# Euroopa Liidu L 166/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.166.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 166 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide18. juuni 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.166.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 166

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide18. juuni 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/283/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuli 2012, mis käsitleb prantsusmaa poolt antud riigiabi SA.23839 (C 44/2007) äriühingule FagorBrandt
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 5043 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/284/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 19. detsember 2012, riigiabi SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) kohta seoses Itaalia rakendatud abikavaga, mis käsitleb mitteäriliste üksuste poolt eriotstarbel kasutatava kinnisvara vabastamist munitsipaalsest kinnisvaramaksust
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9461 all)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 53 – Kategooria L3 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega | 55 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 74 – Kategooria L1 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega | 88 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2013/283/EL

*

Komisjoni otsus, 25. juuli 2012, mis käsitleb prantsusmaa poolt antud riigiabi SA.23839 (C 44/2007) äriühingule FagorBrandt
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 5043 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5043 all)

1

1

2013/284/EL

*

Komisjoni otsus, 19. detsember 2012, riigiabi SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) kohta seoses Itaalia rakendatud abikavaga, mis käsitleb mitteäriliste üksuste poolt eriotstarbel kasutatava kinnisvara vabastamist munitsipaalsest kinnisvaramaksust
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9461 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9461 all)

1

24

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 53 – Kategooria L3 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

3

55

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 74 – Kategooria L1 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

1

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 18.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/1

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuli 2012,

mis käsitleb prantsusmaa poolt antud riigiabi SA.23839 (C 44/2007) äriühingule FagorBrandt

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5043 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/283/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (2) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 6. augusti 2007. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile ümberkorraldamisabist kontsernile FagorBrandt. |
| --- | --- |

(1)

6. augusti 2007. aasta kirjaga teatas Prantsusmaa komisjonile ümberkorraldamisabist kontsernile FagorBrandt.

| (2) | 10. oktoober 2007. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada seoses kõnealuse abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

10. oktoober 2007. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada seoses kõnealuse abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus.

| (3) | Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta.

| (4) | Komisjon sai märkused kolmelt huvitatud isikult: kahelt konkurendilt ja abisaajalt. Electrolux esitas märkused 14. detsembri 2007. aasta kirjaga. Pärast kohtumist komisjoni talitustega 20. veebruaril 2008 esitas kõnealune äriühing täiendavad märkused 26. veebruari ja 12. märtsi 2008. aasta kirjadega. Anonüümseks jääda soovinud konkurent esitas märkused 17. detsembri 2007. aasta kirjaga (4). FagorBrandt esitas märkused 17. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale 15. jaanuari ja 13. märtsi 2008. aasta kirjadega, andes riigile võimaluse neid kommenteerida, ning sai kommentaarid 15. veebruari 2008. aasta kirjaga ja 18. märtsil 2008 toimunud kohtumisel esitatud dokumendiga (vt põhjendus (5)). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai märkused kolmelt huvitatud isikult: kahelt konkurendilt ja abisaajalt. Electrolux esitas märkused 14. detsembri 2007. aasta kirjaga. Pärast kohtumist komisjoni talitustega 20. veebruaril 2008 esitas kõnealune äriühing täiendavad märkused 26. veebruari ja 12. märtsi 2008. aasta kirjadega. Anonüümseks jääda soovinud konkurent esitas märkused 17. detsembri 2007. aasta kirjaga (4). FagorBrandt esitas märkused 17. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale 15. jaanuari ja 13. märtsi 2008. aasta kirjadega, andes riigile võimaluse neid kommenteerida, ning sai kommentaarid 15. veebruari 2008. aasta kirjaga ja 18. märtsil 2008 toimunud kohtumisel esitatud dokumendiga (vt põhjendus (5)).

| (5) | 13. novembri 2007. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa komisjonile märkused menetluse algatamise otsuse kohta. 18. märtsil 2008 toimus kohtumine komisjoni talituste, Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti vahel. Kohtumise järel esitasid Prantsusmaa ametiasutused teavet 24. aprilli ja 7. mai 2008. aasta kirjadega. Teine kohtumine samade osalejatega toimus 12. juunil 2008. Selle kohtumise järel esitasid Prantsusmaa ametiasutused teavet 9. juuli 2008. aasta kirjaga. 15. juulil 2008 nõudis komisjon täiendavat teavet, mille Prantsusmaa ametiasutused 16. juulil 2008 ka esitasid. |
| --- | --- |

(5)

13. novembri 2007. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa komisjonile märkused menetluse algatamise otsuse kohta. 18. märtsil 2008 toimus kohtumine komisjoni talituste, Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti vahel. Kohtumise järel esitasid Prantsusmaa ametiasutused teavet 24. aprilli ja 7. mai 2008. aasta kirjadega. Teine kohtumine samade osalejatega toimus 12. juunil 2008. Selle kohtumise järel esitasid Prantsusmaa ametiasutused teavet 9. juuli 2008. aasta kirjaga. 15. juulil 2008 nõudis komisjon täiendavat teavet, mille Prantsusmaa ametiasutused 16. juulil 2008 ka esitasid.

| (6) | 21. oktoobril 2008 võttis komisjon äriühingule FagorBrandt antud 31 miljoni euro suuruse ümberkorraldamisabi kohta vastu positiivse tingimusliku otsuse (5) (edaspidi „21. oktoobri 2008. aasta otsus”). |
| --- | --- |

(6)

21. oktoobril 2008 võttis komisjon äriühingule FagorBrandt antud 31 miljoni euro suuruse ümberkorraldamisabi kohta vastu positiivse tingimusliku otsuse (5) (edaspidi „21. oktoobri 2008. aasta otsus”).

| (7) | Üldkohus tühistas otsuse 14. veebruaril 2012 (edaspidi „Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsus”) (6) kahe ilmse hindamisvea tõttu: ühest küljest arvestati põhjendamatute kompensatsioonimeetmetega ning teisest küljest ei analüüsitud Itaalia ametiasutuste poolt minevikus antud siseturuga kokkusobimatu ja veel tagasinõudmata abi (edaspidi „Itaalia abi”) ning heakskiidetud abi poolt konkurentsile avaldatavat kumulatiivset mõju. |
| --- | --- |

(7)

Üldkohus tühistas otsuse 14. veebruaril 2012 (edaspidi „Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsus”) (6) kahe ilmse hindamisvea tõttu: ühest küljest arvestati põhjendamatute kompensatsioonimeetmetega ning teisest küljest ei analüüsitud Itaalia ametiasutuste poolt minevikus antud siseturuga kokkusobimatu ja veel tagasinõudmata abi (edaspidi „Itaalia abi”) ning heakskiidetud abi poolt konkurentsile avaldatavat kumulatiivset mõju.

| (8) | Seetõttu peab komisjon vastu võtma veel ühe lõpliku otsuse. Üldkohtu praktika (7) kohaselt võib komisjon seejuures arvesse võtta vaid talle tollase, 21. oktoobri 2008. aasta seisuga teadaolnud andmeid (vt punkt 6.2.2. Analüüsi ajaraamistik). |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu peab komisjon vastu võtma veel ühe lõpliku otsuse. Üldkohtu praktika (7) kohaselt võib komisjon seejuures arvesse võtta vaid talle tollase, 21. oktoobri 2008. aasta seisuga teadaolnud andmeid (vt punkt 6.2.2. Analüüsi ajaraamistik).

2.   KIRJELDUS

| (9) | Kõnealuse abi puhul on tegemist ümberkorraldamisabiga. Abiks ettenähtud summa on 31 miljonit eurot. Abi andja on Prantsusmaa majandus-, rahandus- ja tööhõiveministeerium. Abi saaja on äriühing FagorBrandt S.A., millel on mitu tootmise ja turustamisega tegelevat tütarettevõtjat. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuse abi puhul on tegemist ümberkorraldamisabiga. Abiks ettenähtud summa on 31 miljonit eurot. Abi andja on Prantsusmaa majandus-, rahandus- ja tööhõiveministeerium. Abi saaja on äriühing FagorBrandt S.A., millel on mitu tootmise ja turustamisega tegelevat tütarettevõtjat.

| (10) | Prantsusmaa ametiasutused osutavad, et olemasolevate vahenditega ja riigiabi puudumisel ei suudaks FagorBrandt S.A. oma raskustega toime tulla. 31 miljoni euro suurune otsetoetus lubab Prantsusmaa sõnul katta poole ümberkorraldamiskuludest (8). |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa ametiasutused osutavad, et olemasolevate vahenditega ja riigiabi puudumisel ei suudaks FagorBrandt S.A. oma raskustega toime tulla. 31 miljoni euro suurune otsetoetus lubab Prantsusmaa sõnul katta poole ümberkorraldamiskuludest (8).

| (11) | Kontsern FagorBrandt (edaspidi „FagorBrandt”) kuulub kaudselt äriühingule Fagor Electrodomésticos S. Coop (edaspidi „Fagor”), mis on registreeritud Hispaania õiguse alusel. Tulundusühistu Fagor kapital on jagatud umbes 3 500 liikme vahel (liikmestaatusega töötajad), kellest mitte ükski ei või omandada rohkem kui 25 % tulundusühistu kapitalist. |
| --- | --- |

(11)

Kontsern FagorBrandt (edaspidi „FagorBrandt”) kuulub kaudselt äriühingule Fagor Electrodomésticos S. Coop (edaspidi „Fagor”), mis on registreeritud Hispaania õiguse alusel. Tulundusühistu Fagor kapital on jagatud umbes 3 500 liikme vahel (liikmestaatusega töötajad), kellest mitte ükski ei või omandada rohkem kui 25 % tulundusühistu kapitalist.

| (12) | Fagor kuulub omakorda tulundusühistute rühma nimega Mondragón Corporación Cooperativa (edaspidi „MCC”), mille raames on iga tulundusühistu õiguslikult ja rahaliselt iseseisev. Fagor kuulub MCC tööstusvaldkonna kontserni kodukaupade allüksusesse. |
| --- | --- |

(12)

Fagor kuulub omakorda tulundusühistute rühma nimega Mondragón Corporación Cooperativa (edaspidi „MCC”), mille raames on iga tulundusühistu õiguslikult ja rahaliselt iseseisev. Fagor kuulub MCC tööstusvaldkonna kontserni kodukaupade allüksusesse.

| (13) | FagorBrandti käive oli 2007. aastal 903 miljonit eurot. FagorBrandt tegutseb kõikides suurte kodumasinate sektorites, hõlmates kolme olulist tooteperet: pesuseadmed (nõudepesumasinad, pesumasinad, pesukuivatid ja pesumasin-kuivatid), külmutusseadmed (külmutuskapid, sügavkülmutuskirstud ja -kapid) ja toiduvalmistusseadmed (tavalised ahjud, mikrolaineahjud, pliidid, keeduplaadid ja õhupuhastid). |
| --- | --- |

(13)

FagorBrandti käive oli 2007. aastal 903 miljonit eurot. FagorBrandt tegutseb kõikides suurte kodumasinate sektorites, hõlmates kolme olulist tooteperet: pesuseadmed (nõudepesumasinad, pesumasinad, pesukuivatid ja pesumasin-kuivatid), külmutusseadmed (külmutuskapid, sügavkülmutuskirstud ja -kapid) ja toiduvalmistusseadmed (tavalised ahjud, mikrolaineahjud, pliidid, keeduplaadid ja õhupuhastid).

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (14) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses viie küsimusega: oht, et rikutakse keeldu anda ümberkorraldamisabi vastasutatud äriühingule; oht, et rikutakse kohustust maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi; kahtlused äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamise suhtes; ebapiisavad kompensatsioonimeetmed; kahtlus, et abi ei piirata vajaliku miinimumini, ja eriti seoses abisaaja panusega. |
| --- | --- |

(14)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses viie küsimusega: oht, et rikutakse keeldu anda ümberkorraldamisabi vastasutatud äriühingule; oht, et rikutakse kohustust maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi; kahtlused äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamise suhtes; ebapiisavad kompensatsioonimeetmed; kahtlus, et abi ei piirata vajaliku miinimumini, ja eriti seoses abisaaja panusega.

3.1.   Oht, et rikutakse keeldu anda ümberkorraldamisabi vastasutatud äriühingule

| (15) | 2002. aasta jaanuaris loodud FagorBrandt oli vastavalt ühenduse suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, edaspidi „ümberkorraldamisabi suunised”) (9) punktile 12 vastasutatud äriühing kuni 2005. aasta jaanuarini, seega kolme aasta jooksul pärast asutamist. Seetõttu oli FagorBrandt maksuseadustiku artikli 44f alusel antud maksuvabastuse (edaspidi „artikli 44f kohane abi”) saamise ajal ja detsembris 2003, kui komisjon tunnistas selle abi siseturuga kokkusobimatuks ja nõudis selle tagastamist (10), vastasutatud äriühing. Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 12 kohaselt ei olnud FagorBrandtil seega õigust saada ümberkorraldamisabi. Asjaolu, et ajal, mil äriühing ei olnud enam vastasutatud ja omandas nii õiguse saada ümberkorraldamisabi, ei olnud Prantsusmaa 2003. aasta detsembris siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi veel tagasi nõudnud, võib kujutada endast ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 12 ettenähtud keelu rikkumist. |
| --- | --- |

(15)

2002. aasta jaanuaris loodud FagorBrandt oli vastavalt ühenduse suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, edaspidi „ümberkorraldamisabi suunised”) (9) punktile 12 vastasutatud äriühing kuni 2005. aasta jaanuarini, seega kolme aasta jooksul pärast asutamist. Seetõttu oli FagorBrandt maksuseadustiku artikli 44f alusel antud maksuvabastuse (edaspidi „artikli 44f kohane abi”) saamise ajal ja detsembris 2003, kui komisjon tunnistas selle abi siseturuga kokkusobimatuks ja nõudis selle tagastamist (10), vastasutatud äriühing. Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 12 kohaselt ei olnud FagorBrandtil seega õigust saada ümberkorraldamisabi. Asjaolu, et ajal, mil äriühing ei olnud enam vastasutatud ja omandas nii õiguse saada ümberkorraldamisabi, ei olnud Prantsusmaa 2003. aasta detsembris siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi veel tagasi nõudnud, võib kujutada endast ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 12 ettenähtud keelu rikkumist.

3.2.   Oht, et rikutakse kohustust maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi

| (16) | Pidades silmas, et teatatud abi eesmärk paistis suuresti olevat artikli 44f kohase abi tagasimaksmine, kahtles komisjon, et teatatud abiga võidakse rikkuda kohustust maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi, kaotades nii abi tagasimaksmise mõtte kui ka selle kasuliku mõju. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas, et teatatud abi eesmärk paistis suuresti olevat artikli 44f kohase abi tagasimaksmine, kahtles komisjon, et teatatud abiga võidakse rikkuda kohustust maksta tagasi siseturuga kokkusobimatu abi, kaotades nii abi tagasimaksmise mõtte kui ka selle kasuliku mõju.

3.3.   Kahtlused seoses äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamisega

| (17) | Äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamise puhul kahtles komisjon kahes asjaolus. Komisjon täheldas, et 2007. aasta prognoositud käive oli umbes 20 % kõrgem eelneva aasta omast ja soovis teada, millel see prognoos põhineb. Lisaks osutas komisjon, et ümberkorraldamiskavas ei ole näidatud, kuidas kavatseb FagorBrandt maksta tagasi Itaalias asuvale tütarettevõtjale antud siseturuga kokkusobimatu abi. |
| --- | --- |

(17)

Äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamise puhul kahtles komisjon kahes asjaolus. Komisjon täheldas, et 2007. aasta prognoositud käive oli umbes 20 % kõrgem eelneva aasta omast ja soovis teada, millel see prognoos põhineb. Lisaks osutas komisjon, et ümberkorraldamiskavas ei ole näidatud, kuidas kavatseb FagorBrandt maksta tagasi Itaalias asuvale tütarettevõtjale antud siseturuga kokkusobimatu abi.

3.4.   Ebapiisavad kompensatsioonimeetmed

| (18) | Komisjon kahtles ka selles, kas on vastuvõetav, et lisaks ümberkorraldamiskava raames rakendatavatele kompensatsioonimeetmetele ei võeta täiendavaid kompensatsioonimeetmeid. Komisjon tuletas meelde järgmist.






  (i) | Ümberkorraldamisabi suunistega (punktid 38–41) kohustatakse suurettevõtte kriteeriumidele vastavaid abisaajaid võtma kompensatsioonimeetmeid. |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisjon kahtles ka selles, kas on vastuvõetav, et lisaks ümberkorraldamiskava raames rakendatavatele kompensatsioonimeetmetele ei võeta täiendavaid kompensatsioonimeetmeid. Komisjon tuletas meelde järgmist.

(i)

Ümberkorraldamisabi suunistega (punktid 38–41) kohustatakse suurettevõtte kriteeriumidele vastavaid abisaajaid võtma kompensatsioonimeetmeid.

| (ii) | Ilma abita lahkuks FagorBrandt turult. Tema konkurendid on peamiselt Euroopast. FagorBrandti lahkumine võimaldaks Euroopa konkurentidel suurendada müüki ja tootmist märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(ii)

Ilma abita lahkuks FagorBrandt turult. Tema konkurendid on peamiselt Euroopast. FagorBrandti lahkumine võimaldaks Euroopa konkurentidel suurendada müüki ja tootmist märkimisväärselt.

| (iii) | Kõiki juba võetud meetmeid ei saa ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 alusel pidada kompensatsioonimeetmeteks. |
| --- | --- |

(iii)

Kõiki juba võetud meetmeid ei saa ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 alusel pidada kompensatsioonimeetmeteks.

| (iv) | Komisjon rõhutas, et Prantsusmaa osutatud konkurentsijuhtumite Bull (11) ja Euromoteurs (12) läbivaatamise ajal kehtisid suunised, mis ei kohustanud võtma kompensatsioonimeetmeid. Ta tõi esile ka teisi suuri erinevusi nende juhtumite ja kõnealuse juhtumi vahel. |
| --- | --- |

(iv)

Komisjon rõhutas, et Prantsusmaa osutatud konkurentsijuhtumite Bull (11) ja Euromoteurs (12) läbivaatamise ajal kehtisid suunised, mis ei kohustanud võtma kompensatsioonimeetmeid. Ta tõi esile ka teisi suuri erinevusi nende juhtumite ja kõnealuse juhtumi vahel.

3.5.   Kahtlused abisaaja panuse suhtes

| (19) | Komisjon kahtles ka selles, kas on täidetud ümberkorraldamisabi suuniste punktides 43 ja 44 sätestatud tingimused. Prantsusmaa ametiasutused ei lisanud artikli 44f kohase abi tagasimaksmist ümberkorraldamiskulude hulka. Peale selle ei selgitanud nad mõningate selliste summade päritolu, mida nimetati abisaaja panuseks. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon kahtles ka selles, kas on täidetud ümberkorraldamisabi suuniste punktides 43 ja 44 sätestatud tingimused. Prantsusmaa ametiasutused ei lisanud artikli 44f kohase abi tagasimaksmist ümberkorraldamiskulude hulka. Peale selle ei selgitanud nad mõningate selliste summade päritolu, mida nimetati abisaaja panuseks.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   Electroluxi märkused

| (20) | Electrolux osutas, et üleilmse konkurentsi väljakutsetele vastamiseks rakendas ta ulatuslikke ja väga kulukaid ümberkorraldamiskavasid. Konkurentsivõime säilitamiseks pidi ta võtma drastilisi meetmeid, nagu kaheksa tehase sulgemine Lääne-Euroopas. Nende tootmine viidi põhiliselt üle Euroopas juba tegutsevatesse ning Poolas ja Ungaris avatavatesse uutesse tehastesse. Suurem osa suurte kodumasinate sektoris tegutsevatest äriühingutest pidid sarnaseid ümberkorraldamismeetmeid võtma. Seepärast ei ole Electrolux rahul asjaoluga, et FagorBrandt võib saada toetuse, et tulla toime olukorraga, millega ülejäänud ettevõtjad peavad hakkama saama ilma sarnase abita. Abi moonutaks konkurentsi teiste ettevõtjate kahjuks. |
| --- | --- |

(20)

Electrolux osutas, et üleilmse konkurentsi väljakutsetele vastamiseks rakendas ta ulatuslikke ja väga kulukaid ümberkorraldamiskavasid. Konkurentsivõime säilitamiseks pidi ta võtma drastilisi meetmeid, nagu kaheksa tehase sulgemine Lääne-Euroopas. Nende tootmine viidi põhiliselt üle Euroopas juba tegutsevatesse ning Poolas ja Ungaris avatavatesse uutesse tehastesse. Suurem osa suurte kodumasinate sektoris tegutsevatest äriühingutest pidid sarnaseid ümberkorraldamismeetmeid võtma. Seepärast ei ole Electrolux rahul asjaoluga, et FagorBrandt võib saada toetuse, et tulla toime olukorraga, millega ülejäänud ettevõtjad peavad hakkama saama ilma sarnase abita. Abi moonutaks konkurentsi teiste ettevõtjate kahjuks.

4.2.   Teise konkurendi märkused

| (21) | Kõigepealt leidis anonüümseks jääda soovinud konkurent, et kavandatud abi ei võimaldada taastada äriühingu pikaajalist elujõulisust. Konkurent oli seisukohal, et äriühingu püsimiseks on vaja tootmine põhjalikult ümber korraldada. Kuid konkurent ei usu, et FagorBrandtil oleks vahendeid vajalike investeeringute tegemiseks. Abi ei võimalda FagorBrandtil saavutada toodangumahtu, mida oleks tarvis positsiooni parandamiseks läbirääkimistel suurte turustajatega, kes eelistavad Euroopa Liidu turul suurema osakaaluga tarnijaid. |
| --- | --- |

(21)

Kõigepealt leidis anonüümseks jääda soovinud konkurent, et kavandatud abi ei võimaldada taastada äriühingu pikaajalist elujõulisust. Konkurent oli seisukohal, et äriühingu püsimiseks on vaja tootmine põhjalikult ümber korraldada. Kuid konkurent ei usu, et FagorBrandtil oleks vahendeid vajalike investeeringute tegemiseks. Abi ei võimalda FagorBrandtil saavutada toodangumahtu, mida oleks tarvis positsiooni parandamiseks läbirääkimistel suurte turustajatega, kes eelistavad Euroopa Liidu turul suurema osakaaluga tarnijaid.

| (22) | Konkurent leiab, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, sest FagorBrandt saaks ümberkorraldamiseks vajalikud vahendid ka aktsionäridelt ja tulundusühistult, millele ta kuulub (nimelt tulundusühistult MCC, kuhu kuulub pank Caja Laboral). |
| --- | --- |

(22)

Konkurent leiab, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, sest FagorBrandt saaks ümberkorraldamiseks vajalikud vahendid ka aktsionäridelt ja tulundusühistult, millele ta kuulub (nimelt tulundusühistult MCC, kuhu kuulub pank Caja Laboral).

| (23) | Konkurent arvab, et abi võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Suurem osa asjaomase sektori ettevõtjaid toodab Euroopas ja neid võib seega pidada Euroopa äriühinguteks. Aasia ja Türgi konkurentidel on märkimisväärne turuosa teatavate toodete puhul. FagorBrandt on suuruselt viies tootja Euroopas ja tal on tugev positsioon Prantsuse, Hispaania ja Poola turgudel. Konkurent on seisukohal, et kompensatsioonimeetmete puudumise tõttu ei saaks komisjon abi siseturuga kokkusobivaks tunnistada. |
| --- | --- |

(23)

Konkurent arvab, et abi võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Suurem osa asjaomase sektori ettevõtjaid toodab Euroopas ja neid võib seega pidada Euroopa äriühinguteks. Aasia ja Türgi konkurentidel on märkimisväärne turuosa teatavate toodete puhul. FagorBrandt on suuruselt viies tootja Euroopas ja tal on tugev positsioon Prantsuse, Hispaania ja Poola turgudel. Konkurent on seisukohal, et kompensatsioonimeetmete puudumise tõttu ei saaks komisjon abi siseturuga kokkusobivaks tunnistada.

| (24) | Prantsusmaa ja Itaalia antud varasemast ebaseaduslikust abist järeldab konkurent järgmist: FagorBrandti raskused on pidevad, seades kokkuvõttes küsimärgi alla äriühingu elujõulisuse; teatatud abi eesmärk on tõenäoliselt ebaseadusliku abi tagasimaksmine, seega rikutakse tagasimaksmise kohustust. |
| --- | --- |

(24)

Prantsusmaa ja Itaalia antud varasemast ebaseaduslikust abist järeldab konkurent järgmist: FagorBrandti raskused on pidevad, seades kokkuvõttes küsimärgi alla äriühingu elujõulisuse; teatatud abi eesmärk on tõenäoliselt ebaseadusliku abi tagasimaksmine, seega rikutakse tagasimaksmise kohustust.

4.3.   FagorBrandti märkused

| (25) | FagorBrandti märkused sarnanevad Prantsusmaa ametiasutuste märkustega, mis on esitatud järgnevalt. |
| --- | --- |

(25)

FagorBrandti märkused sarnanevad Prantsusmaa ametiasutuste märkustega, mis on esitatud järgnevalt.

