systemet

e

Processtyringsoptimering

1.2.4   Anvendelse af affald

1.2.4.1   Affaldskvalitetskontrol

11.   For at sikre, hvilke egenskaber det affald, der skal anvendes som brændsel og/eller råmateriale i en cementovn, har, og reducere emissionerne er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af kvalitetssikringssystemer for at sikre affaldets egenskaber og analysere alt det affald, der skal anvendes som råmateriale og/eller brændsel i en cementovn, med hensyn til:






  I. | konstant kvalitet |

Teknik

a

Anvendelse af kvalitetssikringssystemer for at sikre affaldets egenskaber og analysere alt det affald, der skal anvendes som råmateriale og/eller brændsel i en cementovn, med hensyn til:

I.

konstant kvalitet

| II. | fysiske kriterier, f.eks. emissionsdannelse, grovhed, reaktivitet, forbrændingsegnethed og brændværdi |
| --- | --- |

II.

fysiske kriterier, f.eks. emissionsdannelse, grovhed, reaktivitet, forbrændingsegnethed og brændværdi

| III. | kemiske kriterier, f.eks. chlor-, svovl-, base- og fosfatindhold samt indholdet af de relevante metaller |
| --- | --- |

III.

kemiske kriterier, f.eks. chlor-, svovl-, base- og fosfatindhold samt indholdet af de relevante metaller

b

Regulering af antallet af relevante parametre for alt det affald, der skal anvendes som råmateriale og/eller brændsel i en cementovn, som f.eks. indholdet af chlor, relevante metaller (f.eks. cadmium, kviksølv, thallium) og svovl samt indholdet af halogenerede stoffer

c

Anvendelse af kvalitetssikringssystemer for hver enkelt affaldslæs

Beskrivelse

Som erstatning for primære råmaterialer og/eller fossile brændsler kan der ved cementfremstilling anvendes forskellige typer affaldsmaterialer, hvilket vil være med til at spare på naturressourcerne.

1.2.4.2   Indfødning af affald i ovnen

12.   For at sikre, at det affald, der anvendes som brændsel og/eller råmateriale i ovnen, behandles korrekt, er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af de rette indfødningssteder i ovnen i forhold til temperatur og opholdstid og relateret til ovnens opbygning og procestype |
| b | Indfødning af affaldsmaterialer, der indeholder organiske bestanddele, som kan flygtiggøres inden kalcineringszonen, i de rette temperaturzoner i ovnsystemet, hvor temperaturen er tilstrækkelig høj |
| c | Gennemførelse af driften på en sådan måde, at røggassen ved medforbrænding af affald på en reguleret og homogen måde – selv under de vanskeligste betingelser – bringes op på en temperatur på 850 °C i 2 sekunder |
| d | Forøgelse af temperaturen til 1 100 °C, hvis der er tale om medforbrænding af farligt affald med et indhold af mere end 1 % halogenerede organiske stoffer udtrykt som chlor |
| e | Indfødning af affald skal ske kontinuerligt og konstant |
| f | Udsættelse eller standsning af medforbrænding af affald ved aktiviteter som f.eks. opstart og/eller nedlukning, når der ikke kan opnås en passende temperatur og opholdstid, jf. a) til d) ovenfor |

Teknik

a

Anvendelse af de rette indfødningssteder i ovnen i forhold til temperatur og opholdstid og relateret til ovnens opbygning og procestype

b

Indfødning af affaldsmaterialer, der indeholder organiske bestanddele, som kan flygtiggøres inden kalcineringszonen, i de rette temperaturzoner i ovnsystemet, hvor temperaturen er tilstrækkelig høj

c

Gennemførelse af driften på en sådan måde, at røggassen ved medforbrænding af affald på en reguleret og homogen måde – selv under de vanskeligste betingelser – bringes op på en temperatur på 850 °C i 2 sekunder

d

Forøgelse af temperaturen til 1 100 °C, hvis der er tale om medforbrænding af farligt affald med et indhold af mere end 1 % halogenerede organiske stoffer udtrykt som chlor

e

Indfødning af affald skal ske kontinuerligt og konstant

f

Udsættelse eller standsning af medforbrænding af affald ved aktiviteter som f.eks. opstart og/eller nedlukning, når der ikke kan opnås en passende temperatur og opholdstid, jf. a) til d) ovenfor

1.2.4.3   Sikkerhedsledelse vedrørende anvendelse af farligt affald

13.   Det er BAT at anvende sikkerhedsledelse til oplagring, håndtering og indfødning af farligt affald som f.eks. anvendelse af en risikobaseret tilgang alt efter affaldskilden og -typen ved mærkning, kontrol, prøveudtagning og test af det affald, der skal håndteres.

1.2.5   Støvemissioner

1.2.5.1   Emissioner af diffust støv

14.   For at minimere/undgå emissioner af diffust støv fra støvende aktiviteter er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Enkel og lineær udformning af anlægget | Kan kun anvendes ved nye anlæg |
| b | Indeslutning/indkapsling af støvende aktiviteter som f.eks. formaling, sigtning og blanding | Kan anvendes generelt |
| c | Inddækning af transportbånd og elevatorer, der er konstrueret som lukkede systemer, hvis der er risiko for emissioner af diffust støv fra støvende materiale |
| d | Reduktion af luftudsivning og udslipspunkter |
| e | Anvendelse af automatiske indretninger og styringssystemer |
| f | Sikring af en fejlfri drift |
| g | Sikring af en korrekt og fuldstændig vedligeholdelse af anlægget ved hjælp af mobil og stationær støvsugning.






  — | Ved vedligeholdelsesopgaver eller i tilfælde af problemer med transportsystemer kan der ske udslip af materialer. For at undgå dannelse af diffust støv i forbindelse med rensningsaktiviteter bør der anvendes støvsugeanlæg. Nye bygninger kan nemt forsynes med et stationært rørsystem til støvsugning, mens det normalt er bedre at forsyne eksisterende bygninger med mobile systemer og fleksible tilslutninger. |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Enkel og lineær udformning af anlægget

Kan kun anvendes ved nye anlæg

b

Indeslutning/indkapsling af støvende aktiviteter som f.eks. formaling, sigtning og blanding

Kan anvendes generelt

c

Inddækning af transportbånd og elevatorer, der er konstrueret som lukkede systemer, hvis der er risiko for emissioner af diffust støv fra støvende materiale

d

Reduktion af luftudsivning og udslipspunkter

e

Anvendelse af automatiske indretninger og styringssystemer

f

Sikring af en fejlfri drift

g

Sikring af en korrekt og fuldstændig vedligeholdelse af anlægget ved hjælp af mobil og stationær støvsugning.

—

Ved vedligeholdelsesopgaver eller i tilfælde af problemer med transportsystemer kan der ske udslip af materialer. For at undgå dannelse af diffust støv i forbindelse med rensningsaktiviteter bør der anvendes støvsugeanlæg. Nye bygninger kan nemt forsynes med et stationært rørsystem til støvsugning, mens det normalt er bedre at forsyne eksisterende bygninger med mobile systemer og fleksible tilslutninger.

| — | I særlige tilfælde kan der anvendes en cirkulationsproces for pneumatiske transportanlæg. |
| --- | --- |

—

I særlige tilfælde kan der anvendes en cirkulationsproces for pneumatiske transportanlæg.

h

Ventilering og opsamling af støv i tekstilfiltre:

| — | Al materialehåndtering bør så vidt muligt ske i lukkede systemer, hvor der er undertryk. Støvet i udsugningsluften fjernes derefter ved hjælp af et tekstilfilter inden udledning i det fri. |
| --- | --- |

—

Al materialehåndtering bør så vidt muligt ske i lukkede systemer, hvor der er undertryk. Støvet i udsugningsluften fjernes derefter ved hjælp af et tekstilfilter inden udledning i det fri.

i

Anvendelse af lukket oplagring med et automatisk håndteringssystem:

| — | Klinkersiloer og lukkede fuldautomatiserede oplagringsarealer til råmaterialer anses for at være den mest effektive løsning på problemet med diffust støv som følge af store lagermængder. Disse former for oplagringsarealer forsynes med et eller flere tekstilfiltre for at undgå, at der dannes diffust støv ved pålæsning og aflæsning. |
| --- | --- |

—

Klinkersiloer og lukkede fuldautomatiserede oplagringsarealer til råmaterialer anses for at være den mest effektive løsning på problemet med diffust støv som følge af store lagermængder. Disse former for oplagringsarealer forsynes med et eller flere tekstilfiltre for at undgå, at der dannes diffust støv ved pålæsning og aflæsning.

| — | Anvendelse af oplagringssiloer med tilstrækkelig kapacitet, niveauindikatorer med sikringsafbrydere og med filtre til håndtering af støvholdig luft, der fortrænges ved påfyldningsaktiviteter. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af oplagringssiloer med tilstrækkelig kapacitet, niveauindikatorer med sikringsafbrydere og med filtre til håndtering af støvholdig luft, der fortrænges ved påfyldningsaktiviteter.

j

Anvendelse af fleksible påfyldningsrør ved transport og pålæsning, der er forsynet med et støvopsamlingssystem ved pålæsning af cement, og som er anbragt på gulvet, hvor pålæsning af lastbilen finder sted.

15.   For at minimere/undgå emissioner af diffust støv fra bulkoplagringsarealer er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Overdækning af oplagringsarealer eller lagre eller indhegning deraf med afskærmning, vægge eller en indhegning bestående af lodret voksende grønne planter (kunstige eller naturlige vindbarrierer til beskyttelse af fritliggende bunker mod vind). |
| b | Beskyttelse af fritliggende bunker mod vind:






  — | Udendørs oplagringsbunker af støvende materialer bør undgås, men hvis de forefindes, kan emissionen af diffust støv reduceres ved at anvende korrekt udformede vindbarrierer. |

Teknik

a

Overdækning af oplagringsarealer eller lagre eller indhegning deraf med afskærmning, vægge eller en indhegning bestående af lodret voksende grønne planter (kunstige eller naturlige vindbarrierer til beskyttelse af fritliggende bunker mod vind).

b

Beskyttelse af fritliggende bunker mod vind:

—

Udendørs oplagringsbunker af støvende materialer bør undgås, men hvis de forefindes, kan emissionen af diffust støv reduceres ved at anvende korrekt udformede vindbarrierer.

c

Anvendelse af vandforstøvning og enheder til undertrykning af kemisk støv:

| — | Når kilden til diffust støv er velkendt, kan der installeres et vandforstøvningsinjektionssystem. Når støvpartiklerne bliver fugtige, er det med til, at de aggregerer, og dette bidrages til, at støvet bindes. Der findes også en lang række midler, som kan forbedre den samlede effektivitet af det forstøvede vand. |
| --- | --- |

—

Når kilden til diffust støv er velkendt, kan der installeres et vandforstøvningsinjektionssystem. Når støvpartiklerne bliver fugtige, er det med til, at de aggregerer, og dette bidrages til, at støvet bindes. Der findes også en lang række midler, som kan forbedre den samlede effektivitet af det forstøvede vand.

d

Tilsikring af fast vejbelægning, vejbefugtning og ordnede forhold:

| — | Arealer, der benyttes af lastbiler, bør om muligt forsynes med fast vejbelægning, og overfladen skal holdes så ren som muligt. Befugtning af vejene kan reducere emissionerne af diffust støv, især i tørt vejr. De kan også holdes rene med fejemaskiner. For at holde emissionerne af diffust støv på et minimum bør det sikres, at der er ordnede forhold. |
| --- | --- |

—

Arealer, der benyttes af lastbiler, bør om muligt forsynes med fast vejbelægning, og overfladen skal holdes så ren som muligt. Befugtning af vejene kan reducere emissionerne af diffust støv, især i tørt vejr. De kan også holdes rene med fejemaskiner. For at holde emissionerne af diffust støv på et minimum bør det sikres, at der er ordnede forhold.

e

Tilsikring af befugtede lagerarealer:

| — | Emissioner af diffust støv ved lagerarealer kan reduceres ved at anvende tilstrækkelig befugtning på pålæsnings- og aflæsningsstederne og ved at anvende transportbånd med justerbar højde. |
| --- | --- |

—

Emissioner af diffust støv ved lagerarealer kan reduceres ved at anvende tilstrækkelig befugtning på pålæsnings- og aflæsningsstederne og ved at anvende transportbånd med justerbar højde.

f

Tilpasning af aflæsningshøjden alt efter bunkens varierende højde – automatisk hvis muligt og ellers ved at sænke aflæsningshastigheden, når emissioner af diffust støv på pålæsnings- eller aflæsningsstederne ikke kan undgås.

1.2.5.2   Punktkildestøvemissioner fra støvende aktiviteter

Dette afsnit vedrører støvemissioner som følge af andre støvende aktiviteter end fra ovnfyring, afkøling og den primære formaling. Dette omfatter processer som f.eks. knusning af råmaterialer, brug af transportbånd og elevatorer til råmaterialer, oplagring af råmaterialer, klinker og cement, oplagring af brændsler samt distributionen af den færdige cement.

16.   For at reducere støvemissioner fra punktkilder er det BAT at anvende et vedligeholdelsesledelsessystem, der især vedrører effektiviteten af de filtre, der anvendes ved andre støvende aktiviteter end ovnfyring, afkøling og primær formaling. Under hensyntagen til dette ledelsessystem er det BAT at anvende tør røggasrensning med et filter.

Beskrivelse

Ved støvende aktiviteter består tør røggasrensning med et filter sædvanligvis af et tekstilfilter. I afsnit 1.5.1. findes der en beskrivelse af tekstilfiltre.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for punktkildestøvemissioner fra støvende aktiviteter (bortset fra emissioner fra ovnfyring, afkøling og den primære formaling) er <10 mg/Nm3 som gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemåling i mindst en halv time).

Det skal bemærkes, at indsatsen vedrørende små kilder (<10 000 Nm3/h) på baggrund af vedligeholdelsesledelsessystemet skal gøres i prioriteret rækkefølge med hensyn til, hvor ofte filterets effektivitet skal kontrolleres (jf. også BAT 5).

1.2.5.3   Støvemissioner fra ovnfyring

17.   For at reducere støvemissioner fra røggasser ved ovnfyring er det BAT at anvende tør røggasrensning med et filter.

| | Teknik (8) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er) | Kan anvendes til alle ovnsystemer |
| b | Tekstilfiltre |
| c | Hybridfiltre |

Teknik (8)

Anvendelsesområde

a

Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er)

Kan anvendes til alle ovnsystemer

b

Tekstilfiltre

c

Hybridfiltre

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for støvemissioner fra røggasser ved ovnfyring er <10-20 mg/Nm3 som døgngennemsnit. Når der anvendes tekstilfiltre eller nye eller moderniserede ESP'er, opnås der lavere værdier.

1.2.5.4   Støvemissioner fra afkølings- og formalingsaktiviteter

18.   For at reducere støvemissioner fra røggasser ved afkølings- og formalingsaktiviteter er det BAT at anvende tør røggasrensning med et filter.

| | Teknik (9) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er) | Kan anvendes generelt til klinkerkølere og cementmøller |
| b | Tekstilfiltre | Kan anvendes generelt til klinkerkølere og møller |
| c | Hybridfiltre | Kan anvendes til klinkerkølere og cementmøller |

Teknik (9)

Anvendelsesområde

a

Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er)

Kan anvendes generelt til klinkerkølere og cementmøller

b

Tekstilfiltre

Kan anvendes generelt til klinkerkølere og møller

c

Hybridfiltre

Kan anvendes til klinkerkølere og cementmøller

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for støvemissioner fra røggasserne ved afkøling og formaling er <10-20 mg/Nm3 som døgngennemsnit eller i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time). Når der anvendes tekstilfiltre eller nye eller moderniserede ESP'er, opnås der lavere værdier.

1.2.6   Gasformige forbindelser

1.2.6.1   NOx-emissioner

19.   For at reducere emissionerne af NOx fra røggasserne ved ovnfyring og/eller forvarmning/forkalcinering er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik (10) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Primære teknikker |
| I. | Flammeafkøling |

Teknik (10)

Anvendelsesområde

a

Primære teknikker

I.

Flammeafkøling

Kan anvendes til alle former for ovne til cementfremstilling. Der kan være tale om et begrænset anvendelsesområde som følge af produktkvalitetskrav og potentielle konsekvenser for driftsstabiliteten.

| II. | Lav-NO-x-brændere |
| --- | --- |

II.

Lav-NO-x-brændere

Kan anvendes til alle roterovne – både i den primære ovn og i forkalcinatoren.

| III. | Indfyring midt i ovnen |
| --- | --- |

III.

Indfyring midt i ovnen

Kan anvendes generelt til lange roterovne.

| IV. | Tilsætning af mineraliseringsmidler for at forbedre forbrændingsegnetheden af det indførte råmateriale (mineraliset klinker) |
| --- | --- |

IV.

Tilsætning af mineraliseringsmidler for at forbedre forbrændingsegnetheden af det indførte råmateriale (mineraliset klinker)

Kan anvendes generelt til roterovne under hensyntagen til kravene til slutproduktet.

| V. | Procesoptimering |
| --- | --- |

V.

Procesoptimering

Kan anvendes generelt til alle ovne.

b

Trindelt forbrænding (konventionelle brændsler eller affaldsbrændsler) – også i kombination med en forkalcinator og anvendelse af en optimeret brændselsblanding

Kan kun anvendes generelt i ovne, der er udstyret med en forkalcineringsovn. Der er behov for væsentlige ændringer af et anlægs cyklonforvarmersystemer, hvis der ikke er nogen forkalcinator.

I ovne uden forkalcinator kan opvarmning med klumpbrændsler have en positiv indvirkning på NOx-reduktionen afhængigt af muligheden for at frembringe et miljø med reguleret reduktion og styre de dermed forbundne CO-emissioner.

c

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR)

Kan i princippet anvendes til roterende cementovne. Injektionszonerne varierer alt efter typen af ovnproces. I lange vådproces- og lange tørprocesovne kan det være vanskeligt at opnå den rette temperatur og den fornødne opholdstid, jf. også BAT 20.

d

Selektiv katalytisk reduktion (SCR)

Anvendeligheden afhænger af, om der i cementindustrien sker en udvikling af en passende katalysator og proces.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 2.