5.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

5.1.   Prantsusmaa kommentaarid menetluse algatamise otsuse kohta

| (26) | Vastasutatud äriühingule ümberkorraldamisabi andmise keelu võimaliku rikkumise küsimuses on Prantsusmaa ametiasutused nõus, et FagorBrandti võib pidada ümberkorraldamisabi suuniste punkti 12 alusel vastasutatud äriühinguks kolme aasta jooksul alates selle loomisest. Ametiasutused märgivad siiski, et FagorBrandtile ümberkorraldamisabi andmise küsimus kerkis esile alles 2006. aastal pärast 2004. aastast saadik esinenud raskusi ja arvestades tema rahalise olukorra halvenemist 2005. aastal, seega viiendal tegevusaastal. Äriühingul ei olnud põhjust taotleda ümberkorraldamisabi enne sellise abi saamist õigustava olukorra tekkimist, st 2006. aastal. Seega ei ole kolme aasta põhimõtte rikkumise kahtlus põhjendatud. |
| --- | --- |

(26)

Vastasutatud äriühingule ümberkorraldamisabi andmise keelu võimaliku rikkumise küsimuses on Prantsusmaa ametiasutused nõus, et FagorBrandti võib pidada ümberkorraldamisabi suuniste punkti 12 alusel vastasutatud äriühinguks kolme aasta jooksul alates selle loomisest. Ametiasutused märgivad siiski, et FagorBrandtile ümberkorraldamisabi andmise küsimus kerkis esile alles 2006. aastal pärast 2004. aastast saadik esinenud raskusi ja arvestades tema rahalise olukorra halvenemist 2005. aastal, seega viiendal tegevusaastal. Äriühingul ei olnud põhjust taotleda ümberkorraldamisabi enne sellise abi saamist õigustava olukorra tekkimist, st 2006. aastal. Seega ei ole kolme aasta põhimõtte rikkumise kahtlus põhjendatud.

| (27) | Seoses võimalusega, et teatatud abi kaotab tagasimaksekohustuse mõtte, tuletas Prantsusmaa meelde, et äriühing ei ole raskustes ainuüksi abi tagasimaksmise tõttu. Rahalised raskused said alguse 2004. aastal ja olukord halvenes märkimisväärselt 2005. ja 2006. aastal. Nagu komisjon menetluse algatamise otsuses järeldas, on äriühing ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses raskustes. Prantsusmaa leiab seetõttu, et äriühingul on õigus saada ümberkorraldamisabi, kui on täidetud ka muud sellise abi saamise tingimused. Küsimus, kas äriühing suudaks tegutseda ka pärast 2007. või 2008. aastat, kui ta ei peaks abi tagasi maksma, ei ole põhjendatud, sest abi tagasimaksmine on kohustuslik alates komisjoni negatiivse otsuse tegemisest 2003. aasta artikli 44f kohase abi kohta. Abi taotlemist põhjendavad kuhjuvad rahalised raskused, mis tulenevad äriühingu poolt juba kantud ümberkorralduskuludest, ümberkorraldamise jätkumisest ja muudest äriühingu kohustuslikest kuludest, sealhulgas abi tagasimaksmine. |
| --- | --- |

(27)

Seoses võimalusega, et teatatud abi kaotab tagasimaksekohustuse mõtte, tuletas Prantsusmaa meelde, et äriühing ei ole raskustes ainuüksi abi tagasimaksmise tõttu. Rahalised raskused said alguse 2004. aastal ja olukord halvenes märkimisväärselt 2005. ja 2006. aastal. Nagu komisjon menetluse algatamise otsuses järeldas, on äriühing ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses raskustes. Prantsusmaa leiab seetõttu, et äriühingul on õigus saada ümberkorraldamisabi, kui on täidetud ka muud sellise abi saamise tingimused. Küsimus, kas äriühing suudaks tegutseda ka pärast 2007. või 2008. aastat, kui ta ei peaks abi tagasi maksma, ei ole põhjendatud, sest abi tagasimaksmine on kohustuslik alates komisjoni negatiivse otsuse tegemisest 2003. aasta artikli 44f kohase abi kohta. Abi taotlemist põhjendavad kuhjuvad rahalised raskused, mis tulenevad äriühingu poolt juba kantud ümberkorralduskuludest, ümberkorraldamise jätkumisest ja muudest äriühingu kohustuslikest kuludest, sealhulgas abi tagasimaksmine.

| (28) | Pikaajalise elujõulisuse taastamise ja menetluse algatamise otsuses püstitatud kahe kahtluse kohta on Prantsusmaa ametiasutused teinud järgmisi märkusi. Käibe 20 % kasv 2007. aastal võrreldes 2006. aastaga tuleneb FagorBrandti tegevusalade muutmisest 2006. aastal. Itaalia tütarettevõtjale antud ebaseadusliku abi (seoses Ocean Spa kodumasinatootmise ülevõtmisega Brandt Italia poolt) tagasimaksmise arvestamata jätmise kohta märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et selle abi tagasimaksmine ei peaks mõjutama äriühingu elujõulisust, võttes arvesse asjaolu, et Brandt Italia poolt lõplikult makstav summa peaks olema väiksem kui 200 000 eurot, kuna ülejäänud summa maksis kinni tootmise müünud ettevõtja. |
| --- | --- |

(28)

Pikaajalise elujõulisuse taastamise ja menetluse algatamise otsuses püstitatud kahe kahtluse kohta on Prantsusmaa ametiasutused teinud järgmisi märkusi. Käibe 20 % kasv 2007. aastal võrreldes 2006. aastaga tuleneb FagorBrandti tegevusalade muutmisest 2006. aastal. Itaalia tütarettevõtjale antud ebaseadusliku abi (seoses Ocean Spa kodumasinatootmise ülevõtmisega Brandt Italia poolt) tagasimaksmise arvestamata jätmise kohta märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et selle abi tagasimaksmine ei peaks mõjutama äriühingu elujõulisust, võttes arvesse asjaolu, et Brandt Italia poolt lõplikult makstav summa peaks olema väiksem kui 200 000 eurot, kuna ülejäänud summa maksis kinni tootmise müünud ettevõtja.

| (29) | Kompensatsioonimeetmete puudumise küsimuses kordas Prantsusmaa, et FagorBrandt juba loovutas 2004. aastal äriühingu Brandt Components (Neversi tehas). FagorBrandt vähendas tootmismahtu, lõpetades sügavkülmutuskirstude ja mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise. Prantsusmaa ametiasutused tuletasid meelde, et abi kahjustas konkurentsi väga vähe, vähendades nii vajadust kompensatsioonimeetmete järele. FagorBrandtile kuulub alla [0-5] % (13) Euroopa turust, mis on väga vähe võrreldes peamiste turuosalistega. Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et äriühingu osalemine turul võimaldab vältida oligopoli tekkimist. Ametliku uurimismenetluse käigus lubasid Prantsusmaa ametiasutused rakendada täiendavaid kompensatsioonimeetmeid. |
| --- | --- |

(29)

Kompensatsioonimeetmete puudumise küsimuses kordas Prantsusmaa, et FagorBrandt juba loovutas 2004. aastal äriühingu Brandt Components (Neversi tehas). FagorBrandt vähendas tootmismahtu, lõpetades sügavkülmutuskirstude ja mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise. Prantsusmaa ametiasutused tuletasid meelde, et abi kahjustas konkurentsi väga vähe, vähendades nii vajadust kompensatsioonimeetmete järele. FagorBrandtile kuulub alla [0-5] % (13) Euroopa turust, mis on väga vähe võrreldes peamiste turuosalistega. Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et äriühingu osalemine turul võimaldab vältida oligopoli tekkimist. Ametliku uurimismenetluse käigus lubasid Prantsusmaa ametiasutused rakendada täiendavaid kompensatsioonimeetmeid.

| (30) | Vastuseks komisjoni kahtlustele, kas abi piirneb vajaliku miinimumiga ja kust pärineb abisaaja panus, esitasid Prantsusmaa ametiasutused järgmised märkused. Abi tagasimaksmise ümberkorraldamiskava kuludest väljajätmise küsimuses osutasid ametiasutused, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist ei saa põhimõtteliselt pidada ümberkorraldamiskuluks. Teatises osutud abisaaja panus tuleneb Prantsusmaa ametiasutuste selgituse kohaselt pangalaenudest. |
| --- | --- |

(30)

Vastuseks komisjoni kahtlustele, kas abi piirneb vajaliku miinimumiga ja kust pärineb abisaaja panus, esitasid Prantsusmaa ametiasutused järgmised märkused. Abi tagasimaksmise ümberkorraldamiskava kuludest väljajätmise küsimuses osutasid ametiasutused, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist ei saa põhimõtteliselt pidada ümberkorraldamiskuluks. Teatises osutud abisaaja panus tuleneb Prantsusmaa ametiasutuste selgituse kohaselt pangalaenudest.

5.2.   Prantsusmaa kommentaarid huvitatud isikute märkuste kohta

| (31) | Seoses Electroluxi märkustega rõhutas Prantsusmaa, et Electroluxi ja teiste konkurentide võetud ümberkorraldamismeetmete eesmärk ei ole keerulise majandusolukorra parandamine, vaid positsiooni tugevdamine suurte kodumasinate turul. Prantsusmaa on seisukohal, et FagorBrandti ja tema konkurentide olukord ei ole võrreldav, sest konkurentidel on nende suuruse tõttu palju rohkem rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(31)

Seoses Electroluxi märkustega rõhutas Prantsusmaa, et Electroluxi ja teiste konkurentide võetud ümberkorraldamismeetmete eesmärk ei ole keerulise majandusolukorra parandamine, vaid positsiooni tugevdamine suurte kodumasinate turul. Prantsusmaa on seisukohal, et FagorBrandti ja tema konkurentide olukord ei ole võrreldav, sest konkurentidel on nende suuruse tõttu palju rohkem rahalisi vahendeid.

| (32) | Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkusega FagorBrandti pikaajalise elujõulisuse kohta rõhutasid Prantsuse ametiasutused kõigepealt seda, et FagorBrandt võttis meetmeid esmajoones kahju vähendamiseks ja kasumimarginaali suurendamiseks, et aja jooksul saavutada parem positsioon turul, eelkõige arendades [...]. |
| --- | --- |

(32)

Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkusega FagorBrandti pikaajalise elujõulisuse kohta rõhutasid Prantsuse ametiasutused kõigepealt seda, et FagorBrandt võttis meetmeid esmajoones kahju vähendamiseks ja kasumimarginaali suurendamiseks, et aja jooksul saavutada parem positsioon turul, eelkõige arendades [...].

| (33) | Seoses väitega, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, kuna FagorBrandt võiks saada vahendeid aktsionäridelt, rõhutavad Prantsusmaa ametiasutused seda, et MCC ei ole valdusettevõtja, vaid ühistulaadne ühendus. Ühistulaadses ühenduses on iga tulundusühistu, sealhulgas FagorBrandt ja pank Caja Laboral, iseseisev ja sõltub oma liikmestaatusega töötajate, s.t omanike otsustest. FagorBrandt saab seega loota vaid Fagori rahalisele toetusele, arvestades viimase praeguseid võimalusi. FagorBrandti omandamine vähendas Fagori rahavoogude paindlikkust ja seega peab Fagor rahastamisel pidama kinni teatavast ülemmäärast. |
| --- | --- |

(33)

Seoses väitega, et abi ei piirdu vajaliku miinimumiga, kuna FagorBrandt võiks saada vahendeid aktsionäridelt, rõhutavad Prantsusmaa ametiasutused seda, et MCC ei ole valdusettevõtja, vaid ühistulaadne ühendus. Ühistulaadses ühenduses on iga tulundusühistu, sealhulgas FagorBrandt ja pank Caja Laboral, iseseisev ja sõltub oma liikmestaatusega töötajate, s.t omanike otsustest. FagorBrandt saab seega loota vaid Fagori rahalisele toetusele, arvestades viimase praeguseid võimalusi. FagorBrandti omandamine vähendas Fagori rahavoogude paindlikkust ja seega peab Fagor rahastamisel pidama kinni teatavast ülemmäärast.

| (34) | Vastuseks konkurentsi kahjustavale mõjule osutavad Prantsusmaa ametiasutused vastuoludele anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkustes. Konkurent väidab, et abi mõjutas konkurentsi Euroopa turul. Samas tunnistab ta, et FagorBrandt on väga väike võrreldes peamiste turuosalistega ja see ohustab tema elujõulisust. Seoses kompenseerivate meetmete puudumisega tuletavad Prantsusmaa ametiasutused meelde, et nad on juba rakendanud asjakohaseid kompenseerivaid meetmeid ja et kavatsevad rakendada veel uusi selliseid meetmeid. |
| --- | --- |

(34)

Vastuseks konkurentsi kahjustavale mõjule osutavad Prantsusmaa ametiasutused vastuoludele anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkustes. Konkurent väidab, et abi mõjutas konkurentsi Euroopa turul. Samas tunnistab ta, et FagorBrandt on väga väike võrreldes peamiste turuosalistega ja see ohustab tema elujõulisust. Seoses kompenseerivate meetmete puudumisega tuletavad Prantsusmaa ametiasutused meelde, et nad on juba rakendanud asjakohaseid kompenseerivaid meetmeid ja et kavatsevad rakendada veel uusi selliseid meetmeid.

| (35) | Seoses väidetega, et Prantsusmaa ja Itaalia on ka varem andnud äriühingule ebaseaduslikku abi, tuletab Prantsusmaa meelde, et selle ebaseadusliku abi eesmärk ei olnud äriühingu ümberkorraldamine, vaid tööhõive soodustamine riigi territooriumil. Prantsusmaa rõhutab, et vastavalt FagorBrandti poolt 17. detsembril 2007 komisjonile esitatud teabele ei ole antud abi summa (umbes 20 miljonit eurot pärast maksude tasumist) ja siseturuga kokkusobimatu abi summa (umbes 27,3 miljonit eurot koos intressidega) omavahel seotud. Ümberkorraldamiskulusid hinnatakse 62,5 miljonile eurole ja seega on need ilmselgelt suuremad taotletavast ümberkorraldamisabist. Lisaks osutavad nad kulude samaväärsele laadile. |
| --- | --- |

(35)

Seoses väidetega, et Prantsusmaa ja Itaalia on ka varem andnud äriühingule ebaseaduslikku abi, tuletab Prantsusmaa meelde, et selle ebaseadusliku abi eesmärk ei olnud äriühingu ümberkorraldamine, vaid tööhõive soodustamine riigi territooriumil. Prantsusmaa rõhutab, et vastavalt FagorBrandti poolt 17. detsembril 2007 komisjonile esitatud teabele ei ole antud abi summa (umbes 20 miljonit eurot pärast maksude tasumist) ja siseturuga kokkusobimatu abi summa (umbes 27,3 miljonit eurot koos intressidega) omavahel seotud. Ümberkorraldamiskulusid hinnatakse 62,5 miljonile eurole ja seega on need ilmselgelt suuremad taotletavast ümberkorraldamisabist. Lisaks osutavad nad kulude samaväärsele laadile.

| (36) | Seoses FagorBrandti märkustega komisjonile osutavad Prantsusmaa ametiasutused, et nad on nendega nõus, seda enam, et need täiendavad Prantsusmaa ametiasutuste endi märkusi. |
| --- | --- |

(36)

Seoses FagorBrandti märkustega komisjonile osutavad Prantsusmaa ametiasutused, et nad on nendega nõus, seda enam, et need täiendavad Prantsusmaa ametiasutuste endi märkusi.

6.   ABI HINDAMINE

6.1.   Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (37) | Komisjon leiab, et meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meedet rakendati Prantsusmaa valitsuse toetusena, rahastati riigi vahenditest ja seega on tegemist riigiabiga. Meede on suunatud vaid äriühingule FagorBrandt ja seetõttu on ta selektiivne. Toetusega soositakse äriühingut FagorBrandt: talle antakse täiendavad vahendid ja lõpetatakse olukord, milles äriühing oleks pidanud tegevuse lõpetama. Nii ähvardab kõnealune meede moonutada suurte kodumasinate tootjate vahelist konkurentsi. Samuti iseloomustab suurte kodumasinate turgu oluline liikmesriikidevaheline kaubandus. Seega leiab komisjon, et teatatud meede kujutab endast riigiabi. Prantsusmaa ei vaidlusta järeldust. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon leiab, et meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meedet rakendati Prantsusmaa valitsuse toetusena, rahastati riigi vahenditest ja seega on tegemist riigiabiga. Meede on suunatud vaid äriühingule FagorBrandt ja seetõttu on ta selektiivne. Toetusega soositakse äriühingut FagorBrandt: talle antakse täiendavad vahendid ja lõpetatakse olukord, milles äriühing oleks pidanud tegevuse lõpetama. Nii ähvardab kõnealune meede moonutada suurte kodumasinate tootjate vahelist konkurentsi. Samuti iseloomustab suurte kodumasinate turgu oluline liikmesriikidevaheline kaubandus. Seega leiab komisjon, et teatatud meede kujutab endast riigiabi. Prantsusmaa ei vaidlusta järeldust.

6.2.   Hindamise õiguslik alus

6.2.1.   Abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise õiguslik alus

| (38) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 2 ja 3 on ette nähtud ette erandid kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud üldisest abi kokkusobimatusest. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 2 ettenähtud erandeid ei saa ilmselgelt kõnealuse juhtumi suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(38)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 2 ja 3 on ette nähtud ette erandid kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud üldisest abi kokkusobimatusest. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 2 ettenähtud erandeid ei saa ilmselgelt kõnealuse juhtumi suhtes kohaldada.

| (39) | Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 ettenähtud eranditega märgib komisjon, et kuna abi eesmärk ei ole piirkondlik ja sama artikli punktis b sätestatud erand ei ole ilmselgelt kohaldatav, saab kohaldada vaid punktis c esitatud erandit. Osutatud punktis on sätestatud riigiabi lubamine teatud majandustegevuse arendamise soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kõnealusel juhul võib öelda, et kogu abi on antud raskustes oleva äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Komisjon on seesuguse abi siseturuga kokkusobivuse hindamist selgitanud ümberkorraldamisabi suunistes. Seega on ümberkorraldamisabi suunised hindamise õiguslik alus. Komisjon leiab, et asjaomasel juhul ei saa kohaldada ühtegi teist ühenduse raamistikku. Prantsusmaa ei ole toetunud ühelegi muule ELi toimimise lepingu erandile. Ka ükski huvitatud isik ei vaidlustanud õiguslikku alust, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(39)

Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 ettenähtud eranditega märgib komisjon, et kuna abi eesmärk ei ole piirkondlik ja sama artikli punktis b sätestatud erand ei ole ilmselgelt kohaldatav, saab kohaldada vaid punktis c esitatud erandit. Osutatud punktis on sätestatud riigiabi lubamine teatud majandustegevuse arendamise soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kõnealusel juhul võib öelda, et kogu abi on antud raskustes oleva äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Komisjon on seesuguse abi siseturuga kokkusobivuse hindamist selgitanud ümberkorraldamisabi suunistes. Seega on ümberkorraldamisabi suunised hindamise õiguslik alus. Komisjon leiab, et asjaomasel juhul ei saa kohaldada ühtegi teist ühenduse raamistikku. Prantsusmaa ei ole toetunud ühelegi muule ELi toimimise lepingu erandile. Ka ükski huvitatud isik ei vaidlustanud õiguslikku alust, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses.

6.2.2.   Analüüsi ajaraamistik

| (40) | Üldkohtu praktika (14) kohaselt peab komisjon pärast oma otsuse tühistamist tuginema uue analüüsi tegemisel üksnes teabele, mis tal oli tühistatud otsuse vastuvõtmise ajal, asjaomasel juhul 21. oktoobril 2008. |
| --- | --- |

(40)

Üldkohtu praktika (14) kohaselt peab komisjon pärast oma otsuse tühistamist tuginema uue analüüsi tegemisel üksnes teabele, mis tal oli tühistatud otsuse vastuvõtmise ajal, asjaomasel juhul 21. oktoobril 2008.

| (41) | Seega ei võeta arvesse pärast 21. oktoobrit 2008 aset leida võinud järgnevaid sündmusi. Turu ning abisaaja olukorra muutused ja arengud tuleb analüüsist kõrvale jätta. Samamoodi ei võta komisjon arvesse ümberkorraldamiskava täitmise perioodi pärast 2008. aasta oktoobrit (15). |
| --- | --- |

(41)

Seega ei võeta arvesse pärast 21. oktoobrit 2008 aset leida võinud järgnevaid sündmusi. Turu ning abisaaja olukorra muutused ja arengud tuleb analüüsist kõrvale jätta. Samamoodi ei võta komisjon arvesse ümberkorraldamiskava täitmise perioodi pärast 2008. aasta oktoobrit (15).

| (42) | Samuti ei ole komisjon kohustatud algatama asja uurimist uuesti ega isegi täiendama seda uue tehnilise ekspertiisiga (16). Sellise akti tühistamine, millega lõpetatakse mitut etappi hõlmav haldusmenetlus, ei too ilmtingimata kaasa terve menetluse tühistamist. Kui on nii nagu asjaomasel juhul, et uurimismeetmed küll võimaldavad abi kokkusobivust ammendavalt analüüsida, kuid komisjoni analüüs osutub ebatäielikuks ja sellest tulenevalt on otsus õigusvastane, võib asjaomase otsuse juba võetud uurimismeetmete põhjal uuesti teha (17). |
| --- | --- |

(42)

Samuti ei ole komisjon kohustatud algatama asja uurimist uuesti ega isegi täiendama seda uue tehnilise ekspertiisiga (16). Sellise akti tühistamine, millega lõpetatakse mitut etappi hõlmav haldusmenetlus, ei too ilmtingimata kaasa terve menetluse tühistamist. Kui on nii nagu asjaomasel juhul, et uurimismeetmed küll võimaldavad abi kokkusobivust ammendavalt analüüsida, kuid komisjoni analüüs osutub ebatäielikuks ja sellest tulenevalt on otsus õigusvastane, võib asjaomase otsuse juba võetud uurimismeetmete põhjal uuesti teha (17).

| (43) | Kuna muu hulgas peab komisjon uue analüüsi tegemisel tuginema üksnes teabele, mis tal oli 2008. aasta oktoobri seisuga ja mille suhtes nii Prantsusmaa ametiasutused kui ka FagorBrandt on juba võtnud seisukoha, ei ole vaja nendega uuesti konsulteerida (18). Ka huvitatud kolmandate isikute õigus esitada märkusi tagati menetluse algatamise otsuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (19) ja ükski määruse (EÜ) nr 659/1999 säte ei kohusta pakkuma neile seda võimalust uuesti, kui algset ümberkorraldamiskava uurimise käigus muudetakse (20). |
| --- | --- |

(43)

Kuna muu hulgas peab komisjon uue analüüsi tegemisel tuginema üksnes teabele, mis tal oli 2008. aasta oktoobri seisuga ja mille suhtes nii Prantsusmaa ametiasutused kui ka FagorBrandt on juba võtnud seisukoha, ei ole vaja nendega uuesti konsulteerida (18). Ka huvitatud kolmandate isikute õigus esitada märkusi tagati menetluse algatamise otsuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (19) ja ükski määruse (EÜ) nr 659/1999 säte ei kohusta pakkuma neile seda võimalust uuesti, kui algset ümberkorraldamiskava uurimise käigus muudetakse (20).

| (44) | Nii tugineb käesolev otsus üksnes 21. oktoobri 2008. aasta seisuga kättesaadavale teabele. |
| --- | --- |

(44)

Nii tugineb käesolev otsus üksnes 21. oktoobri 2008. aasta seisuga kättesaadavale teabele.

6.3.   Äriühingu õigus saada ümberkorraldamisabi

| (45) | Ümberkorraldamisabi saamiseks peab kõigepealt olema tegemist raskustesse sattunud äriühinguga vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste jaotise 2.1 määratlusele. |
| --- | --- |

(45)

Ümberkorraldamisabi saamiseks peab kõigepealt olema tegemist raskustesse sattunud äriühinguga vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste jaotise 2.1 määratlusele.

| (46) | Menetluse algatamise otsuse punktis 24 osutas komisjon, et asjaomane äriühing tundub olevat ümberkorraldamisabi suuniste punkti 11 kohaselt raskustes. Menetluse algatamise otsuse punktis 27 osutas komisjon ka sellele, et kooskõlas ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 13 olid äriühingu raskused liiga suured, et Hispaania aktsionär oleks neid rahastada suutnud. Vastupidiselt asjaomasele esialgsele hinnangule leidis anonüümseks jääda soovinud konkurent, et FagorBrandt võiks saada raskustega toimetulekuks rahalist toetust Fagorilt ja MCC'lt. Seega tuleb analüüsida, kas menetluse algatamise otsuses esitatud esialgset hinnangut peaks muutma. Komisjon märgib, et konkurendi väite aluseks oli ajaleheartikkel (21), milles osutati, et Fagor võiks raskusteta finantsturgudelt raha saada. Komisjon märgib siiski, et artikkel pärines 2005. aasta aprillist ja et Fagori rahaline olukord oli pärast seda märkimisväärselt halvenenud. Prantsusmaa ametiasutused tuletavad sellega seoses meelde, et Fagori võlad (ilma FagorBrandti võlgu arvestamata) olid 2005. aastal kolmekordistunud, seega pärast FagorBrandti omandamist ja suuri investeeringuid Fagori tootmisse. Lisaks tegi Fagor FagorBrandtile 2006. aastal 26,9 miljoni euro suuruse kapitalisüsti. Kõik see ammendas peagu täielikult tulundusühistu laenuvõtmisvõime, tulundusühistu võlgnevuse tase ületas suures osas üldiselt lubatavat ülemmäära. |
| --- | --- |

(46)

Menetluse algatamise otsuse punktis 24 osutas komisjon, et asjaomane äriühing tundub olevat ümberkorraldamisabi suuniste punkti 11 kohaselt raskustes. Menetluse algatamise otsuse punktis 27 osutas komisjon ka sellele, et kooskõlas ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 13 olid äriühingu raskused liiga suured, et Hispaania aktsionär oleks neid rahastada suutnud. Vastupidiselt asjaomasele esialgsele hinnangule leidis anonüümseks jääda soovinud konkurent, et FagorBrandt võiks saada raskustega toimetulekuks rahalist toetust Fagorilt ja MCC'lt. Seega tuleb analüüsida, kas menetluse algatamise otsuses esitatud esialgset hinnangut peaks muutma. Komisjon märgib, et konkurendi väite aluseks oli ajaleheartikkel (21), milles osutati, et Fagor võiks raskusteta finantsturgudelt raha saada. Komisjon märgib siiski, et artikkel pärines 2005. aasta aprillist ja et Fagori rahaline olukord oli pärast seda märkimisväärselt halvenenud. Prantsusmaa ametiasutused tuletavad sellega seoses meelde, et Fagori võlad (ilma FagorBrandti võlgu arvestamata) olid 2005. aastal kolmekordistunud, seega pärast FagorBrandti omandamist ja suuri investeeringuid Fagori tootmisse. Lisaks tegi Fagor FagorBrandtile 2006. aastal 26,9 miljoni euro suuruse kapitalisüsti. Kõik see ammendas peagu täielikult tulundusühistu laenuvõtmisvõime, tulundusühistu võlgnevuse tase ületas suures osas üldiselt lubatavat ülemmäära.

| (47) | Muu hulgas selgitasid Prantsusmaa ametiasutused, et kontserni FagorBrandt ainuomanik Fagor on liikmestaatusega töötajate tulundusühistu, mille suhtes kohaldatakse Hispaania õigusakte. Tema kapital on jagatud umbes 3 500 liikme vahel, kes on kõik liikmestaatusega töötajad, kellest mitte ükski ei või omandada rohkem kui 25 % tulundusühistu kapitalist. |
| --- | --- |

(47)

Muu hulgas selgitasid Prantsusmaa ametiasutused, et kontserni FagorBrandt ainuomanik Fagor on liikmestaatusega töötajate tulundusühistu, mille suhtes kohaldatakse Hispaania õigusakte. Tema kapital on jagatud umbes 3 500 liikme vahel, kes on kõik liikmestaatusega töötajad, kellest mitte ükski ei või omandada rohkem kui 25 % tulundusühistu kapitalist.

| (48) | Sellise õigusliku vormi tõttu ei saa Fagor kapitali suurendada kolmandatele isikutele suunatud avaliku emissiooni teel. Tulundusühistu saab oma kapitali suurendada üksnes pöördudes oma liikmete poole, kelle rahalised võimalused on piiratud nende isiklike säästudega. Ainus võimalus oma arengu rahastamiseks on võtta pangalaenu või emiteerida võlakirju. |
| --- | --- |

(48)

Sellise õigusliku vormi tõttu ei saa Fagor kapitali suurendada kolmandatele isikutele suunatud avaliku emissiooni teel. Tulundusühistu saab oma kapitali suurendada üksnes pöördudes oma liikmete poole, kelle rahalised võimalused on piiratud nende isiklike säästudega. Ainus võimalus oma arengu rahastamiseks on võtta pangalaenu või emiteerida võlakirju.

| (49) | MCC on tulundusühistute rühm, kuhu Fagor kuulub. Selles rühmas säilitab iga tulundusühistu õigusliku ja rahalise iseseisvuse. Teisisõnu puudub Fagori ja MCC vahel igasugune kapitalisuhe. MCC ei ole seega valdusettevõtja, vaid ühistulaadne ühendus. Kõik sellesse ühistulaadsesse ühendusse kuuluvad tulundusühistud, nagu FagorBrandt ja pank Caja Laboral, on iseseisvad ja sõltuvad oma liikmestaatusega töötajate, s.t omanike otsustest. MCC ja selle liikmete vahelisi suhteid ei tohi seega käsitleda traditsioonilise ärikontserni suhetena. |
| --- | --- |

(49)

MCC on tulundusühistute rühm, kuhu Fagor kuulub. Selles rühmas säilitab iga tulundusühistu õigusliku ja rahalise iseseisvuse. Teisisõnu puudub Fagori ja MCC vahel igasugune kapitalisuhe. MCC ei ole seega valdusettevõtja, vaid ühistulaadne ühendus. Kõik sellesse ühistulaadsesse ühendusse kuuluvad tulundusühistud, nagu FagorBrandt ja pank Caja Laboral, on iseseisvad ja sõltuvad oma liikmestaatusega töötajate, s.t omanike otsustest. MCC ja selle liikmete vahelisi suhteid ei tohi seega käsitleda traditsioonilise ärikontserni suhetena.

| (50) | Nii ei saanud MCC oma õigusliku vormi tõttu raha saada nagu äriühing, samuti ei saanud teda lugeda emaettevõtjaks ümberkorraldamisabi suuniste punkti 13 mõistes. FagorBrandt sai seega tugineda üksnes oma emaettevõtja Fagor toele viimati nimetatu võimete piires. |
| --- | --- |

(50)

Nii ei saanud MCC oma õigusliku vormi tõttu raha saada nagu äriühing, samuti ei saanud teda lugeda emaettevõtjaks ümberkorraldamisabi suuniste punkti 13 mõistes. FagorBrandt sai seega tugineda üksnes oma emaettevõtja Fagor toele viimati nimetatu võimete piires.

| (51) | Komisjon leiab, et menetluse algatamise otsuses esitatud hinnangut seoses äriühingu õigusega saada abi kooskõlas ümberkorraldamisabi suuniste punktidega 11 ja 13 ei ole põhjust läbi vaadata. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon leiab, et menetluse algatamise otsuses esitatud hinnangut seoses äriühingu õigusega saada abi kooskõlas ümberkorraldamisabi suuniste punktidega 11 ja 13 ei ole põhjust läbi vaadata.

| (52) | Seoses äriühingu õigusega saada abi vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste jaotises 2.1 kindlaksmääratud tingimustele avaldati menetluse algatamise otsuses kahtlust üksnes ühes küsimuses, nimelt et võidi rikkuda äriühingutele ümberkorraldamisabi andmise keeldu (vt punkt 3 „Menetluse algatamise põhjused”). |
| --- | --- |

(52)

Seoses äriühingu õigusega saada abi vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste jaotises 2.1 kindlaksmääratud tingimustele avaldati menetluse algatamise otsuses kahtlust üksnes ühes küsimuses, nimelt et võidi rikkuda äriühingutele ümberkorraldamisabi andmise keeldu (vt punkt 3 „Menetluse algatamise põhjused”).

| (53) | Komisjon analüüsis äriühingu rahalist olukorda, mis on esitatud allpool tabelis 1. On selge, et isegi siis, kui äriühing oleks artikli 44f kohase abi tagasi maksnud, ei oleks ta esimese kolme tegutsemisaasta jooksul vastanud ümberkorraldamisabi suuniste punktides 10 ja 11 ettenähtud kriteeriumidele, mille alusel võib äriühingut pidada raskustes olevaks: ümberkorraldamisabi suuniste punkti 10 alusel on selge, et isegi kui äriühing oleks maksnud 22,5 miljoni euro suuruse abi tagasi 2004. aastal (st komisjoni lõpliku negatiivse otsuse tegemisele järgnenud kuude jooksul), ei oleks ta 2004. aastal kaotanud poolt kapitalist. Isegi siis, kui äriühing oleks maksnud 22,5 miljoni euro suuruse abi 2004. aastal tagasi, oleks ta langenud kahjumisse vaid üheks aastaks (2004), mis ei ole ümberkorraldamisabi suuniste punkti 11 alusel piisav, et pidada teda raskustes olevaks. Seega võib öelda, et FagorBrandti kontserni rahalised raskused on suurenenud alates 2005. aastast, nii et äriühingut võiks pidada raskustes olevaks ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses (st ametivõimude sekkumiseta peaks äriühing lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti tegevuse lõpetama) ilmselt alates 2006. aastast (kui võtta arvesse kohustust maksta tagasi artikli 44f kohane abi) ja kindlasti alates 2007. aastast.