Tabel 2

BAT-relaterede emissionsværdier for NOx fra røggasserne ved ovnfyring og/eller forvarmning/forkalcinering i cementindustrien

| Ovntype | Enhed | BAT-AEL-værdier
  (døgngennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Forvarmningsovne | mg/Nm3 | <200-450 (11)
   (12) |
| Lepol-ovne og lange roterovne | mg/Nm3 | 400-800 (13) |

Ovntype

Enhed

BAT-AEL-værdier

(døgngennemsnit)

Forvarmningsovne

mg/Nm3

<200-450 (11)
   (12)

Lepol-ovne og lange roterovne

mg/Nm3

400-800 (13)

20.   Når der anvendes SNCR, er det BAT at opnå effektiv NOx-reduktion, samtidig med at ammoniakslippet skal være så lille som muligt, hvilket kan ske ved hjælp af følgende teknik:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af en passende og tilstrækkeligt effektiv NOx-reduktion sammen med en stabil driftsproces |
| b | Anvendelse af en god støkiometrisk fordeling af ammoniak for at opnå den højeste effektivitet med hensyn til NOx-reduktion og reducere NH3-slippet |
| c | Opretholdelse af emissionerne fra NH3-slippet (som følge af ikke-omsat ammoniak) fra røggasserne på så lavt et niveau som muligt under hensyntagen til korrelationen mellem NOx-reduktionens effektivitet og NH3-slippet |

Teknik

a

Anvendelse af en passende og tilstrækkeligt effektiv NOx-reduktion sammen med en stabil driftsproces

b

Anvendelse af en god støkiometrisk fordeling af ammoniak for at opnå den højeste effektivitet med hensyn til NOx-reduktion og reducere NH3-slippet

c

Opretholdelse af emissionerne fra NH3-slippet (som følge af ikke-omsat ammoniak) fra røggasserne på så lavt et niveau som muligt under hensyntagen til korrelationen mellem NOx-reduktionens effektivitet og NH3-slippet

Anvendelsesområde

SNCR kan anvendes generelt til roterende cementovne. Injektionszonerne varierer alt efter typen af ovnproces. I lange vådproces- og lange tørprocesovne kan det være vanskeligt at finde det rette temperaturinterval og opnå den fornødne opholdstid, jf. også BAT 19.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 3.

Tabel 3

BAT-relaterede emissionsværdier for NH3-slippet i røggasserne, når der anvendes SNCR

| Parameter | Enhed | BAT-AEL-værdier
  (døgngennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| NH3-slip | mg/Nm3 | <30-50 (14) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL-værdier

(døgngennemsnit)

NH3-slip

mg/Nm3

<30-50 (14)

1.2.6.2   SOx-emissioner

21.   For at reducere/minimere emissionerne af SOx fra røggasserne ved ovnfyring og/eller forvarmning/forkalcinering er det BAT at anvende en af følgende teknikker:

| | Teknik (15) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Absorbenttilsætning | Der kan i princippet tilsættes absorbent i alle ovnsystemer, selv om metoden primært anvendes i suspensionsforvarmere. Tilsætning af kalk til ovnens indfødningsmateriale reducerer kvaliteten af granulaene/småklumperne og volder flowproblemer i Lepol-ovne. For forvarmningsovnes vedkommende har det vist sig at direkte injektion af læsket kalk i røggassen er mindre effektiv end tilsætning af læsket kalk til ovnfødematerialet. |
| b | Vådskrubber | Kan anvendes til alle typer af cementovn med passende (tilstrækkelige) SO2-værdier til fremstilling af gips. |

Teknik (15)

Anvendelsesområde

a

Absorbenttilsætning

Der kan i princippet tilsættes absorbent i alle ovnsystemer, selv om metoden primært anvendes i suspensionsforvarmere. Tilsætning af kalk til ovnens indfødningsmateriale reducerer kvaliteten af granulaene/småklumperne og volder flowproblemer i Lepol-ovne. For forvarmningsovnes vedkommende har det vist sig at direkte injektion af læsket kalk i røggassen er mindre effektiv end tilsætning af læsket kalk til ovnfødematerialet.

b

Vådskrubber

Kan anvendes til alle typer af cementovn med passende (tilstrækkelige) SO2-værdier til fremstilling af gips.

Beskrivelse

Afhængigt af råmaterialerne og brændselskvaliteten kan værdierne for SOx-emissionerne holdes på et lavt niveau, der ikke der kræver, at der anvendes reduktionsteknik.

Om nødvendigt kan de primære teknikker og/eller reduktionsteknikker som f.eks. absorbenttilsætning eller vådskrubber anvendes til at reducere SOx-emissionerne.

Vådskrubbere har allerede været i drift i anlæg med oprindelige ikke-reducerede SOx-værdier på mere end 800-1 000 mg/Nm3.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 4.

Tabel 4

BAT-relaterede emissionsværdier for SOx fra røggasserne ved ovnfyring og/eller forvarmning/forkalcinering i cementindustrien

| Parameter | Enhed | BAT-AEL (16)
   (17)

  (døgngennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| SOx udtrykt som SO2 | mg/Nm3 | < 50 – 400 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL (16)
   (17)

(døgngennemsnit)

SOx udtrykt som SO2

mg/Nm3

< 50 – 400

22.   For at reducere SO2-emissionerne fra ovnen er det BAT at optimere råformalingen.

Beskrivelse

Teknikken består i at optimere råformalingen, således at råmøllen ved drift frembringer en SO2-reduktion for ovnen. Dette kan opnås ved at justere faktorer som f.eks.:

| — | råmaterialets vandindhold |
| --- | --- |

—

råmaterialets vandindhold

| — | møllens temperatur |
| --- | --- |

—

møllens temperatur

| — | opholdstiden i møllen |
| --- | --- |

—

opholdstiden i møllen

| — | det formalede materiales finhed. |
| --- | --- |

—

det formalede materiales finhed.

Anvendelsesområde

Kan anvendes, hvis der anvendes tørformaling i "compound mode".

1.2.6.3   CO-emissioner og CO-deaktivering

1.2.6.3.1   Reduktion af CO-deaktivering

23.   For at minimere frekvensen af "CO-deaktivering" ("CO trips") og holde den samlede varighed deraf på under 30 minutter om året, når der anvendes elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er) eller hybridfiltre, er det BAT at anvende følgende teknikker i kombination:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Styring af CO-deaktivering for at reducere ESP-udfaldstiden |
| b | Kontinuert automatisk CO-måling ved hjælp af overvågningsudstyr med en kort responstid og placeret tæt på CO-kilden |

Teknik

a

Styring af CO-deaktivering for at reducere ESP-udfaldstiden

b

Kontinuert automatisk CO-måling ved hjælp af overvågningsudstyr med en kort responstid og placeret tæt på CO-kilden

Beskrivelse

Af sikkerhedsmæssige grunde, dvs. på grund af risiko for eksplosioner, skal ESP'erne lukke ned, hvis CO-værdierne i røggasserne bliver for høje. Man kan undgå CO-deaktivering ved hjælp af følgende teknikker og dermed reducere ESP-udfaldstiden:

| — | styring af forbrændingsprocessen |
| --- | --- |

—

styring af forbrændingsprocessen

| — | styring af tilsætningen af organiske råmaterialer |
| --- | --- |

—

styring af tilsætningen af organiske råmaterialer

| — | styring af brændslernes kvalitet og brændselsindfødningssystemet. |
| --- | --- |

—

styring af brændslernes kvalitet og brændselsindfødningssystemet.

Forstyrrelser forekommer hovedsagelig i opstartsfasen. Af hensyn til sikker drift skal gasanalysatorerne til ESP-beskyttelse være i drift i alle operationelle faser, og ESP-udfaldstiden kan reduceres ved at anvende et backupovervågningssystem, der hele tiden er i drift.

Systemet til kontinuert CO-overvågning skal optimeres med hensyn til reaktionstid og bør placeres tæt på CO-kilden, f.eks. ved et forvarmertårnudtag eller ved et ovnindløb, for så vidt angår vådprocesovne.

Når der anvendes hybridfiltre, anbefales det, at poseholderen med cellepladen anbringes på jorden.

1.2.6.4   Emissioner fra organisk kulstof i alt (TOC)

24.   For at holde TOC-emissionerne fra røggasserne ved ovnfyringen på et lavt niveau et det BAT at undgå at indføde råmaterialer med et højt indhold af flygtige organiske forbindelser (VOC) i ovnsystemet via indfødning af råmaterialer.

1.2.6.5   Emissioner af hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF)

25.   For undgå/reducere HCl-emissionerne fra røggasser ved ovnfyringen er det BAT at anvende en eller flere af følgende primære teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af råmaterialer og brændsler med et lavt chlorindhold |
| b | Begrænsning af chlorindholdet i alt det affald, der skal anvendes som råmateriale og/eller brændsel i en cementovn |

Teknik

a

Anvendelse af råmaterialer og brændsler med et lavt chlorindhold

b

Begrænsning af chlorindholdet i alt det affald, der skal anvendes som råmateriale og/eller brændsel i en cementovn

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for HCl-emissionerne er <10 mg/Nm3 som døgngennemsnit eller i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time).

26.   For undgå/reducere HF-emissioner fra røggasserne ved ovnfyringen er det BAT at anvende en eller flere af følgende primære teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af råmaterialer og brændsler med et lavt fluorindhold |
| b | Begrænsning af fluorindholdet i alt det affald, der skal anvendes som råmateriale og/eller brændsel i en cementovn |

Teknik

a

Anvendelse af råmaterialer og brændsler med et lavt fluorindhold

b

Begrænsning af fluorindholdet i alt det affald, der skal anvendes som råmateriale og/eller brændsel i en cementovn

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for Hf-emissionerne er <1 mg/Nm3 som døgngennemsnit eller i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time).

1.2.7   PCDD/F-emissioner

27.   For at undgå emissioner af PCDD/F eller at holde emissionerne af PCDD/F fra røggasserne ved ovnfyringen på et lavt niveau er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med materialerne, der indfødes i ovnen (råmaterialerne), dvs. chlor, kobber og flygtige organiske forbindelser | Kan anvendes generelt |
| b | Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med materialerne, der indfødes i ovnen (brændslerne), dvs. chlor og kobber | Kan anvendes generelt |
| c | Anvendelse af affald, som indeholder chlorerede organiske materialer, skal begrænses/undgås | Kan anvendes generelt |
| d | Indfyring af brændsler med et højt indhold af halogener (f.eks. chlorid) skal undgås ved sekundær indfyring | Kan anvendes generelt |
| e | Hurtig afkøling af ovnrøggasser til mindre end 200 C° og minimering af røggassernes opholdstid og oxygenindholdet i zoner, hvor temperaturen ligger mellem 300 og 450 °C | Kan anvendes til lange vådprocesovne og lange tørprocesovne uden forvarmning; i moderne forvarmer- og forkalcineringsovne er denne funktion i forvejen indbygget i ovnene |
| f | Medforbrænding af affald indstilles ved aktiviteter som f.eks. opstart og/eller nedlukning | Kan anvendes generelt |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med materialerne, der indfødes i ovnen (råmaterialerne), dvs. chlor, kobber og flygtige organiske forbindelser

Kan anvendes generelt

b

Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med materialerne, der indfødes i ovnen (brændslerne), dvs. chlor og kobber

Kan anvendes generelt

c

Anvendelse af affald, som indeholder chlorerede organiske materialer, skal begrænses/undgås

Kan anvendes generelt

d

Indfyring af brændsler med et højt indhold af halogener (f.eks. chlorid) skal undgås ved sekundær indfyring

Kan anvendes generelt

e

Hurtig afkøling af ovnrøggasser til mindre end 200 C° og minimering af røggassernes opholdstid og oxygenindholdet i zoner, hvor temperaturen ligger mellem 300 og 450 °C

Kan anvendes til lange vådprocesovne og lange tørprocesovne uden forvarmning; i moderne forvarmer- og forkalcineringsovne er denne funktion i forvejen indbygget i ovnene

f

Medforbrænding af affald indstilles ved aktiviteter som f.eks. opstart og/eller nedlukning

Kan anvendes generelt

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for emissionerne af PCDD/F fra røggasserne ved ovnfyringen er <0,05-0,1 ng PCDD/F I-TEQ/Nm3 i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (6-8 timer).

1.2.8   Metalemissioner

28.   For at minimere emissionerne af metaller fra røggasserne ved ovnfyringen er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Udvælgelse af materialer med et lavt indhold af de relevante metaller og begrænsning af indholdet af de relevante metaller, især kviksølv, i materialerne |
| b | Anvendelse af et kvalitetssikringssystem for at sikre de anvendte affaldsmaterialers egenskaber |
| c | Anvendelse af effektive støvrensningsteknikker, jf. BAT 17 |

Teknik

a

Udvælgelse af materialer med et lavt indhold af de relevante metaller og begrænsning af indholdet af de relevante metaller, især kviksølv, i materialerne

b

Anvendelse af et kvalitetssikringssystem for at sikre de anvendte affaldsmaterialers egenskaber

c

Anvendelse af effektive støvrensningsteknikker, jf. BAT 17

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 5.

Tabel 5

BAT-relaterede emissionsværdier for metaller fra røggasserne ved ovnfyring

| Metaller | Enhed | BAT-AEL-værdier
  (gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time)) |
| --- | --- | --- |
| Hg | mg/Nm3 | <0,05 (19) |
| Σ (Cd, Tl) | mg/Nm3 | <0,05 (18) |
| Σ (As, Sb, Pb, Cr, Co, Cu, Mn, Ni, V) | mg/Nm3 | <0,5 (18) |

Metaller

Enhed

BAT-AEL-værdier

(gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time))

Hg

mg/Nm3

<0,05 (19)

Σ (Cd, Tl)

mg/Nm3

<0,05 (18)

Σ (As, Sb, Pb, Cr, Co, Cu, Mn, Ni, V)

mg/Nm3

<0,5 (18)

1.2.9   Procestab/affald

29.   For at reducere mængden af fast affald fra cementfremstillingen og samtidig spare på råmaterialerne er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Genbrug af processtøv, når dette er praktisk muligt | Kan anvendes generelt, men under hensyntagen til støvets kemiske sammensætning |
| b | Nyttiggøre processtøv i andre kommercielle produkter, når dette er muligt | Nyttiggørelse af støvet i andre kommercielle produkter er ikke nødvendigvis muligt at kontrollere for den enkelte producent |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Genbrug af processtøv, når dette er praktisk muligt

Kan anvendes generelt, men under hensyntagen til støvets kemiske sammensætning

b

Nyttiggøre processtøv i andre kommercielle produkter, når dette er muligt

Nyttiggørelse af støvet i andre kommercielle produkter er ikke nødvendigvis muligt at kontrollere for den enkelte producent

Beskrivelse

Opsamlet støv kan genbruges i produktionsprocesserne, når dette er praktisk muligt. Genbrug kan ske direkte i ovnen eller ovnfødematerialet (idet indholdet af alkalimetal er den begrænsende faktor) eller ved iblanding i færdigblandede cementprodukter. Der kan være behov for en kvalitetssikringsprocedure, når det opsamlede støv skal genbruges i produktionsprocesserne. Der kan findes alternative anvendelsesmuligheder for det materiale, der ikke kan genbruges (f.eks. tilsætningsstof til afsvovling af røggas i forbrændingsanlæg).

1.3   BAT-konklusioner for kalkindustrien

Medmindre andet er anført, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes til alle anlæg i kalkindustrien.

1.3.1   Generelle primære teknikker

30.   For at reducere alle emissioner fra ovnen og bruge energien effektivt er det BAT at opnå en jævn og stabil ovnproces, som opfylder de fastlagte driftsparametre, ved hjælp af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Processtyringsoptimering, herunder computerbaseret automatisk styring |
| b | Anvendelse af moderne, gravimetriske systemer med tilførsel af fast brændsel og/eller røggasflowmålere |

Teknik

a

Processtyringsoptimering, herunder computerbaseret automatisk styring

b

Anvendelse af moderne, gravimetriske systemer med tilførsel af fast brændsel og/eller røggasflowmålere

Anvendelsesområde

Der kan i varierende grad anvendes processtyringsoptimering i alle kalkproduktionsanlæg. Det er generelt ikke realistisk at opnå fuldstændig procesautomatisering på grund af de ukontrollerbare variabler, dvs. kvaliteten af kalksten.

31.   For at undgå og/eller reducere emissionerne er det BAT at foretage en omhyggelig udvælgelse af og kontrol med alle de råmaterialer, der indfødes i ovnen.

Beskrivelse

De råmaterialer, der indfødes i ovnen, har en markant indvirkning på emissionerne til luften på grund af indholdet af urenheder, og en omhyggelig udvælgelse af råmaterialer kan således reducere disse emissioner ved kilden. F.eks. har det varierende svovl- og chlorindhold i den anvendte kalksten/dolomit en indvirkning på intervallet for SO2- og HCl-emissionerne i røggassen, samtidig med at forekomsten af organisk materiale har indflydelse på TOC- og CO-emissionerne.

Anvendelsesområde

Anvendeligheden afhænger af, om der (lokalt) kan fremskaffes råmaterialer med et lavt indhold af urenheder. Typen af slutprodukt og den anvendte ovntype kan udgøre en yderligere begrænsning.

1.3.2   Overvågning

32.   Det er BAT at foretage regelmæssig overvågning og måling af driftsparametre og emissioner og at overvåge emissioner i overensstemmelse med de gældende EN-standarder eller, hvis der ikke findes nogen EN-standarder, ISO-standarder eller nationale eller andre internationale standarder, der sikrer tilvejebringelse af data af en tilsvarende videnskabelig kvalitet, bl.a. følgende:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Kontinuert måling af driftsparametre, der viser driftsstabiliteten, som f.eks. temperatur, O2-indhold, tryk, gennemstrømningshastighed og CO-emissioner | Kan anvendes til ovnprocesser. |
| b | Overvågning og stabilisering af kritiske driftsparametre, f.eks. brændselstilførsel, regelmæssig dosering og overskydende oxygen |
| c | Kontinuert eller periodisk måling af støv-, NOx-, SOx-, CO- og NH3-emissioner, når der anvendes SNCR | Kan anvendes til ovnprocesser. |
| d | Kontinuert eller periodisk måling af HCl- og HF-emissioner ved medforbrænding af affald | Kan anvendes til ovnprocesser. |
| e | Kontinuert eller periodisk måling af TOC-emissioner eller Kontinuert måling ved medforbrænding af affald | Kan anvendes til ovnprocesser. |
| f | Periodisk måling af PCDD/F- og metalemissioner | Kan anvendes til ovnprocesser. |
| g | Kontinuert eller periodisk måling af støvemissioner | Kan anvendes til andre processer end ovnprocesser.
  For så vidt angår små kilder (<10 000 Nm3/h), bør det bero på et vedligeholdelsesledelsessystem, hvor ofte der skal foretages målinger. |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Kontinuert måling af driftsparametre, der viser driftsstabiliteten, som f.eks. temperatur, O2-indhold, tryk, gennemstrømningshastighed og CO-emissioner

Kan anvendes til ovnprocesser.

b

Overvågning og stabilisering af kritiske driftsparametre, f.eks. brændselstilførsel, regelmæssig dosering og overskydende oxygen

c

Kontinuert eller periodisk måling af støv-, NOx-, SOx-, CO- og NH3-emissioner, når der anvendes SNCR

Kan anvendes til ovnprocesser.

d

Kontinuert eller periodisk måling af HCl- og HF-emissioner ved medforbrænding af affald

Kan anvendes til ovnprocesser.

e

Kontinuert eller periodisk måling af TOC-emissioner eller Kontinuert måling ved medforbrænding af affald

Kan anvendes til ovnprocesser.

f

Periodisk måling af PCDD/F- og metalemissioner

Kan anvendes til ovnprocesser.

g

Kontinuert eller periodisk måling af støvemissioner

Kan anvendes til andre processer end ovnprocesser.