  Tabel 1












  Miljonites eurodes | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Käive | 847,1 | 857,6 | 813,2 | 743,6 | 779,7 | 903,0 |
| Brutomarginaal | 205,2 | 215,1 | 207,0 | 180,6 | 171,6 | 190,4 |
| Puhastulu | 15,5 | 13,8 | (3,6) | (13,4) | (18,2) | (5,7) |
| Omavahendid | 69,8 | 83,4 | 79,8 | 70,6 | 79,4 | 73,6 |

(53)

Komisjon analüüsis äriühingu rahalist olukorda, mis on esitatud allpool tabelis 1. On selge, et isegi siis, kui äriühing oleks artikli 44f kohase abi tagasi maksnud, ei oleks ta esimese kolme tegutsemisaasta jooksul vastanud ümberkorraldamisabi suuniste punktides 10 ja 11 ettenähtud kriteeriumidele, mille alusel võib äriühingut pidada raskustes olevaks: ümberkorraldamisabi suuniste punkti 10 alusel on selge, et isegi kui äriühing oleks maksnud 22,5 miljoni euro suuruse abi tagasi 2004. aastal (st komisjoni lõpliku negatiivse otsuse tegemisele järgnenud kuude jooksul), ei oleks ta 2004. aastal kaotanud poolt kapitalist. Isegi siis, kui äriühing oleks maksnud 22,5 miljoni euro suuruse abi 2004. aastal tagasi, oleks ta langenud kahjumisse vaid üheks aastaks (2004), mis ei ole ümberkorraldamisabi suuniste punkti 11 alusel piisav, et pidada teda raskustes olevaks. Seega võib öelda, et FagorBrandti kontserni rahalised raskused on suurenenud alates 2005. aastast, nii et äriühingut võiks pidada raskustes olevaks ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses (st ametivõimude sekkumiseta peaks äriühing lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti tegevuse lõpetama) ilmselt alates 2006. aastast (kui võtta arvesse kohustust maksta tagasi artikli 44f kohane abi) ja kindlasti alates 2007. aastast.

Tabel 1

Miljonites eurodes

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Käive

847,1

857,6

813,2

743,6

779,7

903,0

Brutomarginaal

205,2

215,1

207,0

180,6

171,6

190,4

Puhastulu

15,5

13,8

(3,6)

(13,4)

(18,2)

(5,7)

Omavahendid

69,8

83,4

79,8

70,6

79,4

73,6

| (54) | Komisjon märkis ka, et 2005. aasta esimeses kvartalis otsustas Fagori kontsern osta 90 % äriühingu aktsiatest hinnaga [150–200] miljonit eurot. See näitab, et turul ei peetud äriühingut ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses raskustes olevaks, st ei leitud, et ametivõimude sekkumiseta peaks äriühing lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti tegevuse lõpetama. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon märkis ka, et 2005. aasta esimeses kvartalis otsustas Fagori kontsern osta 90 % äriühingu aktsiatest hinnaga [150–200] miljonit eurot. See näitab, et turul ei peetud äriühingut ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses raskustes olevaks, st ei leitud, et ametivõimude sekkumiseta peaks äriühing lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti tegevuse lõpetama.

| (55) | Eeltoodu põhjal on komisjon seisukohal, et 2002. aasta jaanuaris loodud äriühingut ei saa pidada raskustes olevaks esimese kolme tegevusaasta jooksul isegi siis, kui ta oleks artikli 44f kohase abi viivitamata tagasi maksnud. Seepärast leiab komisjon, et asjaolu, et Prantsusmaa ei olnud 2005. aasta jaanuaris, st kolm aastat pärast FagorBrandti loomist, artikli 44f kohast abi veel tagasi nõudnud, ei mõjunud nii, et see oleks kunstlikult hoidnud tegevuses äriühingut, mis oleks vastasel juhul turult lahkunud. Komisjon leiab ka, et osutatud ajavahemikul ei olnud äriühingul põhjust ümberkorraldamisabi taotleda. Eeltoodu põhjal on komisjon seisukohal, et asjaolu, et Prantsusmaa ei olnud 2005. aasta jaanuaris artikli 44f kohast abi veel tagasi nõudnud, ei ole ümberkorraldamisabi suuniste punktis 12 sätestatud vastasutatud äriühingule ümberkorraldamisabi andmise keelu rikkumine. |
| --- | --- |

(55)

Eeltoodu põhjal on komisjon seisukohal, et 2002. aasta jaanuaris loodud äriühingut ei saa pidada raskustes olevaks esimese kolme tegevusaasta jooksul isegi siis, kui ta oleks artikli 44f kohase abi viivitamata tagasi maksnud. Seepärast leiab komisjon, et asjaolu, et Prantsusmaa ei olnud 2005. aasta jaanuaris, st kolm aastat pärast FagorBrandti loomist, artikli 44f kohast abi veel tagasi nõudnud, ei mõjunud nii, et see oleks kunstlikult hoidnud tegevuses äriühingut, mis oleks vastasel juhul turult lahkunud. Komisjon leiab ka, et osutatud ajavahemikul ei olnud äriühingul põhjust ümberkorraldamisabi taotleda. Eeltoodu põhjal on komisjon seisukohal, et asjaolu, et Prantsusmaa ei olnud 2005. aasta jaanuaris artikli 44f kohast abi veel tagasi nõudnud, ei ole ümberkorraldamisabi suuniste punktis 12 sätestatud vastasutatud äriühingule ümberkorraldamisabi andmise keelu rikkumine.

| (56) | Kokkuvõttes on kahtlused äriühingu abikõlblikkuse kohta ümber lükatud ning komisjon leiab, et äriühing vastab ümberkorraldamisabi suuniste jaotisega 2.1 ettenähtud tingimustele. |
| --- | --- |

(56)

Kokkuvõttes on kahtlused äriühingu abikõlblikkuse kohta ümber lükatud ning komisjon leiab, et äriühing vastab ümberkorraldamisabi suuniste jaotisega 2.1 ettenähtud tingimustele.

6.4.   Olukord seoses varasema ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abiga

6.4.1.   Prantsusmaa antud abi

| (57) | Vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktile 23 ja arvestades asjaolu, et teatatud abi peamine eesmärk näib olevat rahastada artikli 44f kohase abi tagasimaksmist, tõstatas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 30 kahtluse, et teatatud abiga rikutakse tagasimaksmise kohustust ja muudetakse see mõttetuks. |
| --- | --- |

(57)

Vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktile 23 ja arvestades asjaolu, et teatatud abi peamine eesmärk näib olevat rahastada artikli 44f kohase abi tagasimaksmist, tõstatas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 30 kahtluse, et teatatud abiga rikutakse tagasimaksmise kohustust ja muudetakse see mõttetuks.

| (58) | Selle küsimuse hindamisel võttis komisjon arvesse järgmisi asjaolusid. |
| --- | --- |

(58)

Selle küsimuse hindamisel võttis komisjon arvesse järgmisi asjaolusid.

| (59) | Esiteks võimaldab abi koos intressidega tagasimaksmine kohtupraktika kohaselt taastada enne abi andmist valitsenud olukorra ja kõrvaldab sellega konkurentsi moonutava mõju. Kõnealusel juhul peaks artikli 44f kohase abi koos intressidega tagasimaksmine uue abi andmise eeltingimusena taastama enne abi andmist valitsenud olukorra. |
| --- | --- |

(59)

Esiteks võimaldab abi koos intressidega tagasimaksmine kohtupraktika kohaselt taastada enne abi andmist valitsenud olukorra ja kõrvaldab sellega konkurentsi moonutava mõju. Kõnealusel juhul peaks artikli 44f kohase abi koos intressidega tagasimaksmine uue abi andmise eeltingimusena taastama enne abi andmist valitsenud olukorra.

| (60) | Teiseks on ümberkorraldusi teostaval äriühingul õigus saada abi. Äriühingu rahalised raskused ei tulene siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmisest. Need tulenevad muudest allikatest, mis on toonud kaasa kahjumi alates 2004. aastast (vt tabel 1). Abi tagasimaksmine tulevikus suurendab äriühingu raskusi veelgi, nii et ta ei tule enam ilma riigi abita toime. Lisaks on rakendatud tegevuse ümberkorraldamiskava, mille kulud ulatuvad 62,5 miljoni euroni. See näitab, et kasumlikkuse taastamiseks vajaliku tegevuse ümberkorraldamisega kaasnevad märkimisväärsed kulud, mis ületavad artikli 44f kohase abi (mille suurus on 22,5 miljonit eurot intresse arvestamata) tagasimaksmist. Need asjaolud näitavad, et FagorBrandt on raskustes äriühing, kelle püsimajäämine on ohus. FagorBrandt võib seega raskustes oleva äriühinguna saada ümberkorraldamisabi, kui ta vastab muudele ümberkorraldamisabi suunistes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(60)

Teiseks on ümberkorraldusi teostaval äriühingul õigus saada abi. Äriühingu rahalised raskused ei tulene siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmisest. Need tulenevad muudest allikatest, mis on toonud kaasa kahjumi alates 2004. aastast (vt tabel 1). Abi tagasimaksmine tulevikus suurendab äriühingu raskusi veelgi, nii et ta ei tule enam ilma riigi abita toime. Lisaks on rakendatud tegevuse ümberkorraldamiskava, mille kulud ulatuvad 62,5 miljoni euroni. See näitab, et kasumlikkuse taastamiseks vajaliku tegevuse ümberkorraldamisega kaasnevad märkimisväärsed kulud, mis ületavad artikli 44f kohase abi (mille suurus on 22,5 miljonit eurot intresse arvestamata) tagasimaksmist. Need asjaolud näitavad, et FagorBrandt on raskustes äriühing, kelle püsimajäämine on ohus. FagorBrandt võib seega raskustes oleva äriühinguna saada ümberkorraldamisabi, kui ta vastab muudele ümberkorraldamisabi suunistes sätestatud tingimustele.

| (61) | 1991. aasta otsuses Deggendorfi juhtumi kohta (22) märkis komisjon, et „Ebaseadusliku abi, mida Deggendorf on keeldunud tagasi maksmast alates 1986. aastast, ja mitu korda uuesti antud abi (...) kumuleerumise tulemusel sai äriühing liigse ja sobimatu eelise, mis mõjutab kaubandust niivõrd, et see on vastuolus ühishuvidega”. Komisjon pidas mitu korda uuesti antud abi siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et „ametiasutused (...) peatavad abi maksmise äriühingule Deggendorf seni, kuni siseturuga kokkusobimatu abi on neile tagasi makstud(...)”.15. mai 1997. aasta otsusega (23) kinnitas Euroopa Kohus komisjoni lähenemisviisi. Sellest peale on komisjon võtnud vastu hulga otsuseid, milles ta on järginud sama lähenemisviisi, see tähendab pidanud uut abi siseturuga kokkusobivaks, kuid nõudnud selle maksmise peatamist kuni ebaseadusliku abi tagasimaksmiseni (24). Komisjon märkis, et kõnealusel juhul ei takista miski Deggendorfi kohtuasjas järgitud lähenemisviisi kohaldamist, kui uus abi vastab ümberkorraldamisabi suunistes sätestatud tingimustele, see tähendab kui komisjon peab uut abi kokkusobivaks tingimusel, et selle maksmine peatatakse kuni artikli 44f kohase abi tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(61)

1991. aasta otsuses Deggendorfi juhtumi kohta (22) märkis komisjon, et „Ebaseadusliku abi, mida Deggendorf on keeldunud tagasi maksmast alates 1986. aastast, ja mitu korda uuesti antud abi (...) kumuleerumise tulemusel sai äriühing liigse ja sobimatu eelise, mis mõjutab kaubandust niivõrd, et see on vastuolus ühishuvidega”. Komisjon pidas mitu korda uuesti antud abi siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et „ametiasutused (...) peatavad abi maksmise äriühingule Deggendorf seni, kuni siseturuga kokkusobimatu abi on neile tagasi makstud(...)”.15. mai 1997. aasta otsusega (23) kinnitas Euroopa Kohus komisjoni lähenemisviisi. Sellest peale on komisjon võtnud vastu hulga otsuseid, milles ta on järginud sama lähenemisviisi, see tähendab pidanud uut abi siseturuga kokkusobivaks, kuid nõudnud selle maksmise peatamist kuni ebaseadusliku abi tagasimaksmiseni (24). Komisjon märkis, et kõnealusel juhul ei takista miski Deggendorfi kohtuasjas järgitud lähenemisviisi kohaldamist, kui uus abi vastab ümberkorraldamisabi suunistes sätestatud tingimustele, see tähendab kui komisjon peab uut abi kokkusobivaks tingimusel, et selle maksmine peatatakse kuni artikli 44f kohase abi tagasimaksmiseni.

| (62) | Eelnevat silmas pidades on komisjoni kahtlused ümber lükatud. |
| --- | --- |

(62)

Eelnevat silmas pidades on komisjoni kahtlused ümber lükatud.

| (63) | Sellega seoses soovib komisjon täpsustada järgmist. Ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 23 kohustatakse komisjoni ümberkorraldamisabi andmise üle otsustamisel võtma „arvesse esiteks vana ja uue abi kumulatiivset mõju ning teiseks tõsiasja, et vana abi ei ole tagasi makstud.” Nagu ümberkorraldamisabi suuniste joonealuses märkuses nr 14 osutatud, on selle sätte aluseks Deggendorfi otsus (25). Käesoleva juhtumi puhul on Prantsusmaa kohustunud nõudma enne uue abi välja maksmist nõudma tagasi artikli 44f kohase abi. Käesolevas otsuses peab komisjon Deggendorfi otsust arvesse võttes seadma selle kohustuse teatatud abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise eeltingimuseks. Nii tagatakse, et uus abi ei kumuleeru eelmise abiga ja et eelmine abi makstakse tagasi. |
| --- | --- |

(63)

Sellega seoses soovib komisjon täpsustada järgmist. Ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 23 kohustatakse komisjoni ümberkorraldamisabi andmise üle otsustamisel võtma „arvesse esiteks vana ja uue abi kumulatiivset mõju ning teiseks tõsiasja, et vana abi ei ole tagasi makstud.” Nagu ümberkorraldamisabi suuniste joonealuses märkuses nr 14 osutatud, on selle sätte aluseks Deggendorfi otsus (25). Käesoleva juhtumi puhul on Prantsusmaa kohustunud nõudma enne uue abi välja maksmist nõudma tagasi artikli 44f kohase abi. Käesolevas otsuses peab komisjon Deggendorfi otsust arvesse võttes seadma selle kohustuse teatatud abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise eeltingimuseks. Nii tagatakse, et uus abi ei kumuleeru eelmise abiga ja et eelmine abi makstakse tagasi.

6.4.2.   Itaalia antud ebaseaduslik abi

| (64) | 21. oktoobril 2008 jäi FagorBrandti Itaalia tütarettevõtja Brandt Italia vastutavaks Itaalia ametiasutuste poolt antud abi ühe osa tagasimaksmise eest. Oma 30. märtsi 2004. aasta otsuses (26) tunnistas komisjon kõnealuse abi siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(64)

21. oktoobril 2008 jäi FagorBrandti Itaalia tütarettevõtja Brandt Italia vastutavaks Itaalia ametiasutuste poolt antud abi ühe osa tagasimaksmise eest. Oma 30. märtsi 2004. aasta otsuses (26) tunnistas komisjon kõnealuse abi siseturuga kokkusobimatuks.

| (65) | Sellisel juhul, nii nagu on märgitud ka põhjenduses (61), on Deggendorfi kohtuasi (27) kinnituseks, et kui komisjon määrab uue abi andmise eeltingimuseks eelmise abi tagasimaksmise, ei ületa ta oma kaalutlusõiguse piire. Kui komisjon seab kõnealuse abi andmise tingimuseks ühe või mitme varasema abi eelneva tagasimaksmise, ei ole ta kohustatud analüüsima nende abide kumulatiivset mõju konkurentsile, abi tingimuslik lubamine võimaldab vältida olukorda, kus kavandatavast abist tulenev eelis lisandub varem antud abist tulenevale eelisele (28). |
| --- | --- |

(65)

Sellisel juhul, nii nagu on märgitud ka põhjenduses (61), on Deggendorfi kohtuasi (27) kinnituseks, et kui komisjon määrab uue abi andmise eeltingimuseks eelmise abi tagasimaksmise, ei ületa ta oma kaalutlusõiguse piire. Kui komisjon seab kõnealuse abi andmise tingimuseks ühe või mitme varasema abi eelneva tagasimaksmise, ei ole ta kohustatud analüüsima nende abide kumulatiivset mõju konkurentsile, abi tingimuslik lubamine võimaldab vältida olukorda, kus kavandatavast abist tulenev eelis lisandub varem antud abist tulenevale eelisele (28).

| (66) | Seega on komisjon seni eelistanud oma otsustuspraktikas pigem lähtekohta, et uue abi maksmise eeltingimus on siseturuga kokkusobimatu abi tagasisaamine (29), ja mitte ümberkorraldamisabi suuniste punkti 23 kohaldamist, mille alusel ebaseadusliku ja uue abi kumulatiivset mõju arvestada. |
| --- | --- |

(66)

Seega on komisjon seni eelistanud oma otsustuspraktikas pigem lähtekohta, et uue abi maksmise eeltingimus on siseturuga kokkusobimatu abi tagasisaamine (29), ja mitte ümberkorraldamisabi suuniste punkti 23 kohaldamist, mille alusel ebaseadusliku ja uue abi kumulatiivset mõju arvestada.

| (67) | Sellest hoolimata kavatseb komisjon käesoleva juhtumi asjaolude tõttu kohaldada suuniste punkti 23. Pärast seda, kui Üldkohus komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsuse tühistas, peab komisjon võtma kõnealuses küsimuses vastu uue otsuse. Seejuures ei tohi komisjon arvesse võtta teavet, mis tal esimese otsuse vastuvõtmise kuupäeval puudus. Nii ei tohi komisjon arvesse võtta liikmesriigi poolt võetud uusi kohustusi ega varasema ebaseadusliku abi tagasimaksmist pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

(67)

Sellest hoolimata kavatseb komisjon käesoleva juhtumi asjaolude tõttu kohaldada suuniste punkti 23. Pärast seda, kui Üldkohus komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsuse tühistas, peab komisjon võtma kõnealuses küsimuses vastu uue otsuse. Seejuures ei tohi komisjon arvesse võtta teavet, mis tal esimese otsuse vastuvõtmise kuupäeval puudus. Nii ei tohi komisjon arvesse võtta liikmesriigi poolt võetud uusi kohustusi ega varasema ebaseadusliku abi tagasimaksmist pärast kõnealust kuupäeva.

| (68) | Nagu märgitud ka Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsuses (30), peab komisjon seetõttu analüüsima Itaalia abi ja teatatud ümberkorraldamisabi kumulatiivset mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(68)

Nagu märgitud ka Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsuses (30), peab komisjon seetõttu analüüsima Itaalia abi ja teatatud ümberkorraldamisabi kumulatiivset mõju konkurentsile.

| (69) | Sellest hoolimata tuleb esmalt kindlaks määrata 21. oktoobri 2008. aasta seisuga arvesse võetav Itaalia abi summa. |
| --- | --- |

(69)

Sellest hoolimata tuleb esmalt kindlaks määrata 21. oktoobri 2008. aasta seisuga arvesse võetav Itaalia abi summa.

| (70) | FagorBrandti hinnangul peaks Brandt Italia poolt tagasimakstav Itaalia abi summa jääma tõenäoliselt alla 200 000 euro. |
| --- | --- |

(70)

FagorBrandti hinnangul peaks Brandt Italia poolt tagasimakstav Itaalia abi summa jääma tõenäoliselt alla 200 000 euro.

| (71) | FagorBrandt omandas saneeritavalt äriühingult Ocean 2003. aastal oma tütarettevõtja Brandt Italia kaudu tõepoolest Verolanuova tehase ja selle vara. Brandt Italia poolt asjaomase vara eest pakutud hind oli 10 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(71)

FagorBrandt omandas saneeritavalt äriühingult Ocean 2003. aastal oma tütarettevõtja Brandt Italia kaudu tõepoolest Verolanuova tehase ja selle vara. Brandt Italia poolt asjaomase vara eest pakutud hind oli 10 miljonit eurot.

| (72) | Äriühingu Ocean saneerijad pidasid seda summat ebapiisavaks ning Itaalia ametiasutused soovisid kohaldada ülevõtmise suhtes kehtivate Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevate skeemide sätteid: koondatud töötajate mobiilsuse kava mobilita ja koondamiskassat cassa integrazione. Nende sätetega on muu hulgas ette nähtud, et töötuks jäänud töötajaid tööle võtvate äriühingute puhul võib kohaldada sotsiaalmaksuvabastust. Kõnealuste meetmete laiendamise eesmärgiks oli, et kasu, mille ostja meetmest saaks, tõstaks ka asjaomaste varade ostuhinda. |
| --- | --- |

(72)

Äriühingu Ocean saneerijad pidasid seda summat ebapiisavaks ning Itaalia ametiasutused soovisid kohaldada ülevõtmise suhtes kehtivate Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevate skeemide sätteid: koondatud töötajate mobiilsuse kava mobilita ja koondamiskassat cassa integrazione. Nende sätetega on muu hulgas ette nähtud, et töötuks jäänud töötajaid tööle võtvate äriühingute puhul võib kohaldada sotsiaalmaksuvabastust. Kõnealuste meetmete laiendamise eesmärgiks oli, et kasu, mille ostja meetmest saaks, tõstaks ka asjaomaste varade ostuhinda.

| (73) | Nii kuulutasid Itaalia ametiasutused 14. veebruaril 2003. aastal välja dekreetseaduse, millega nähti ette, et iga saneeritava üle tuhande töötajaga äriühingu varade ostja saab iga ülevõetud töötaja puhul sotsiaalmaksuvabastuse ning täiendava toetuse. Kodumasinatootja Océan SpA omandamisel Brandt Italia poolt 7. märtsil 2003. aastal võis kõnealuse dekreetseadusega kehtestatud režiimi kohaldada. Nii suurendati Brandt Italia poolt väljapakutud ostuhinda maksuvabastuste võrra (hinnanguliselt 8,5 miljonit eurot), mille tulemusel kujunes summaks 18,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(73)

Nii kuulutasid Itaalia ametiasutused 14. veebruaril 2003. aastal välja dekreetseaduse, millega nähti ette, et iga saneeritava üle tuhande töötajaga äriühingu varade ostja saab iga ülevõetud töötaja puhul sotsiaalmaksuvabastuse ning täiendava toetuse. Kodumasinatootja Océan SpA omandamisel Brandt Italia poolt 7. märtsil 2003. aastal võis kõnealuse dekreetseadusega kehtestatud režiimi kohaldada. Nii suurendati Brandt Italia poolt väljapakutud ostuhinda maksuvabastuste võrra (hinnanguliselt 8,5 miljonit eurot), mille tulemusel kujunes summaks 18,5 miljonit eurot.

| (74) | Oma 30. märtsi 2004. aasta otsuses (31) asus komisjon seisukohale, et 14. veebruari 2003. aasta dekreetseadus, mis muudeti 17. aprillil 2003 seaduseks, kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abikava. Pärast kõnealusest komisjoni otsusest teadasaamist taotles Brandt Italia 5. juulil 2004. aastal Brescia kaubanduskohtult soetamishinna viimase osa (5,7 miljoni euro) arestimist samuti pöördus Brandt Italia äriühingu Ocean saneerijate poole, et saada tagasi alusetult ülekantud summa. Brandt Italia asus seisukohale, et Itaalia riik peaks ebaseadusliku abi tagasi nõudma selle tegelikult saajalt. |
| --- | --- |

(74)

Oma 30. märtsi 2004. aasta otsuses (31) asus komisjon seisukohale, et 14. veebruari 2003. aasta dekreetseadus, mis muudeti 17. aprillil 2003 seaduseks, kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abikava. Pärast kõnealusest komisjoni otsusest teadasaamist taotles Brandt Italia 5. juulil 2004. aastal Brescia kaubanduskohtult soetamishinna viimase osa (5,7 miljoni euro) arestimist samuti pöördus Brandt Italia äriühingu Ocean saneerijate poole, et saada tagasi alusetult ülekantud summa. Brandt Italia asus seisukohale, et Itaalia riik peaks ebaseadusliku abi tagasi nõudma selle tegelikult saajalt.