For så vidt angår små kilder (<10 000 Nm3/h), bør det bero på et vedligeholdelsesledelsessystem, hvor ofte der skal foretages målinger.

Beskrivelse

Valget mellem kontinuert eller periodisk måling, jf. BAT 32(c) til 32 (f), beror på emissionskilden og den forventede type forurenende stof.

Ved periodisk måling af støv-, NOx-, SOx- og CO-emissioner kan der som vejledning angives en frekvens på én gang om måneden og op til én gang om året, når der er tale om normale driftsbetingelser.

Til periodisk måling af PCDD/F-, TOC-, HCl-, HF- og metalemissioner bør der anvendes en frekvens, som er afstemt efter de råmaterialer og brændsler, der anvendes i processen.

1.3.3   Energiforbrug

33.   For at reducere/minimere det termiske energiforbrug er det BAT at anvende en kombination af følgende teknikker:

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Anvendelse af bedre og optimerede ovnsystemer og jævne og stabile ovnprocesser, som opfylder de fastlagte driftsparametre, ved hjælp af følgende teknikker:






  I. | processtyringsoptimering |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Anvendelse af bedre og optimerede ovnsystemer og jævne og stabile ovnprocesser, som opfylder de fastlagte driftsparametre, ved hjælp af følgende teknikker:

I.

processtyringsoptimering

| II. | varmegenvinding fra røggasser (f.eks. anvendelse af overskudsvarme fra roterovne til tørring af kalksten til andre processer som f.eks. formaling af kalksten) |
| --- | --- |

II.

varmegenvinding fra røggasser (f.eks. anvendelse af overskudsvarme fra roterovne til tørring af kalksten til andre processer som f.eks. formaling af kalksten)

| III. | moderne, gravimetriske indfødningssystemer til fast brændsel |
| --- | --- |

III.

moderne, gravimetriske indfødningssystemer til fast brændsel

| IV. | vedligeholdelse af udstyret (f.eks. lufttæthed, erosion af ildfastheden) |
| --- | --- |

IV.

vedligeholdelse af udstyret (f.eks. lufttæthed, erosion af ildfastheden)

| V. | anvendelse af sten med optimal størrelse |
| --- | --- |

V.

anvendelse af sten med optimal størrelse

Opretholdelse af driftsparametre tæt på de optimale værdier har den virkning, at det reducerer alle forbrugsparametre på grund af bl.a. et reduceret antal udfaldsperioder og forstyrrelser.

Anvendelse af sten med optimal størrelse beror på, om råmaterialet er til rådighed.

Teknik (a) II kan kun anvendes til lange roterovne (LRK)

b

Anvendelse af brændsler med egenskaber, som har en positiv indflydelse på det termiske energiforbrug

Brændslernes egenskaber, f.eks. høj brændværdi og lavt vandindhold, kan have en positiv indvirkning på det termiske energiforbrug.

Anvendeligheden afhænger af den tekniske mulighed for at indføde det udvalgte brændsel i ovnen og af, om der er egnede brændsler (f.eks. høj brændværdi og lav fugtighedsgrad) til rådighed, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik

c

Begrænsning af overskydende luft

En reduktion af overskydende luft, der anvendes til forbrænding, har en direkte indvirkning på brændselsforbruget, da en høj procentdel af luft kræver mere varmeenergi for at opvarme den overskydende mængde.

Kun i LRK og PRK har begrænsningen af overskydende luft en indvirkning på det termiske energiforbrug.

Teknikken kan potentielt øge TOC- og CO-emissionen.

Kan anvendes til LRK og PRK inden for grænserne for en potentiel overophedning af nogle områder i ovnen med deraf følgende reduceret levetid for den ildfaste belægning

BAT-relaterede forbrugsniveauer

Der henvises til tabel 6.

Tabel 6

BAT-relaterede værdier for termisk energiforbrug i industrien, der producerer kalk og kalcineret dolomit

| Ovntype | Termisk energiforbrug (20)

  GJ/t produkt |
| --- | --- |
| Lange roterovne (LRK) | 6,0 – 9,2 |
| Roterovne med forvarmer (PRK) | 5,1 – 7,8 |
| Regenerationsovne med parallelstrømning (PFRK) | 3,2 – 4,2 |
| Ringskaktovne (ASK) | 3,3 – 4,9 |
| Skaktovne til blandet fødemateriale (MFSK) | 3,4 – 4,7 |
| Andre ovne (OK) | 3,5 – 7,0 |

Ovntype

Termisk energiforbrug (20)

GJ/t produkt

Lange roterovne (LRK)

6,0 – 9,2

Roterovne med forvarmer (PRK)

5,1 – 7,8

Regenerationsovne med parallelstrømning (PFRK)

3,2 – 4,2

Ringskaktovne (ASK)

3,3 – 4,9

Skaktovne til blandet fødemateriale (MFSK)

3,4 – 4,7

Andre ovne (OK)

3,5 – 7,0

34.   For at minimere elektricitetsforbruget er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af energistyringssystemer |
| b | Anvendelse af kalksten med optimal størrelse |
| c | Anvendelse af formalingsudstyr og andet elektricitetsforbrugende udstyr med høj energieffektivitet |

Teknik

a

Anvendelse af energistyringssystemer

b

Anvendelse af kalksten med optimal størrelse

c

Anvendelse af formalingsudstyr og andet elektricitetsforbrugende udstyr med høj energieffektivitet

Beskrivelse – teknik (b)

I vertikale ovne kan der sædvanligvis kun afbrændes kalksten i form af grove småsten. Roterovne med højere energiforbrug kan imidlertid også valorisere små fraktioner, og i nye vertikale ovne kan der afbrændes små granula fra 10 mm. Større granula af sten, der indfødes i ovnen, anvendes mere i vertikale ovne end i roterovne.

1.3.4   Forbrug af kalksten

35.   For at minimere forbruget af kalksten er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Specifik udvinding, knusning og målrettet anvendelse af kalksten (kvalitet, stenstørrelse) | Kan anvendes generelt i kalkindustrien, men stenforarbejdningen afhænger af kalkstenskvaliteten. |
| b | Udvælgelse af ovne, hvor der anvendes optimerede teknikker, hvilket gør det muligt at gennemføre aktiviteter med flere forskellige størrelser kalksten for at få optimalt udbytte ud af de udvundne kalksten. | Kan anvendes til nye anlæg og ved væsentlig renovering af ovne.
  I vertikale ovne kan der i princippet kun afbrændes kalksten i form af grove småsten. Finkalk-PFRK og/eller roterovne kan fungere med mindre størrelser kalksten. |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Specifik udvinding, knusning og målrettet anvendelse af kalksten (kvalitet, stenstørrelse)

Kan anvendes generelt i kalkindustrien, men stenforarbejdningen afhænger af kalkstenskvaliteten.

b

Udvælgelse af ovne, hvor der anvendes optimerede teknikker, hvilket gør det muligt at gennemføre aktiviteter med flere forskellige størrelser kalksten for at få optimalt udbytte ud af de udvundne kalksten.

Kan anvendes til nye anlæg og ved væsentlig renovering af ovne.

I vertikale ovne kan der i princippet kun afbrændes kalksten i form af grove småsten. Finkalk-PFRK og/eller roterovne kan fungere med mindre størrelser kalksten.

1.3.5   Valg af brændsler

36.   For at undgå/reducere emissionerne er det BAT at foretage en omhyggelig udvælgelse af og kontrol med de brændsler, der indfødes i ovnen.

Beskrivelse

De brændsler, der indfødes i ovnen, kan have en markant indvirkning på emissionerne til luften på grund af indholdet af urenheder. Indholdet af svovl (især for lange roterovne), nitrogen og chlor har en indvirkning på intervallet for SOx-, NOx- og HCl-emissionerne i røggassen. Alt efter brændslets kemiske sammensætning og den anvendte ovntype kan valget af passende brændsler eller en brændselsblanding føre til emissionsreduktioner.

Anvendelsesområde

Bortset fra skaktovne til blandet indfødning kan alle former for ovne fungere med alle former for brændsler og brændselsblandinger, forudsat at brændslerne er til rådighed, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik. Valget af brændsel afhænger også af slutproduktets ønskede kvalitet, den tekniske mulighed for at indføde brændslet i den valgte ovn og økonomiske overvejelser.

1.3.5.1   Anvendelse af affaldsbrændsler

1.3.5.1.1   Affaldskvalitetskontrol

37.   For at sikre, hvilke egenskaber det affald, der skal anvendes som brændsel i en kalkovn, har, er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af et kvalitetssikringssystem for at sikre og kontrollere affaldets egenskaber og analysere alt det affald, der skal anvendes som brændsel i ovnen, med hensyn til:






  I. | konstant kvalitet |

Teknik

a

Anvendelse af et kvalitetssikringssystem for at sikre og kontrollere affaldets egenskaber og analysere alt det affald, der skal anvendes som brændsel i ovnen, med hensyn til:

I.

konstant kvalitet

| II. | fysiske kriterier, f.eks. emissionsdannelse, grovhed, reaktivitet, forbrændingsegnethed og brændværdi |
| --- | --- |

II.

fysiske kriterier, f.eks. emissionsdannelse, grovhed, reaktivitet, forbrændingsegnethed og brændværdi

| III. | kemiske kriterier, f.eks. samlet chlor-, svovl-, base- og fosfatindhold samt indholdet af de relevante metaller (f.eks. samlet indhold af krom, bly, cadmium, kviksølv og thallium) |
| --- | --- |

III.

kemiske kriterier, f.eks. samlet chlor-, svovl-, base- og fosfatindhold samt indholdet af de relevante metaller (f.eks. samlet indhold af krom, bly, cadmium, kviksølv og thallium)

b

Styring af mængden af de relevante komponenter til alt det affald, der skal anvendes som brændsel, såsom samlet halogenindhold samt indhold af metaller (f.eks. samlet indhold af krom, bly, cadmium, kviksølv og thallium) og svovl

1.3.5.1.2   Indfødning af affald i ovnen

38.   For at undgå/reducere emissionerne fra anvendelse af affaldsbrændsler i ovnen er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af passende brændere til indfødning af egnede former for affald alt efter ovnens udformning og ovnens drift |
| b | Gennemførelse af driften på en sådan måde, at røggassen ved medforbrænding af affald på en reguleret og homogen måde – og selv under de vanskeligste betingelser – bringes op på en temperatur på 850 °C i 2 sekunder |
| c | Forøgelse af temperaturen til 1 100 °C, hvis farligt affald med et indhold af mere end 1 % halogenerede organiske stoffer udtrykt som chlor medforbrændes. |
| d | Indfødning af affald på en kontinuerlig og konstant måde |
| e | Ophør med indfødning af affald ved aktiviteter som f.eks. opstart og/eller nedlukning, når der ikke kan opnås en passende temperatur og opholdstid, jf. (b) og (c) ovenfor |

Teknik

a

Anvendelse af passende brændere til indfødning af egnede former for affald alt efter ovnens udformning og ovnens drift

b

Gennemførelse af driften på en sådan måde, at røggassen ved medforbrænding af affald på en reguleret og homogen måde – og selv under de vanskeligste betingelser – bringes op på en temperatur på 850 °C i 2 sekunder

c

Forøgelse af temperaturen til 1 100 °C, hvis farligt affald med et indhold af mere end 1 % halogenerede organiske stoffer udtrykt som chlor medforbrændes.

d

Indfødning af affald på en kontinuerlig og konstant måde

e

Ophør med indfødning af affald ved aktiviteter som f.eks. opstart og/eller nedlukning, når der ikke kan opnås en passende temperatur og opholdstid, jf. (b) og (c) ovenfor

1.3.5.1.3   Sikkerhedsledelse vedrørende anvendelse af farligt affald

39.   For at undgå utilsigtede emissioner er det BAT at anvende sikkerhedsledelse ved oplagring, håndtering og indfødning i ovnen af farligt affald.

Beskrivelse

Anvendelse af sikkerhedsledelse til oplagring, håndtering og indfødning af farligt affald består af anvendelse af en risikobaseret tilgang alt efter affaldskilden og -typen ved mærkning, kontrol, prøveudtagning og test af det affald, der skal håndteres.

1.3.6   Støvemissioner

1.3.6.1   Emissioner af diffust støv

40.   For at minimere/undgå emissioner af diffust støv som følge af støvende aktiviteter er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Indeslutning/indkapsling af støvende aktiviteter som f.eks. formaling, sigtning og blanding |
| b | Anvendelse af tildækkede transportbånd og elevatorer, der er konstrueret som lukkede systemer, hvis der er risiko for støvemissioner fra støvende materiale |
| c | Anvendelse af oplagringssiloer med tilstrækkelig kapacitet, niveauindikatorer med sikringsafbrydere og med filtre til håndtering af støvholdig luft, der fortrænges ved påfyldningsaktiviteter |
| d | Anvendelse af en cirkulationsproces, hvilket foretrækkes til pneumatiske transportsystemer |
| e | Materialehåndtering i lukkede systemer ved undertryk og støvrensning af udsugningsluften ved hjælp af et tekstilfilter inden udledning i det fri |
| f | Reduktion af luftlækage og udslipssteder, færdiggørelse af anlægget |
| g | Korrekt og fuldstændig vedligeholdelse af anlægget |
| h | Anvendelse af automatiske indretninger og styringssystemer |
| i | Anvendelse af kontinuerlige og fejlfri driftsforhold |
| j | Anvendelse af fleksible påfyldningsrør, der er udstyret med et støvopsamlingssystem ved pålæsning af kalk, og som er anbragt på gulvet, hvor pålæsning af lastbilen finder sted |

Teknik

a

Indeslutning/indkapsling af støvende aktiviteter som f.eks. formaling, sigtning og blanding

b

Anvendelse af tildækkede transportbånd og elevatorer, der er konstrueret som lukkede systemer, hvis der er risiko for støvemissioner fra støvende materiale

c

Anvendelse af oplagringssiloer med tilstrækkelig kapacitet, niveauindikatorer med sikringsafbrydere og med filtre til håndtering af støvholdig luft, der fortrænges ved påfyldningsaktiviteter

d

Anvendelse af en cirkulationsproces, hvilket foretrækkes til pneumatiske transportsystemer

e

Materialehåndtering i lukkede systemer ved undertryk og støvrensning af udsugningsluften ved hjælp af et tekstilfilter inden udledning i det fri

f

Reduktion af luftlækage og udslipssteder, færdiggørelse af anlægget

g

Korrekt og fuldstændig vedligeholdelse af anlægget

h

Anvendelse af automatiske indretninger og styringssystemer

i

Anvendelse af kontinuerlige og fejlfri driftsforhold

j

Anvendelse af fleksible påfyldningsrør, der er udstyret med et støvopsamlingssystem ved pålæsning af kalk, og som er anbragt på gulvet, hvor pålæsning af lastbilen finder sted

Anvendelsesområde

Ved forarbejdning af råmateriale såsom knusning og sigtning er der på grund af vandindholdet i råmaterialet normalt ikke behov for støvseparering.

41.   For at minimere/undgå emissioner af diffust støv fra bulkoplagringsarealer er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Indeslutning af oplagringslokaliteter ved hjælp af afskærmning, opsætning af vægge eller lodret voksende grønne planter (kunstige eller naturlige vindbarrierer til beskyttelse af fritliggende bunker mod vind). |
| b | Anvendelse af produktsiloer og lukkede fuldautomatiske råmaterialelagre. Disse former for oplagring er forsynet med en eller flere tekstilfiltre for at undgå dannelse af diffust støv ved pålæsning og aflæsning. |
| c | Reduktion af emissioner af diffust støv ved oplagringsbunker ved hjælp af tilstrækkelig befugtning af bunkerne på pålæsnings- og aflæsningsstederne og anvendelse af transportbånd med justerbar højde. Når der anvendes foranstaltninger/teknikker med befugtning eller påsprøjtning, kan jorden befæstes, og overskydende vand kan opsamles, og om nødvendigt kan dette behandles og anvendes i lukkede cykler. |
| d | Reduktion af emissioner af diffust støv ved pålæsning eller aflæsning på oplagringsstederne, hvis emissionerne ikke kan undgås, ved at tilpasse aflæsningshøjden alt efter bunkens varierende højde, om muligt automatisk, eller ved at sænke aflæsningshastigheden. |
| e | Lokaliteterne skal holdes våde, især de tørre arealer, ved hjælp af sprøjteanordninger, og de skal gøres rene med fejemaskiner. |
| f | Anvendelse af støvsugningssystemer ved rensningsaktiviteter. Nye bygninger kan nemt forsynes med et stationært system til støvsugning, mens det normalt er bedre at forsyne eksisterende bygninger med mobile systemer og fleksible tilslutninger. |
| g | Reduktion af emissionerne af diffust støv, som opstår på arealer, der benyttes af lastbiler, ved om muligt at befæste disse arealer og holde overfladen så ren som muligt. Befugtning af vejene kan reducere emissionerne af diffust støv, især i tørt vejr. For at holde emissionerne af diffust støv på et minimum kan det sikres, at der er ordnede forhold. |

Teknik

a

Indeslutning af oplagringslokaliteter ved hjælp af afskærmning, opsætning af vægge eller lodret voksende grønne planter (kunstige eller naturlige vindbarrierer til beskyttelse af fritliggende bunker mod vind).

b

Anvendelse af produktsiloer og lukkede fuldautomatiske råmaterialelagre. Disse former for oplagring er forsynet med en eller flere tekstilfiltre for at undgå dannelse af diffust støv ved pålæsning og aflæsning.

c

Reduktion af emissioner af diffust støv ved oplagringsbunker ved hjælp af tilstrækkelig befugtning af bunkerne på pålæsnings- og aflæsningsstederne og anvendelse af transportbånd med justerbar højde. Når der anvendes foranstaltninger/teknikker med befugtning eller påsprøjtning, kan jorden befæstes, og overskydende vand kan opsamles, og om nødvendigt kan dette behandles og anvendes i lukkede cykler.

d

Reduktion af emissioner af diffust støv ved pålæsning eller aflæsning på oplagringsstederne, hvis emissionerne ikke kan undgås, ved at tilpasse aflæsningshøjden alt efter bunkens varierende højde, om muligt automatisk, eller ved at sænke aflæsningshastigheden.

e

Lokaliteterne skal holdes våde, især de tørre arealer, ved hjælp af sprøjteanordninger, og de skal gøres rene med fejemaskiner.

f

Anvendelse af støvsugningssystemer ved rensningsaktiviteter. Nye bygninger kan nemt forsynes med et stationært system til støvsugning, mens det normalt er bedre at forsyne eksisterende bygninger med mobile systemer og fleksible tilslutninger.

g

Reduktion af emissionerne af diffust støv, som opstår på arealer, der benyttes af lastbiler, ved om muligt at befæste disse arealer og holde overfladen så ren som muligt. Befugtning af vejene kan reducere emissionerne af diffust støv, især i tørt vejr. For at holde emissionerne af diffust støv på et minimum kan det sikres, at der er ordnede forhold.