| (75) | Sel põhjusel oli FagorBrandt seisukohal, et isegi kui kõnelusest komisjoni poolt ebaseaduslikuks tunnistatud abist sai kasu Brandt Italia (maksuvabastustest tegelikult kasu saanud äriühing), kanti sellest abist saadud lõplik kasu peaaegu täielikult üle äriühing Ocean saneerijate poolt määratud kreeditoridele, suurendades selleks varade müügihinda (hinda suurendati 8,5 miljonile eurole, kusjuures vastav maksuvabastus hõlmas 8 624 283 eurot). Nii jäid Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et Brandt Italia/FagorBrandti võlg on 124 283 eurot, millele tuleb lisada intressid. |
| --- | --- |

(75)

Sel põhjusel oli FagorBrandt seisukohal, et isegi kui kõnelusest komisjoni poolt ebaseaduslikuks tunnistatud abist sai kasu Brandt Italia (maksuvabastustest tegelikult kasu saanud äriühing), kanti sellest abist saadud lõplik kasu peaaegu täielikult üle äriühing Ocean saneerijate poolt määratud kreeditoridele, suurendades selleks varade müügihinda (hinda suurendati 8,5 miljonile eurole, kusjuures vastav maksuvabastus hõlmas 8 624 283 eurot). Nii jäid Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et Brandt Italia/FagorBrandti võlg on 124 283 eurot, millele tuleb lisada intressid.

| (76) | Itaalia ametiasutused on aga andnud komisjonile infot, mis on sellise arutluskäiguga vastuolus. |
| --- | --- |

(76)

Itaalia ametiasutused on aga andnud komisjonile infot, mis on sellise arutluskäiguga vastuolus.

| (77) | 13. mail 2008 edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile kaks Brescia kohtu otsust. Nendes käsitletakse riikliku sotsiaalkindlustusameti (INPS) ja Brandt Italia vaidlust abisumma (st sotsiaalmaksuvabastuse, millest Brandt Italia kasu sai) suuruse kindlaksmääramise üle. |
| --- | --- |

(77)

13. mail 2008 edastasid Itaalia ametiasutused komisjonile kaks Brescia kohtu otsust. Nendes käsitletakse riikliku sotsiaalkindlustusameti (INPS) ja Brandt Italia vaidlust abisumma (st sotsiaalmaksuvabastuse, millest Brandt Italia kasu sai) suuruse kindlaksmääramise üle.

| (78) | Esimese, 1. veebruari 2008. aasta otsusega, tühistatakse INPSilt Brandt Italiale adresseeritud tagasinõue 18. detsembrist 2007. INPS kaebas selle otsuse edasi. 29. aprillil 2008 tühistas apellatsioonikohus tagasinõude tühistamise. |
| --- | --- |

(78)

Esimese, 1. veebruari 2008. aasta otsusega, tühistatakse INPSilt Brandt Italiale adresseeritud tagasinõue 18. detsembrist 2007. INPS kaebas selle otsuse edasi. 29. aprillil 2008 tühistas apellatsioonikohus tagasinõude tühistamise.

| (79) | Kolmas otsus pärineb 8. juulist 2008 ja see edastati komisjonile 20. oktoobril 2008. Asjas tehti otsus INPSi kasuks ja Brandt Italia pidi abi täielikult tagasi maksma. Brandt Italiale edastati otsus 15. septembril 2008. |
| --- | --- |

(79)

Kolmas otsus pärineb 8. juulist 2008 ja see edastati komisjonile 20. oktoobril 2008. Asjas tehti otsus INPSi kasuks ja Brandt Italia pidi abi täielikult tagasi maksma. Brandt Italiale edastati otsus 15. septembril 2008.

| (80) | Komisjon peab seega kõnealuse teabe põhjal kindlaks määrama Brandt Italia/FagorBrandti poolt tagastatava abisumma 21. oktoobri 2008. aasta seisuga. Seejuures võtab komisjon arvesse, et Brescia kohtu 8. juuli 2008. aasta otsuse kohaselt pidi Brandt Italia tagasi maksma 8 890 878,02 eurot. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon peab seega kõnealuse teabe põhjal kindlaks määrama Brandt Italia/FagorBrandti poolt tagastatava abisumma 21. oktoobri 2008. aasta seisuga. Seejuures võtab komisjon arvesse, et Brescia kohtu 8. juuli 2008. aasta otsuse kohaselt pidi Brandt Italia tagasi maksma 8 890 878,02 eurot.

| (81) | Komisjon on aga seisukohal, et sellest summast tuleb lahutada arestitud summa, st 5,7 miljonit eurot. Brandt Italia ei ole saanud seda summat kasutada alates 5. juulist 2004, mil Brescia kaubanduskohus langetas otsuse selle summa ajutise arestimise kohta. Kõnealune kohtuotsus võeti vastu komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuse alusel ja summa arestiti ennetava meetmena selle tagasinõudmise vältimiseks. Seega oli võimalik 21. oktoobri 2008. aasta seisuga eeldada, et kõnealune summa oli mõeldud osa kõnealuse abi tagasimaksmiseks. Sellist järeldust toetavad järgmised asjaolud:






  — | komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuse põhjenduses 18 on täpsustatud, et ebaseaduslikuks tunnistatud abi võivad saada nii raskustes ettevõtete ostjad kui ka raskustes ettevõtjad ise. Teisisõnu oli prognoositav, et vähemalt osa abist nõutakse tagasi äriühingult Ocean; |
| --- | --- | --- |

(81)

Komisjon on aga seisukohal, et sellest summast tuleb lahutada arestitud summa, st 5,7 miljonit eurot. Brandt Italia ei ole saanud seda summat kasutada alates 5. juulist 2004, mil Brescia kaubanduskohus langetas otsuse selle summa ajutise arestimise kohta. Kõnealune kohtuotsus võeti vastu komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuse alusel ja summa arestiti ennetava meetmena selle tagasinõudmise vältimiseks. Seega oli võimalik 21. oktoobri 2008. aasta seisuga eeldada, et kõnealune summa oli mõeldud osa kõnealuse abi tagasimaksmiseks. Sellist järeldust toetavad järgmised asjaolud:

—

komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuse põhjenduses 18 on täpsustatud, et ebaseaduslikuks tunnistatud abi võivad saada nii raskustes ettevõtete ostjad kui ka raskustes ettevõtjad ise. Teisisõnu oli prognoositav, et vähemalt osa abist nõutakse tagasi äriühingult Ocean;

| — | Brescia kohtu 8. juuli 2008. aasta otsuses on osutatud kõnealuse arestitud summa olemasolule arestitud arvel ja peetud „ilmselgeks”, et seda summat võiks kasutada INPSi nõude osaliseks rahuldamiseks. |
| --- | --- |

—

Brescia kohtu 8. juuli 2008. aasta otsuses on osutatud kõnealuse arestitud summa olemasolule arestitud arvel ja peetud „ilmselgeks”, et seda summat võiks kasutada INPSi nõude osaliseks rahuldamiseks.

| (82) | Seega võttes arvesse põhjendusi (76) kuni (81), on komisjon seisukohal, et Itaalia abi lõplik summa on käesoleva analüüsi puhul 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse jooksvad intressid kuni 21. oktoobrini 2008. |
| --- | --- |

(82)

Seega võttes arvesse põhjendusi (76) kuni (81), on komisjon seisukohal, et Itaalia abi lõplik summa on käesoleva analüüsi puhul 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse jooksvad intressid kuni 21. oktoobrini 2008.

| (83) | Intresside osas on komisjon seisukohal, et nende summa kindlaksmääramise kuupäev ei ole abi tegeliku tagasimaksmise kuupäev, vaid tühistatud otsuse vastuvõtmise kuupäev, kuna antud juhul analüüsib komisjon Prantsusmaa abi kokkusobivust siseturuga kuni 21. oktoobrini 2008. 21. oktoobril 2008 kumuleerus Prantsusmaa abi Itaalia abiga, hõlmates selle kuupäevani ka jooksvat intressi. Nii peab komisjon arvesse võtma nende üksikasjade kumuleerumist, ega saa summale lisada jooksvat intressi tegeliku tagasimaksmise päevani. |
| --- | --- |

(83)

Intresside osas on komisjon seisukohal, et nende summa kindlaksmääramise kuupäev ei ole abi tegeliku tagasimaksmise kuupäev, vaid tühistatud otsuse vastuvõtmise kuupäev, kuna antud juhul analüüsib komisjon Prantsusmaa abi kokkusobivust siseturuga kuni 21. oktoobrini 2008. 21. oktoobril 2008 kumuleerus Prantsusmaa abi Itaalia abiga, hõlmates selle kuupäevani ka jooksvat intressi. Nii peab komisjon arvesse võtma nende üksikasjade kumuleerumist, ega saa summale lisada jooksvat intressi tegeliku tagasimaksmise päevani.

| (84) | Eelis, mille andis 21. oktoobrist 2008 kuni tagasimaksmise kuupäevani arvestatud jooksev intress, tühistatakse ja kõnealuste intressidena saadud summa tuleb tagasi maksta. |
| --- | --- |

(84)

Eelis, mille andis 21. oktoobrist 2008 kuni tagasimaksmise kuupäevani arvestatud jooksev intress, tühistatakse ja kõnealuste intressidena saadud summa tuleb tagasi maksta.

| (85) | Lisaks Prantsusmaa ametiasutuste antud 31 miljoni euro suurusele abile sai FagorBrandt seega kasutada 3 190 878,02 euro suurust summat (millele lisanduvad intressid). Sellel eelisel on konkreetne mõju konkurentsile: ettevõtjal oli täiendavaid vahendeid, mida tal ei oleks tavapärastel turutingimustel (st siseturuga kokkusobimatu Itaalia abi puudumise korral) olnud. |
| --- | --- |

(85)

Lisaks Prantsusmaa ametiasutuste antud 31 miljoni euro suurusele abile sai FagorBrandt seega kasutada 3 190 878,02 euro suurust summat (millele lisanduvad intressid). Sellel eelisel on konkreetne mõju konkurentsile: ettevõtjal oli täiendavaid vahendeid, mida tal ei oleks tavapärastel turutingimustel (st siseturuga kokkusobimatu Itaalia abi puudumise korral) olnud.

| (86) | Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 23 ja Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsuse kohaselt kavatseb komisjon Itaalia abi ja ümberkorraldamisabi kumulatiivset mõju analüüsida viimati nimetatud abi siseturuga kokkusobivuse analüüsi raames. |
| --- | --- |

(86)

Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 23 ja Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsuse kohaselt kavatseb komisjon Itaalia abi ja ümberkorraldamisabi kumulatiivset mõju analüüsida viimati nimetatud abi siseturuga kokkusobivuse analüüsi raames.

| (87) | Sellise kumulatiivse mõju analüüsimiseks peab komisjon kontrollima kaht asja. Ühest küljest peab komisjon kontrollima, kas kompensatsioonimeetmed (vt põhjendus 89 ja järgnevad (jj), eelkõige (118) jj) tasakaalustavad FagorBrandti täiendavate vahendite poolt konkurentsile tekitatud kahju. Teisest küljest peab komisjon kontrollima, et abisaaja omaosaluse hulka ei kuuluks ükski abikomponent (vt põhjendus (154) jj). Tegelikkuses ei ole võimalik välistada, et kõnealune summa sisaldub ettevõtja poolt kavandatud omaosaluses. |
| --- | --- |

(87)

Sellise kumulatiivse mõju analüüsimiseks peab komisjon kontrollima kaht asja. Ühest küljest peab komisjon kontrollima, kas kompensatsioonimeetmed (vt põhjendus 89 ja järgnevad (jj), eelkõige (118) jj) tasakaalustavad FagorBrandti täiendavate vahendite poolt konkurentsile tekitatud kahju. Teisest küljest peab komisjon kontrollima, et abisaaja omaosaluse hulka ei kuuluks ükski abikomponent (vt põhjendus (154) jj). Tegelikkuses ei ole võimalik välistada, et kõnealune summa sisaldub ettevõtja poolt kavandatud omaosaluses.

| (88) | Sellise topeltkontrolli korral võib komisjon kehtestada kõnealusele liikmesriigile uusi tingimusi, mis ei sõltu liikmesriigi ettepanekutest (praegusel juhul ei saa komisjon arvesse võtta pärast 21. oktoobrit 2008 tehtud ettepanekuid). Ümberkorraldamisabi suuniste punktis 46 on sätestatud, et „Kui asjaomane liikmesriik ei ole selliseid sätteid vastu võtnud, võib komisjon lisaks kehtestada vajalikuks peetavad tingimused ja kohustused tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral.” |
| --- | --- |

(88)

Sellise topeltkontrolli korral võib komisjon kehtestada kõnealusele liikmesriigile uusi tingimusi, mis ei sõltu liikmesriigi ettepanekutest (praegusel juhul ei saa komisjon arvesse võtta pärast 21. oktoobrit 2008 tehtud ettepanekuid). Ümberkorraldamisabi suuniste punktis 46 on sätestatud, et „Kui asjaomane liikmesriik ei ole selliseid sätteid vastu võtnud, võib komisjon lisaks kehtestada vajalikuks peetavad tingimused ja kohustused tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral.”

6.5.   Põhjendamatute konkurentsikahjustuste vältimine

6.5.1.   Kompensatsioonimeetmete vajalikkuse analüüs

| (89) | Ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 38 on ette nähtud, et ümberkorraldamisabi heakskiitmiseks komisjoni poolt tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, millega vähendatakse negatiivset mõju kaubandustingimustele. Vastasel juhul tuleb abi lugeda ühishuvidega vastuolus olevaks ja siseturuga kokkusobimatuks. See tingimus väljendub sageli äriühingu esindatuse piiramises asjaomasel turul või asjaomastel turgudel ümberkorraldamise jooksul. |
| --- | --- |

(89)

Ümberkorraldamisabi suuniste punktiga 38 on ette nähtud, et ümberkorraldamisabi heakskiitmiseks komisjoni poolt tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, millega vähendatakse negatiivset mõju kaubandustingimustele. Vastasel juhul tuleb abi lugeda ühishuvidega vastuolus olevaks ja siseturuga kokkusobimatuks. See tingimus väljendub sageli äriühingu esindatuse piiramises asjaomasel turul või asjaomastel turgudel ümberkorraldamise jooksul.

| (90) | Teatises kinnitas Prantsusmaa, et kompensatsioonimeetmeid ei ole kõnealuse juhtumi puhul vaja, seda eelkõige põhjusel, et abil ei ole liigset konkurentsi moonutavat mõju. Menetluse algatamise otsuse punktides 37, 38 ja 40 selgitas komisjon lühidalt selle väite ümberlükkamise põhjuseid. |
| --- | --- |

(90)

Teatises kinnitas Prantsusmaa, et kompensatsioonimeetmeid ei ole kõnealuse juhtumi puhul vaja, seda eelkõige põhjusel, et abil ei ole liigset konkurentsi moonutavat mõju. Menetluse algatamise otsuse punktides 37, 38 ja 40 selgitas komisjon lühidalt selle väite ümberlükkamise põhjuseid.

| (91) | Järgnevates põhjendustes selgitab komisjon pikemalt, miks tema arvates abi konkurentsi moonutab ja miks on vaja rakendada kompensatsioonimeetmeid vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste väitele. |
| --- | --- |

(91)

Järgnevates põhjendustes selgitab komisjon pikemalt, miks tema arvates abi konkurentsi moonutab ja miks on vaja rakendada kompensatsioonimeetmeid vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste väitele.

| (92) | Nagu juba kirjeldatud, tegeleb FagorBrandt suurte kodumasinate tootmise ja turustajatele müümise, mitte turustamise ja jaemüügiga. Komisjon leidis varasemate kogemuste põhjal, et suurte kodumasinate turg hõlmab vähemalt Euroopa Liitu, arvestades eelkõige turuletuleku takistuste puudumist, tehnilist ühtlust ja võrdlemisi madalaid veokulusid (32). FagorBrandti esitatud andmed ja kahe konkurendi esitatud märkused kinnitavad, et turg hõlmab geograafiliselt Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(92)

Nagu juba kirjeldatud, tegeleb FagorBrandt suurte kodumasinate tootmise ja turustajatele müümise, mitte turustamise ja jaemüügiga. Komisjon leidis varasemate kogemuste põhjal, et suurte kodumasinate turg hõlmab vähemalt Euroopa Liitu, arvestades eelkõige turuletuleku takistuste puudumist, tehnilist ühtlust ja võrdlemisi madalaid veokulusid (32). FagorBrandti esitatud andmed ja kahe konkurendi esitatud märkused kinnitavad, et turg hõlmab geograafiliselt Euroopa Liitu.

| (93) | Komisjon leidis, et ümberkorraldamisabi moonutab oma olemuselt konkurentsi, vältides abi saaja turult lahkumist ja pidurdades sellega konkureerivate äriühingute arengut. See on vastuolus vähem tõhusate äriühingute turult lahkumisega, mis on ümberkorraldamisabi suuniste punkti 4 kohaselt „turu toimimise tavapärane osa”. Teatatud abi, mida antakse FagorBrandtile, moonutab seega konkurentsi. Komisjon märgib siiski, et järgmised asjaolud vähendavad konkurentsi moonutamise ulatust. Esiteks on FagorBrandti osa Euroopa suurte kodumasinate turul maksimaalselt [0–5] % (33). Teiseks on FagorBrandtil asjaomasel turul neli konkurenti, kelle turuosa on vähemalt 10 % (Indesit, Whirpool, BSH ja Electrolux) (34). Anonüümseks jääda soovinud konkurent tunnistab, et FagorBrandt on Euroopas suhteliselt väike turuosaline (vt eespool kõnealuse konkurendi esitatud kahtlusi seoses äriühingu elujõulisuse taastamisega tema väiksuse tõttu), kelle turuosa väheneb (35). Kolmandaks on abi summa väike, võrreldes FagorBrandti Euroopa käibega (abi ulatub 4 %ni 2007. aasta käibest) ja eriti väike võrreldes nelja peamise turuosalisega käibega, mis ületab FagorBrandti oma (36). |
| --- | --- |

(93)

Komisjon leidis, et ümberkorraldamisabi moonutab oma olemuselt konkurentsi, vältides abi saaja turult lahkumist ja pidurdades sellega konkureerivate äriühingute arengut. See on vastuolus vähem tõhusate äriühingute turult lahkumisega, mis on ümberkorraldamisabi suuniste punkti 4 kohaselt „turu toimimise tavapärane osa”. Teatatud abi, mida antakse FagorBrandtile, moonutab seega konkurentsi. Komisjon märgib siiski, et järgmised asjaolud vähendavad konkurentsi moonutamise ulatust. Esiteks on FagorBrandti osa Euroopa suurte kodumasinate turul maksimaalselt [0–5] % (33). Teiseks on FagorBrandtil asjaomasel turul neli konkurenti, kelle turuosa on vähemalt 10 % (Indesit, Whirpool, BSH ja Electrolux) (34). Anonüümseks jääda soovinud konkurent tunnistab, et FagorBrandt on Euroopas suhteliselt väike turuosaline (vt eespool kõnealuse konkurendi esitatud kahtlusi seoses äriühingu elujõulisuse taastamisega tema väiksuse tõttu), kelle turuosa väheneb (35). Kolmandaks on abi summa väike, võrreldes FagorBrandti Euroopa käibega (abi ulatub 4 %ni 2007. aasta käibest) ja eriti väike võrreldes nelja peamise turuosalisega käibega, mis ületab FagorBrandti oma (36).

| (94) | Eelmises põhjenduses analüüsiti abist tingitud konkurentsimoonutust. Lisaks tuleb vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktile 38, mis omakorda viitab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c, analüüsida põhjalikult abi negatiivset mõju liikmesriikide vahelise kaubanduse tingimustele. Nagu menetluse algatamise otsuse punktis 38 märgitud, kahjustab abi majandustegevuse jaotumist liikmesriikide vahel ja seega nendevahelist kaubandust. Suurem osa FagorBrandti tootmistegevusest ja töötajatest asub Prantsusmaal. ([80–100] % äriühingu tootmismahust tuleb Prantsusmaalt). Prantsusmaa valitsuse abita lahkuks FagorBrandt kiiresti turult. FagorBrandti tehastes valmistatud tooted konkureerivad peamiselt nende toodetega, mida konkurendid valmistavad muudes liikmesriikides (37). Järelikult võimaldaks FagorBrandti turult lahkumine Euroopa konkurentidel märgatavalt suurendada müüki ja seega tootmist. Abi eesmärk on säilitada tootmine Prantsusmaal, selle asemel, et see mujale Euroopasse üle viia. Seega on abil ebasoovitav mõju kaubandustingimustele, vähendades teistes liikmesriikides tegutsevate konkurentide ekspordivõimalusi Prantsusmaale (38). Abi vähendab samuti müügivõimalusi riikides, kuhu FagorBrandt jätkab oma toodete eksporti. Arvestades FagorBrandti suurust ja töötajate arvu, tuleb järeldada, et mõju kaubandusele on arvestatav. |
| --- | --- |

(94)

Eelmises põhjenduses analüüsiti abist tingitud konkurentsimoonutust. Lisaks tuleb vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktile 38, mis omakorda viitab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c, analüüsida põhjalikult abi negatiivset mõju liikmesriikide vahelise kaubanduse tingimustele. Nagu menetluse algatamise otsuse punktis 38 märgitud, kahjustab abi majandustegevuse jaotumist liikmesriikide vahel ja seega nendevahelist kaubandust. Suurem osa FagorBrandti tootmistegevusest ja töötajatest asub Prantsusmaal. ([80–100] % äriühingu tootmismahust tuleb Prantsusmaalt). Prantsusmaa valitsuse abita lahkuks FagorBrandt kiiresti turult. FagorBrandti tehastes valmistatud tooted konkureerivad peamiselt nende toodetega, mida konkurendid valmistavad muudes liikmesriikides (37). Järelikult võimaldaks FagorBrandti turult lahkumine Euroopa konkurentidel märgatavalt suurendada müüki ja seega tootmist. Abi eesmärk on säilitada tootmine Prantsusmaal, selle asemel, et see mujale Euroopasse üle viia. Seega on abil ebasoovitav mõju kaubandustingimustele, vähendades teistes liikmesriikides tegutsevate konkurentide ekspordivõimalusi Prantsusmaale (38). Abi vähendab samuti müügivõimalusi riikides, kuhu FagorBrandt jätkab oma toodete eksporti. Arvestades FagorBrandti suurust ja töötajate arvu, tuleb järeldada, et mõju kaubandusele on arvestatav.

| (95) | Eeltoodud analüüsi põhjal on komisjon seisukohal, et vaja on tegelikke (st olulisi), kuid piiratud ulatusega kompensatsioonimeetmeid. |
| --- | --- |

(95)

Eeltoodud analüüsi põhjal on komisjon seisukohal, et vaja on tegelikke (st olulisi), kuid piiratud ulatusega kompensatsioonimeetmeid.

6.5.2.   Rakendatud meetmete analüüs

| (96) | Menetluse algatamise otsuse punktis 39 kahtles komisjon selles, kas Prantsusmaa ametiasutuste teatatud meetmeid võib pidada kompensatsioonimeetmeteks. Ümberkorraldamisabi suuniste punktis 40 on osutatud, et „Kompensatsioonimeetmete hindamise eesmärgil ei loeta tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kustutamisi ja kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on igal juhul tarvilikud elujõulisuse taastamiseks”. Prantsusmaa ametiasutuste kirjeldatud meetmed näivad aga kõik kuuluvat selle erandi alla. Ametliku uurimismenetluse käigus kordas Prantsusmaa, et ta peab sügavkülmutuskirstude ja mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise peatamist ja Brandt Componentsi müüki kolmeks sobivaks kompensatsioonimeetmeks. Komisjon asus neid meetmeid üksikasjalikult analüüsima ja tegi järgmised järeldused. |
| --- | --- |

(96)

Menetluse algatamise otsuse punktis 39 kahtles komisjon selles, kas Prantsusmaa ametiasutuste teatatud meetmeid võib pidada kompensatsioonimeetmeteks. Ümberkorraldamisabi suuniste punktis 40 on osutatud, et „Kompensatsioonimeetmete hindamise eesmärgil ei loeta tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kustutamisi ja kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on igal juhul tarvilikud elujõulisuse taastamiseks”. Prantsusmaa ametiasutuste kirjeldatud meetmed näivad aga kõik kuuluvat selle erandi alla. Ametliku uurimismenetluse käigus kordas Prantsusmaa, et ta peab sügavkülmutuskirstude ja mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise peatamist ja Brandt Componentsi müüki kolmeks sobivaks kompensatsioonimeetmeks. Komisjon asus neid meetmeid üksikasjalikult analüüsima ja tegi järgmised järeldused.

| (97) | Seoses sügavkülmutuskirste valmistava tehase sulgemisega 2005. aastal (Lesquini tehas) osutas Prantsusmaa 6. augusti 2007. aasta teatises, et selle tehase võimsus, kus toodetakse kogu FagorBrandti kontsernile sügavkülmutuskirste ja veinikappe, ei võimalda enam katta muutuvkulusid ega üldkulusid ja põhjustas 2004. aastal tegevuskahjumi 5,8 miljonit eurot. On selge, et asjaomasel juhul suleti kahjumiga tehas elujõulisuse taastamiseks (39) ja et ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 kohaselt ei saa seda pidada kompensatsioonimeetmeks. |
| --- | --- |

(97)

Seoses sügavkülmutuskirste valmistava tehase sulgemisega 2005. aastal (Lesquini tehas) osutas Prantsusmaa 6. augusti 2007. aasta teatises, et selle tehase võimsus, kus toodetakse kogu FagorBrandti kontsernile sügavkülmutuskirste ja veinikappe, ei võimalda enam katta muutuvkulusid ega üldkulusid ja põhjustas 2004. aastal tegevuskahjumi 5,8 miljonit eurot. On selge, et asjaomasel juhul suleti kahjumiga tehas elujõulisuse taastamiseks (39) ja et ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 kohaselt ei saa seda pidada kompensatsioonimeetmeks.

| (98) | Mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise peatamisega Azenay tehases lõpetati kahjumlik tegevus, mis oli vajalik elujõulisuse taastamiseks, mida Prantsusmaa ametiasutused on oma märkustes ka selgesõnaliselt kinnitanud (40). Selle tegevuse kahjumlikkus ei ole üllatav, arvestades et mitte-integreeritavad mikrolaineahjud jäävad sellesse turuvaldkonda, kus üha suurem osa on odava tootmisega riikidest pärit toodangul (41). Azenay tehas kaotas olulised mikrolaineahjude tootmise lepingud teistele kontsernidele (42). Järelikult ei saa seda meedet ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 alusel pidada kompensatsioonimeetmeks. |
| --- | --- |

(98)

Mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise peatamisega Azenay tehases lõpetati kahjumlik tegevus, mis oli vajalik elujõulisuse taastamiseks, mida Prantsusmaa ametiasutused on oma märkustes ka selgesõnaliselt kinnitanud (40). Selle tegevuse kahjumlikkus ei ole üllatav, arvestades et mitte-integreeritavad mikrolaineahjud jäävad sellesse turuvaldkonda, kus üha suurem osa on odava tootmisega riikidest pärit toodangul (41). Azenay tehas kaotas olulised mikrolaineahjude tootmise lepingud teistele kontsernidele (42). Järelikult ei saa seda meedet ümberkorraldamisabi suuniste punkti 40 alusel pidada kompensatsioonimeetmeks.

| (99) | Kuid märtsis 2004 loovutas äriühing tütarettevõtja Brandt Components (Neversi tehas) Austria kontsernile ATB 3 miljoni euro eest. Tegemist ei ole seega ei raamatupidamisest kustutamise (43) ega tegevuse lõpetamisega. Seega ei ole osutatud meetme arvestamine ümberkorraldamisabi suuniste punktis 40 sätestatu kohaselt välistatud. Märtsis 2004 loobutud tegevuse (44) käive oli 2003. aastal 35,4 miljonit eurot, mis vastab 4 % äriühingu 2003. aasta käibest ja selle raames oli hõivatud 306 töötajat, kes moodustasid 6 % äriühingu töötajatest. Brandt Components tegeles pesumasinate mootorite kavandamise, arendamise, tootmise ja turustamisega. Selle loovutamisega vähenes äriühingu osa pesumasinate koostisosade turul. |
| --- | --- |

(99)

Kuid märtsis 2004 loovutas äriühing tütarettevõtja Brandt Components (Neversi tehas) Austria kontsernile ATB 3 miljoni euro eest. Tegemist ei ole seega ei raamatupidamisest kustutamise (43) ega tegevuse lõpetamisega. Seega ei ole osutatud meetme arvestamine ümberkorraldamisabi suuniste punktis 40 sätestatu kohaselt välistatud. Märtsis 2004 loobutud tegevuse (44) käive oli 2003. aastal 35,4 miljonit eurot, mis vastab 4 % äriühingu 2003. aasta käibest ja selle raames oli hõivatud 306 töötajat, kes moodustasid 6 % äriühingu töötajatest. Brandt Components tegeles pesumasinate mootorite kavandamise, arendamise, tootmise ja turustamisega. Selle loovutamisega vähenes äriühingu osa pesumasinate koostisosade turul.

| (100) | Viimati nimetatud meedet ei saa sellest hoolimata lugeda põhjendatud kompensatsioonimeetmeks. Brandt Components müüdi tõesti ligikaudu kolm ja pool aastat enne kõnealusest abist teatamist. Teisest küljest ei vähenda see meede FagorBrandti osa suurte kodumasinate turul (45), mis on peamine turg, kus äriühing tegevust jätkab. Nii ei olnud ega saanud olla osutatud meetme eesmärk nende konkurentsimoonutuste vähendamine, mille tingis kavandatud abi. |
| --- | --- |

(100)

Viimati nimetatud meedet ei saa sellest hoolimata lugeda põhjendatud kompensatsioonimeetmeks. Brandt Components müüdi tõesti ligikaudu kolm ja pool aastat enne kõnealusest abist teatamist. Teisest küljest ei vähenda see meede FagorBrandti osa suurte kodumasinate turul (45), mis on peamine turg, kus äriühing tegevust jätkab. Nii ei olnud ega saanud olla osutatud meetme eesmärk nende konkurentsimoonutuste vähendamine, mille tingis kavandatud abi.