1.3.6.2   Punktkildestøvemissioner fra andre støvende aktiviteter end fra ovnfyring

42.   For at reducere punktkildestøvemissioner fra andre støvende aktiviteter end fra ovnfyring er det BAT at anvende en af følgende teknikker og anvende et vedligeholdelsesledelsessystem, hvor der navnlig tages højde for filtrenes effektivitet:

| | Teknik (21)
   (22) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Tekstilfilter | Kan anvendes generelt til formalingsanlæg og deraf afledte processer inden for kalkindustrien, materialetransport samt oplagrings- og pålæsningsfaciliteter. Anvendeligheden af tekstilfiltre i anlæg til fremstilling af læsket kalk kan være begrænset af røggassernes høje fugtindhold og lave temperatur. |
| b | Vådskrubbere | Kan hovedsagelig anvendes til anlæg til fremstilling af læsket kalk. |

Teknik (21)
   (22)

Anvendelsesområde

a

Tekstilfilter

Kan anvendes generelt til formalingsanlæg og deraf afledte processer inden for kalkindustrien, materialetransport samt oplagrings- og pålæsningsfaciliteter. Anvendeligheden af tekstilfiltre i anlæg til fremstilling af læsket kalk kan være begrænset af røggassernes høje fugtindhold og lave temperatur.

b

Vådskrubbere

Kan hovedsagelig anvendes til anlæg til fremstilling af læsket kalk.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 7.

Tabel 7

BAT-relaterede emissionsværdier for punktkildestøvemissioner fra andre støvende aktiviteter end fra ovnfyring

| Teknik | Enhed | BAT-AEL-værdier
  (døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time)) |
| --- | --- | --- |
| Tekstilfilter | mg/Nm3 | <10 |
| Vådskrubber | mg/Nm3 | <10-20 |

Teknik

Enhed

BAT-AEL-værdier

(døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time))

Tekstilfilter

mg/Nm3

<10

Vådskrubber

mg/Nm3

<10-20

Det skal bemærkes, at indsatsen vedrørende små kilder (<10 000 Nm3/h) skal gøres i prioriteret rækkefølge med hensyn til, hvor ofte filterets effektivitet skal kontrolleres (jf. også BAT 32).

1.3.6.3   Støvemissioner fra ovnfyring

43.   For at reducere støvemissioner fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende røggasrensning med et filter. Der kan anvendes en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik (23) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | ESP | Kan anvendes til alle ovnsystemer |
| b | Tekstilfilter | Kan anvendes til alle ovnsystemer |
| c | Vådstøvsseparator | Kan anvendestil alle ovnsystemer |
| d | Centrifugalseparator/cyklon | Centrifugalseparatorer er kun egnede til forudgående separation og kan anvendes til på forhånd at rense røggasserne fra alle ovnsystemer |

Teknik (23)

Anvendelsesområde

a

ESP

Kan anvendes til alle ovnsystemer

b

Tekstilfilter

Kan anvendes til alle ovnsystemer

c

Vådstøvsseparator

Kan anvendestil alle ovnsystemer

d

Centrifugalseparator/cyklon

Centrifugalseparatorer er kun egnede til forudgående separation og kan anvendes til på forhånd at rense røggasserne fra alle ovnsystemer

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 8.

Tabel 8

BAT-relaterede emissionsværdier for støvemissioner fra røggasserne ved ovnfyring

| Teknik | Enhed | BAT-AEL-værdier
  (døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time)) |
| --- | --- | --- |
| Tekstilfilter | mg/Nm3 | <10 |
| ESP eller andre filtre | mg/Nm3 | <20 (24) |

Teknik

Enhed

BAT-AEL-værdier

(døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time))

Tekstilfilter

mg/Nm3

<10

ESP eller andre filtre

mg/Nm3

<20 (24)

1.3.7   Gasformige forbindelser

1.3.7.1   Primære teknikker til reduktion af emissioner af gasformige forbindelser

44.   For at reducere emissionerne af gasformige forbindelser (dvs. NOx, SOx, HCl, CO, TOC/VOC og flygtige metaller) fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med stoffer, der indfødes i ovnen | Kan anvendes generelt. |
| b | Reduktion af de forurenende prækursorer i brændsler og om muligt i råmaterialer, dvs.






  I. | valg af brændsler, hvis de er tilgængelige, med et lavt indhold af svovl (især til lange roterovne), nitrogen og chlor |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med stoffer, der indfødes i ovnen

Kan anvendes generelt.

b

Reduktion af de forurenende prækursorer i brændsler og om muligt i råmaterialer, dvs.

I.

valg af brændsler, hvis de er tilgængelige, med et lavt indhold af svovl (især til lange roterovne), nitrogen og chlor

| II. | valg af råmaterialer – om muligt – med lavt indhold af organisk materiale |
| --- | --- |

II.

valg af råmaterialer – om muligt – med lavt indhold af organisk materiale

| III. | valg af affaldsbrændsler, der er egnede til processen og brænderen |
| --- | --- |

III.

valg af affaldsbrændsler, der er egnede til processen og brænderen

Kan anvendes generelt i kalkindustrien, forudsat at råmaterialer og brændsler er til rådighed lokalt, og under hensyntagen til den anvendte ovntype, de ønskede produktkvaliteter og den tekniske mulighed for at indføde brændslerne i den valgte ovn.

c

Anvendelse af procesoptimeringsteknikker for at sikre effektiv absorbering af svovldioxid (f.eks. effektiv kontakt mellem ovnens røggasser og den ulæskede kalk)

Kan anvendes til alle kalkproduktionsanlæg.

På grund af de ukontrollerbare variabler, dvs. kvaliteten af kalksten, er det generelt ikke realistisk at opnå fuldstændig procesautomatisering.

1.3.7.2   NOx-emissioner

45.   For at reducere emissionerne af NOX fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Primære teknikker |
| | I. | Hensigtsmæssigt valg af brændsel med et begrænset nitrogenindhold i brændslet |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Primære teknikker

I.

Hensigtsmæssigt valg af brændsel med et begrænset nitrogenindhold i brændslet

Kan anvendes generelt i kalkindustrien, forudsat at brændslet er til rådighed, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik, og den tekniske mulighed for at indføde en bestemt type brændsel i den valgte ovn.

| II. | Procesoptimering, herunder flammedannelse og temperaturprofil |
| --- | --- |

II.

Procesoptimering, herunder flammedannelse og temperaturprofil

Processen og processtyringen ved kalkfremstilling kan optimeres, men med hensyntagen til slutproduktets kvalitet.

| III. | Brænderudformning (lav-NOX-brænder) (25) |
| --- | --- |

III.

Brænderudformning (lav-NOX-brænder) (25)

Der kan anvendes lav-NOX-brændere til roterovne og ringskaktovne, hvor der er en høj andel af primærluft. PFRK'er og andre skaktovne har flammeløs forbrænding, hvilket således gør lav-NOX-brændere uanvendelige til denne ovntype.

| IV. | "Air staging" (25) |
| --- | --- |

IV.

"Air staging" (25)

Kan ikke anvendes til skaktovne.

Kan kun anvendes til PRK, men ikke når der produceres hårdtbrændt kalk. Anvendeligheden kan være underlagt begrænsninger i form af typen af slutprodukt som følge af eventuel overophedning i visse områder i ovnen og deraf følgende nedbrydning af den ildfaste beklædning.

b

SNCR (25)

Kan anvendes til Lepol-roterovne, jf. også BAT 46.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 9.

Tabel 9

BAT-relaterede emissionsværdier for NOx fra røggasser ved ovnfyring i kalkindustrien

| Ovntype | Enhed | BAT-AEL-værdier
  (døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time), angivet som NO2) |
| --- | --- | --- |
| PFRK, ASK, MFSK, OSK | Mg/Nm3 | 100-350 (26)
   (28) |
| LRK, PRK | Mg/Nm3 | <200-500 (26)
   (27) |

Ovntype

Enhed

BAT-AEL-værdier

(døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time), angivet som NO2)

PFRK, ASK, MFSK, OSK

Mg/Nm3

100-350 (26)
   (28)

LRK, PRK

Mg/Nm3

<200-500 (26)
   (27)

46.   Når der anvendes SNCR, er det BAT at opnå effektiv NOx-reduktion, samtidig med at ammoniakslippet skal være så lille som muligt, hvilket kan ske ved hjælp af følgende teknik:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af en passende og tilstrækkeligt effektiv reduktion sammen med en stabil driftsproces |
| b | Anvendelse af en god støkiometrisk fordeling af ammoniak for at opnå den højeste effektivitet med hensyn til NOx-reduktion og reducere ammoniakslippet |
| c | Opretholdelse af emissionerne fra NH3-slippet (som følge af ikke-omsat ammoniak) fra røggasserne på et så lavt niveau som muligt under hensyntagen til korrelationen mellem NOx-reduktionens effektivitet og NH3-slippet |

Teknik

a

Anvendelse af en passende og tilstrækkeligt effektiv reduktion sammen med en stabil driftsproces

b

Anvendelse af en god støkiometrisk fordeling af ammoniak for at opnå den højeste effektivitet med hensyn til NOx-reduktion og reducere ammoniakslippet

c

Opretholdelse af emissionerne fra NH3-slippet (som følge af ikke-omsat ammoniak) fra røggasserne på et så lavt niveau som muligt under hensyntagen til korrelationen mellem NOx-reduktionens effektivitet og NH3-slippet

Anvendelsesområde

Kan kun anvendes til Lepol-roterovne, hvis det er muligt at nå op på den ideelle temperatur på 850-1 020 °C, jr. også BAT 45, teknik (b).

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for emissionerne af NH3-slippet fra røggasserne er <30 mg/Nm3 som døgngennemsnit eller i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time).

1.3.7.3   SOx-emissioner

47.   For at reducere emissionerne af SOX fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Procesoptimering for at sikre effektiv absorbering af svovldioxid (f.eks. effektiv kontakt mellem ovnens røggasser og den ulæskede kalk) | Der kan anvendes processtyringsoptimering til alle kalkproduktionsanlæg. |
| b | Valg af brændsler med et lavt svovlindhold | Kan anvendes generelt, forudsat at brændslet er tilgængeligt, især til anvendelse i lange roterovne (LRK) på grund af høje SOx-emissioner. |
| c | Anvendelse af teknikker med absorbenttilsætning (f.eks. absorbenttilsætning, tør røggasrensning med et filter, vådskrubber eller injektion af aktivkul) (29) | Der kan i kalkindustrien i princippet anvendes teknikker med absorbenttilsætning, men denne teknik havde i 2007 endnu ikke fundet anvendelse i kalkindustrien. Der er især for roterende kalkovnes vedkommende behov for yderligere undersøgelser for at kunne vurdere anvendeligheden deraf. |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Procesoptimering for at sikre effektiv absorbering af svovldioxid (f.eks. effektiv kontakt mellem ovnens røggasser og den ulæskede kalk)

Der kan anvendes processtyringsoptimering til alle kalkproduktionsanlæg.

b

Valg af brændsler med et lavt svovlindhold

Kan anvendes generelt, forudsat at brændslet er tilgængeligt, især til anvendelse i lange roterovne (LRK) på grund af høje SOx-emissioner.

c

Anvendelse af teknikker med absorbenttilsætning (f.eks. absorbenttilsætning, tør røggasrensning med et filter, vådskrubber eller injektion af aktivkul) (29)

Der kan i kalkindustrien i princippet anvendes teknikker med absorbenttilsætning, men denne teknik havde i 2007 endnu ikke fundet anvendelse i kalkindustrien. Der er især for roterende kalkovnes vedkommende behov for yderligere undersøgelser for at kunne vurdere anvendeligheden deraf.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 10.

Tabel 10

BAT-relaterede emissionsværdier for SOx fra røggasser ved ovnfyring i kalkindustrien

| Ovntype | Enhed | BAT-AEL (30)
   (31)

  (døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time), SOx udtrykt som SO2) |
| --- | --- | --- |
| PFRK, ASK, MFSK, OSK, PRK | mg/Nm3 | < 50 – 200 |
| LRK | mg/Nm3 | < 50 – 400 |

Ovntype

Enhed

BAT-AEL (30)
   (31)

(døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time), SOx udtrykt som SO2)

PFRK, ASK, MFSK, OSK, PRK

mg/Nm3

< 50 – 200

LRK

mg/Nm3

< 50 – 400

1.3.7.4   CO-emissioner og CO-deaktivering

1.3.7.4.1   CO-emissioner

48.   For at reducere emissionerne af CO fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af organisk materiale | Kan anvendes generelt i kalkindustrien, forudsat at materialerne er til rådighed lokalt, og under hensyntagen til råmaterialernes sammensætning, den anvendte ovntype og slutproduktets kvalitet. |
| b | Anvendelse af optimeringsteknikker for at opnå en stabil og fuldstændig forbrænding | Kan anvendes til alle kalkproduktionsanlæg.
  På grund af de ukontrollerbare variabler, dvs. kvaliteten af kalksten, er det generelt ikke realistisk at opnå fuldstændig procesautomatisering. |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af organisk materiale

Kan anvendes generelt i kalkindustrien, forudsat at materialerne er til rådighed lokalt, og under hensyntagen til råmaterialernes sammensætning, den anvendte ovntype og slutproduktets kvalitet.

b

Anvendelse af optimeringsteknikker for at opnå en stabil og fuldstændig forbrænding

Kan anvendes til alle kalkproduktionsanlæg.

På grund af de ukontrollerbare variabler, dvs. kvaliteten af kalksten, er det generelt ikke realistisk at opnå fuldstændig procesautomatisering.

Der henvises i den forbindelse også til BAT 30 og 31 i afsnit 1.3.1 og BAT 32 i afsnit 1.3.2.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 11.

Tabel 11

BAT-relaterede emissionsværdier for CO fra røggassen ved ovnfyring

| Ovntype | Enhed | BAT-AEL (32)
   (33)

  (døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time)) |
| --- | --- | --- |
| PFRK, OSK, LRK, PRK | Mg/Nm3 | <500 |

Ovntype

Enhed

BAT-AEL (32)
   (33)

(døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time))

PFRK, OSK, LRK, PRK

Mg/Nm3

<500

1.3.7.4.2   Reduktion af CO-deaktivering

49.   For at minimere frekvensen af CO-deaktivering, når der anvendes elektrostatiske præcipitatorer, er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Styring af CO-deaktivering for at reducere ESP-udfaldstiden |
| b | Kontinuert automatisk CO-måling ved hjælp af overvågningsudstyr med en kort responstid og placeret tæt på CO-kilden |

Teknik

a

Styring af CO-deaktivering for at reducere ESP-udfaldstiden

b

Kontinuert automatisk CO-måling ved hjælp af overvågningsudstyr med en kort responstid og placeret tæt på CO-kilden

Beskrivelse

Af sikkerhedsmæssige grunde, dvs. på grund af risiko for eksplosioner, skal ESP'erne lukke ned, hvis CO-værdierne i røggasserne bliver for høje. Man kan undgå CO-deaktivering ved hjælp af følgende teknikker og dermed reducere ESP-udfaldstiden:

| — | styring af forbrændingsprocessen |
| --- | --- |

—

styring af forbrændingsprocessen

| — | styring af tilsætningen af organiske råmaterialer |
| --- | --- |

—

styring af tilsætningen af organiske råmaterialer

| — | styring af brændslernes kvalitet og brændselsindfødningssystemet. |
| --- | --- |

—

styring af brændslernes kvalitet og brændselsindfødningssystemet.

Forstyrrelser forekommer hovedsagelig i opstartsfasen. Af hensyn til sikker drift skal gasanalysatorerne til ESP-beskyttelse være i drift i alle operationelle faser, og ESP-udfaldstiden kan reduceres ved at anvende et backupovervågningssystem, der hele tiden er i drift.

Systemet til kontinuert CO-overvågning skal optimeres med hensyn til reaktionstid og bør placeres tæt på CO-kilden, f.eks. ved et forvarmertårnudtag eller ved et ovnindløb, for så vidt angår vådprocesovne.

Anvendelsesområde

Kan anvendes generelt til roterovne udstyret med elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er).

1.3.7.5   Emissioner fra organisk kulstof i alt (TOC)

50.   For at reducere emissionerne af TOC fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af generelle primære teknikker og overvågning (der henvises også til BAT 30 og 31 i afsnit 1.3.1 og BAT 32 i afsnit 1.3.2) |
| b | Indfødning af råmaterialer med et højt indhold af flygtige organiske forbindelser i ovnsystemet skal undgås (undtagen ved fremstilling af hydraulisk kalk) |

Teknik

a

Anvendelse af generelle primære teknikker og overvågning (der henvises også til BAT 30 og 31 i afsnit 1.3.1 og BAT 32 i afsnit 1.3.2)

b

Indfødning af råmaterialer med et højt indhold af flygtige organiske forbindelser i ovnsystemet skal undgås (undtagen ved fremstilling af hydraulisk kalk)

Anvendelsesområde

Vedrørende anvendeligheden af de generelle primære teknikker og overvågning henvises der til BAT 30 og 31 i afsnit 1.3.1 og BAT 32 i afsnit 1.3.2.