6.5.3.   Prantsusmaa ametiasutuste esitatud kompensatsioonimeetmed

| (101) | Vastuseks menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustele kompensatsioonimeetmete ebapiisavuse kohta pakkusid Prantsusmaa ametiasutused välja külmutusseadmete ja Vedette’i kaubamärgi toiduvalmistamisseadmete turustamise peatamise viieks aastaks. Lisaks pakkusid nad välja Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamise, st kaubamärgi [...] loovutamise. |
| --- | --- |

(101)

Vastuseks menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustele kompensatsioonimeetmete ebapiisavuse kohta pakkusid Prantsusmaa ametiasutused välja külmutusseadmete ja Vedette’i kaubamärgi toiduvalmistamisseadmete turustamise peatamise viieks aastaks. Lisaks pakkusid nad välja Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamise, st kaubamärgi [...] loovutamise.

| (102) | Nagu eelnevalt märgitud, realiseeris FagorBrandt [50–80] % oma toodete müügist Prantsusmaa turul, kus äriühingu turuosa väärtus ulatus 2006. aastal [10–20] % ja maht [10–20] %. Kui FagorBrandt oleks tegevuse lõpetanud, oleks sellest saanud kasu tema konkurendid Prantsusmaa turul, kes oleksid seega saanud müüki suurendada. Neid äriühinguid mõjutaks FagorBrandti püsimajäämine abi toel kõige rohkem. Seevastu FagorBrandti müük Itaalia turul on väga piiratud. Seepärast eelistab komisjon kompensatsioonimeetmena Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamist [...] kaubamärgi loovutamise asemel; Vedette'i kaubamärgi tooteid (46) turustatakse vaid Prantsusmaa turul, kuid [...] kaubamärgi tooteid müüakse peamiselt [...]. |
| --- | --- |

(102)

Nagu eelnevalt märgitud, realiseeris FagorBrandt [50–80] % oma toodete müügist Prantsusmaa turul, kus äriühingu turuosa väärtus ulatus 2006. aastal [10–20] % ja maht [10–20] %. Kui FagorBrandt oleks tegevuse lõpetanud, oleks sellest saanud kasu tema konkurendid Prantsusmaa turul, kes oleksid seega saanud müüki suurendada. Neid äriühinguid mõjutaks FagorBrandti püsimajäämine abi toel kõige rohkem. Seevastu FagorBrandti müük Itaalia turul on väga piiratud. Seepärast eelistab komisjon kompensatsioonimeetmena Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamist [...] kaubamärgi loovutamise asemel; Vedette'i kaubamärgi tooteid (46) turustatakse vaid Prantsusmaa turul, kuid [...] kaubamärgi tooteid müüakse peamiselt [...].

| (103) | Seega tuleb täiendavate kompensatsioonimeetmete piisavuse kindlakstegemiseks analüüsida ka nende ulatust. |
| --- | --- |

(103)

Seega tuleb täiendavate kompensatsioonimeetmete piisavuse kindlakstegemiseks analüüsida ka nende ulatust.

| (104) | Vedette'i kaubamärgi külmutusseadmete (külmutuskapid ja sügavkülmutuskapid) müügi maht oli 2007. aastal [10–20] miljonit eurot, seega [0–5] % FagorBrandti kontserni käibest. |
| --- | --- |

(104)

Vedette'i kaubamärgi külmutusseadmete (külmutuskapid ja sügavkülmutuskapid) müügi maht oli 2007. aastal [10–20] miljonit eurot, seega [0–5] % FagorBrandti kontserni käibest.

| (105) | Külmutusseadmete turustamise peatamine viieks aastaks võimaldab Prantsusmaa turul tegutsevatel konkurentidel tugevdada positsiooni külmutusseadmete sektoris. GfK 2007. aasta uuringu alusel on [...] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid külmutuskappide turul Prantsusmaal Whirpool ([...] %), Indesit ([...] %) ja Electrolux ([...] %). Sügavkülmutuskappide turul on FagorBrandti ([...] %) peamised konkurendid Whirpool ([...] %), Liebherr ([...] %) ja Electrolux ([...] %). |
| --- | --- |

(105)

Külmutusseadmete turustamise peatamine viieks aastaks võimaldab Prantsusmaa turul tegutsevatel konkurentidel tugevdada positsiooni külmutusseadmete sektoris. GfK 2007. aasta uuringu alusel on [...] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid külmutuskappide turul Prantsusmaal Whirpool ([...] %), Indesit ([...] %) ja Electrolux ([...] %). Sügavkülmutuskappide turul on FagorBrandti ([...] %) peamised konkurendid Whirpool ([...] %), Liebherr ([...] %) ja Electrolux ([...] %).

| (106) | Vedette'i kaubamärgi toiduvalmistusseadmete müügi maht oli 2007. aastal [5–10] miljonit eurot, seega [0–5] % FagorBrandti kontserni käibest. |
| --- | --- |

(106)

Vedette'i kaubamärgi toiduvalmistusseadmete müügi maht oli 2007. aastal [5–10] miljonit eurot, seega [0–5] % FagorBrandti kontserni käibest.

| (107) | Toiduvalmistusseadmete turustamise peatamine viieks aastaks võimaldab konkurentidel tugevdada positsiooni toiduvalmistusseadmete sektoris. GfK 2007. aasta uuringu alusel on [...] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid toiduvalmistusseadmete turul Prantsusmaal Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) ja Candy ([...] %). |
| --- | --- |

(107)

Toiduvalmistusseadmete turustamise peatamine viieks aastaks võimaldab konkurentidel tugevdada positsiooni toiduvalmistusseadmete sektoris. GfK 2007. aasta uuringu alusel on [...] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid toiduvalmistusseadmete turul Prantsusmaal Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) ja Candy ([...] %).

| (108) | Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate müügi maht oli 2007. aastal [5–10] miljonit eurot, seega [0–5] % FagorBrandti kontserni käibest. |
| --- | --- |

(108)

Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate müügi maht oli 2007. aastal [5–10] miljonit eurot, seega [0–5] % FagorBrandti kontserni käibest.

| (109) | GfK 2007. aasta uuringu alusel on [...] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid nõudepesumasinate turul Prantsusmaal BSH ([...] %), Whirpool ([...] %) ja Electrolux ([...] %). Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamine võimaldaks konkurentidel tugevdada turupositsiooni. |
| --- | --- |

(109)

GfK 2007. aasta uuringu alusel on [...] % turuosaga FagorBrandti peamised konkurendid nõudepesumasinate turul Prantsusmaal BSH ([...] %), Whirpool ([...] %) ja Electrolux ([...] %). Vedette'i kaubamärgi nõudepesumasinate turustamise peatamine võimaldaks konkurentidel tugevdada turupositsiooni.

| (110) | Vedette'i kaubamärgi tooted, mille turustamine peatatakse, moodustavad [0–5] % kontserni käibest (47). Prantsusmaa ametiasutused osutasid, et seetõttu on tarvis teha äriühingus [...] märkimisväärseid kohandusi. |
| --- | --- |

(110)

Vedette'i kaubamärgi tooted, mille turustamine peatatakse, moodustavad [0–5] % kontserni käibest (47). Prantsusmaa ametiasutused osutasid, et seetõttu on tarvis teha äriühingus [...] märkimisväärseid kohandusi.

6.5.4.   Kokkuvõte Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmetest ja täiendava kompensatsioonimeetme määramine komisjoni poolt

| (111) | Kavandatud kompensatsioonimeetmeteks on teatavate Vedette'i kaubamärgi toodete (toiduvalmistus- ja külmutusseadmed ning nõudepesumasinad) turustamise peatamine viieks aastaks (48) ja Brandt Componentsi loovutamine. Tegemist on turuosa reaalse (st olulise), kuid piiratud vähendamisega. |
| --- | --- |

(111)

Kavandatud kompensatsioonimeetmeteks on teatavate Vedette'i kaubamärgi toodete (toiduvalmistus- ja külmutusseadmed ning nõudepesumasinad) turustamise peatamine viieks aastaks (48) ja Brandt Componentsi loovutamine. Tegemist on turuosa reaalse (st olulise), kuid piiratud vähendamisega.

| (112) | Komisjon on siiski seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud ja kaubamärgile Vedette suunatud kompensatsioonimeede on ainus põhjendatud kompensatsioonimeede ja et sellest ei piisa. Seetõttu otsustab komisjon pikendada abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise eeltingimusena Vedette'i kaubamärgi toodete turustamise peatamist kolme täiendava aasta võrra. Kuna kavandatud keelu kestus on viis aastat ja seda pikendatakse kolme aasta võrra, kestab keeld kokku kaheksa aastat. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon on siiski seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud ja kaubamärgile Vedette suunatud kompensatsioonimeede on ainus põhjendatud kompensatsioonimeede ja et sellest ei piisa. Seetõttu otsustab komisjon pikendada abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise eeltingimusena Vedette'i kaubamärgi toodete turustamise peatamist kolme täiendava aasta võrra. Kuna kavandatud keelu kestus on viis aastat ja seda pikendatakse kolme aasta võrra, kestab keeld kokku kaheksa aastat.

| (113) | 21. oktoobril 2008 komisjoni käsutuses olnud teabe põhjal võib selle kompensatsioonimeetme mõju käibe vähenemisele hinnata kahel viisil vastavalt allpool esitatud tabelile 2 (49).

  Tabel 2














  Miljonites eurodes | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FagorBrandti käive | [900–1 200] | [900–1 200] | [900–1 200] | [900–1 200] | [900–1 200] | [900–1 200] | [900–1 200] | [900–1 200] |
| Meetme mõju, julge prognoos | – [40–60] | – [40–60] | – [40–60] | – [40–60] | – [40–60] | – [40–60] | – [40–60] | – [40–60] |
| Meetme mõju, konservatiivne prognoos | – [55–75] | – [55–75] | – [55–75] | – [55–75] | – [55–75] | – [55–75] | – [55–75] | – [55–75] |

(113)

21. oktoobril 2008 komisjoni käsutuses olnud teabe põhjal võib selle kompensatsioonimeetme mõju käibe vähenemisele hinnata kahel viisil vastavalt allpool esitatud tabelile 2 (49).

Tabel 2

Miljonites eurodes

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

FagorBrandti käive

[900–1 200]

[900–1 200]

[900–1 200]

[900–1 200]

[900–1 200]

[900–1 200]

[900–1 200]

[900–1 200]

Meetme mõju, julge prognoos

– [40–60]

– [40–60]

– [40–60]

– [40–60]

– [40–60]

– [40–60]

– [40–60]

– [40–60]

Meetme mõju, konservatiivne prognoos

– [55–75]

– [55–75]

– [55–75]

– [55–75]

– [55–75]

– [55–75]

– [55–75]

– [55–75]

| (114) | Tabeli 2 andmed 2009.–2012. aasta kohta on esitatud Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti poolt ning need käsitlevad Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti kavandatud kompensatsioonimeetmeid (vt selle mõju kohta ka põhjendused (143) jj). |
| --- | --- |

(114)

Tabeli 2 andmed 2009.–2012. aasta kohta on esitatud Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti poolt ning need käsitlevad Prantsusmaa ametiasutuste ja FagorBrandti kavandatud kompensatsioonimeetmeid (vt selle mõju kohta ka põhjendused (143) jj).

| (115) | Esimene viis komisjoni määratud täiendava kompensatsioonimeetme mõju arvutamiseks on korrutada Prantsusmaa ametiasutuste poolt hinnatud viimase aasta (st 2012. aasta) sissetuleku kaotamine kolmega. Äriühingu jaoks optimistliku stsenaariumi puhul on mõju seega 3 × [40–60] miljonit, st [120–180] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(115)

Esimene viis komisjoni määratud täiendava kompensatsioonimeetme mõju arvutamiseks on korrutada Prantsusmaa ametiasutuste poolt hinnatud viimase aasta (st 2012. aasta) sissetuleku kaotamine kolmega. Äriühingu jaoks optimistliku stsenaariumi puhul on mõju seega 3 × [40–60] miljonit, st [120–180] miljonit eurot.

| (116) | Teine viis komisjoni määratud täiendava kompensatsioonimeetme mõju arvutamiseks on laiendada 2013.–2016. aasta andmeid, suurendades 2012. aasta andmeid lineaarselt [1,5–3] %, st äriühingu poolt 2009.–2012. aastal prognoositud käibe suurenemise ([1,5-3] %) võrra. Põhjenduses (125) ja sellele järgnevates põhjendustes esitatud asjaolusid arvesse võttes võib sellist käibe suurenemise prognoosi pidada tõepoolest realistlikuks, võttes arvesse kontserni strateegiat ja turuperspektiivi. Sellisel juhul vähendab kompensatsioonimeede FagorBrandti käivet äriühingu jaoks optimistliku stsenaariumi puhul [120-180] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(116)

Teine viis komisjoni määratud täiendava kompensatsioonimeetme mõju arvutamiseks on laiendada 2013.–2016. aasta andmeid, suurendades 2012. aasta andmeid lineaarselt [1,5–3] %, st äriühingu poolt 2009.–2012. aastal prognoositud käibe suurenemise ([1,5-3] %) võrra. Põhjenduses (125) ja sellele järgnevates põhjendustes esitatud asjaolusid arvesse võttes võib sellist käibe suurenemise prognoosi pidada tõepoolest realistlikuks, võttes arvesse kontserni strateegiat ja turuperspektiivi. Sellisel juhul vähendab kompensatsioonimeede FagorBrandti käivet äriühingu jaoks optimistliku stsenaariumi puhul [120-180] miljonit eurot.

| (117) | Kavandatud kompensatsioonimeede tundub seega adekvaatne ja kõnealuse abi andmise tõttu konkurentsile avaldunud kahjuliku mõju proportsionaalseks vähendamiseks piisab üksnes sellest, kuna optimistliku stsenaariumi puhul väheneb äriühingu käive 2014.–2016. aastal [120–180] miljonit eurot. Käibe vähenemine lubab konkurentidel suurendada oma müüki. Kõnealune kompensatsioonimeede muudab äriühingu seisukohast keeruliseks ka Vedette'i kodumasinate tagasitoomist turule pärast kaheksaaastast eemalolekut (praegu turustatakse vaid Vedette'i nõudepesumasinaid). Isegi kui kaubamärk ei kao täielikult, on tagasituleku kulu proportsionaalne turult eemaloldud aastatega. Mida kauem kaubamärk turult eemal on, seda väiksemaks jääb ta tuntus. |
| --- | --- |

(117)

Kavandatud kompensatsioonimeede tundub seega adekvaatne ja kõnealuse abi andmise tõttu konkurentsile avaldunud kahjuliku mõju proportsionaalseks vähendamiseks piisab üksnes sellest, kuna optimistliku stsenaariumi puhul väheneb äriühingu käive 2014.–2016. aastal [120–180] miljonit eurot. Käibe vähenemine lubab konkurentidel suurendada oma müüki. Kõnealune kompensatsioonimeede muudab äriühingu seisukohast keeruliseks ka Vedette'i kodumasinate tagasitoomist turule pärast kaheksaaastast eemalolekut (praegu turustatakse vaid Vedette'i nõudepesumasinaid). Isegi kui kaubamärk ei kao täielikult, on tagasituleku kulu proportsionaalne turult eemaloldud aastatega. Mida kauem kaubamärk turult eemal on, seda väiksemaks jääb ta tuntus.

| (118) | Muu hulgas on vaja kontrollida ka seda, kas uus kompensatsioonimeede lubab kompenseerida ka konkurentsieelist, mis tulenes Itaalia abi ja ümberkorraldamisabi kumulatiivsest mõjust. Tuleb arvesse võtta seda, et 21. oktoobril 2008 oli FagorBrandti käsutuses 3 190 878,02 euro suurune summa (koos intressidega ligikaudu 4 miljonit eurot), mis ei oleks pidanud tema käsutuses olema. Selline eelis mõjutab konkurentsi, kuna äriühingul oli täiendavaid vahendeid. Täiendav kompensatsioonimeede siiski kompenseerib täiendavate vahendite poolt konkurentsile tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(118)

Muu hulgas on vaja kontrollida ka seda, kas uus kompensatsioonimeede lubab kompenseerida ka konkurentsieelist, mis tulenes Itaalia abi ja ümberkorraldamisabi kumulatiivsest mõjust. Tuleb arvesse võtta seda, et 21. oktoobril 2008 oli FagorBrandti käsutuses 3 190 878,02 euro suurune summa (koos intressidega ligikaudu 4 miljonit eurot), mis ei oleks pidanud tema käsutuses olema. Selline eelis mõjutab konkurentsi, kuna äriühingul oli täiendavaid vahendeid. Täiendav kompensatsioonimeede siiski kompenseerib täiendavate vahendite poolt konkurentsile tekitatud kahju.

| (119) | Allpool esitatud tabelis 3 kirjeldatakse kompensatsioonimeetmest tulenevat puhaskahjumit (ehk negatiivset vaba rahavoogu). 2009.–2012. aastat käsitlevad arvandmed edastasid komisjonile Prantsusmaa ametiasutused. 2013.–2016. aastat käsitlevad andmed on saadud 2012. aasta andmete suurendamise teel [1,5–3] % võrra (50).

  Tabel 3














  Miljonites eurodes | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõpptulemus ilma meetmeta | [0–5] | [5–10] | [10–15] | [10–15] | [15–20] | [15–20] | [15–20] | [15–20] |
| Meetme mõju, julge prognoos | – [10–15] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] |
| Meetme mõju, konservatiivne prognoos | – [15–20] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] |

(119)

Allpool esitatud tabelis 3 kirjeldatakse kompensatsioonimeetmest tulenevat puhaskahjumit (ehk negatiivset vaba rahavoogu). 2009.–2012. aastat käsitlevad arvandmed edastasid komisjonile Prantsusmaa ametiasutused. 2013.–2016. aastat käsitlevad andmed on saadud 2012. aasta andmete suurendamise teel [1,5–3] % võrra (50).

Tabel 3

Miljonites eurodes

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Lõpptulemus ilma meetmeta

[0–5]

[5–10]

[10–15]

[10–15]

[15–20]

[15–20]

[15–20]

[15–20]

Meetme mõju, julge prognoos

– [10–15]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

Meetme mõju, konservatiivne prognoos

– [15–20]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

| (120) | Seega tundub, et (äriühingu jaoks) optimistliku stsenaariumi puhul vähenevad FagorBrandti vahendid kolme täiendava aasta jooksul summas [10–20] miljonit eurot (kui korrutada 2012. aasta arv kolmega) ja [10–20] miljonit eurot (laiendatud arvude liitmisel). Teisisõnu kompenseerib sellise uue kompensatsioonimeetme määramine suuresti eelise, mis saadi vahendite omamisest ligikaudu 4 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(120)

Seega tundub, et (äriühingu jaoks) optimistliku stsenaariumi puhul vähenevad FagorBrandti vahendid kolme täiendava aasta jooksul summas [10–20] miljonit eurot (kui korrutada 2012. aasta arv kolmega) ja [10–20] miljonit eurot (laiendatud arvude liitmisel). Teisisõnu kompenseerib sellise uue kompensatsioonimeetme määramine suuresti eelise, mis saadi vahendite omamisest ligikaudu 4 miljoni euro ulatuses.

| (121) | Asjaolu, et kompensatsioonimeetmed kestavad ümberkorraldusperioodist kauem (periood lõpeb 31. detsembril 2012), ei muuda neid asjakohatuks. Kui kompensatsioonimeetmed määrati ümberkorraldamisabi andmise tõttu, ei kuulu need ümberkorraldamisprotsessi enda hulka, vaid kujutavad endast kompensatsiooni abi saanud äriühingu konkurentidele, et hüvitada konkurentsile tekitatud kahju, mis võis neile osaks saada. Nende mõju ega kasulikkus ei satu seega kahtluse alla asjaolu tõttu, et meetmed kestavad ümberkorraldusperioodist kauem, kuna need määrati ümberkorraldamisprotsessi tõttu, mida toetati riigiabist ning kuna nende eesmärk ja mõju oli hüvitada sellise abi poolt konkurentsile tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(121)

Asjaolu, et kompensatsioonimeetmed kestavad ümberkorraldusperioodist kauem (periood lõpeb 31. detsembril 2012), ei muuda neid asjakohatuks. Kui kompensatsioonimeetmed määrati ümberkorraldamisabi andmise tõttu, ei kuulu need ümberkorraldamisprotsessi enda hulka, vaid kujutavad endast kompensatsiooni abi saanud äriühingu konkurentidele, et hüvitada konkurentsile tekitatud kahju, mis võis neile osaks saada. Nende mõju ega kasulikkus ei satu seega kahtluse alla asjaolu tõttu, et meetmed kestavad ümberkorraldusperioodist kauem, kuna need määrati ümberkorraldamisprotsessi tõttu, mida toetati riigiabist ning kuna nende eesmärk ja mõju oli hüvitada sellise abi poolt konkurentsile tekitatud kahju.

| (122) | Seepärast on komisjon seisukohal, et osutatud meetmed võimaldavad vältida konkurentsi liigset moonutamist ümberkorraldamisabi suuniste punktide 38–40 tähenduses. |
| --- | --- |

(122)

Seepärast on komisjon seisukohal, et osutatud meetmed võimaldavad vältida konkurentsi liigset moonutamist ümberkorraldamisabi suuniste punktide 38–40 tähenduses.

6.6.   Äriühingu elujõulisuse taastamine

6.6.1.   Ümberkorraldamiskava, turu võimalused ja ümberkorraldamiskava prognooside usaldusväärsus

| (123) | FagorBrandti ümberkorraldamiskavaga, mille rakendamine on juba käivitunud, nähti peaasjalikult ette:






  — | tegevuse ümbersuunamine ja keskendumine [...] arendamisele; |
| --- | --- | --- |

(123)

FagorBrandti ümberkorraldamiskavaga, mille rakendamine on juba käivitunud, nähti peaasjalikult ette:

—

tegevuse ümbersuunamine ja keskendumine [...] arendamisele;

| — | ostu- ja [...] põhimõtete ratsionaliseerimine; |
| --- | --- |

—

ostu- ja [...] põhimõtete ratsionaliseerimine;

| — | tegevuse lõpetamine ja tehaste sulgemine (51); |
| --- | --- |

—

tegevuse lõpetamine ja tehaste sulgemine (51);

| — | tööjõu vähendamine (52); |
| --- | --- |

—

tööjõu vähendamine (52);

| — | äriühingu pikaajalist elujõulisust tugevdavad meetmed (53). |
| --- | --- |

—

äriühingu pikaajalist elujõulisust tugevdavad meetmed (53).

| (124) | Pärast analüüsi kinnitas komisjon seda, mida ta oli märkinud menetluse algatamise otsuses, nimelt et ta leiab, et kõnealune kava vastab ümberkorraldamisabi suuniste punktides 35–37 sätestatud tingimustele. Seega võimaldab ümberkorraldamiskava taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(124)

Pärast analüüsi kinnitas komisjon seda, mida ta oli märkinud menetluse algatamise otsuses, nimelt et ta leiab, et kõnealune kava vastab ümberkorraldamisabi suuniste punktides 35–37 sätestatud tingimustele. Seega võimaldab ümberkorraldamiskava taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse.

| (125) | Komisjon kavatseb sellest hoolimata allpool avaldada oma analüüsi ja järeldused turu võimaluste ja ümberkorraldamiskava prognooside usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon kavatseb sellest hoolimata allpool avaldada oma analüüsi ja järeldused turu võimaluste ja ümberkorraldamiskava prognooside usaldusväärsuse kohta.

| (126) | Komisjon hindas ümberkorraldamiskavas käsitletud küsimusi, eelkõige kasvuvõimalusi. Komisjon soovib meelde tuletada, et käesolevas otsuses võetakse arvesse üksnes 2008. aasta oktoobri seisuga kättesaadavaid andmeid. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon hindas ümberkorraldamiskavas käsitletud küsimusi, eelkõige kasvuvõimalusi. Komisjon soovib meelde tuletada, et käesolevas otsuses võetakse arvesse üksnes 2008. aasta oktoobri seisuga kättesaadavaid andmeid.

| (127) | Euroopa kodumasinate tootjate komitee CECEDi (54) hinnangul osutab turu mahu kasv aastatel 2005–2007 mõõdukale kasvule Lääne-Euroopas (umbes 2 % aastas) ja olulisele kasvule Ida-Euroopas (umbes 7 % aastas). Sellest hoolimata on kasv juhuslik, sest majanduse kõikumist arvestades võivad üksteisele vahetult järgneda kahekohaline kasvumäär ja kahekohaline langusmäär. |
| --- | --- |

(127)

Euroopa kodumasinate tootjate komitee CECEDi (54) hinnangul osutab turu mahu kasv aastatel 2005–2007 mõõdukale kasvule Lääne-Euroopas (umbes 2 % aastas) ja olulisele kasvule Ida-Euroopas (umbes 7 % aastas). Sellest hoolimata on kasv juhuslik, sest majanduse kõikumist arvestades võivad üksteisele vahetult järgneda kahekohaline kasvumäär ja kahekohaline langusmäär.

| (128) | Kuigi pikas perspektiivis on võimalik Ida- ja Lääne-Euroopas ostukäitumise ühtlustumine, toob Ida-Euroopa riikide madal ostujõud kaasa nõudluse peamiselt esmatarbetoodete (pesumasinad või külmutuskapid) ja madalama hinnaklassi toodete järele. Just nendele turgudele on sisenenud Türgi ja Aasia konkurendid. |
| --- | --- |

(128)

Kuigi pikas perspektiivis on võimalik Ida- ja Lääne-Euroopas ostukäitumise ühtlustumine, toob Ida-Euroopa riikide madal ostujõud kaasa nõudluse peamiselt esmatarbetoodete (pesumasinad või külmutuskapid) ja madalama hinnaklassi toodete järele. Just nendele turgudele on sisenenud Türgi ja Aasia konkurendid.

| (129) | FagorBrandti potentsiaalne turg on seega Lääne-Euroopa, sest see on nii väärtuselt kui ka mahult suurem ja vähem huvitatud põhitoodetest, mille alal FagorBrandt ei suuda enam konkureerida ja mille tootmine Ida-Euroopas kasvab kiiresti. |
| --- | --- |

(129)

FagorBrandti potentsiaalne turg on seega Lääne-Euroopa, sest see on nii väärtuselt kui ka mahult suurem ja vähem huvitatud põhitoodetest, mille alal FagorBrandt ei suuda enam konkureerida ja mille tootmine Ida-Euroopas kasvab kiiresti.

| (130) | Täpsemalt on FagorBrandti võrdlusturg Prantsusmaa, kus kontsern realiseerib [50–80 %] müügist, toodab [80–100 %] kaubamahust ja kus töötab [80–100 %] kontserni töötajatest. Kodumasinate tootjate kutseala organisatsiooni GIFAMi (55) hinnangul on suurte kodumasinate turg Prantsusmaal 2007. aastal kasvanud 1 % võrra võrreldes 2006. aastaga nii mahu kui ka väärtuse poolest. Täpsemalt kasvas [...] kodumasinate turg, millele FagorBrandt soovib panustada, [...] % võrreldes 2006. aastaga, samas kui [...] kodumasinate müük vähenes [...] %. |
| --- | --- |

(130)

Täpsemalt on FagorBrandti võrdlusturg Prantsusmaa, kus kontsern realiseerib [50–80 %] müügist, toodab [80–100 %] kaubamahust ja kus töötab [80–100 %] kontserni töötajatest. Kodumasinate tootjate kutseala organisatsiooni GIFAMi (55) hinnangul on suurte kodumasinate turg Prantsusmaal 2007. aastal kasvanud 1 % võrra võrreldes 2006. aastaga nii mahu kui ka väärtuse poolest. Täpsemalt kasvas [...] kodumasinate turg, millele FagorBrandt soovib panustada, [...] % võrreldes 2006. aastaga, samas kui [...] kodumasinate müük vähenes [...] %.

| (131) | Muutus toodete lõikes näitab, et suure kasvuga turud Euroopas ja eriti Prantsusmaal on peamiselt [...] toodete turud. [...] toodete kasv on märkimisväärne, samas kui külmutusseadmete turg seisab paigal, nagu näha järgmisest GIFAMi uuringus esitatud tabelist:

  Tabel 4 |
| --- | --- |

(131)

Muutus toodete lõikes näitab, et suure kasvuga turud Euroopas ja eriti Prantsusmaal on peamiselt [...] toodete turud. [...] toodete kasv on märkimisväärne, samas kui külmutusseadmete turg seisab paigal, nagu näha järgmisest GIFAMi uuringus esitatud tabelist:

Tabel 4

Image

| (132) | Seega tundub, et FagorBrandti kava suunata tegevus ümber eelkõige [...] ja arendada [...] on kooskõlas eri sektorite ja toodete arenguga. |
| --- | --- |

(132)

Seega tundub, et FagorBrandti kava suunata tegevus ümber eelkõige [...] ja arendada [...] on kooskõlas eri sektorite ja toodete arenguga.

| (133) | Olles analüüsinud ümberkorralduskava muid põhielemente FagorBrandti kasumi prognooside asjakohasuse hindamiseks, leiab komisjon, et tabelis 5 esitatud prognoosid on realistlikud.

  Tabel 5










  Miljonites eurodes | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FagorBrandti käive | [900–1 200] | [900–1 200] | [900–1 200] | [900–1 200] |
| Lõpptulemus | [0–5] | [5–10] | [10–15] | [10–15] |

(133)

Olles analüüsinud ümberkorralduskava muid põhielemente FagorBrandti kasumi prognooside asjakohasuse hindamiseks, leiab komisjon, et tabelis 5 esitatud prognoosid on realistlikud.

Tabel 5

Miljonites eurodes

2009

2010

2011

2012

FagorBrandti käive

[900–1 200]

[900–1 200]

[900–1 200]

[900–1 200]

Lõpptulemus

[0–5]

[5–10]

[10–15]

[10–15]

| (134) | Seetõttu piirnes ülejäänud analüüs menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustega ümberkorraldamiskava realistlikkuse ja piisavuse suhtes. |
| --- | --- |

(134)

Seetõttu piirnes ülejäänud analüüs menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlustega ümberkorraldamiskava realistlikkuse ja piisavuse suhtes.

| (135) | Kõigepealt nõudis komisjon selgitusi 2007. aastaks kavandatud 20 % käibe mahu suurenemise kohta. Prantsusmaa ametiasutused selgitasid, et FagorBrandti tegevusvaldkond muutus 2006. aastal, sest Fagor andis oma kaubamärgi turustamise Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa turgudel üle FagorBrandtile, millele järgnes Fagori kogu Prantsusmaal toimuva tegevuse üleandmine (56). Nimetatud tegevuse käivet hinnati [50–100] miljonile eurole 2007. aastal ja seda arvestati FagorBrandti 2007. aasta käibes. Tegevuse muutumist arvestamata oleks käive kasvanud vaid [5–10 %]. Prantsusmaa edastas komisjonile hiljem andmed 2007. aasta tegeliku käibe kohta. Käive oli tõusnud 903 miljonile eurole võrreldes 779,7 miljoni euroga 2006. aastal; seega oli aastane kasv üle 16 %. |
| --- | --- |

(135)

Kõigepealt nõudis komisjon selgitusi 2007. aastaks kavandatud 20 % käibe mahu suurenemise kohta. Prantsusmaa ametiasutused selgitasid, et FagorBrandti tegevusvaldkond muutus 2006. aastal, sest Fagor andis oma kaubamärgi turustamise Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa turgudel üle FagorBrandtile, millele järgnes Fagori kogu Prantsusmaal toimuva tegevuse üleandmine (56). Nimetatud tegevuse käivet hinnati [50–100] miljonile eurole 2007. aastal ja seda arvestati FagorBrandti 2007. aasta käibes. Tegevuse muutumist arvestamata oleks käive kasvanud vaid [5–10 %]. Prantsusmaa edastas komisjonile hiljem andmed 2007. aasta tegeliku käibe kohta. Käive oli tõusnud 903 miljonile eurole võrreldes 779,7 miljoni euroga 2006. aastal; seega oli aastane kasv üle 16 %.

| (136) | Lisaks märkis komisjon, et ümberkorraldamiskavas ei ole näidatud, kuidas FagorBrandt kavatseb maksta tagasi Itaalia tütarettevõtjale antud siseturuga kokkusobimatu abi, mistõttu muutub küsitavaks äriühingu elujõulisuse taastamine. Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid, et Brandt Italia poolt abi tagastatav summa peaks tõenäoliselt jääma alla 200 000 euro (vt põhjendus 70 jj). Siiski, nagu komisjon juba märkis (põhjenduses (76) jj), on Itaalia abi summa käesoleva otsuse puhul 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse kuni 21. oktoobrini 2008 arvestatud jooksvad intressid. Komisjon on aga seisukohal, et selle summa tagasimaksmine ei sea äriühingu elujõulisuse taastamist ohtu, kuna FagorBrandt peab omaosalust suurendama 3 190 878,02 euro võrra, millele lisanduvad intressid (vt punkt 149 jj). |
| --- | --- |

(136)

Lisaks märkis komisjon, et ümberkorraldamiskavas ei ole näidatud, kuidas FagorBrandt kavatseb maksta tagasi Itaalia tütarettevõtjale antud siseturuga kokkusobimatu abi, mistõttu muutub küsitavaks äriühingu elujõulisuse taastamine. Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid, et Brandt Italia poolt abi tagastatav summa peaks tõenäoliselt jääma alla 200 000 euro (vt põhjendus 70 jj). Siiski, nagu komisjon juba märkis (põhjenduses (76) jj), on Itaalia abi summa käesoleva otsuse puhul 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse kuni 21. oktoobrini 2008 arvestatud jooksvad intressid. Komisjon on aga seisukohal, et selle summa tagasimaksmine ei sea äriühingu elujõulisuse taastamist ohtu, kuna FagorBrandt peab omaosalust suurendama 3 190 878,02 euro võrra, millele lisanduvad intressid (vt punkt 149 jj).

| (137) | Eespool esitatut arvestades järeldab komisjon, et menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused äriühingu elujõulisuse taastamise suhtes on ümber lükatud. |
| --- | --- |

(137)

Eespool esitatut arvestades järeldab komisjon, et menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused äriühingu elujõulisuse taastamise suhtes on ümber lükatud.

6.6.2.   Huvitatud isiku kahtlused elujõulisuse taastamise suhtes

| (138) | Nagu eelnevalt märgitud, vaidlustas anonüümseks jääda soovinud konkurent selle, et ümberkorraldusega võiks taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Esiteks leidis konkurent, et äriühing oleks pidanud osa tootmisest viima üle odava tootmisega piirkonda, kus ta saaks teostada mastaabisääste. Teiseks ei suutvat äriühing teha toodete täiustamiseks vajalikke investeeringuid, sest asjaomane tööstusharu nõuab igal aastal märkimisväärseid investeeringuid seadmetesse, kavandamisse, uurimis- ja arendustegevusse. Lõpuks rõhutas konkurent, et äriühing olevat konkurentidega võrreldes liiga väike. Järgnevates põhjendustes püüab komisjon välja selgitada, kas anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkused lükkavad ümber järeldused pikaajalise elujõulisuse kohta. |
| --- | --- |

(138)

Nagu eelnevalt märgitud, vaidlustas anonüümseks jääda soovinud konkurent selle, et ümberkorraldusega võiks taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Esiteks leidis konkurent, et äriühing oleks pidanud osa tootmisest viima üle odava tootmisega piirkonda, kus ta saaks teostada mastaabisääste. Teiseks ei suutvat äriühing teha toodete täiustamiseks vajalikke investeeringuid, sest asjaomane tööstusharu nõuab igal aastal märkimisväärseid investeeringuid seadmetesse, kavandamisse, uurimis- ja arendustegevusse. Lõpuks rõhutas konkurent, et äriühing olevat konkurentidega võrreldes liiga väike. Järgnevates põhjendustes püüab komisjon välja selgitada, kas anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkused lükkavad ümber järeldused pikaajalise elujõulisuse kohta.

| (139) | Seoses vajadusega viia osa tootmisest üle odavama tootmisega riiki märgib komisjon, et Prantsusmaa ametiasutused on sellele väitele juba vastanud. Ametiasutused tuletavad meelde, et FagorBrandti arendustegevuse eesmärk (lisandväärtusega ja innovatiivsed tooted), mida jagavad teatavad vaid Euroopa turul tegutsevad konkurendid, ei ole kooskõlas tootmise üleviimisega odava tootmisega riikidesse. [...] Peamiste turuosaliste jaoks seondub tootmise üleviimine odava tootmisega riikidesse sooviga arendada seal müüki. |
| --- | --- |

(139)

Seoses vajadusega viia osa tootmisest üle odavama tootmisega riiki märgib komisjon, et Prantsusmaa ametiasutused on sellele väitele juba vastanud. Ametiasutused tuletavad meelde, et FagorBrandti arendustegevuse eesmärk (lisandväärtusega ja innovatiivsed tooted), mida jagavad teatavad vaid Euroopa turul tegutsevad konkurendid, ei ole kooskõlas tootmise üleviimisega odava tootmisega riikidesse. [...] Peamiste turuosaliste jaoks seondub tootmise üleviimine odava tootmisega riikidesse sooviga arendada seal müüki.

| (140) | Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi väidetega selle kohta, et FagorBrandt ei suuda teha piisavalt suuri investeeringuid konkurentsivõimelisuse säilitamiseks ja ta on liiga väike võrreldes peamiste turuosalistega, märkis komisjon, et ta on ise menetluse algatamise otsuse punktis 8 osutanud, et need asjaolud on osaliselt põhjustanud äriühingu rahalisi raskusi. Komisjon leiab siiski, et ümberkorraldamiskava võimaldab nende väljakutsetega toime tulla. Äriühing kavatseb keskenduda [...]. Komisjon märgib ka, et teatavad asjaomase sektori äriühingud suudavad hoolimata oma väiksusest võrreldes teiste turuosaliste ja nende märkimisväärse tootmisega Lääne-Euroopa riikides jääda konkurentsivõimeliseks, tegeldes teatavate toodete ja sektoritega (tegu on kas nn nišitootjatega nagu Miele, Smeg, Liebherr, Teka või riiklikul turul tegutsevad väiketootjad nagu Candy ja Gorenje). Komisjon märgib ka, et FagorBrandti tihedam sidumine Fagori kontserniga aitab samuti lahendada väikse mastaabiga seotud probleeme. Kokkuvõtteks tunnistab komisjon, et konkurendi tõstatatud probleemid kujutavad endast FagorBrandti jaoks väljakutseid, kuid leiab, et ümberkorraldamiskava võimaldab nendega toime tulla ja muudab elujõulisuse taastamise piisavalt tõenäoliseks. |
| --- | --- |

(140)

Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi väidetega selle kohta, et FagorBrandt ei suuda teha piisavalt suuri investeeringuid konkurentsivõimelisuse säilitamiseks ja ta on liiga väike võrreldes peamiste turuosalistega, märkis komisjon, et ta on ise menetluse algatamise otsuse punktis 8 osutanud, et need asjaolud on osaliselt põhjustanud äriühingu rahalisi raskusi. Komisjon leiab siiski, et ümberkorraldamiskava võimaldab nende väljakutsetega toime tulla. Äriühing kavatseb keskenduda [...]. Komisjon märgib ka, et teatavad asjaomase sektori äriühingud suudavad hoolimata oma väiksusest võrreldes teiste turuosaliste ja nende märkimisväärse tootmisega Lääne-Euroopa riikides jääda konkurentsivõimeliseks, tegeldes teatavate toodete ja sektoritega (tegu on kas nn nišitootjatega nagu Miele, Smeg, Liebherr, Teka või riiklikul turul tegutsevad väiketootjad nagu Candy ja Gorenje). Komisjon märgib ka, et FagorBrandti tihedam sidumine Fagori kontserniga aitab samuti lahendada väikse mastaabiga seotud probleeme. Kokkuvõtteks tunnistab komisjon, et konkurendi tõstatatud probleemid kujutavad endast FagorBrandti jaoks väljakutseid, kuid leiab, et ümberkorraldamiskava võimaldab nendega toime tulla ja muudab elujõulisuse taastamise piisavalt tõenäoliseks.

| (141) | Eelnevat arvestades on komisjon seisukohal, et anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkused ei anna põhjust kahelda komisjoni hinnangus, mille kohaselt ümberkorraldamiskava suudab taastada FagorBrandti pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(141)

Eelnevat arvestades on komisjon seisukohal, et anonüümseks jääda soovinud konkurendi märkused ei anna põhjust kahelda komisjoni hinnangus, mille kohaselt ümberkorraldamiskava suudab taastada FagorBrandti pikaajalise elujõulisuse.

6.6.3.   Elujõulisuse taastamist käsitlevate kompensatsioonimeetmete mõju

| (142) | Seoses pikaajalise elujõulisuse taastamisega peab komisjon ümberkorraldamisabi suuniste punkti 38 viimase lause kohaselt kontrollima, kas kompensatsioonimeetmed võimaldavad taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Analüüsil selgus, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid kompensatsioonimeetmeid, mida teatisele lisatud finantsprognoos ei hõlma. Kuna komisjon peab neid meetmeid vajalikuks, tuleb need ka rakendada. Kõnelaused meetmed – Vedette'i kaubamärgi külmutus-, toiduvalmistusseadmete ja nõudepesumasinate turustamise peatamine viie aasta jooksul – viivad äriühingu finantstulemuste halvenemiseni ja seega peab uurima, kas äriühing tuleb sel juhul toime. |
| --- | --- |

(142)

Seoses pikaajalise elujõulisuse taastamisega peab komisjon ümberkorraldamisabi suuniste punkti 38 viimase lause kohaselt kontrollima, kas kompensatsioonimeetmed võimaldavad taastada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Analüüsil selgus, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid kompensatsioonimeetmeid, mida teatisele lisatud finantsprognoos ei hõlma. Kuna komisjon peab neid meetmeid vajalikuks, tuleb need ka rakendada. Kõnelaused meetmed – Vedette'i kaubamärgi külmutus-, toiduvalmistusseadmete ja nõudepesumasinate turustamise peatamine viie aasta jooksul – viivad äriühingu finantstulemuste halvenemiseni ja seega peab uurima, kas äriühing tuleb sel juhul toime.

| (143) | Prantsusmaa ametiasutuste väitel näitavad tabelid 6 ja 7 äriühingu finantstulemusi, juhul kui võtta arvesse Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmete rakendamist. Tabelis 6 on esitatud optimistlik ja tabelis 7 pessimistlik stsenaarium.

  Tabel 6












  Vedette'i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistamisseadmete ning nõudepesumasinate tootmise peatamine (miljonites eurodes) | Optimistlik stsenaarium |
| --- | --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Käive | 903,0 | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] |
| Brutomarginaal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Äritegevuse tulem ühekordseid meetmeid arvestamata | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Äritegevuse tulem (EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulem enne maksude mahaarvamist | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Puhastulu | – [5–10] | – [5–10] | – [5–10] | [0–5] | [5–10] | [5–10] |
| Vaba rahavoog | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kumuleerunud vaba rahakäive | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(143)

Prantsusmaa ametiasutuste väitel näitavad tabelid 6 ja 7 äriühingu finantstulemusi, juhul kui võtta arvesse Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmete rakendamist. Tabelis 6 on esitatud optimistlik ja tabelis 7 pessimistlik stsenaarium.

Tabel 6

Vedette'i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistamisseadmete ning nõudepesumasinate tootmise peatamine (miljonites eurodes)

Optimistlik stsenaarium

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Käive

903,0

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

Brutomarginaal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Äritegevuse tulem ühekordseid meetmeid arvestamata

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Äritegevuse tulem (EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulem enne maksude mahaarvamist

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Puhastulu

– [5–10]

– [5–10]

– [5–10]

[0–5]

[5–10]

[5–10]

Vaba rahavoog

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kumuleerunud vaba rahakäive

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabel 7

| Vedette'i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistamisseadmete ning nõudepesumasinate tootmise peatamine (miljonites eurodes) | Pessimistlik stsenaarium |
| --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Käive | 903,0 | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] | [900-1 000] |
| Brutomarginaal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Äritegevuse tulem ühekordseid meetmeid arvestamata | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Äritegevuse tulem (EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulem enne maksude mahaarvamist | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Puhastulu | – [5–10] | – [5–10] | – [10–15] | [0–5] | [0–5] | [5–10] |
| Vaba rahavoog | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kumuleerunud vaba rahakäive | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Vedette'i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistamisseadmete ning nõudepesumasinate tootmise peatamine (miljonites eurodes)

Pessimistlik stsenaarium

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Käive

903,0

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

[900-1 000]

Brutomarginaal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Äritegevuse tulem ühekordseid meetmeid arvestamata

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Äritegevuse tulem (EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulem enne maksude mahaarvamist

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Puhastulu

– [5–10]

– [5–10]

– [10–15]

[0–5]

[0–5]

[5–10]

Vaba rahavoog

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kumuleerunud vaba rahakäive

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (144) | Tabelid 6 ja 7 tuginevad järgmistele käibe vähenemise hüpoteesidele, mis on seotud mitme Vedette'i kaubamärgi nime all turustatava tootepere kõrvaldamisega turult. Sellisel turult kõrvaldamisel võib olla järgnev mõju:






  a) | Vedette'i kaubamärgi tooteperede müügi vähenemine seoses turustamise peatamisega; |
| --- | --- | --- |

(144)

Tabelid 6 ja 7 tuginevad järgmistele käibe vähenemise hüpoteesidele, mis on seotud mitme Vedette'i kaubamärgi nime all turustatava tootepere kõrvaldamisega turult. Sellisel turult kõrvaldamisel võib olla järgnev mõju:

a)

Vedette'i kaubamärgi tooteperede müügi vähenemine seoses turustamise peatamisega;

| b) | muude Vedette'i kaubamärgi nime all turustatavate tooteperede müügi vähenemine (57) (negatiivne üldmõju Vedette'i kaubamärgi toodetele); |
| --- | --- |

b)

muude Vedette'i kaubamärgi nime all turustatavate tooteperede müügi vähenemine (57) (negatiivne üldmõju Vedette'i kaubamärgi toodetele);

| c) | muude kaubamärkide müügi vähenemine (negatiivne üldmõju FagorBrandti kaubamärgi toodetele). |
| --- | --- |

c)

muude kaubamärkide müügi vähenemine (negatiivne üldmõju FagorBrandti kaubamärgi toodetele).

| (145) | Optimistlikus stsenaariumis võetakse arvesse vaid põhjenduse (144) punktides a ja b esitatud mõju ja toote turustamise peatamisega kaasneb peatatud tooteliini käibe [70-90] % vähenemine (ülejäänud [10–30] % saab FagorBrandt tagasi muude kaubamärkide all müüdavate identsete toodete müügi suurenemise näol) ja muude Vedette'i kaubamärgi toodete käibe [20–30] % vähenemine. Pessimistlikus stsenaariumis võetakse arvesse põhjenduse (144) punktis c nimetatud tegurit ja eeldatakse peatatud tooteliini käibe [110–130] % vähenemist (kahju ei pruugi piirduda vaid peatatud tooteliini käibe 100 % vähenemisega, vaid puudutada ka teisi, mitte peatatud tooteliini tooteid ja kaubamärke, mille turustamine lõpetatakse) ning muude Vedette'i kaubamärgi toodete käibe [20–40] % vähenemist. Prantsusmaa ametiasutused selgitavad, et pessimistlik hüpotees põhineb äriühingu enda kogemusel. Äriühing otsustas 2003. aastal loobuda Vedette'i kaubamärgi mikrolaineahjude turustamisest Prantsusmaal, et keskenduda Brandti kaubamärgile, millel on eriline müügiedu. Tegevuse peatamisel oli väga negatiivne kõrvalmõju – lisaks kogu kaubamärgiga Vedette seotud käibe kadumisele vähenes ka kaubamärgiga Brandt seotud käive (kogukahju kahe kaubamärgi [...] seadmetes kahe aasta jooksul võrreldes esialgse [...] seadme müügiga, millest [...] kaubamärgi Vedette all, st [120–140] % peatatud tegevuse mahust) (58). |
| --- | --- |

(145)

Optimistlikus stsenaariumis võetakse arvesse vaid põhjenduse (144) punktides a ja b esitatud mõju ja toote turustamise peatamisega kaasneb peatatud tooteliini käibe [70-90] % vähenemine (ülejäänud [10–30] % saab FagorBrandt tagasi muude kaubamärkide all müüdavate identsete toodete müügi suurenemise näol) ja muude Vedette'i kaubamärgi toodete käibe [20–30] % vähenemine. Pessimistlikus stsenaariumis võetakse arvesse põhjenduse (144) punktis c nimetatud tegurit ja eeldatakse peatatud tooteliini käibe [110–130] % vähenemist (kahju ei pruugi piirduda vaid peatatud tooteliini käibe 100 % vähenemisega, vaid puudutada ka teisi, mitte peatatud tooteliini tooteid ja kaubamärke, mille turustamine lõpetatakse) ning muude Vedette'i kaubamärgi toodete käibe [20–40] % vähenemist. Prantsusmaa ametiasutused selgitavad, et pessimistlik hüpotees põhineb äriühingu enda kogemusel. Äriühing otsustas 2003. aastal loobuda Vedette'i kaubamärgi mikrolaineahjude turustamisest Prantsusmaal, et keskenduda Brandti kaubamärgile, millel on eriline müügiedu. Tegevuse peatamisel oli väga negatiivne kõrvalmõju – lisaks kogu kaubamärgiga Vedette seotud käibe kadumisele vähenes ka kaubamärgiga Brandt seotud käive (kogukahju kahe kaubamärgi [...] seadmetes kahe aasta jooksul võrreldes esialgse [...] seadme müügiga, millest [...] kaubamärgi Vedette all, st [120–140] % peatatud tegevuse mahust) (58).

| (146) | Kahes eelnevast tabelis toodud andmete ja muude Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete analüüsi põhjal märgib komisjon, et kompensatsioonimeetmed nõrgendavad äriühingut, sest need toovad kaasa tulemuste halvenemise alates 2009. aastast, mil need meetmed rakendatakse. Siiski jõuab äriühing 2010. aastal puhaskasumisse, mis järgnevatel aastatel kasvab. Komisjon leiab seega, et kuigi Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmed nõrgendavad äriühingut, ei takista need elujõulisuse taastamist. |
| --- | --- |

(146)

Kahes eelnevast tabelis toodud andmete ja muude Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmete analüüsi põhjal märgib komisjon, et kompensatsioonimeetmed nõrgendavad äriühingut, sest need toovad kaasa tulemuste halvenemise alates 2009. aastast, mil need meetmed rakendatakse. Siiski jõuab äriühing 2010. aastal puhaskasumisse, mis järgnevatel aastatel kasvab. Komisjon leiab seega, et kuigi Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmed nõrgendavad äriühingut, ei takista need elujõulisuse taastamist.

| (147) | Täiendava kompensatsioonimeetme (milleks on vaja asjaomaste Vedette'i kaubamärgi toodete turustamise peatamist pikendada kolme aasta võrra) määramine komisjoni poolt ei sea seda järeldust kahtluse alla. |
| --- | --- |

(147)

Täiendava kompensatsioonimeetme (milleks on vaja asjaomaste Vedette'i kaubamärgi toodete turustamise peatamist pikendada kolme aasta võrra) määramine komisjoni poolt ei sea seda järeldust kahtluse alla.

| (148) | Nagu ilmneb tabelist 3, milles on esitatud täiendava kompensatsioonimeetme mõju äriühingu lõpptulemusele, jääb see 2014.–2016. aastal positiivseks, suurenedes prognoositavalt [1,5–3] %. Komisjoni määratud kompensatsioonimeetme puhul on järeldus sama: ehkki see nõrgendab äriühingut, ei takista see elujõulisuse taastamist. |
| --- | --- |

(148)

Nagu ilmneb tabelist 3, milles on esitatud täiendava kompensatsioonimeetme mõju äriühingu lõpptulemusele, jääb see 2014.–2016. aastal positiivseks, suurenedes prognoositavalt [1,5–3] %. Komisjoni määratud kompensatsioonimeetme puhul on järeldus sama: ehkki see nõrgendab äriühingut, ei takista see elujõulisuse taastamist.