Teknik (b) kan anvendes generelt i kalkindustrien, forudsat at råmaterialerne er til rådighed lokalt, og/eller under hensyntagen til typen af kalk, der produceres.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 12.

Tabel 12

BAT-relaterede emissionsværdier for TOC fra røggassen ved ovnfyring

| Ovntype | Enhed | BAT-AEL (34)

  (døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time)) |
| --- | --- | --- |
| LRK, PRK | mg/Nm3 | <10 |
| ASK, MFSK (35), PFRK (35) | mg/Nm3 | <30 |

Ovntype

Enhed

BAT-AEL (34)

(døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time))

LRK, PRK

mg/Nm3

<10

ASK, MFSK (35), PFRK (35)

mg/Nm3

<30

1.3.7.6   Emissioner af hydrogenchlorid (HCl) og hydrogenfluorid (HF)

51.   For at reducere emissionerne af HCl og emissionerne af HF fra røggassen ved ovnfyring, når der anvendes affald, er det BAT at anvende følgende primære teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af konventionelle brændsler med et lavt chlor- og fluorindhold |
| b | Begrænsning af chlor- og fluorindholdet i alt det affald, der skal anvendes som brændsel i en kalkovn |

Teknik

a

Anvendelse af konventionelle brændsler med et lavt chlor- og fluorindhold

b

Begrænsning af chlor- og fluorindholdet i alt det affald, der skal anvendes som brændsel i en kalkovn

Anvendelsesområde

Teknikkerne kan anvendes generelt i kalkindustrien, men forudsat at der er velegnet brændsel til rådighed lokalt.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 13.

Tabel 13

BAT-relaterede emissionsværdier for HCl- og HF-emissioner fra røggassen ved ovnfyring, når der anvendes affaldsstoffer

| Emission | Enhed | BAT-AEL-værdier
  (døgngennemsnit eller gennemsnitsværdien i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time)) |
| --- | --- | --- |
| HCl | mg/Nm3 | <10 |
| HF | mg/Nm3 | <1 |

Emission

Enhed

BAT-AEL-værdier

(døgngennemsnit eller gennemsnitsværdien i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time))

HCl

mg/Nm3

<10

HF

mg/Nm3

<1

1.3.8   PCDD/F-emissioner

52.   For at undgå eller reducere emissionerne af PCDD/F fra røggassen ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende primære teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Valg af brændsler med et lavt chlorindhold |
| b | Begrænsning af den mængde kobber, der tilføres via brændslet |
| c | Røggassernes opholdstid og oxygenindholdet i zonerne, hvor temperaturerne ligger på 300-450 °C, minimeres |

Teknik

a

Valg af brændsler med et lavt chlorindhold

b

Begrænsning af den mængde kobber, der tilføres via brændslet

c

Røggassernes opholdstid og oxygenindholdet i zonerne, hvor temperaturerne ligger på 300-450 °C, minimeres

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne er <0,05-0,1 ng PCDD/F I-TEQ/Nm3 som gennemsnit i prøveudtagningsperioden (6-8 timer).

1.3.9   Metalemissioner

53.   For at minimere emissionerne af metaller fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Valg af brændsler med et lavt indhold af metaller |
| b | Anvendelse af et kvalitetssikringssystem for at sikre de anvendte affaldsbrændslers egenskaber |
| c | Begrænsning af indholdet af de relevante metaller, især kviksølv, i materialer |
| d | Anvendelse af en eller flere af de støvrensningsteknikker, der er beskrevet i BAT 43 |

Teknik

a

Valg af brændsler med et lavt indhold af metaller

b

Anvendelse af et kvalitetssikringssystem for at sikre de anvendte affaldsbrændslers egenskaber

c

Begrænsning af indholdet af de relevante metaller, især kviksølv, i materialer

d

Anvendelse af en eller flere af de støvrensningsteknikker, der er beskrevet i BAT 43

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 14.

Tabel 14

BAT-relaterede emissionsværdier for metaller fra røggasserne ved ovnfyring, når der anvendes affald

| Metaller | Enhed | BAT-AEL-værdier
  (gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time)) |
| --- | --- | --- |
| Hg | mg/Nm3 | <0,05 |
| Σ (Cd, Tl) | mg/Nm3 | <0,05 |
| Σ (As, Sb, Pb, Cr, Co, Cu, Mn, Ni, V) | mg/Nm3 | <0,5 |
| NB: | Der blev indrapporteret lave værdier, når der blev anvendt teknikker som beskrevet i BAT 53 (a)-(d). |

Metaller

Enhed

BAT-AEL-værdier

(gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time))

Hg

mg/Nm3

<0,05

Σ (Cd, Tl)

mg/Nm3

<0,05

Σ (As, Sb, Pb, Cr, Co, Cu, Mn, Ni, V)

mg/Nm3

<0,5

NB:

Der blev indrapporteret lave værdier, når der blev anvendt teknikker som beskrevet i BAT 53 (a)-(d).

Der henvises desuden i den forbindelse også til BAT 37 (afsnit 1.3.5.1.1) og BAT 38 (afsnit 1.3.5.1.2).

1.3.10   Procestab/affald

54.   For at reducere de faste affaldsstoffer fra kalkfremstillingsprocesserne og spare på råmaterialerne er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Genanvendelse af det opsamlede støv eller andet partikelformigt materiale (f.eks. sand, grus) i processen | Kan anvendes generelt, når dette er praktisk muligt |
| b | Nyttiggørelse af støv samt ulæsket kalk og hydratiseret kalk, der ikke overholder specifikationerne, i udvalgte kommercielle produkter | Kan anvendes generelt i forskellige former for udvalgte kommercielle produkter, når dette er praktisk muligt |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Genanvendelse af det opsamlede støv eller andet partikelformigt materiale (f.eks. sand, grus) i processen

Kan anvendes generelt, når dette er praktisk muligt

b

Nyttiggørelse af støv samt ulæsket kalk og hydratiseret kalk, der ikke overholder specifikationerne, i udvalgte kommercielle produkter

Kan anvendes generelt i forskellige former for udvalgte kommercielle produkter, når dette er praktisk muligt

1.4   BAT-konklusioner for magnesiumoxidindustrien

Medmindre andet er anført, kan BAT-konklusionerne i dette afsnit anvendes til alle anlæg i magnesiumoxidindustrien (tørproces).

1.4.1   Overvågning

55.   Det er BAT at foretage regelmæssig overvågning og måling af driftsparametre og emissioner og at overvåge emissioner i overensstemmelse med de gældende EN-standarder eller, hvis der ikke findes nogen EN-standarder, ISO-standarder eller nationale eller andre internationale standarder, der sikrer tilvejebringelse af data af en tilsvarende videnskabelig kvalitet, bl.a. følgende:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Kontinuert måling af driftsparametre, der viser driftsstabiliteten, som f.eks. temperatur, O2-indhold, tryk og gennemstrømningshastighed | Kan anvendes generelt til ovnprocesser. |
| b | Overvågning og stabilisering af kritiske driftsparametre, dvs. råmaterialer og brændselstilførsel, regelmæssig dosering og overskydende oxygen |
| c | Kontinuerte eller periodiske målinger af støv-, NOx-, SOx- og CO-emissioner | Kan anvendes generelt til ovnprocesser. |
| d | Kontinuert eller periodisk måling af støvemissioner | Kan anvendes ved andre processer end ovnprocesser.
  For så vidt angår små kilder (<10 000 Nm3/h), bør det bero på et vedligeholdelsesledelsessystem, hvor ofte der skal foretages målinger. |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Kontinuert måling af driftsparametre, der viser driftsstabiliteten, som f.eks. temperatur, O2-indhold, tryk og gennemstrømningshastighed

Kan anvendes generelt til ovnprocesser.

b

Overvågning og stabilisering af kritiske driftsparametre, dvs. råmaterialer og brændselstilførsel, regelmæssig dosering og overskydende oxygen

c

Kontinuerte eller periodiske målinger af støv-, NOx-, SOx- og CO-emissioner

Kan anvendes generelt til ovnprocesser.

d

Kontinuert eller periodisk måling af støvemissioner

Kan anvendes ved andre processer end ovnprocesser.

For så vidt angår små kilder (<10 000 Nm3/h), bør det bero på et vedligeholdelsesledelsessystem, hvor ofte der skal foretages målinger.

Beskrivelse

Valget mellem kontinuert eller periodisk måling, jf. BAT 55 (c), beror på emissionskilden og den forventede type forurenende stof.

Ved periodiske målinger af støv-, NOx-, SOx- og CO-emissioner kan der som vejledning angives en frekvens på én gang om måneden og op til én gang om året, når der er tale om normale driftsbetingelser.

1.4.2   Energiforbrug

56.   For at reducere det termiske energiforbrug er det BAT at anvende en kombination af følgende teknikker:

| | Teknik | Beskrivelse | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Anvendelse af forbedrede og optimerede ovnsystemer og en jævn og stabil ovnproces ved at anvende:






  I. | processtyringsoptimering |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelsesområde

a

Anvendelse af forbedrede og optimerede ovnsystemer og en jævn og stabil ovnproces ved at anvende:

I.

processtyringsoptimering

| II. | varmegenvinding fra røggasser fra ovn og køleanordninger |
| --- | --- |

II.

varmegenvinding fra røggasser fra ovn og køleanordninger

Varmegenvinding fra røggasser som følge af den foreløbige opvarmning af magnesit kan anvendes til at reducere brændselsforbruget. Varme, der er genvundet fra ovnen, kan anvendes til tørring af brændsler, råmaterialer og visse emballagematerialer.

Der kan anvendes processtyringsoptimering til alle de ovntyper, som benyttes i magnesiumoxidindustrien.

b

Anvendelse af brændsler med egenskaber, som har en positiv indflydelse på det termiske energiforbrug

Brændslernes egenskaber, f.eks. høj brændværdi og lavt vandindhold, har en positiv indvirkning på det termiske energiforbrug.

Kan anvendes generelt, forudsat at brændslerne er til rådighed, og under hensyntagen til typen den anvendte ovntype, de ønskede produktegenskab og de tekniske muligheder for injektion af brændslerne i ovnen.

c

Begrænsning af overskydende luft

Det niveau for overskydende oxygen, der skal til for at opnå den fornødne produktkvalitet og af hensyn til optimal forbrænding, er sædvanligvis i praksis ca. 1-3 %.

Kan anvendes generelt.

BAT-relaterede forbrugsniveauer

Det BAT-relaterede termiske energiforbrug er 6-12 GJ/t, afhængigt af processen og produkterne (36).

57.   For at minimere elektricitetsforbruget er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Anvendelse af energistyringssystemer |
| b | Anvendelse af formalingsudstyr og andet elektricitetsforbrugende udstyr med høj energieffektivitet |

Teknik

a

Anvendelse af energistyringssystemer

b

Anvendelse af formalingsudstyr og andet elektricitetsforbrugende udstyr med høj energieffektivitet

1.4.3   Støvemissioner

1.4.3.1   Emissioner af diffust støv

58.   For at minimere/undgå emissioner af diffust støv som følge af støvende aktiviteter er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Enkel og lineær udformning af anlægget |
| b | Ordnede forhold, for så vidt angår bygninger og veje, samt korrekt og fuldstændig vedligeholdelse af anlægget |
| c | Vanding af bunker af råmateriale |
| d | Indeslutning/indkapsling af støvende aktiviteter som f.eks. formaling og sigtning |
| e | Anvendelse af tildækkede transportbånd og elevatorer, der er konstrueret som lukkede systemer, hvis der er risiko for støvemissioner fra støvende materiale |
| f | Anvendelse af oplagringssiloer med tilstrækkelig kapacitet og montering af filtre derpå til håndtering af støvholdig luft, der fortrænges ved påfyldningsaktiviteter |
| g | Det foretrækkes at anvende en cirkulationsproces til pneumatiske transportsystemer |
| h | Reduktion af luftudsivning og udslipspunkter |
| i | Anvendelse af automatiske indretninger og styringssystemer |
| k | Anvendelse af kontinuerlige og fejlfri driftsforhold |

Teknik

a

Enkel og lineær udformning af anlægget

b

Ordnede forhold, for så vidt angår bygninger og veje, samt korrekt og fuldstændig vedligeholdelse af anlægget

c

Vanding af bunker af råmateriale

d

Indeslutning/indkapsling af støvende aktiviteter som f.eks. formaling og sigtning

e

Anvendelse af tildækkede transportbånd og elevatorer, der er konstrueret som lukkede systemer, hvis der er risiko for støvemissioner fra støvende materiale

f

Anvendelse af oplagringssiloer med tilstrækkelig kapacitet og montering af filtre derpå til håndtering af støvholdig luft, der fortrænges ved påfyldningsaktiviteter

g

Det foretrækkes at anvende en cirkulationsproces til pneumatiske transportsystemer

h

Reduktion af luftudsivning og udslipspunkter

i

Anvendelse af automatiske indretninger og styringssystemer

k

Anvendelse af kontinuerlige og fejlfri driftsforhold

1.4.3.2   Punktkildestøvemissioner fra andre støvende aktiviteter end ovnfyring

59.   For at reducere punktkildestøvemissioner fra andre støvende aktiviteter end fra ovnfyring er det BAT at anvende røggasrensning med et filter, hvor der anvendes en eller flere af følgende teknikker, og at anvende et vedligeholdelsesledelsessystem, hvor der navnlig tages højde for, hvor effektive teknikkerne er:

| | Teknik (37) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Tekstilfiltre | Kan anvendes generelt til alle enheder ved magnesiumoxidfremstilling, især ved støvende aktiviteter, sigtning og formaling |
| b | Centrifugalseparatorer/cykloner | På grund af den systemafhængige begrænsede separeringsgrad anvendes der hovedsagelig cykloner som præliminære separatorer til groft støv og røggasser |
| c | Vådstøvsseparatorer | Kan anvendes generelt |

Teknik (37)

Anvendelsesområde

a

Tekstilfiltre

Kan anvendes generelt til alle enheder ved magnesiumoxidfremstilling, især ved støvende aktiviteter, sigtning og formaling

b

Centrifugalseparatorer/cykloner

På grund af den systemafhængige begrænsede separeringsgrad anvendes der hovedsagelig cykloner som præliminære separatorer til groft støv og røggasser

c

Vådstøvsseparatorer

Kan anvendes generelt

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for punktkildestøvemissioner fra andre støvende aktiviteter end fra ovnfyring er <10 mg/Nm3 som døgngennemsnit eller i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time).

Det skal bemærkes, at indsatsen vedrørende små kilder (<10 000 Nm3/h) på baggrund af et vedligeholdelsesledelsessystem skal gøres i prioriteret rækkefølge med hensyn til, hvor ofte filterets effektivitet skal kontrolleres (jf. også BAT 55).

1.4.3.3   Støvemissioner fra ovnfyringen

60.   For at reducere støvemissioner fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende røggasrensning med et filter ved hjælp af en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik (38) | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er) | Der kan hovedsagelig anvendes ESP'er i roterovne. De kan anvendes ved røggastemperaturer på over dugpunktet og op til 370-400 °C. |
| b | Tekstilfiltre | Tekstilfiltre til rensning af støv fra røggasser kan i princippet anvendes til alle enheder ved fremstilling af magnesiumoxid. De kan anvendes ved røggastemperaturer på over dugpunktet og op til 280 °C.
  Til fremstilling af kaustisk kalcineret magnesiumoxid (CCM) og sintret/dødbrændt magnesiumoxid (DBM) skal der på grund af de høje temperaturer, den ætsende karakter og den store mængde røggasser som følge af ovnfyringen anvendes specielle tekstilfiltre med et filtermateriale, der er modstandsdygtigt over for høje temperatur. Erfaringer fra magnesiumoxidindustrien, hvor der produceres DBM, viser dog, at der ikke findes noget udstyr, som er velegnet til fremstilling af magnesiumoxid ved røggastemperaturer på ca. 400 °C. |
| c | Centrifugalseparatorer/cykloner | På grund af den systemafhængige begrænsede separeringsgrad anvendes der hovedsagelig cykloner som præliminære separatorer til groft støv og røggasser. |
| d | Vådstøvsseparatorer | Kan anvendes generelt. |

Teknik (38)

Anvendelsesområde

a

Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er)

Der kan hovedsagelig anvendes ESP'er i roterovne. De kan anvendes ved røggastemperaturer på over dugpunktet og op til 370-400 °C.

b

Tekstilfiltre

Tekstilfiltre til rensning af støv fra røggasser kan i princippet anvendes til alle enheder ved fremstilling af magnesiumoxid. De kan anvendes ved røggastemperaturer på over dugpunktet og op til 280 °C.

Til fremstilling af kaustisk kalcineret magnesiumoxid (CCM) og sintret/dødbrændt magnesiumoxid (DBM) skal der på grund af de høje temperaturer, den ætsende karakter og den store mængde røggasser som følge af ovnfyringen anvendes specielle tekstilfiltre med et filtermateriale, der er modstandsdygtigt over for høje temperatur. Erfaringer fra magnesiumoxidindustrien, hvor der produceres DBM, viser dog, at der ikke findes noget udstyr, som er velegnet til fremstilling af magnesiumoxid ved røggastemperaturer på ca. 400 °C.

c

Centrifugalseparatorer/cykloner

På grund af den systemafhængige begrænsede separeringsgrad anvendes der hovedsagelig cykloner som præliminære separatorer til groft støv og røggasser.

d

Vådstøvsseparatorer

Kan anvendes generelt.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for støvemissioner fra røggasserne ved ovnfyring er <20-35 mg/Nm3 som døgngennemsnit eller i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time).

1.4.4   Gasformige forbindelser

1.4.4.1   Generelle primære teknikker til reduktion af emissioner af gasformige forbindelser

61.   For at reducere emissionerne af gasformige forbindelser (dvs. NOx, HCl, SOx, CO) fra røggasser ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende primære teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med de stoffer, der indfødes i ovnen, for at reducere omfanget af prækursorer for forurenende stoffer, dvs.:






  I. | valg af brændsler med et lavt indhold af svovl, hvis det er muligt, chlor og nitrogen |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Omhyggelig udvælgelse af og kontrol med de stoffer, der indfødes i ovnen, for at reducere omfanget af prækursorer for forurenende stoffer, dvs.:

I.

valg af brændsler med et lavt indhold af svovl, hvis det er muligt, chlor og nitrogen

| II. | valg af råmaterialer med et lavt indhold af organisk materiale |
| --- | --- |

II.

valg af råmaterialer med et lavt indhold af organisk materiale

| III. | valg af affaldsbrændsler, der er egnede til processen og brænderen |
| --- | --- |

III.

valg af affaldsbrændsler, der er egnede til processen og brænderen

Kan anvendes generelt, forudsat at der er råmaterialer og brændsler til rådighed, og under hensyntagen til den anvendte ovntype de ønskede produktkvaliteter og den tekniske mulighed for at indsprøjte brændslerne i den valgte ovn.