6.7.   Miinimumiga piirduv abi: tegelik panus abi arvestamata

| (149) | Vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktidele 43–45 peab toetuse suurus ja intensiivsus rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist panust ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müümist või turutingimustes toimuvat välisfinantseerimist. |
| --- | --- |

(149)

Vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktidele 43–45 peab toetuse suurus ja intensiivsus rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist panust ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müümist või turutingimustes toimuvat välisfinantseerimist.

| (150) | Nagu menetluse algatamise otsuse punktis 43 osutatud, ulatuvad ümberkorraldamise kulud vastavalt Prantsusmaa ametiasutuste teatises kirjeldatule 62,5 miljoni euroni. Äriühing kavatseb panustada ligikaudu 31,5 miljonit ja saada abi 31 miljonit eurot. | Miljonites eurodes | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ümberkorralduskulud | 62,5 | 100 % |
| Rahastamisallikas: |
| Abisaaja panus | 4,6 | 7,4 % |
| Osanike panus | 26,9 | 43 % |
| Riigiabi | 31 | 49,6 % |

(150)

Nagu menetluse algatamise otsuse punktis 43 osutatud, ulatuvad ümberkorraldamise kulud vastavalt Prantsusmaa ametiasutuste teatises kirjeldatule 62,5 miljoni euroni. Äriühing kavatseb panustada ligikaudu 31,5 miljonit ja saada abi 31 miljonit eurot.

Miljonites eurodes

%

Ümberkorralduskulud

62,5

100 %

Rahastamisallikas:

Abisaaja panus

4,6

7,4 %

Osanike panus

26,9

43 %

Riigiabi

31

49,6 %

| (151) | Menetluse algatamise otsuse punktis 44 avaldas komisjon nende andmete suhtes kahtlust. Komisjon palus Prantsusmaa ametiasutustel põhjendada artikli 44f kohase abi tagasimaksmise väljajätmist ümberkorraldamiskuludest. Samas nõudis komisjon ka abisaaja panuse selgitamist. |
| --- | --- |

(151)

Menetluse algatamise otsuse punktis 44 avaldas komisjon nende andmete suhtes kahtlust. Komisjon palus Prantsusmaa ametiasutustel põhjendada artikli 44f kohase abi tagasimaksmise väljajätmist ümberkorraldamiskuludest. Samas nõudis komisjon ka abisaaja panuse selgitamist.

| (152) | Prantsusmaa ametiasutused märkisid vastuseks teisele kahtlusele, et abisaaja panus tuleneb FagorBrandti turutingimustes võetud laenudest. Ametiasutused täpsustasid, et äriühing sõlmis 2006. aastal pangaga laenulepingu [20-40] miljoni euro suuruses summas, mida 2007. aastal suurendati [20–40] miljoni euroni (59). Laenud tagati [...]. Komisjon märgib, et tegemist on turutingimustes toimuva välisfinantseerimisega, nagu ümberkorraldamisabi suuniste punktis 43 sätestatud, ja seega on panus sobilik. |
| --- | --- |

(152)

Prantsusmaa ametiasutused märkisid vastuseks teisele kahtlusele, et abisaaja panus tuleneb FagorBrandti turutingimustes võetud laenudest. Ametiasutused täpsustasid, et äriühing sõlmis 2006. aastal pangaga laenulepingu [20-40] miljoni euro suuruses summas, mida 2007. aastal suurendati [20–40] miljoni euroni (59). Laenud tagati [...]. Komisjon märgib, et tegemist on turutingimustes toimuva välisfinantseerimisega, nagu ümberkorraldamisabi suuniste punktis 43 sätestatud, ja seega on panus sobilik.

| (153) | Vastuseks komisjoni esimesele kahtlusele osutasid Prantsusmaa ametiasutused, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine ei või iseenesest olla ümberkorraldamiskulu (ega äriühingu panus ümberkorraldamisabi suuniste punktide 43 ja 44 tähenduses). Sellepärast ei ole artikli 44f kohase abi tagasimaksmist ümberkorraldamiskavas arvestatud. Ametiasutused osutasid siiski, et intresse arvesse võttes hinnanguliselt [25–30] miljoni euro tagasimaksmine on teatisele lisatud äriplaanis olemas, nagu kõik muud tavapärased finantseerimiskulud. Komisjon leiab, et tagasimaksmist tuleb tingimata äriplaanis arvestada, nagu kõnealusel juhul on ka tehtud (60). |
| --- | --- |

(153)

Vastuseks komisjoni esimesele kahtlusele osutasid Prantsusmaa ametiasutused, et siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine ei või iseenesest olla ümberkorraldamiskulu (ega äriühingu panus ümberkorraldamisabi suuniste punktide 43 ja 44 tähenduses). Sellepärast ei ole artikli 44f kohase abi tagasimaksmist ümberkorraldamiskavas arvestatud. Ametiasutused osutasid siiski, et intresse arvesse võttes hinnanguliselt [25–30] miljoni euro tagasimaksmine on teatisele lisatud äriplaanis olemas, nagu kõik muud tavapärased finantseerimiskulud. Komisjon leiab, et tagasimaksmist tuleb tingimata äriplaanis arvestada, nagu kõnealusel juhul on ka tehtud (60).

| (154) | Sellest hoolimata tuleb arvesse võtta ka asjaolu, et 21. oktoobri 2008. aasta seisuga oli Brandt Italiale antud ebaseaduslikku abi 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse intressid. Seetõttu ei ole tõepoolest võimalik välistada, et see summa sisaldub äriühingu poolt kavandatud omaosaluses. Nii on abisaaja omaosalus väiksem kui ümberkorraldamisabi suuniste punktis 44 nõutav 50 %. |
| --- | --- |

(154)

Sellest hoolimata tuleb arvesse võtta ka asjaolu, et 21. oktoobri 2008. aasta seisuga oli Brandt Italiale antud ebaseaduslikku abi 3 190 878,02 eurot, millele lisatakse intressid. Seetõttu ei ole tõepoolest võimalik välistada, et see summa sisaldub äriühingu poolt kavandatud omaosaluses. Nii on abisaaja omaosalus väiksem kui ümberkorraldamisabi suuniste punktis 44 nõutav 50 %.

| (155) | Tagamaks, et äriühingu omaosaluse hulka ei kuuluks ükski abikomponent ning et see moodustaks vähemalt 50 % ümberkorraldamiskuludest, määrab komisjon käesoleva positiivse otsuse tingimuseks selle, et omaosalust suurendataks proportsionaalselt Itaalia abi summa, st 3 190 878,02 euro võrra, millele lisatakse kuni 21. oktoobrini 2008 arvestatud jooksvad intressid. |
| --- | --- |

(155)

Tagamaks, et äriühingu omaosaluse hulka ei kuuluks ükski abikomponent ning et see moodustaks vähemalt 50 % ümberkorraldamiskuludest, määrab komisjon käesoleva positiivse otsuse tingimuseks selle, et omaosalust suurendataks proportsionaalselt Itaalia abi summa, st 3 190 878,02 euro võrra, millele lisatakse kuni 21. oktoobrini 2008 arvestatud jooksvad intressid.

| (156) | Täpsemalt tuleks omaosalust FagorBrandti poolt kavandatud ümberkorraldamiskuludes suurendada kõnealuse summa võrra (laenu, aktsionäride sissemakse või muul teel) enne ümberkorraldamisperioodi lõppu 31. detsembril 2012. Prantsusmaa ametiasutused peavad sellise suurendamise kohta esitama tõendid kahe kuu jooksul pärast 31. detsembrit 2012. |
| --- | --- |

(156)

Täpsemalt tuleks omaosalust FagorBrandti poolt kavandatud ümberkorraldamiskuludes suurendada kõnealuse summa võrra (laenu, aktsionäride sissemakse või muul teel) enne ümberkorraldamisperioodi lõppu 31. detsembril 2012. Prantsusmaa ametiasutused peavad sellise suurendamise kohta esitama tõendid kahe kuu jooksul pärast 31. detsembrit 2012.

| (157) | Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi väitega, et abi ei piirdu hädavajaliku miinimumiga kinnitab komisjon, et kontrollides ametlikku nõuet, kas äriühingu panus ületab 50 %, hindas ta ka seda, kas abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, lähtudes eelkõige ümberkorraldamissuuniste punktis 45 sätestatud kriteeriumidest. Komisjon leidis, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga ja abisumma ei ole nii suur, et see võimaldaks äriühingul kasutada ülemääraseid rahalisi ressursse agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisprotsessiga. |
| --- | --- |

(157)

Seoses anonüümseks jääda soovinud konkurendi väitega, et abi ei piirdu hädavajaliku miinimumiga kinnitab komisjon, et kontrollides ametlikku nõuet, kas äriühingu panus ületab 50 %, hindas ta ka seda, kas abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, lähtudes eelkõige ümberkorraldamissuuniste punktis 45 sätestatud kriteeriumidest. Komisjon leidis, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga ja abisumma ei ole nii suur, et see võimaldaks äriühingul kasutada ülemääraseid rahalisi ressursse agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisprotsessiga.

| (158) | Eelkõige märgib komisjon, et pärast abi andmist ja ümberkorraldamisperioodi lõppu jäävad kontsernile veel märkimisväärsed võlad ning võlgade ja omakapitali suhte koefitsient jääb ikka kõrgemaks kui üks. Seetõttu peab FagorBrandt teenitud kasumi suunama eelkõige võlgade vähendamisse. |
| --- | --- |

(158)

Eelkõige märgib komisjon, et pärast abi andmist ja ümberkorraldamisperioodi lõppu jäävad kontsernile veel märkimisväärsed võlad ning võlgade ja omakapitali suhte koefitsient jääb ikka kõrgemaks kui üks. Seetõttu peab FagorBrandt teenitud kasumi suunama eelkõige võlgade vähendamisse.

6.8.   Ühekordse abi tingimus

| (159) | Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 72 jj kohaselt tohib ümberkorraldamisabi anda vaid üks kord kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

(159)

Ümberkorraldamisabi suuniste punkti 72 jj kohaselt tohib ümberkorraldamisabi anda vaid üks kord kümne aasta jooksul.

| (160) | Antud juhul ei saa FagorBrandtile antud Prantsusmaa ja Itaalia abi pidada päästmis- ega ümberkorraldamisabiks. Nagu nähtud põhjendustest (45)–(56), ei olnud FagorBrandt abi andmise ajal, st 2002. ja 2003. aastal, raskustes ettevõtja. |
| --- | --- |

(160)

Antud juhul ei saa FagorBrandtile antud Prantsusmaa ja Itaalia abi pidada päästmis- ega ümberkorraldamisabiks. Nagu nähtud põhjendustest (45)–(56), ei olnud FagorBrandt abi andmise ajal, st 2002. ja 2003. aastal, raskustes ettevõtja.

| (161) | Seega on kinni peetud ümberkorraldamisabi suunistega kehtestatud ühekordse abi tingimusest. |
| --- | --- |

(161)

Seega on kinni peetud ümberkorraldamisabi suunistega kehtestatud ühekordse abi tingimusest.

6.9.   Kava täielik elluviimine

| (162) | FagorBrandti ümberkorraldamiskava koos kõikide Prantsusmaa võetud kohustustega tuleb täielikult ellu viia (61). Komisjon soovib, et teda teavitataks nii kava rakendamise kulgemisest kui ka sellega seonduvate kohustuste täitmisest. |
| --- | --- |

(162)

FagorBrandti ümberkorraldamiskava koos kõikide Prantsusmaa võetud kohustustega tuleb täielikult ellu viia (61). Komisjon soovib, et teda teavitataks nii kava rakendamise kulgemisest kui ka sellega seonduvate kohustuste täitmisest.

7.   JÄRELDUS

| (163) | Abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui kõik kehtestatud tingimused on täidetud, |
| --- | --- |

(163)

Abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui kõik kehtestatud tingimused on täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule FagorBrandt summas 31 miljonit eurot, on siseturuga kokkusobiv eeldusel, et täidetakse artiklis 2 sätestatud tingimusi.

Artikkel 2

1.   Prantsusmaa ametiasutused peatavad äriühingule FagorBrandt käesoleva otsuse artiklis 1 sätestatud abi maksmise seni, kuni FagorBrandt maksab tagasi komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsuses 2004/343/EÜ (62) osutatud siseturuga kokkusobimatu abi.

2.   FagorBrandti ümberkorraldamiskava, nii nagu seda on kirjeldatud Prantsusmaa poolt komisjonile 6. augustil 2007 esitatud teatises, tuleb täielikult ellu viia.

3.   FagorBrandti poolt kavandatud ümberkorraldamiskulude omaosalust (31,5 miljonit eurot) tuleb suurendada 3 190 878,02 euro võrra, millele lisatakse jooksvad intressid alates Itaalia abi andmisest FagorBrandtile kuni 21. oktoobrini 2008. Summat tuleb suurendada enne äriühingu ümberkorraldamisperioodi lõppu 31. detsembril 2012. Prantsusmaa ametiasutused peavad sellise suurendamise kohta esitama tõendid kahe kuu jooksul pärast 31. detsembrit 2012.

4.   FagorBrandt peatab Vedette’i kaubamärgi külmutus- ja toiduvalmistusseadmete ning nõudepesumasinate turustamise kaheksaks aastaks.

5.   Käesoleva artikli lõigetes 1–4 ettenähtud tingimuste täitmise tagamiseks teavitab Prantsusmaa komisjoni aastaaruannetega FagorBrandti ümberkorraldamiskava rakendamise seisust, lõikes 1 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmisest, siseturuga kokkusobiva abi väljamaksmisest ja kompensatsioonimeetmete rakendamisest.

Artikkel 3

Prantsusmaa teatab komisjonile kahe kuu pikkuse tähtaja jooksul, arvates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 25. juuli 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 87 saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 107 ja EÜ asutamislepingu artiklist 88 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisega on muutunud ka teatavad mõisted: „ühendus” on asendatud „liiduga”, „ühisturg”„siseturuga” ning „Esimese Astme Kohus”„Üldkohtuga”. Käesolevas otsuses kasutatakse ELi toimimise lepingu mõisteid.

1

(2)  ELT C 275, 16.11.2007, lk 18.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

(4)  Kõnealune huvitatud isik taotles ajapikendust ühe kuu võrra, et esitada märkused telefoni teel ja 16. detsembri 2007. aasta kirjaga. Komisjon oli sellega nõus.

4

(5)  ELT L 160, 23.9.2009, lk 11.

5

(6)  Üldkohtu 14. veebruari 2012. aasta otsus kohtuasjades T-115/09 ja T-116/09: Electrolux ja Whirlpool Europe vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

6

vs.

(7)  Vt Esimese Astme Kohtu 9. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas T-301/01: Alitalia vs. komisjon (EKL 2008, lk II-01753).

7

vs.

(8)  Ümberkorraldamiskava kirjeldus: vt menetluse algatamise otsuse punkt 11 ja sellele järgnevad punktid.

8

(9)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

9

(10)  Komisjoni otsus, 16. detsember 2003, korra kohta, mida Prantsusmaa kohaldab raskustesse sattunud äriühingute ülevõtmise puhul (ELT L 108, 16.4.2004, lk 38).

10

(11)  Komisjoni otsus, 1. detsember 2004, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule Bull (ELT L 342, 24.12.2005, lk 81, punktid 55–63).

11

(12)  Komisjoni otsus, 26. aprill 2006, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule Euromoteurs (ELT L 307, 7.11.2006, lk 213, punktid 30, 31 ja 42).

12

(13)  Ärisaladus.

13

(14)  Joonealuses märkuses 7 viidatud otsus kohtuasjas Alitalia vs. komisjon.

14

vs.

(15)  Eespool viidatud otsus kohtuasjas Alitalia vs. komisjon, punkt 137.

15

vs.

(16)  Eespool viidatud otsus kohtuasjas Alitalia vs. komisjon, punktid 144 ja 159.

16

vs.

(17)  Vt selle kohta eespool viidatud otsus kohtuasjas Alitalia vs. komisjon, punktid 99–101 ja 142.

17

vs.

(18)  Eespool viidatud otsus kohtuasjas Alitalia vs. komisjon, punkt 174.

18

vs.

(19)  Vt joonealune märkus nr 2.

19

(20)  Eespool viidatud otsus kohtuasjas Alitalia vs. komisjon, punkt 174.

20

vs.

(21)  Ajaleht La Tribune, 14. aprill 2005.

21

(22)  Komisjoni otsus, 26. märts 1991, Saksamaa ametiasutuste poolt äriühingule Deggendorf GmbH antud abi kohta (EÜT L 215, 2.8.1991, lk 16).

22

(23)  Euroopa Kohtu 15. mai 1997. aasta otsus kohtuasjas C-355/95 P: TWD vs. komisjon, EKL I-2549, punktid 25–26 (Deggendorfi otsus). Selle otsusega kinnitati Üldkohtu 13. septembri 1995. aasta otsust liidetud kohtuasjades T-244/93 ja T-486/93: TWD vs. komisjon, EKL II-2265.

23

vs.

vs.

(24)  Vt komisjoni teatis – „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (ELT C 272, 15.11.2007, lk 4), kus on osutatud, et komisjon on „hakanud süstemaatilisemalt kohaldama Deggendorfi juhtumi ... kohtupraktikat. Kõnealune kohtupraktika võimaldab komisjonil teatavate tingimuste täitmisel nõuda liikmesriikidelt ettevõtjale uue ühisturuga kokkusobiva abi maksmise peatamist, kuni viimane on tagasi maksnud varasema ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi, mille suhtes kohaldati tagasinõudeotsust.”

24

(25)  Viidatud joonealuses märkuses nr 22.

25

(26)  ELT L 352, 27.11.2004, lk 10. Brandt Italia ja Itaalia vaidlustasid selle otsuse Üldkohtus, kes jättis hagi 12. septembril 2007 rahuldamata (liidetud kohtuasjad T-239/04 ja T-323/04). Euroopa Kohus mõistis Itaalia 6. detsembril 2007 süüdi ka 30. märtsi 2004. aasta otsuse täitmata jätmises (kohtuasi C-280/05).

26

(27)  Viidatud joonealuses märkuses nr 22.

27

(28)  Otsus kohtuasjas Electrolux ja Whirlpool, viidatud joonealuses märkuses nr 6, punkt 67.

28

(29)  Vt selle kohta järgnevad komisjoni otsused: 21. oktoobri 2003. aasta otsus Zamudio kompleksile (Baskimaa) teadus- ja arendustegevuseks antud abi kohta, mille Hispaania kavatses anda äriühingule „Industria de Turbo Propulsores, SA” (ITP) (ELT L 61, 27.2.2004, lk 87, põhjendused 32–36, 55 ja 117–119); 16. märtsi 2005. aasta otsus riigiabi kohta, mida Itaalia (Lazio piirkond) kavatseb anda kasvuhoonegaaside heidete vähendamiseks (ELT L 244, 7.9.2006, lk 8); 8. novembri 2006. aasta otsus riigiabi nr C 11/06 (ex N 127/05) kohta, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale AEM Torino (ELT L 366, 21.12.2006, lk 62, põhjendused 39-41).

29

(30)  Otsus kohtuasjas Electrolux ja Whirlpool, viidatud eespool joonealuses märkuses nr 6, punkt 71: „Kuna komisjon ei ole seadnud kõnealuse abi andmist sõltuvusse ühisturuga kokkusobimatu Itaalia abi tagasimaksmisest, oleks ta seetõttu pidanud tingimata uurima nende kahe abi kumulatiivset mõju; seda ta aga käesolevas asjas ei teinud.”

30

(31)  ELT L 352, 27.11.2004, lk 10.

31

(32)  Komisjoni 21. juuni 1994. aasta otsuses Electrolux/AEG (EÜT C 187, 9.7.1994) järeldati, et suurte kodumasinate turu geograafiline ulatus piirdub Lääne-Euroopaga. Komisjoni 24. jaanuari 1999. aasta otsuses EÜ asutamislepingu artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 (EÜT L 187, 26.7.2000, lk 47) sätestatud menetluse kohaldamise kohta seoses Euroopa kodumasinate tootjate komiteega järeldati, et turu geograafiline ulatus piirdub EMPga. Viimase juhtumi puhul oli tegemist pesumasinatega.

32

(33)  FagorBrandti ja Fagor Electrodomésticose turuosa on kokku maksimaalselt [5–10] %.

33

(34)  Komisjon ei saa nõustuda Prantsusmaa argumendiga, et FagorBrandti turul hoidmisel on positiivne mõju, kuna nii hoitakse ära oligopoli tekkimine. Prantsusmaa ametiasutused ei ole oma väidet täpsemalt põhjendanud. See väide on ühtlasi vastuolus nende teatisega, mille kohaselt on turul väga tihe ja mitmest allikast tulenev konkurents, eelkõige seoses kaubastaja märkidega. Ümberkorraldamisabi suuniste punktis 39 on osutatud „monopoolse või oligopoolse” olukorra arvesse võtmisele, millel asjaomasel juhul ei ole põhjust, sest ainuüksi suuremaid konkurente on juba neli.

34

(35)  Äriühingu esitatud andmete põhjal oli tema osa Euroopa turu mahust 2004. aastal 5,3 %, 2005. aastal 5,2 % ning 2006. ja 2007. aastal 5 %.

35

(36)  Üleilmsel tasandil on vahe veelgi suurem, sest näiteks Electroluxi ja Whirpooli äritegevusest toimub märkimisvääre osa väljaspool Euroopat. Näiteks oli FagorBrandti ja Fagor Electrodomésticose 2005. aasta käive alla 2 miljardi euro, samas kui Whirpooli, Electroluxi, BSH ja Indesiti üleilmne käive eurodes oli vastavalt 11,8 miljardit, 10,8 miljardit, 7,3 miljardit ja 3,1 miljardit.

36

(37)  Nagu märgitud, ei tooda FagorBrandt tulevikus enam ise [...]. FagorBrandt toodab tulevikus ise [...] tooteid. Neis segmentides on väljaspool Euroopa Liitu valmistatud toodete turuosa väiksem. Väljaspool Euroopa Liitu valmistatud toodete turuosa on suurim [...] segmendis.

37

(38)  [50–80] % FagorBrandti müügitegevusest toimub Prantsusmaal. Sellega seoses on Euroopa Kohus märkinud, et kui liikmesriik annab abi äriühingule, võib selle tulemusena omamaine toodang suureneda või püsida samal tasemel, mis omakorda võib vähendada muudest liikmesriikidest pärit äriühingute võimalusi eksportida oma tooteid kõnealuse liikmesriigi turule (13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas C-102/87: Prantsusmaa vs. komisjon (,EKL [1988], lk 04067, vt punkt 19), 14. septembri 1994. aasta otsus, Hispaania vs. komisjon (C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, EKL [1994], lk I-4103, vt punkt 40), 7. märtsi 2002. aasta otsus, Itaalia vs. komisjon (C-310/99, EKL [2002], lk I-2289, vt punktid 84–86), 11. juuli 2002. aasta otsus, HAMSA vs. komisjon (T-152/99, EKL [2002], lk II-3049, vt punktid 220 ja 221).

38

kui liikmesriik annab abi äriühingule, võib selle tulemusena omamaine toodang suureneda või püsida samal tasemel, mis omakorda võib vähendada muudest liikmesriikidest pärit äriühingute võimalusi eksportida oma tooteid kõnealuse liikmesriigi turule

vs.

vs.

vs

vs.

(39)  Prantsusmaa meedias osutati üksikasjalikult sügavkülmutuskappide vähesele rentaablusele. Näiteks kirjutatakse ajalehe Ouest France 8. juuli 2004. aasta numbris järgmist: „Prantsuse kodumasinakontsern ElcoBrandt suleb 2005. aastal Nordi departemangus Lesquini tehase, kus toodetakse sügavkülmutuskappe, sest see ei ole enam rentaabel.” Kahe aasta eest võttis Elco tegevuse Brandtilt üle. 600 töötajat nõustusid koondamiskavaga, milles nähti ette 150 töökoha säilitamine, mis nüüd kaotatakse. „Brandti juhtkond osutas ajalehes Les Echos 7. juulil 2004 ilmunud artiklis, et hoolimata konkurentsivõime säilitamiseks tehtud suurtest jõupingutustest, mille raames osteti 35 % koostisosi Hiinast või parandati kvaliteeti ja tootlikkust, vähenesid turu kulud äriühingu omadest kiiremini ning et sügavkülmutuskirstude tootmise säilitamine ElcoBrandti kontsernis ei olnud enam majanduslikult mõttekas. Iga sügavkülmutuskirstu müügist teeniti 25 % kahjumit.”

39

„Prantsuse kodumasinakontsern ElcoBrandt suleb 2005. aastal Nordi departemangus Lesquini tehase, kus toodetakse sügavkülmutuskappe, sest see ei ole enam rentaabel.” Kahe aasta eest võttis Elco tegevuse Brandtilt üle. 600 töötajat nõustusid koondamiskavaga, milles nähti ette 150 töökoha säilitamine, mis nüüd kaotatakse

hoolimata konkurentsivõime säilitamiseks tehtud suurtest jõupingutustest, mille raames osteti 35 % koostisosi Hiinast või parandati kvaliteeti ja tootlikkust, vähenesid turu kulud äriühingu omadest kiiremini ning et sügavkülmutuskirstude tootmise säilitamine ElcoBrandti kontsernis ei olnud enam majanduslikult mõttekas

Iga sügavkülmutuskirstu müügist teeniti 25 % kahjumit

(40)  Teatises osutasid Prantsusmaa ametiasutused, et ümberkorraldamiskava eesmärk on tootmise ratsionaliseerimine teatavate kahjumit tekitavate [...] toodete tootmise lõpetamise teel, et piirata tulude vähenemist odava tootmisega riikides tootvate äriühingute turuosa suurenemise tõttu (mitte-integreeritavad mikrolaineahjud, [...]). 15. veebruari 2008. aasta kirjas, milles kommenteeriti huvitatud isikute märkusi, osutasid Prantsusmaa ametiasutused järgmist: „Prantsusmaa ametiasutused tuletavad meelde, et juba võetud erinevate meetmete eesmärk on kõigepealt vähendada kahjusid (kahjumiga töötava tehase sulgemine Lesquinis ja loobumine teatavatest kahjumlikest toodetest (mitteintegreeritavad mikrolaineahjud).” Need kaks väidet kinnitavad eelnevaid järeldusi Lesquini tehase sulgemise kohta.

40

(41)  Seda asjaolu rõhutasid Prantsusmaa ametiasutused teatise 7. lisas.

41

(42)  Vt näiteks artikkel „Brandt: fin du contrat Miele confirmée Aprčs le retrait d'Électrolux, autre coup dur ą Aizenay” („Brandt: Miele lepingu lõpetamine kindel. Veel üks raske löök Aizenay tehasele pärast Electroluxi lahkumist”), mis ilmus ajalehes Ouest France 3. märtsil 2005.

42

(43)  Lisaks sai äriühing loovutamisest 774 000 eurot kasu.

43

(44)  Nagu menetluse algatamise otsuse jaotises 2.2 märgitud, alustas FagorBrandt ümberkorraldamist 2004. aastal, kui ilmnesid vähene konkurentsivõime ja esimesed rahalised raskused. Komisjon leiab, et tütarettevõtja loovutamine on kõnealuse ümberkorraldamise osa vastavalt ümberkorraldamisabi suuniste punktile 40.