Affaldsmaterialer kan betragtes som brændsler i magnesiumoxidindustrien, men havde endnu ikke fundet anvendelse i magnesiumoxidindustrien i 2007.

b

Anvendelse af foranstaltninger/teknikker vedrørende procesoptimering for at sikre en jævn og stabil ovnproces, hvor driften ligger tæt på den luftmængde, der er nødvendig til støkiometrisk forbrænding

Der kan anvendes processtyringsoptimering til alle de ovntyper, som benyttes i magnesiumoxidindustrien. Der kan dog være behov for et yderst avanceret processtyringssystem.

1.4.4.2   NOx-emissioner

62.   For at reducere emissionerne af NOx fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en eller flere af følgende teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Hensigtsmæssigt valg af brændsel med et begrænset nitrogenindhold i brændslet | Kan anvendes generelt, forudsat at brændslerne er til rådighed |
| b | Procesoptimering og forbedret fyringsteknik | Kan anvendes generelt i magnesiumoxidindustrien |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Hensigtsmæssigt valg af brændsel med et begrænset nitrogenindhold i brændslet

Kan anvendes generelt, forudsat at brændslerne er til rådighed

b

Procesoptimering og forbedret fyringsteknik

Kan anvendes generelt i magnesiumoxidindustrien

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for emissionerne af NOX fra røggasserne ved ovnfyring er <500-1 500 mg/Nm3 som døgngennemsnit eller i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time) – angivet som NO2. De højeste værdier vedrører DBM-processen, der foregår ved en høj temperatur.

1.4.4.3   CO-emissioner og CO-deaktivering

1.4.4.3.1   CO-emissioner

63.   For at reducere emissionerne af CO fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en kombination af følgende teknikker:

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Valg af råmaterialer med et lavt indhold af organisk materiale | En del af CO-emissionerne skyldes det organiske materiale i råmaterialerne, og valg af råmaterialer med et lav indhold af organisk materiale kan således reducere CO-emissionerne. |
| b | Processtyringsoptimering | Det er helt afgørende med en fuldstændig og korrekt forbrænding for at reducere CO-emissionerne. Luftforsyningen fra køleanordningen og primærluften samt trækket i skorstensblæseren kan reguleres for at holde et oxygenniveau på mellem 1 (sinter) og 1,5 % (kaustisk) under forbrændingen. En ændring af luft- og brændselstilførslen kan reducere CO-emissionerne. Desuden kan CO-emissionerne mindskes ved at ændre på brænderens dybde. |
| c | Indfødning af brændsler på en reguleret, konstant og kontinuerlig måde | Reguleret tilsætning af brændsel omfatter f.eks.:






  — | anvendelse af vægtindfødningsanordninger og roterende præcisionsventiler til indfødning af oliekoks og/eller |

Teknik

Beskrivelse

a

Valg af råmaterialer med et lavt indhold af organisk materiale

En del af CO-emissionerne skyldes det organiske materiale i råmaterialerne, og valg af råmaterialer med et lav indhold af organisk materiale kan således reducere CO-emissionerne.

b

Processtyringsoptimering

Det er helt afgørende med en fuldstændig og korrekt forbrænding for at reducere CO-emissionerne. Luftforsyningen fra køleanordningen og primærluften samt trækket i skorstensblæseren kan reguleres for at holde et oxygenniveau på mellem 1 (sinter) og 1,5 % (kaustisk) under forbrændingen. En ændring af luft- og brændselstilførslen kan reducere CO-emissionerne. Desuden kan CO-emissionerne mindskes ved at ændre på brænderens dybde.

c

Indfødning af brændsler på en reguleret, konstant og kontinuerlig måde

Reguleret tilsætning af brændsel omfatter f.eks.:

—

anvendelse af vægtindfødningsanordninger og roterende præcisionsventiler til indfødning af oliekoks og/eller

| — | anvendelse af flowmålere og præcisionsventiler til regulering af indfødningen af svær olie eller gas i ovnens brænder. |
| --- | --- |

—

anvendelse af flowmålere og præcisionsventiler til regulering af indfødningen af svær olie eller gas i ovnens brænder.

Anvendelsesområde

Teknikkerne til reduktion af CO-emissioner kan anvendes generelt i magnesiumoxidindustrien. Valget af råmaterialer med et lavt indhold af organisk materiale forudsætter, at råmaterialerne er til rådighed.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

BAT-AEL-værdierne for CO-emissionerne fra røggasserne ved ovnfyring er <50-1 000 mg/Nm3 som døgngennemsnit eller i gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time).

1.4.4.3.2   Reduktion af CO-deaktivering

64.   For at minimere omfanget af CO-deaktivering, når der anvendes ESP'er, er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Styring af CO-deaktivering for at reducere ESP-udfaldstiden |
| b | Kontinuerte automatiske CO-målinger ved hjælp af overvågningsudstyr med en kort responstid og placeret tæt på CO-kilden |

Teknik

a

Styring af CO-deaktivering for at reducere ESP-udfaldstiden

b

Kontinuerte automatiske CO-målinger ved hjælp af overvågningsudstyr med en kort responstid og placeret tæt på CO-kilden

Beskrivelse

Af sikkerhedsmæssige grunde, dvs. på grund af risiko for eksplosioner, skal ESP'erne lukke ned, hvis CO-værdierne i røggasserne bliver for høje. Man kan undgå CO-deaktivering ved hjælp af følgende teknikker og dermed reducere ESP-udfaldstiden:

| — | styring af forbrændingsprocessen |
| --- | --- |

—

styring af forbrændingsprocessen

| — | styring af tilsætningen af organiske råmaterialer |
| --- | --- |

—

styring af tilsætningen af organiske råmaterialer

| — | styring af brændslernes kvalitet og brændselsindfødningssystemet. |
| --- | --- |

—

styring af brændslernes kvalitet og brændselsindfødningssystemet.

Forstyrrelser forekommer hovedsagelig i opstartsfasen. Af hensyn til sikker drift skal gasanalysatorerne til ESP-beskyttelse være i drift i alle operationelle faser, og ESP-udfaldstiden kan reduceres ved at anvende et backupovervågningssystem, der hele tiden er i drift.

Systemet til kontinuert CO-overvågning skal optimeres med hensyn til reaktionstid og bør placeres tæt på CO-kilden, f.eks. ved et forvarmertårnudtag eller ved et ovnindløb, for så vidt angår vådprocesovne.

Anvendelsesområde

Kan anvendes generelt til ovne udstyret med elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er).

1.4.4.4   SOx-emissioner

65.   For at reducere emissionerne af SOx fra røggasserne ved ovnfyring er det BAT at anvende en kombination af følgende primære og sekundære teknikker:

| | Teknik | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |
| a | Procesoptimeringsteknikker | Kan anvendes generelt. |
| b | Valg af brændsler med et lavt svovlindhold | Kan anvendes generelt, forudsat at der er brændsler med lavt svovlindhold til rådighed, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik. Valget af brændsel afhænger også af slutproduktets kvalitet, de tekniske muligheder og økonomiske overvejelser. |
| c | En teknik med tilsætning af tør absorbent (sorbenttilsætning i forbrændingsgasstrømmen som f.eks. reaktive MgO-kvaliteter, hydratiseret kalk, aktivkul osv.) kombineret med et filter (39) | Kan anvendes generelt. |
| d | Vådskrubber (39) | Anvendeligheden kan i regnfattige områder være begrænset af den store mængde vand, der er nødvendig, og behovet for spildevandsbehandling samt de dermed forbundne virkninger på tværs af medier. |

Teknik

Anvendelsesområde

a

Procesoptimeringsteknikker

Kan anvendes generelt.

b

Valg af brændsler med et lavt svovlindhold

Kan anvendes generelt, forudsat at der er brændsler med lavt svovlindhold til rådighed, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik. Valget af brændsel afhænger også af slutproduktets kvalitet, de tekniske muligheder og økonomiske overvejelser.

c

En teknik med tilsætning af tør absorbent (sorbenttilsætning i forbrændingsgasstrømmen som f.eks. reaktive MgO-kvaliteter, hydratiseret kalk, aktivkul osv.) kombineret med et filter (39)

Kan anvendes generelt.

d

Vådskrubber (39)

Anvendeligheden kan i regnfattige områder være begrænset af den store mængde vand, der er nødvendig, og behovet for spildevandsbehandling samt de dermed forbundne virkninger på tværs af medier.

BAT-relaterede emissionsværdier (BAT-AEL-værdier)

Der henvises til tabel 15.

Tabel 15

BAT-relaterede emissionsværdier for SOx fra røggasser ved ovnfyring i magnesiumoxidindustrien

| Parameter | Enhed | BAT-AEL (40)
   (41)

  (døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time)) |
| --- | --- | --- |
| SOx udtrykt som SO2 | mg/Nm3 | <50-400 (42) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL (40)
   (41)

(døgngennemsnit eller gennemsnit i prøveudtagningsperioden (stikprøvemålinger i mindst en halv time))

SOx udtrykt som SO2

mg/Nm3

<50-400 (42)

1.4.5   Procestab/affald

66.   For at reducere/minimere procestab/affald er det BAT at genanvende forskellige typer af magnesiumcarbonatstøv, der er opsamlet i processen.

Anvendelsesområde

Kan anvendes generelt under hensyntagen til støvets kemiske sammensætning

67.   For at reducere/minimere procestab/affald er det BAT at nyttiggøre de forskellige former for indsamlet magnesiumcarbonatstøv i andre kommercielle produkter, hvis støvet ikke kan genanvendes.

Anvendelsesområde

Nyttiggørelse af magnesiumcarbonatstøv i andre kommercielle produkter har den enkelte producent muligvis ingen mulighed for at påvirke.

68.   For at reducere/minimere procestab/affald er det BAT at genanvende slam fra vådprocesmetoden til afsvovling af røggassen i processen eller i andre brancher.

Anvendelsesområde

Nyttiggørelse af slam fra vådmetoden til afsvovling af røggassen i andre brancher har den enkelte producent muligvis ingen mulighed for at påvirke.

1.4.6   Anvendelse af affald som brændsel og/eller råmateriale

69.   For at sikre egenskaberne ved det affald, der skal anvendes som brændsel og/eller råmateriale i magnesiumoxidovne, er det BAT at anvende følgende teknikker:

| | Teknik |
| --- | --- |
| a | Valg af affald, der er egnet til processen og brænderen |
| b | Anvendelse af kvalitetssikringssystemer for at sikre og kontrollere affaldets egenskaber og analysere alt det affald, der skal anvendes, med hensyn til:






  I. | tilgængelighed |

Teknik

a

Valg af affald, der er egnet til processen og brænderen

b

Anvendelse af kvalitetssikringssystemer for at sikre og kontrollere affaldets egenskaber og analysere alt det affald, der skal anvendes, med hensyn til:

I.

tilgængelighed

| II. | konstant kvalitet |
| --- | --- |

II.

konstant kvalitet

| III. | fysiske kriterier, f.eks. emissionsdannelse, grovhed, reaktivitet, forbrændingsegnethed og brændværdi |
| --- | --- |

III.

fysiske kriterier, f.eks. emissionsdannelse, grovhed, reaktivitet, forbrændingsegnethed og brændværdi

| IV. | kemiske kriterier, f.eks. chlor-, svovl-, base- og fosfatindhold samt indholdet af de relevante metaller (f.eks. samlet indhold af krom, bly, cadmium, kviksølv og thallium) |
| --- | --- |

IV.

kemiske kriterier, f.eks. chlor-, svovl-, base- og fosfatindhold samt indholdet af de relevante metaller (f.eks. samlet indhold af krom, bly, cadmium, kviksølv og thallium)

c

Styring af mængden af de relevante parametre for alt det affald, der skal anvendes, såsom samlet halogenindhold samt indhold af metaller (f.eks. samlet indhold af krom, bly, cadmium, kviksølv og thallium) og svovl

Anvendelsesområde

Affald kan anvendes som brændsel og/eller råmateriale i magnesiumoxidindustrien (selv om affald endnu ikke har fundet anvendelse i magnesiumoxidindustrien i 2007), forudsat at det er til rådighed, og under hensyntagen til den anvendte ovntype, de ønskede produktegenskaber og den tekniske mulighed for at indføde brændslerne i ovnen.

BESKRIVELSE AF TEKNIKKER

1.5   Beskrivelse af teknikker for cementindustrien

1.5.1   Støvemissioner

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Elektrostatiske præcipitatorer | Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er) danner et elektrostatisk felt over det partikelformige materiales bane i røggasssen. Partiklerne bliver negativt ladet og vandrer hen imod positivt ladede indsamlingsplader. Indsamlingspladerne bankes eller vibreres med jævne mellemrum, hvilket frigør materialet, således at det falder ned i indsamlingstragtene nedenunder. Det er vigtigt, at den periodiske bankning/vibration af pladerne i ESP optimeres for at minimere genindsugningen af det partikelformige materiale og derved minimere risikoen for at give en synlighed i røggasfanen.
  ESP'er er kendetegnet ved muligheden for drift under betingelser med høje temperaturer (op til ca. 400 °C) og høj fugtighedsgrad. De store ulemper ved denne teknik er den mindskede effektivitet med et isolerende lag og en opbygning af materiale, der kan dannes med stor tilførsel af chlor og svovl. For så vidt angår ESP'ers overordnede effektivitet, er det vigtigt at undgå CO-trips.
  Selv om der ikke er nogen tekniske begrænsninger vedrørende anvendeligheden af ESP'er i de forskellige processer i cementindustrien, fravælges de ofte til støvrensning i cementmøller på grund af investeringsomkostningerne og effektiviteten (forholdsvis høje emissioner) under opstart og nedlukning. |
| b | Tekstilfiltre | Tekstilfiltre er effektive støvopsamlere. Det grundliggende princip ved tekstilfiltrering er anvendelse af en tekstilmembran, der er gaspermeabel, men som tilbageholder støvet. Grundlæggende monteres filtermediet geometrisk. Indledningsvis afsættes støvet både på overfladefibrene og inde i selve tekstilet, men efterhånden som overfladelaget opbygges, bliver selve støvet det dominerende filtermedium. Luftafkastet kan strømme enten fra posens inderside og udefter eller omvendt. Efterhånden som støvkagen bliver tykkere, øges modstanden i forhold til røggasstrømmen. Det er derfor nødvendigt periodisk at rense filtermediet for at kunne styre røggastrykfaldet over filteret. Tekstilfilteret bør have flere rum, som kan isoleres enkeltvis itilfælde af posesvigt, og der bør være et tilstrækkeligt antal rum til at give mulighed for, at der kan opretholdes tilstrækkelig effektivitet, hvis et rum tages ud af drift. Der bør være "revnet pose-detektorer" i hvert enkelt rum, så det bliver vist, om der er behov for vedligeholdelse, når dette sker. Filterposer kan fås i en række vævede og ikke-vævede tekstiltyper. Moderne syntetiske tekstiltyper kan fungere ved ret høje temperaturer på op til 280 °C.
  Tekstilfiltres effektivitet afgøres hovedsagelig af forskellige parametre såsom filtermediets forenelighed med røggassens og støvets egenskaber, passende egenskaber for termisk, fysisk og kemisk modstand såsom hydrolyse, syre, base samt oxidation og procestemperatur. Der skal ved valg af teknik tages hensyn til røggassernes vandindhold og temperatur. |
| c | Hybridfiltre | Hybridfiltre er en kombination af ESP'er og tekstilfiltre i samme anordning. Der er generelt tale om omstilling af eksisterende ESP'er. De gør det muligt delvist at genbruge ældre udstyr. |

Teknik

Beskrivelse

a

Elektrostatiske præcipitatorer

Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er) danner et elektrostatisk felt over det partikelformige materiales bane i røggasssen. Partiklerne bliver negativt ladet og vandrer hen imod positivt ladede indsamlingsplader. Indsamlingspladerne bankes eller vibreres med jævne mellemrum, hvilket frigør materialet, således at det falder ned i indsamlingstragtene nedenunder. Det er vigtigt, at den periodiske bankning/vibration af pladerne i ESP optimeres for at minimere genindsugningen af det partikelformige materiale og derved minimere risikoen for at give en synlighed i røggasfanen.

ESP'er er kendetegnet ved muligheden for drift under betingelser med høje temperaturer (op til ca. 400 °C) og høj fugtighedsgrad. De store ulemper ved denne teknik er den mindskede effektivitet med et isolerende lag og en opbygning af materiale, der kan dannes med stor tilførsel af chlor og svovl. For så vidt angår ESP'ers overordnede effektivitet, er det vigtigt at undgå CO-trips.

Selv om der ikke er nogen tekniske begrænsninger vedrørende anvendeligheden af ESP'er i de forskellige processer i cementindustrien, fravælges de ofte til støvrensning i cementmøller på grund af investeringsomkostningerne og effektiviteten (forholdsvis høje emissioner) under opstart og nedlukning.

b

Tekstilfiltre

Tekstilfiltre er effektive støvopsamlere. Det grundliggende princip ved tekstilfiltrering er anvendelse af en tekstilmembran, der er gaspermeabel, men som tilbageholder støvet. Grundlæggende monteres filtermediet geometrisk. Indledningsvis afsættes støvet både på overfladefibrene og inde i selve tekstilet, men efterhånden som overfladelaget opbygges, bliver selve støvet det dominerende filtermedium. Luftafkastet kan strømme enten fra posens inderside og udefter eller omvendt. Efterhånden som støvkagen bliver tykkere, øges modstanden i forhold til røggasstrømmen. Det er derfor nødvendigt periodisk at rense filtermediet for at kunne styre røggastrykfaldet over filteret. Tekstilfilteret bør have flere rum, som kan isoleres enkeltvis itilfælde af posesvigt, og der bør være et tilstrækkeligt antal rum til at give mulighed for, at der kan opretholdes tilstrækkelig effektivitet, hvis et rum tages ud af drift. Der bør være "revnet pose-detektorer" i hvert enkelt rum, så det bliver vist, om der er behov for vedligeholdelse, når dette sker. Filterposer kan fås i en række vævede og ikke-vævede tekstiltyper. Moderne syntetiske tekstiltyper kan fungere ved ret høje temperaturer på op til 280 °C.

Tekstilfiltres effektivitet afgøres hovedsagelig af forskellige parametre såsom filtermediets forenelighed med røggassens og støvets egenskaber, passende egenskaber for termisk, fysisk og kemisk modstand såsom hydrolyse, syre, base samt oxidation og procestemperatur. Der skal ved valg af teknik tages hensyn til røggassernes vandindhold og temperatur.

c

Hybridfiltre

Hybridfiltre er en kombination af ESP'er og tekstilfiltre i samme anordning. Der er generelt tale om omstilling af eksisterende ESP'er. De gør det muligt delvist at genbruge ældre udstyr.

1.5.2   NOx-emissioner

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Primære foranstaltninger/teknikker |
| | I | Flammeafkøling |

Teknik

Beskrivelse

a

Primære foranstaltninger/teknikker

I

Flammeafkøling

Tilsætning af vand til brændslet eller direkte til flammen ved hjælp af forskellige injektionsmetoder som f.eks. injektion af én væske (flydende) eller to væsker (flydende og trykluft eller fast stof) eller anvendelse af affald i væskeform eller flydende form med et højt vandindhold reducerer temperaturen og øger koncentrationen af hydroxylradikaler. Dette kan have en positiv indvirkning på NOx-reduktionen i forbrændingszonen.

| II | Lav-NO-x-brændere |
| --- | --- |

II

Lav-NO-x-brændere

Udformningen af lav-NOx-brændere (indirekte indfyring) varierer med hensyn til detaljerne, men i det væsentlige bliver brændsel og luft injiceret ind i ovnen gennem koncentriske rør. Andelen af primærluft reduceres til omkring 6-10 % af det, der kræves til støkiometrisk forbrænding (typisk 10-15 % i traditionelle brændere). Aksialluft injiceres med højt momentum ind i den yderste kanal. Kullene kan blæses gennem det centrale rør eller den midterste kanal. En tredje kanal anvendes til hvirvelluft, idet hvirvlingen induceres af vinger, der sidder ved eller bag ved fyringsrørets udløb. Nettoeffekten af denne brænderudformning er, at der frembringes meget tidlig tænding, især af de flygtige forbindelser i brændslet, i en iltfattig atmosfære, og dette vil have tendens til at reducere dannelsen af NOx.

Anvendelsen af lav-NOx-brændere følges ikke altid op af en reduktion af NOx-emissionerne. Opstillingen af brænderen skal optimeres.

| III | Indfyring midt i ovnen |
| --- | --- |

III

Indfyring midt i ovnen

I lange vådproces- og lange tørprocesovne kan etableringen af en reduktionszone ved indfyring med brændsler af større fysisk beskaffenhed reducere NOx-emissionerne. Da der i lange roterovne sædvanligvis ikke kan opnås et temperaturinterval på ca. 900-1 000 °C, kan der monteres systemer til indfyring midt i ovnen, således at der kan anvendes affaldsbrændsler, som ikke kan passere primærbrænderen (f.eks. dæk).

Hastigheden af forbrændingen af brændsler kan være kritisk. Hvis hastigheden er for lav, kan reduktionsbetingelserne opstå i forbrændingszonen, hvilket kan påvirke produktkvaliteten markant. Hvis hastigheden er for høj, kan ovnens kædesektion blive overophedet – hvilket resulterer i, at kæderne brænder sammen. En temperatur på mindre end 1 100 °C udelukker anvendelse af farligt affald med et chlorindhold på mere end 1 %.

| IV | Tilsætning af mineraliseringsmidler for at forbedre forbrændingsegnetheden af det indførte råmateriale (mineraliset klinker) |
| --- | --- |

IV

Tilsætning af mineraliseringsmidler for at forbedre forbrændingsegnetheden af det indførte råmateriale (mineraliset klinker)

Tilsætning af mineraliseringsmidler som f.eks. fluor til råmaterialet er en teknik, hvorved klinkerkvaliteten kan justeres, og som gør det muligt at sænke temperaturen i sintringszonen. Ved at reducere/sænke forbrændingstemperaturen bliver NOx-dannelsen også reduceret.

| V | Procesoptimering |
| --- | --- |

V

Procesoptimering

Optimering af processen som f.eks. udjævning og optimering af ovndriften og forbrændingsforholdene, hvorved ovnens driftsstyring kan optimeres, og/eller homogenisering af brændselsindfødningen kan anvendes til reduktion af NOx-emissionerne. Generelle primære optimeringsforanstaltninger/teknikker som f.eks. processtyringsforanstaltninger/teknikker, en forbedret indirekte indfyringsteknik, optimerede køleanordningsforbindelser og valg af brændsel samt optimerede iltniveauer har fundet anvendelse.

b

Trinvis forbrænding (konventionelle brændsler eller affaldsbrændsler) – også i kombination med en forkalcinator og anvendelse af en optimeret brændselsblanding

Trinvis forbrænding anvendes i cementovne med en specialkonstrueret forkalcinator. Det første forbrændingstrin foregår i roterovnen under betingelser, der er optimale for klinkerforbrændingsprocessen. Det andet forbrændingstrin er en brænder ved ovnindløbet, hvor der frembringes en reduktionsatmosfære, som nedbryder en del af de nitrogenoxider, der dannes i sintringszonen. Den høje temperatur i denne zone er særdeles gunstig med hensyn til den reaktion, som omdanner NOx til elementært nitrogen. I det tredje forbrændingstrin tilføres kalcineringsbrændslet i kalcinatoren sammen med en mængde tertiærluft, hvilket ligeledes frembringer en reduktionsatmosfære dér. Dette system reducerer dannelsen af NOx fra brændslet og mindsker også den mængde NOx, der kommer ud af ovnen. I det fjerde og afsluttende forbrændingstrin bliver den resterende tertiærluft indført i systemet som "topluft" til den resterende forbrænding.

c

SNCR

Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) indebærer injektion af ammoniakvand (op til 25 % NH3), ammoniakforbindelser eller en opløsning af urea i forbrændingsgassen for at reducere NO til N2. Reaktionen har en optimal virkning i et temperaturområde på ca. 830-1 050 °C, og opholdstiden skal være tilstrækkelig lang til, at de injicerede midler reagerer med NO.

d

SCR

SCR reducerer NO og NO2 til N2 ved hjælp af NH3 og en katalysator ved en temperatur på ca. 300-400 °C. Denne teknik anvendes i stor udstrækning til NOx-reduktion i andre industrier (kulfyrede kraftværker, affaldsforbrændingsovne). I cementindustrien er der primært tale om to systemer: lavstøvskonfiguration mellem en støvrensningsenhed og en skorsten samt en højstøvskonfiguration mellem en forvarmer og en støvrensningsenhed. Lavstøvsrøggassystemer kræver genopvarmning af røggasserne efter støvrensning, hvilket kan medføre yderligere omkostninger til energi og tryktab. Højstøvssystemer anses for at være foretrukne af tekniske og økonomiske årsager. Disse systemer kræver ikke genopvarmning, fordi spildgastemperaturen ved forvarmersystemets udløb sædvanligvis er i det rette temperaturinterval med hensyn til SCR-drift.

1.5.3   SOx-emissioner

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Absorbenttilsætning | Enten tilsættes der absorbent til råmaterialerne (f.eks. tilsætning af hydratiseret kalk), eller også injiceres der gas i gasstrømmen (f.eks. hydratiseret eller læsket kalk (Ca(OH)2), ulæsket kalk (CaO), aktiv flyveaske med et højt CaO-indhold eller natriumhydrogencarbonat (NaHCO3)).
  Hydratiseret kalk kan indfødes i råmøllen sammen med bestanddelene i råmaterialet eller tilsættes direkte til ovnindfødningsmaterialet. Tilsætning af hydratiseret kalk giver den fordel, at det calciumholdige tilsætningsstof danner reaktionsprodukter, som kan indgå direkte i klinkerafbrændingsprocessen.
  Absorbentinjektion i gasstrømmen kan anvendes i tør- eller vådform (semitør skrubber). Absorbenten injiceres i røggassens bane ved temperaturer, der ligger tæt på vandets dugpunkt, hvilket giver nogle mere gunstige betingelser for SO2-opsamling. I cementovnssystemer nås dette temperaturinterval sædvanligvis i området mellem råmøllen og støvopsamleren. |
| b | Vådskrubber | Vådskrubberen er den mest anvendte teknik til afsvovling af røggas i kulfyrede kraftværker. Ved cementfremstilling er vådmetoden til reduktion af SO2-emissioner en veletableret teknik. Vådskrubning bygger på følgende kemiske reaktion:



  SOx absorberes af en væske/opslæmning, der påsprøjtes i et påsprøjtningstårn. Absorbenten er generelt calciumcarbonat. Af alle metoder til røggasafsvovling (FGD) giver vådskrubningssystemer den højeste rensningseffektivitet for opløselige syregasser og har det laveste overskud af støkiometriske faktorer og den laveste grad af produktion af fast affald. Teknikken kræver en vis mængde vand med et deraf følgende behov for spildevandsbehandling. |

Teknik

Beskrivelse

a

Absorbenttilsætning

Enten tilsættes der absorbent til råmaterialerne (f.eks. tilsætning af hydratiseret kalk), eller også injiceres der gas i gasstrømmen (f.eks. hydratiseret eller læsket kalk (Ca(OH)2), ulæsket kalk (CaO), aktiv flyveaske med et højt CaO-indhold eller natriumhydrogencarbonat (NaHCO3)).

Hydratiseret kalk kan indfødes i råmøllen sammen med bestanddelene i råmaterialet eller tilsættes direkte til ovnindfødningsmaterialet. Tilsætning af hydratiseret kalk giver den fordel, at det calciumholdige tilsætningsstof danner reaktionsprodukter, som kan indgå direkte i klinkerafbrændingsprocessen.

Absorbentinjektion i gasstrømmen kan anvendes i tør- eller vådform (semitør skrubber). Absorbenten injiceres i røggassens bane ved temperaturer, der ligger tæt på vandets dugpunkt, hvilket giver nogle mere gunstige betingelser for SO2-opsamling. I cementovnssystemer nås dette temperaturinterval sædvanligvis i området mellem råmøllen og støvopsamleren.

b

Vådskrubber

Vådskrubberen er den mest anvendte teknik til afsvovling af røggas i kulfyrede kraftværker. Ved cementfremstilling er vådmetoden til reduktion af SO2-emissioner en veletableret teknik. Vådskrubning bygger på følgende kemiske reaktion:

Formula

SOx absorberes af en væske/opslæmning, der påsprøjtes i et påsprøjtningstårn. Absorbenten er generelt calciumcarbonat. Af alle metoder til røggasafsvovling (FGD) giver vådskrubningssystemer den højeste rensningseffektivitet for opløselige syregasser og har det laveste overskud af støkiometriske faktorer og den laveste grad af produktion af fast affald. Teknikken kræver en vis mængde vand med et deraf følgende behov for spildevandsbehandling.

1.6   Beskrivelse af teknikker for kalkindustrien

1.6.1   Støvemissioner

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | ESP | I afsnit 1.5.1. findes der en generel beskrivelse af ESP'er.
  ESP'er er egnet til brug ved temperaturer på over dugpunktet og op til 400 °C. Desuden kan ESP'er også anvendes tæt på eller under dugpunktet. På grund af store strømme og forholdsvis høje støvbelastninger er det hovedsagelig roterovne uden forvarmere, men også roterovne med forvarmere, som er forsynet med ESP'er. Ved kombination med et bratkølingstårn kan der opnås en fremragende effektivitet. |
| b | Stof-filter | I afsnit 1.5.1. findes der en generel beskrivelse af tekstilfiltre.
  Tekstilfiltre er velegnede til ovne, formalingsanlæg til ulæsket kalk samt til kalksten, anlæg til fremstilling af læsket kalk, materialetransport samt oplagrings- og pålæsningsfaciliteter. Ofte er det nyttigt at anvende en kombination med cyklonforfiltre. Tekstilfiltres funktion begrænses af røggasbetingelserne såsom temperatur, fugt, støvbelastning og kemisk sammensætning. Der findes forskellige stofmaterialer som er modstandsdygtige over for mekanisk, termisk og kemisk slid med henblik på at opfylde disse betingelser. |
| c | Vådstøvs-separator | Med vådstøvsseparatorer fjernes støvet fra luftafkaststrømmene ved at bringe gasstrømmen i tæt kontakt med en skrubbervæske (sædvanligvis vand), således at støvpartiklerne tilbageholdes i væsken og kan bortskylles. Der findes en række forskellige typer af vådskrubbere til støvrensning. De primære typer, der er blevet anvendt i kalkovne, er multikaskade/flertrinsvådskrubbere, dynamiske vådskrubbere og venturi-vådskrubbere. De fleste vådskrubbere, der anvendes i kalkovne, er multikaskade/flertrinsvådskrubbere.
  Der vælges vådskrubbere, når røggastemperaturerne ligger tæt på eller under dugpunktet. De kan også komme på tale, hvis pladsen er trang. Vådskrubbere anvendes undertiden med røggasser ved højere temperatur, og i så fald afkøler vandet røggasserne og reducerer mængden deraf. |
| d | Centrifugal-separator/cyklon | I en centrifugalseparator/cyklon tvinges de støvpartikler, der skal fjernes fra en luftafkaststrøm, ud imod enhedens ydervæg ved hjælp af centrifugalkraften og fjernes derefter gennem en åbning nederst i enheden. Centrifugalkræfterne kan fremkaldes ved at lede gasstrømmen i en nedadgående spiralbevægelse gennem en cylindrisk beholder (cyklonseparatorer) eller ved hjælp af et roterende blæserhjul, der er monteret i enheden (mekaniske centrifugalseparatorer). De er dog kun egnede som forseparatorer på grund den begrænsede partikelrensningseffektivitet, og de gør, at ESP'er og tekstilfiltre undgår høj støvbelastning, og gør problemet med slitage mindre. |

Teknik

Beskrivelse

a

ESP

I afsnit 1.5.1. findes der en generel beskrivelse af ESP'er.

ESP'er er egnet til brug ved temperaturer på over dugpunktet og op til 400 °C. Desuden kan ESP'er også anvendes tæt på eller under dugpunktet. På grund af store strømme og forholdsvis høje støvbelastninger er det hovedsagelig roterovne uden forvarmere, men også roterovne med forvarmere, som er forsynet med ESP'er. Ved kombination med et bratkølingstårn kan der opnås en fremragende effektivitet.

b

Stof-filter

I afsnit 1.5.1. findes der en generel beskrivelse af tekstilfiltre.

Tekstilfiltre er velegnede til ovne, formalingsanlæg til ulæsket kalk samt til kalksten, anlæg til fremstilling af læsket kalk, materialetransport samt oplagrings- og pålæsningsfaciliteter. Ofte er det nyttigt at anvende en kombination med cyklonforfiltre. Tekstilfiltres funktion begrænses af røggasbetingelserne såsom temperatur, fugt, støvbelastning og kemisk sammensætning. Der findes forskellige stofmaterialer som er modstandsdygtige over for mekanisk, termisk og kemisk slid med henblik på at opfylde disse betingelser.

c

Vådstøvs-separator

Med vådstøvsseparatorer fjernes støvet fra luftafkaststrømmene ved at bringe gasstrømmen i tæt kontakt med en skrubbervæske (sædvanligvis vand), således at støvpartiklerne tilbageholdes i væsken og kan bortskylles. Der findes en række forskellige typer af vådskrubbere til støvrensning. De primære typer, der er blevet anvendt i kalkovne, er multikaskade/flertrinsvådskrubbere, dynamiske vådskrubbere og venturi-vådskrubbere. De fleste vådskrubbere, der anvendes i kalkovne, er multikaskade/flertrinsvådskrubbere.

Der vælges vådskrubbere, når røggastemperaturerne ligger tæt på eller under dugpunktet. De kan også komme på tale, hvis pladsen er trang. Vådskrubbere anvendes undertiden med røggasser ved højere temperatur, og i så fald afkøler vandet røggasserne og reducerer mængden deraf.

d

Centrifugal-separator/cyklon

I en centrifugalseparator/cyklon tvinges de støvpartikler, der skal fjernes fra en luftafkaststrøm, ud imod enhedens ydervæg ved hjælp af centrifugalkraften og fjernes derefter gennem en åbning nederst i enheden. Centrifugalkræfterne kan fremkaldes ved at lede gasstrømmen i en nedadgående spiralbevægelse gennem en cylindrisk beholder (cyklonseparatorer) eller ved hjælp af et roterende blæserhjul, der er monteret i enheden (mekaniske centrifugalseparatorer). De er dog kun egnede som forseparatorer på grund den begrænsede partikelrensningseffektivitet, og de gør, at ESP'er og tekstilfiltre undgår høj støvbelastning, og gør problemet med slitage mindre.

1.6.2   NOx-emissioner

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Brænderudformning (lav-NOx-brænder) | Lav-NOx-brændere er nyttige til at reducere flammetemperaturen og dermed reducere mængden af termisk betinget og (i en vis udstrækning) brændselsbetinget NOx. NOx-reduktionen opnås ved at tilføre rensningsluft for at sænke flammetemperaturen eller pulseret brænderdrift. Lav-NOx-brændere er udformet til at reducere andelen af primærluft, som fører til lavere NOx-dannelse, hvorimod fælles multikanalbrændere fungerer med en andel af primærluft på 10-18 % af den samlede forbrændingsluft. Den højere andel af primærluft fører til en kort og intens flamme ved den tidlige blanding af varm sekundærluft og brændsel. Dette resulterer i høje flammetemperaturer samt dannelse af en stor mængde NOx, hvilket kan undgås ved hjælp af lav-NOx-brændere. |
| b | "Air staging" | Der dannes en reduktionszone ved at reducere oxygentilførslen i de primære reaktionszoner. Høje temperaturer i denne zone er særdeles gunstige med hensyn til den reaktion, som omdanner NOx til elementært nitrogen. I senere forbrændingszoner øges luft- og oxygentilførslen med henblik på at oxidere de dannede gasser. Der kræves effektiv blanding af luft og røggas i brændzonen for at sikre, at både CO og NOx bibeholdes på et lavt niveau.
  I 2007 havde der aldrig været anvendt air staging i kalkbranchen. |
| c | SNCR | Nitrogenoxider (NO og NO2) fra røggasserne fjernes ved selektiv ikke-katalytisk reduktion og omdannes til nitrogen og vand ved at injicere et reduktionsmiddel, der reagerer med nitrogenoxiderne, ind i ovnen. Der anvendes typisk ammoniak eller urinstof som reduktionsmiddel. Reaktionerne optræder ved temperaturer på mellem 850 og 1 020 °C, idet det optimale interval er mellem 900 og 920 °C. |

Teknik

Beskrivelse

a

Brænderudformning (lav-NOx-brænder)

Lav-NOx-brændere er nyttige til at reducere flammetemperaturen og dermed reducere mængden af termisk betinget og (i en vis udstrækning) brændselsbetinget NOx. NOx-reduktionen opnås ved at tilføre rensningsluft for at sænke flammetemperaturen eller pulseret brænderdrift. Lav-NOx-brændere er udformet til at reducere andelen af primærluft, som fører til lavere NOx-dannelse, hvorimod fælles multikanalbrændere fungerer med en andel af primærluft på 10-18 % af den samlede forbrændingsluft. Den højere andel af primærluft fører til en kort og intens flamme ved den tidlige blanding af varm sekundærluft og brændsel. Dette resulterer i høje flammetemperaturer samt dannelse af en stor mængde NOx, hvilket kan undgås ved hjælp af lav-NOx-brændere.

b

"Air staging"

Der dannes en reduktionszone ved at reducere oxygentilførslen i de primære reaktionszoner. Høje temperaturer i denne zone er særdeles gunstige med hensyn til den reaktion, som omdanner NOx til elementært nitrogen. I senere forbrændingszoner øges luft- og oxygentilførslen med henblik på at oxidere de dannede gasser. Der kræves effektiv blanding af luft og røggas i brændzonen for at sikre, at både CO og NOx bibeholdes på et lavt niveau.

I 2007 havde der aldrig været anvendt air staging i kalkbranchen.

c

SNCR

Nitrogenoxider (NO og NO2) fra røggasserne fjernes ved selektiv ikke-katalytisk reduktion og omdannes til nitrogen og vand ved at injicere et reduktionsmiddel, der reagerer med nitrogenoxiderne, ind i ovnen. Der anvendes typisk ammoniak eller urinstof som reduktionsmiddel. Reaktionerne optræder ved temperaturer på mellem 850 og 1 020 °C, idet det optimale interval er mellem 900 og 920 °C.

1.6.3   SOx-emissioner

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Teknikker vedrørende absorbenttilsætning | Teknikken indebærer, at der tilsættes en absorbent i tør form direkte i ovnen (indfødes eller injiceres) eller i tør eller våd form (f.eks. hydratiseret kalk eller natriumhydrogencarbonat) i røggasserne med henblik på at fjerne SOx-emissionerne. Når absorbenten injiceres ind i røggasserne skal opholdstiden mellem injektionspunktet og støvopsamleren (tekstilfilter eller ESP) være tilstrækkelig lang til, at der kan opnås en effektiv absorbering.
  For roterovnes vedkommende kan absorberingsteknikker bl.a. omfatte:






  — | Anvendelse af findelt kalksten: I en lige roterovn, hvor der tilføres dolomit, kan der opstå betydelige reduktioner i SO2-emissionerne med tilførselssten, der enten indeholder store mængder findelt kalksten eller er tilbøjelige til at gå i stykker efter opvarmning. De findelte, kalcinerede kalkpartikler medrives af ovnens røggasser og fjerner løbende SO2 i ovnen og i støvudskiller. |

Teknik

Beskrivelse

a

Teknikker vedrørende absorbenttilsætning

Teknikken indebærer, at der tilsættes en absorbent i tør form direkte i ovnen (indfødes eller injiceres) eller i tør eller våd form (f.eks. hydratiseret kalk eller natriumhydrogencarbonat) i røggasserne med henblik på at fjerne SOx-emissionerne. Når absorbenten injiceres ind i røggasserne skal opholdstiden mellem injektionspunktet og støvopsamleren (tekstilfilter eller ESP) være tilstrækkelig lang til, at der kan opnås en effektiv absorbering.

For roterovnes vedkommende kan absorberingsteknikker bl.a. omfatte:

—

Anvendelse af findelt kalksten: I en lige roterovn, hvor der tilføres dolomit, kan der opstå betydelige reduktioner i SO2-emissionerne med tilførselssten, der enten indeholder store mængder findelt kalksten eller er tilbøjelige til at gå i stykker efter opvarmning. De findelte, kalcinerede kalkpartikler medrives af ovnens røggasser og fjerner løbende SO2 i ovnen og i støvudskiller.

| — | Kalkinjektion i forbrændingsluften: En patenteret teknik (EP 0 734 755 A1), der fjerner SO2-emissioner fra roterovne ved, at der injiceres findelt ulæsket kalk eller hydratiseret kalk ind i den luft, som indfødes i ovnens fyringshætte. |
| --- | --- |

—

Kalkinjektion i forbrændingsluften: En patenteret teknik (EP 0 734 755 A1), der fjerner SO2-emissioner fra roterovne ved, at der injiceres findelt ulæsket kalk eller hydratiseret kalk ind i den luft, som indfødes i ovnens fyringshætte.

1.7   Beskrivelse af teknikker for magnesiumoxidindustrien (tørproces)

1.7.1   Støvemissioner

| | Foranstaltning/teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er) | I afsnit 1.5.1. findes der en generel beskrivelse af ESP'er. |
| b | Tekstilfiltre | I afsnit 1.5.1. findes der en generel beskrivelse af tekstilfiltre.
  Tekstilfiltre udviser en høj partikelretention, typisk over 98 % og op til 99 % alt efter partikelstørrelsen. Denne teknik giver den bedste effektivitet ved partikelopsamling i sammenligning med andre støvreduktionsforanstaltninger/teknikker, der anvendes i magnesiumoxidindustrien. På grund af de høje temperaturer i ovnrøggasserne skal der anvendes særlige filtermaterialer, som kan tåle høje temperaturer.
  Ved DBM-fremstilling anvendes der filtermaterialer, som fungerer ved temperaturer på op til 250 °C som f.eks. PTFE (teflon)-filtermateriale. Dette filtermateriale udviser god modstandsdygtighed over for syrer eller baser, og en række korrosionsproblemer er blevet løst. |
| c | Cykloner (centrifugalseparator) | Der findes en generel beskrivelse af cykloner i afsnit 1.6.1. Der er tale om robust udstyr, og det kan fungere ved et stort temperaturinterval med et lavt energibehov. På grund af den systemafhængige begrænsede separationsgrad anvendes der hovedsagelig cykloner som præliminære separatorer for groft støv og røggasser. |
| d | Vådstøvsseparatorer | Der findes en generel beskrivelse af vådstøvsseparatorer (også kaldet vådskrubbere) i afsnit 1.6.1.
  Vådstøvsseparatorer kan opdeles i forskellige typer alt efter deres udformning og virkningsprincipper som f.eks. venturi-typen. Denne type vådstøvsseparator har en række anvendelsesmuligheder i magnesiumoxidindustrien, herunder når røggassen ledes gennem den snævreste sektion af venturi-røret, "venturi-halsen", og der kan opnås gashastigheder på mellem 60 og 120 m/s. De skrubbervæsker, der indfødes i venturi-rørets hals spredes i en tåge af meget fine smådråber og blandes grundigt med røggassen. De partikler, der separeres på de små vanddråber, bliver tungere og kan let aftrækkes ved hjælp af en faldseparator, der er monteret i venturi-vådstøvsseparatoren. |

Foranstaltning/teknik

Beskrivelse

a

Elektrostatiske præcipitatorer (ESP'er)

I afsnit 1.5.1. findes der en generel beskrivelse af ESP'er.

b

Tekstilfiltre

I afsnit 1.5.1. findes der en generel beskrivelse af tekstilfiltre.

Tekstilfiltre udviser en høj partikelretention, typisk over 98 % og op til 99 % alt efter partikelstørrelsen. Denne teknik giver den bedste effektivitet ved partikelopsamling i sammenligning med andre støvreduktionsforanstaltninger/teknikker, der anvendes i magnesiumoxidindustrien. På grund af de høje temperaturer i ovnrøggasserne skal der anvendes særlige filtermaterialer, som kan tåle høje temperaturer.

Ved DBM-fremstilling anvendes der filtermaterialer, som fungerer ved temperaturer på op til 250 °C som f.eks. PTFE (teflon)-filtermateriale. Dette filtermateriale udviser god modstandsdygtighed over for syrer eller baser, og en række korrosionsproblemer er blevet løst.

c

Cykloner (centrifugalseparator)

Der findes en generel beskrivelse af cykloner i afsnit 1.6.1. Der er tale om robust udstyr, og det kan fungere ved et stort temperaturinterval med et lavt energibehov. På grund af den systemafhængige begrænsede separationsgrad anvendes der hovedsagelig cykloner som præliminære separatorer for groft støv og røggasser.

d

Vådstøvsseparatorer

Der findes en generel beskrivelse af vådstøvsseparatorer (også kaldet vådskrubbere) i afsnit 1.6.1.

Vådstøvsseparatorer kan opdeles i forskellige typer alt efter deres udformning og virkningsprincipper som f.eks. venturi-typen. Denne type vådstøvsseparator har en række anvendelsesmuligheder i magnesiumoxidindustrien, herunder når røggassen ledes gennem den snævreste sektion af venturi-røret, "venturi-halsen", og der kan opnås gashastigheder på mellem 60 og 120 m/s. De skrubbervæsker, der indfødes i venturi-rørets hals spredes i en tåge af meget fine smådråber og blandes grundigt med røggassen. De partikler, der separeres på de små vanddråber, bliver tungere og kan let aftrækkes ved hjælp af en faldseparator, der er monteret i venturi-vådstøvsseparatoren.

1.7.2   SOx-emissioner

| | Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| a | Teknik vedrørende absorbenttilsætning | Teknikken indebærer, at der injiceres en absorbent i tør eller våd form (semitør skrubning) ind i røggasserne med henblik på at fjerne SOx-emissionerne. Det er særdeles vigtigt, at gasopholdstiden mellem injektionspunktet og støvopsamleren er tilstrækkelig lang til, at der kan opnås højeffektiv absorbering. Reaktive MgO-kvaliteter kan anvendes som effektive absorbenter for SO2 i magnesiumoxidindustrien. Til trods for den lavere effektivitet i forhold til andre absorbenter har anvendelse af reaktive MgO-kvaliteter en dobbelt fordel, da det sænker investeringsomkostningerne, og filterstøvet heller ikke kontamineres af andre stoffer og kan genanvendes i stedet for råmaterialer ved fremstilling af magnesiumoxid eller anvendes som gødning (magnesiumsulfat), hvilket minimerer affaldsproduktionen. |
| b | Vådskrubber | Ved vådskrubningsteknikken absorberes SOx af en væske/opslæmning, der modstrøms påsprøjtes røggasserne i et påsprøjtningstårn. Teknikken kræver en mængde vand på mellem 5 og 12 m3/t produkt med deraf følgende behov for spildevandsbehandling. |

Teknik

Beskrivelse

a

Teknik vedrørende absorbenttilsætning

Teknikken indebærer, at der injiceres en absorbent i tør eller våd form (semitør skrubning) ind i røggasserne med henblik på at fjerne SOx-emissionerne. Det er særdeles vigtigt, at gasopholdstiden mellem injektionspunktet og støvopsamleren er tilstrækkelig lang til, at der kan opnås højeffektiv absorbering. Reaktive MgO-kvaliteter kan anvendes som effektive absorbenter for SO2 i magnesiumoxidindustrien. Til trods for den lavere effektivitet i forhold til andre absorbenter har anvendelse af reaktive MgO-kvaliteter en dobbelt fordel, da det sænker investeringsomkostningerne, og filterstøvet heller ikke kontamineres af andre stoffer og kan genanvendes i stedet for råmaterialer ved fremstilling af magnesiumoxid eller anvendes som gødning (magnesiumsulfat), hvilket minimerer affaldsproduktionen.

b

Vådskrubber

Ved vådskrubningsteknikken absorberes SOx af en væske/opslæmning, der modstrøms påsprøjtes røggasserne i et påsprøjtningstårn. Teknikken kræver en mængde vand på mellem 5 og 12 m3/t produkt med deraf følgende behov for spildevandsbehandling.

---

(1)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1.

(2)  Betegnelsen er valgt ud fra ovnens funktion og type. Der findes ikke et specifikt dansk navn for ovntypen, og normalt vil den engelske betegnelse blive anvendt i Danmark.

(3)  For sintret dolomitkalk fremstillet ved hjælp af "dobbeltpassagemetoden" gælder korrektionen for oxygen ikke.

(4)  For dødbrændt magnesium (DBM) fremstillet ved hjælp af "dobbeltpassagemetoden" gælder korrektionen for oxygen ikke.

(5)  Niveauet gælder ikke for anlæg, der producerer specialcement eller hvide cementklinker, hvor der som følge af produktspecifikationerne kræves markant højere procestemperaturer.

(6)  Under normale (undtagen f.eks. under opstart og nedlukning) og optimerede driftsbetingelser.

(7)  Produktionskapaciteten har indvirkning på energiforbruget, idet en højere kapacitet giver energibesparelser, og en mindre kapacitet kræver mere energi. Energiforbruget afhænger også af antallet af cyklonforvarmertrin, idet flere cyklonforvarmertrin fører til lavere energiforbrug ved ovnprocessen. Det er hovedsagelig vandindholdet i råmaterialerne, som afgør, hvilket antal cyklonforvarmertrin der er passende.

(8)  I afsnit 1.5.1. findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(9)  I afsnit 1.5.1 findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(10)  I afsnit 1.5.2. findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(11)  Den øverste værdi for BAT-AEL-intervallet er 500 mg/Nm3, hvis den oprindelige NOx-værdi efter de primære teknikker er >1 000 mg/Nm3.

(12)  Udformningen af det eksisterende ovnsystem, brændselsblandingens egenskaber, herunder affaldets og råmaterialets forbrændingsegnethed (f.eks. specialcement eller hvide cementklinker) kan påvirke muligheden for at holde sig inden for intervallet. Der kan opnås værdier på under 350 mg/Nm3 i ovne med gunstige betingelser, når der anvendes SNCR. I 2008 er der for tre anlægs vedkommende (hvor der blev anvendt en let brændende blanding) indrapporteret en lav værdi på 200 mg/Nm3, når der blev anvendt SNCR.

(13)  Afhængigt af de oprindelige værdier og omfanget af NH3-slip.

(14)  Ammoniakslippet er afhængigt af den oprindelige NOx-værdi og af NOx-reduktionens effektivitet. For Lepol-ovne og lange roterovne kan værdierne være endnu højere.

(15)  I afsnit 1.5.3 findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(16)  Med dette interval er der taget højde for svovlindholdet i råmaterialerne.

(17)  I produktionen af hvid cement og specialcementklinker er klinkernes evne til at optage brændselssvovl markant lavere, hvilket giver anledning til højere SOX-emissioner.

(18)  Der er blevet indrapporteret lave værdier på baggrund af råmaterialernes og brændslernes kvalitet.

(19)  Der er blevet indrapporteret lave værdier på baggrund af råmaterialernes og brændslernes kvalitet. Værdier på mere end 0,03 mg/Nm3 skal undersøges nærmere. Værdier i nærheden af 0,05 mg/Nm3 kræver overvejelser vedrørende supplerende teknikker (f.eks. sænkning af røggastemperaturen, aktivkul).

(20)  Energiforbruget afhænger af typen af produkt, produktkvaliteten, procesbetingelserne og råmaterialerne.

(21)  I afsnit 1.6.1. findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(22)  Der kan om nødvendigt anvendes centrifugalseparatorer/cykloner til forbehandling af røggasserne.

(23)  I afsnit 1.6.1. findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(24)  I særtilfælde, hvor støvresistiviteten er høj, kan BAT-AEL være højere, nemlig op til 30 mg/Nm3 som døgngennemsnit.

(25)  I afsnit 1.6.2. findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(26)  De højeste værdier inden for intervallerne vedrører fremstilling af kalcineret dolomit og hårdtbrændt kalk. Værdier, der er højere end den øverste del af intervallet, kan være forbundet med fremstilling af sintret kalcineret dolomit.

(27)  For LRK og PRK med skakt, hvor der produceres hårdtbrændt kalk, er den øverste værdi på op til 800 mg/Nm3.

(28)  Hvis de primære teknikker, der fremgår af BAT 45 (a)I, ikke er tilstrækkelige til, at denne værdi kan opnås, og hvis der ikke kan anvendes sekundære teknikker til at reducere NOx-emissionerne til 350 mg/Nm3, er den øverste værdi 500 mg/Nm3, især for hårdtbrændt kalk og ved anvendelse af biomasse som brændsel.

(29)  I afsnit 1.6.3. findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(30)  Værdien afhænger af den oprindelige SOx-værdi i røggassen og af den anvendte reduktionsteknik.

(31)  Til fremstilling af sintret kalcineret dolomit ved hjælp af "processen med dobbeltpassage" kan SOx-emissionerne være højere end den øverste del af intervallet.

(32)  Emissionerne kan være højere afhængigt af anvendte råmaterialer og/eller type kalk, der produceres, f.eks. hydraulisk kalk.

(33)  BAT-AEL kan ikke anvendes til MFSK og AKS.

(34)  Værdierne kan være højere, afhængigt af indholdet af organisk materiale i de anvendte råmaterialer og/eller typen af kalk, der produceres, især ved fremstilling af naturlig hydraulisk kalk.

(35)  I særtilfælde kan værdien være højere.

(36)  Dette interval er kun et udtryk for det, der står i afsnittet om magnesiumoxid i BREF. Der er ikke angivet mere specifikke oplysninger om de bedste teknikker samt de fremstillede produkter.

(37)  I afsnit 1.7.1. findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(38)  I afsnit 1.7.1. findes der en beskrivelse af teknikkerne.

(39)  I afsnit 1.7.2. findes der en beskrivelse af foranstaltningen/teknikken.

(40)  BAT-AEL-værdierne afhænger af svovlindholdet i råmaterialerne og brændslerne. Den laveste del af intervallet er forbundet med anvendelse af råmaterialer med lavt svovlindhold og anvendelse af naturgas. Den øverste del af intervallet er forbundet med anvendelse af råmaterialer med højere svovlindhold og/eller anvendelse af svovlholdige brændsler.

(41)  Der skal tages højde for påvirkninger på tværs af medier for at kunne vurdere den bedste kombination af BAT til reduktion af SOx-emissioner.

(42)  Når der ikke kan anvendes en vådskrubber, afhænger BAT-AEL-værdierne af svovlindholdet i råmaterialer og brændsler. I så fald er BAT-AEL-værdien <1 500 mg/Nm3, samtidig med at der sikres en rensningseffektivitet vedrørende SOx-emissioner på mindst 60 %.

---