44

(45)  Prantsusmaa ametiasutused osutavad, et Brandt Componentsi tegevus võimaldas äriühingul oluliselt integreerida pealtlaetavate pesumasinate tootmist, mis on alati olnud FagorBrandti tugev külg. Prantsusmaa ametiasutuste kohaselt on selline integreerimine oluline eelkõige uuenduslike või konkreetset oskusteavet nõudvate toodete seisukohalt ja sellist tegutsemisviisi kasutavad sektori peamised turuosalised (nt BSH ja Miele). Komisjon märgib siiski, et peale eelnevate väidete ei ole Prantsusmaa ametiasutused esitanud tõendeid, mis võimaldaksid komisjonil kindlalt välja selgitada, et Brandt Components'i loovutamine vähendab FagorBrandti võimalusi arendada konkurentsivõimelisi pesumasinaid ja seega vähendaks FagorBrandti osa pesumasinate turul, ning veelgi vähem mõõta loovutamise mõju arvuliselt. Komisjon peab seega järeldama, et Brandt Componentsi loovutamine mõjutab tegelikkuses suurte kodumasinate turgu.

45

(46)  Prantsusmaa turul on Vedette [...] toodete turul kaubamärk [...]. Seega ei vähenda kavandatud meetmed FagorBrandti osa [...] toodete turul. Suurem osa FagorBrandtiga [...] toodete turul konkureerivatest äriühingutest valmistab ka tooteid, mis konkureerivad Vedette'i kaubamärgiga [...] toodete turul. Nad saaksid seega kasu Vedette'i kaubamärgi toodete turult eemaldamisest.

46

(47)  2007. aastal moodustasid need [30–40] % Vedette'i kaubamärgi toodete käibest ja [0–10] % FagorBrandti suurte kodumasinate müügist Prantsusmaa turul.

47

(48)  Meetme eesmärk on asjaomaste Vedette'i kaubamärgi toodete turult eemaldamine. On selge, et meetme mõju kaob, kui FagorBrandt annaks mõnele muule äriühingule litsentsi toota ja/või turustada Vedette'i kaubamärgi kõnealuseid tooteid.

48

(49)  Tabeli puhul on lähtutud eeldusest, et meede kehtis alates 1. jaanuarist 2009.

49

(50)  Kõigi teiste muutujate samaks jäädes näib mõistlik jääda [1,5–3] % juurde, kuna tegu on määraga, mida peetakse mõistlikuks käibe suurenemise hüpoteesiks, võttes arvesse kontserni strateegiat ja turuperspektiivi (vt põhjendus (125) jj).

50

(51)  FagorBrandt müüs 2004. aasta märtsis Neversi tehase (elektrimootorid) ja sulges 2005. aasta jaanuaris Lesquini tehase (sügavkülmutuskapid). Samuti lõpetas kontsern 2006. aastal Aizenay tehases mitte-integreeritavate mikrolaineahjude tootmise.

51

(52)  Kontsern kehtestas [...]. 2006. aastal võeti Prantsusmaal veel mitu meedet. Samal aastal hakkas kontsern ratsionaliseerima ka Itaalias asuvat Verolanuova tehast.

52

(53)  Äriühingu pikaajalist elujõulisust arendavate meetmete osas ning pärast ajavahemikus 2004. aasta märtsist kuni 2005. aasta veebruarini korraldatud uuringuid kontsern: [...].

53

(54)  CECED: Euroopa kodumasinate tootjate komitee, kuhu kuulub 15 tootjat, kes tegutsevad vähemalt Euroopa turul ja 26 asjaomase sektori ühendust, kes on esindatud mitmes Euroopa riigis (nii ELi liikmesriikides kui ka väljaspool).

54

(55)  GIFAM: kodumasinate tootjate kutseala organisatsioon, mis ühendab umbes 50 kodumasinate turul tegutsevat ettevõtjat.

55

(56)  Komisjon analüüsis, kas FagorBrandti tihedam liitmine Fagoriga tekitab kahtlusi seoses menetluse algatamise otsuse punktis 27 esitatud järeldustega FagorBrandti õiguse kohta saada abi. Komisjon järeldas, et kahtlusteks ei ole põhjust, sest suurem osa nimetatud punktis käsitletud asjaoludest kehtivad endiselt.

56

(57)  Vähenemine toimub seetõttu, et kõnealuste toodete turustamise peatamisega kahaneb Vedette'i kaubamärgi toodete nähtavus turustajate seisukohast.

57

(58)  Komisjon leiab Prantsusmaa ametiasutuste andmete põhjal, et pessimistliku stsenaariumi realiseerumine on vähetõenäoline. Prantsusmaa ametiasutuste andmed põhinevad Vedette'i kaubamärgi mikrolaineahjude kogemusel. Tegemist on tootega, mille turul FagorBrandt kaotas konkurentsivõimelisuse (põhjus, miks otsustati peatada sisetootmine) ja mille puhul on odava tootmisega riigid saavutanud suure turuosa. Prantsusmaa ametiasutuste hüpotees, mille kohaselt mikrolaineahjude müügi vähenemise põhjuseks kõnealuse kahe aasta jooksul oli Vedette'i kaubamärgi mikrolaineahjude turustamise lõpetamine, on äärmuslik.

58

(59)  Prantsusmaa ametiasutuste 15. veebruari 2008. aasta kiri.

59

(60)  26. aprilli 2006. aasta otsuses riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda äriühingule Euromoteurs (ELT L 307, 7.11.2006, lk 213) leidis komisjon, et asjaolu, et esitatud ümberkorraldamiskavas ei ole võetud arvesse äriühingule antud ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist, kinnitab järeldust, et asjaomase kavaga ei saa taastada äriühingu pikaajalist elujõulisust.

60

(61)  Nagu eelnevalt osutatud, hakati ümberkorraldamiskava ellu viima 2004. aastal ja suurem osa ümberkorraldamismeetmetest on juba rakendatud.

61

(62)  Komisjoni otsus, 16. detsember 2003, korra kohta, mida Prantsusmaa kohaldab raskustesse sattunud äriühingute ülevõtmise puhul (ELT L 108, 16.4.2004, lk 38).

62

---

| 18.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/24

---

KOMISJONI OTSUS,

19. detsember 2012,

riigiabi SA.20829 (C 26/2010, ex NN 43/2010 (ex CP 71/2006)) kohta seoses Itaalia rakendatud abikavaga, mis käsitleb mitteäriliste üksuste poolt eriotstarbel kasutatava kinnisvara vabastamist munitsipaalsest kinnisvaramaksust

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9461 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/284/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt eespool nimetud artiklitele (1) ning võttes nende märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 2006. aastal laekus komisjonile mitu kaebust, mis sisuliselt käsitlesid kaht abikava, millest üks sisaldas vabastust munitsipaalsest kinnisvaramaksust ning teine ettevõtte tulumaksu vähendamist. Täpsemalt sisaldasid kaks abikava järgmist:






  (a) | mitteäriliste üksuste kasutatava ja eranditult sotsiaalabi-, hoolekande-, tervishoiu-, kultuuri-, haridus-, lõõgastus-, majutus-, spordi- ja religioosseks tegevuseks kasutatava kinnisvara vabastamist munitsipaalsest kinnisvaramaksust (imposta comunale sugli immobili, edaspidi „ICI”) (30. detsembri 1992. aasta seadusandliku dekreedi nr 504 artikli 7 lõike 1 punkt i); |
| --- | --- | --- |

(1)

2006. aastal laekus komisjonile mitu kaebust, mis sisuliselt käsitlesid kaht abikava, millest üks sisaldas vabastust munitsipaalsest kinnisvaramaksust ning teine ettevõtte tulumaksu vähendamist. Täpsemalt sisaldasid kaks abikava järgmist:

(a)

mitteäriliste üksuste kasutatava ja eranditult sotsiaalabi-, hoolekande-, tervishoiu-, kultuuri-, haridus-, lõõgastus-, majutus-, spordi- ja religioosseks tegevuseks kasutatava kinnisvara vabastamist munitsipaalsest kinnisvaramaksust (imposta comunale sugli immobili, edaspidi „ICI”) (30. detsembri 1992. aasta seadusandliku dekreedi nr 504 artikli 7 lõike 1 punkt i);

| (b) | presidendi 29. septembri 1973. aasta dekreedi nr 601 artiklis 6 loetletud üksuste tulumaksu 50 %-line vähendamine – peamiselt sotsiaalhoolekande organisatsioonid, mittetulunduslikud haridus- ja teadusasutused ning heategevus- ja õppeinstitutsioonid (sealhulgas vaimulikud institutsioonid). See säte hõlmab ka sotsiaalmajutusüksuseid ning kultuurifonde ja -ühinguid. |
| --- | --- |

(b)

presidendi 29. septembri 1973. aasta dekreedi nr 601 artiklis 6 loetletud üksuste tulumaksu 50 %-line vähendamine – peamiselt sotsiaalhoolekande organisatsioonid, mittetulunduslikud haridus- ja teadusasutused ning heategevus- ja õppeinstitutsioonid (sealhulgas vaimulikud institutsioonid). See säte hõlmab ka sotsiaalmajutusüksuseid ning kultuurifonde ja -ühinguid.

| (2) | Lähtuvalt saadud kaebustest eespool nimetatud ICI-st vabastamise kohta saatis komisjon Itaalia ametivõimudele 5. mail 2006 esialgse teabepäringu. Arvestades Itaalia poolt 6. juunil 2006 saadetud teavet ning lähtuvalt teatavate muudatuste jõustumisest ICI õigusaktis, teavitas komisjon kaebuse esitajaid 8. augusti 2006. aasta kirjas, et esialgse analüüsi alusel ei leitud põhjust uurimist jätkata. |
| --- | --- |

(2)

Lähtuvalt saadud kaebustest eespool nimetatud ICI-st vabastamise kohta saatis komisjon Itaalia ametivõimudele 5. mail 2006 esialgse teabepäringu. Arvestades Itaalia poolt 6. juunil 2006 saadetud teavet ning lähtuvalt teatavate muudatuste jõustumisest ICI õigusaktis, teavitas komisjon kaebuse esitajaid 8. augusti 2006. aasta kirjas, et esialgse analüüsi alusel ei leitud põhjust uurimist jätkata.

| (3) | 24. oktoobri 2006. aasta kirjas rõhutasid kaebuse esitajad uuesti, et mitteäriliste üksuste vabastamine ICI-st on vastuolus aluslepingu artikli 107 lõikega 1. 14. novembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjoni neid, et olemasoleva teabe alusel ei ole põhjust ICI-st vabastamist edasi uurida. |
| --- | --- |

(3)

24. oktoobri 2006. aasta kirjas rõhutasid kaebuse esitajad uuesti, et mitteäriliste üksuste vabastamine ICI-st on vastuolus aluslepingu artikli 107 lõikega 1. 14. novembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjoni neid, et olemasoleva teabe alusel ei ole põhjust ICI-st vabastamist edasi uurida.

| (4) | 2007. aasta jaanuaris ja septembris sai komisjon ICI-st vabastamise kohta kaebuse esitajatelt veel kirju. Oma 12. septembri 2007. aasta kirjas juhtisid nad komisjoni tähelepanu ühtse tulumaksuseaduse (Testo Unico delle Imposte sui Redditi, edaspidi „tulumaksuseadus”) artiklile 149, mis on heaks kiidetud presidendi 22. detsembri 1986. aasta dekreediga nr 917. Nende arvates lubab see artikkel maksusoodustust üksnes vaimulikele institutsioonidele ja amatöörspordiklubidele. |
| --- | --- |

(4)

2007. aasta jaanuaris ja septembris sai komisjon ICI-st vabastamise kohta kaebuse esitajatelt veel kirju. Oma 12. septembri 2007. aasta kirjas juhtisid nad komisjoni tähelepanu ühtse tulumaksuseaduse (Testo Unico delle Imposte sui Redditi, edaspidi „tulumaksuseadus”) artiklile 149, mis on heaks kiidetud presidendi 22. detsembri 1986. aasta dekreediga nr 917. Nende arvates lubab see artikkel maksusoodustust üksnes vaimulikele institutsioonidele ja amatöörspordiklubidele.

| (5) | 5. novembril 2007 kutsus komisjon Itaalia ametivõime ja kaebuse esitajaid esitama täiendavat teavet kaebuse esitajate nimetatud väidetavate soodustuste kohta. Itaalia ametivõimud esitasid palutud teabe 3. detsembri 2007. aasta ja 30. aprilli 2008. aasta kirjades. Kaebuse esitajad esitasid lisateabe 21. mai 2008. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(5)

5. novembril 2007 kutsus komisjon Itaalia ametivõime ja kaebuse esitajaid esitama täiendavat teavet kaebuse esitajate nimetatud väidetavate soodustuste kohta. Itaalia ametivõimud esitasid palutud teabe 3. detsembri 2007. aasta ja 30. aprilli 2008. aasta kirjades. Kaebuse esitajad esitasid lisateabe 21. mai 2008. aasta kirjas.

| (6) | 20. oktoobril 2008 saatsid kaebuse esitajad märgukirja (aluslepingu artikkel 265), paludes komisjoni algatada ametlik uurimismenetlus ja võtta nende kaebuste kohta vastu ametlik otsus. |
| --- | --- |

(6)

20. oktoobril 2008 saatsid kaebuse esitajad märgukirja (aluslepingu artikkel 265), paludes komisjoni algatada ametlik uurimismenetlus ja võtta nende kaebuste kohta vastu ametlik otsus.

| (7) | 24. novembril 2008 saatis komisjon Itaalia ametivõimudele järjekordse teabepäringu, millele nad vastasid 8. detsembri 2008. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(7)

24. novembril 2008 saatis komisjon Itaalia ametivõimudele järjekordse teabepäringu, millele nad vastasid 8. detsembri 2008. aasta kirjaga.

| (8) | 19. detsembri 2008. aasta kirjaga teavitas komisjon kaebuse esitajaid sellest, et esialgse analüüsi alusel leiab ta, et meetmed ei tundu kujutavat endast riigiabi ning et sellest tulenevalt ei ole vaja uurimist jätkata. |
| --- | --- |

(8)

19. detsembri 2008. aasta kirjaga teavitas komisjon kaebuse esitajaid sellest, et esialgse analüüsi alusel leiab ta, et meetmed ei tundu kujutavat endast riigiabi ning et sellest tulenevalt ei ole vaja uurimist jätkata.

| (9) | 26. jaanuaril 2009 andis Itaalia rahandusministeerium välja Circolare 2/DF (edaspidi „ringkiri”), et selgitada täpsemalt mitteäriliste üksuste ICI-st vabastamise ulatust. 2. märtsil 2009 kirjutasid kaebuse esitajad komisjonile, väljendades rahulolematust kehtivate õigusaktidega ning kritiseerides ringkirja. |
| --- | --- |

(9)

26. jaanuaril 2009 andis Itaalia rahandusministeerium välja Circolare 2/DF (edaspidi „ringkiri”), et selgitada täpsemalt mitteäriliste üksuste ICI-st vabastamise ulatust. 2. märtsil 2009 kirjutasid kaebuse esitajad komisjonile, väljendades rahulolematust kehtivate õigusaktidega ning kritiseerides ringkirja.

| (10) | 11. jaanuari 2010. aasta e-kirjas palusid kaebuse esitajad uuesti komisjonil algatada ametlik uurimismenetlus, isegi ringkirja sisu arvesse võttes. 15. veebruaril 2010 saatis komisjon, võttes arvesse ringkirja, kaebuse esitajatele kirja, korrates 19. detsembri 2008. aasta kirjas esitatud põhjendust. |
| --- | --- |

(10)

11. jaanuari 2010. aasta e-kirjas palusid kaebuse esitajad uuesti komisjonil algatada ametlik uurimismenetlus, isegi ringkirja sisu arvesse võttes. 15. veebruaril 2010 saatis komisjon, võttes arvesse ringkirja, kaebuse esitajatele kirja, korrates 19. detsembri 2008. aasta kirjas esitatud põhjendust.

| (11) | 26. aprillil 2010 esitasid kaks kaebuse esitajat kumbki Üldkohtusse tühistamishagi seoses komisjoni 15. veebruari 2010. aasta kirjaga (2). Hagejate palvel nõudis kohus juhtumi eemaldamist registrist 18. novembril 2010 (3). |
| --- | --- |

(11)

26. aprillil 2010 esitasid kaks kaebuse esitajat kumbki Üldkohtusse tühistamishagi seoses komisjoni 15. veebruari 2010. aasta kirjaga (2). Hagejate palvel nõudis kohus juhtumi eemaldamist registrist 18. novembril 2010 (3).

| (12) | 12. oktoobri 2010. aasta otsusega (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) alustas komisjon aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlikku uurimismenetlust seoses mitteäriliste üksuste poolt eriotstarbel kasutatava kinnisvara vabastamisega munitsipaalsest kinnisvaramaksust ning seoses tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 (4). 21. detsembril 2010 avaldati otsus Euroopa Liidu Teatajas
   (5), kutsudes pooli märkusi esitama. |
| --- | --- |

(12)

12. oktoobri 2010. aasta otsusega (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) alustas komisjon aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlikku uurimismenetlust seoses mitteäriliste üksuste poolt eriotstarbel kasutatava kinnisvara vabastamisega munitsipaalsest kinnisvaramaksust ning seoses tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 (4). 21. detsembril 2010 avaldati otsus Euroopa Liidu Teatajas
   (5), kutsudes pooli märkusi esitama.

| (13) | 10. novembri 2010. aasta kirjas palusid Itaalia ametivõimud komisjonilt kaebuste esitajate aastatel 2006–2010 saadetud kirjade koopiaid. Need saadeti Itaaliale 2. detsembril 2010. |
| --- | --- |

(13)

10. novembri 2010. aasta kirjas palusid Itaalia ametivõimud komisjonilt kaebuste esitajate aastatel 2006–2010 saadetud kirjade koopiaid. Need saadeti Itaaliale 2. detsembril 2010.

| (14) | Ajavahemikul 2011. aasta 21. jaanuarist kuni 4. aprillini sai komisjon menetluse algatamise otsuse kohta märkusi 80-lt huvitatud isikult, kes on loetletud käesoleva otsuse 1. lisas. |
| --- | --- |

(14)

Ajavahemikul 2011. aasta 21. jaanuarist kuni 4. aprillini sai komisjon menetluse algatamise otsuse kohta märkusi 80-lt huvitatud isikult, kes on loetletud käesoleva otsuse 1. lisas.

| (15) | 2. märtsi 2011. aasta kirjaga sai komisjon Itaalia märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Seejärel edastas komisjon kolmandate isikute märkused Itaalia ametivõimudele, kes esitasid oma vastused 10. juunil 2011. |
| --- | --- |

(15)

2. märtsi 2011. aasta kirjaga sai komisjon Itaalia märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Seejärel edastas komisjon kolmandate isikute märkused Itaalia ametivõimudele, kes esitasid oma vastused 10. juunil 2011.

| (16) | 19. juulil 2011 korraldati Itaalia ametivõimude ja komisjoni vahel tehniline kohtumine. |
| --- | --- |

(16)

19. juulil 2011 korraldati Itaalia ametivõimude ja komisjoni vahel tehniline kohtumine.

| (17) | 15. veebruari 2012. aasta kirjas teavitas Itaalia komisjoni kavatsusest võtta vastu uus õigusakt, mis käsitleb munitsipaalset kinnisvaramaksu, ning teatas, et ICI asendatakse alates 1. jaanuarist 2012Imposta Municipale Propria’ga (edaspidi „IMU”). |
| --- | --- |

(17)

15. veebruari 2012. aasta kirjas teavitas Itaalia komisjoni kavatsusest võtta vastu uus õigusakt, mis käsitleb munitsipaalset kinnisvaramaksu, ning teatas, et ICI asendatakse alates 1. jaanuarist 2012Imposta Municipale Propria’ga (edaspidi „IMU”).

| (18) | Lähtuvalt Itaalia 24. märtsi 2012. aasta seaduse nr 27 vastuvõtmisest, millega lisati uued sätted IMU-st vabastamise kohta seoses mitteäriliste üksustega, kes tegelevad eriotstarbeliste tegevustega, kuid jäeti mitu aspekti tulevastes rakendusaktides määratlemiseks, saatis komisjon Itaalia ametivõimudele 16. mail 2012 teabepäringu. |
| --- | --- |

(18)

Lähtuvalt Itaalia 24. märtsi 2012. aasta seaduse nr 27 vastuvõtmisest, millega lisati uued sätted IMU-st vabastamise kohta seoses mitteäriliste üksustega, kes tegelevad eriotstarbeliste tegevustega, kuid jäeti mitu aspekti tulevastes rakendusaktides määratlemiseks, saatis komisjon Itaalia ametivõimudele 16. mail 2012 teabepäringu.

| (19) | 27. juunil 2012 sai komisjon kaebuse esitajatelt lisateavet, sealhulgas märkused uue IMU õigusakti kohta. 6. juulil 2012 edastati need tähelepanekud Itaaliale kommenteerimiseks. |
| --- | --- |

(19)

27. juunil 2012 sai komisjon kaebuse esitajatelt lisateavet, sealhulgas märkused uue IMU õigusakti kohta. 6. juulil 2012 edastati need tähelepanekud Itaaliale kommenteerimiseks.

| (20) | 5. septembri 2012. aasta kirjas esitas Itaalia komisjonile soovitud teabe ja ka märkused 6. juulil 2012 Itaaliale edastatud kolmandate isikute tähelepanekute kohta. |
| --- | --- |

(20)

5. septembri 2012. aasta kirjas esitas Itaalia komisjonile soovitud teabe ja ka märkused 6. juulil 2012 Itaaliale edastatud kolmandate isikute tähelepanekute kohta.

| (21) | Seejärel saatsid Itaalia ametivõimud 21. novembri 2012. aasta kirjas komisjonile 19. novembril 2012 vastu võetud IMU rakendusmääruse koopia. |
| --- | --- |

(21)

Seejärel saatsid Itaalia ametivõimud 21. novembri 2012. aasta kirjas komisjonile 19. novembril 2012 vastu võetud IMU rakendusmääruse koopia.

2.   MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Mitteäriliste üksuste vabastamine munitsipaalsest kinnisvaramaksust

| (22) | 1992. aastal kehtestasid Itaalia ametivõimud munitsipaalse kinnisvaramaksu (ICI). Vastavalt 30. detsembri 1992. aasta seadusandlikule dekreedile nr 504/92 pidid munitsipaalset kinnisvaramaksu tasuma kõik kinnisvara omavad (kas omandi, kasutusvalduse, kasutamise, valdamise või rentimise alusel) füüsilised ja juriidilised isikud. Maksu pidid tasuma nii residendid kui ka mitteresidendid, sõltumata kinnisvara kasutusotstarbest, ning see arvutati kinnisvara katastriväärtuse alusel. |
| --- | --- |

(22)

1992. aastal kehtestasid Itaalia ametivõimud munitsipaalse kinnisvaramaksu (ICI). Vastavalt 30. detsembri 1992. aasta seadusandlikule dekreedile nr 504/92 pidid munitsipaalset kinnisvaramaksu tasuma kõik kinnisvara omavad (kas omandi, kasutusvalduse, kasutamise, valdamise või rentimise alusel) füüsilised ja juriidilised isikud. Maksu pidid tasuma nii residendid kui ka mitteresidendid, sõltumata kinnisvara kasutusotstarbest, ning see arvutati kinnisvara katastriväärtuse alusel.

| (23) | Vastavalt seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktile i oli ICI tasumisest vabastatud mitteäriliste üksuste kasutatav kinnisvara, mida kasutati eranditult sotsiaalabi-, hoolekande-, tervishoiu-, haridus-, majutus-, kultuuri-, lõõgastus-, spordi- ja religioosseks tegevuseks. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktile i oli ICI tasumisest vabastatud mitteäriliste üksuste kasutatav kinnisvara, mida kasutati eranditult sotsiaalabi-, hoolekande-, tervishoiu-, haridus-, majutus-, kultuuri-, lõõgastus-, spordi- ja religioosseks tegevuseks.

| (24) | Vastavalt 30. septembri 2005. aasta dekreetseaduse nr 203 artikli 7 lõikele 2a (6) kehtis seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i sätestatud vabastus nimetatud tegevuste korral, isegi kui need olid ärilised. Vastavalt 4. juuli 2006. aasta dekreetseaduse nr 223 artiklile 39 (7) kehtis see vabastus üksnes juhul, kui sellised tegevused ei olnud eranditult ärilist laadi. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt 30. septembri 2005. aasta dekreetseaduse nr 203 artikli 7 lõikele 2a (6) kehtis seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i sätestatud vabastus nimetatud tegevuste korral, isegi kui need olid ärilised. Vastavalt 4. juuli 2006. aasta dekreetseaduse nr 223 artiklile 39 (7) kehtis see vabastus üksnes juhul, kui sellised tegevused ei olnud eranditult ärilist laadi.

| (25) | Itaalia ametivõimud selgitasid, et artikli 7 lõike 1 punktis i sätestatud munitsipaalsest kinnisvaramaksust vabastamine kehtis üksnes juhul, kui täidetud oli kaks kumulatiivset tingimust:






  i. | kinnisvara peavad kasutama mitteärilised üksused (8). Seaduse järgi on mitteärilised üksused avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused, mis ei ole ettevõtjad ja mille tegevus ei ole eranditult ega peamiselt ärilist laadi; |
| --- | --- | --- |

(25)

Itaalia ametivõimud selgitasid, et artikli 7 lõike 1 punktis i sätestatud munitsipaalsest kinnisvaramaksust vabastamine kehtis üksnes juhul, kui täidetud oli kaks kumulatiivset tingimust:

i.

kinnisvara peavad kasutama mitteärilised üksused (8). Seaduse järgi on mitteärilised üksused avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused, mis ei ole ettevõtjad ja mille tegevus ei ole eranditult ega peamiselt ärilist laadi;

| ii. | kinnisvara tuleb kasutada eranditult artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusteks. |
| --- | --- |

ii.

kinnisvara tuleb kasutada eranditult artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusteks.

| (26) | 26. jaanuari 2009. aasta ringkirjas nr 2/DF selgitasid Itaalia ametivõimud, milliseid üksusi saab pidada mitteärilisteks, ning omadusi, mida nõutakse selliste üksuste tegevuselt, et kvalifitseeruda maksuvabastuse saamiseks. |
| --- | --- |

(26)

26. jaanuari 2009. aasta ringkirjas nr 2/DF selgitasid Itaalia ametivõimud, milliseid üksusi saab pidada mitteärilisteks, ning omadusi, mida nõutakse selliste üksuste tegevuselt, et kvalifitseeruda maksuvabastuse saamiseks.

| (27) | Ringkirjas sätestati, et mitteärilised üksused võivad olla nii avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud. Täpsemalt peetakse avalik-õiguslikeks mitteärilisteks üksusteks järgmisi: riik, regioonid, provintsid, omavalitsusüksused, kaubanduskojad, tervishoiuasutused, avalikud organid, mis on loodud eranditult hoolekande, abi ja tervishoiu eesmärkidel, mittemajanduslikud avalik-õiguslikud üksused, hoolekande- ja abiorganid, ülikoolid ja teadusinstituudid ning avaliku teenistuse eriorganid (endine „IPAB”). Ringkirjas toodud näited eraõiguslike mitteäriliste organite kohta hõlmavad järgmisi: ühingud, fondid, komiteed, valitsusvälised organisatsioonid, amatöörspordiklubid, vabatahtliku teenistuse organisatsioonid, organid, mis liigituvad maksustamise seisukohast mittetulunduslikeks organisatsioonideks („ONLUS”), ning vaimulikud organid, mis kuuluvad katoliku kirikusse, ja muud usundid. |
| --- | --- |

(27)

Ringkirjas sätestati, et mitteärilised üksused võivad olla nii avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud. Täpsemalt peetakse avalik-õiguslikeks mitteärilisteks üksusteks järgmisi: riik, regioonid, provintsid, omavalitsusüksused, kaubanduskojad, tervishoiuasutused, avalikud organid, mis on loodud eranditult hoolekande, abi ja tervishoiu eesmärkidel, mittemajanduslikud avalik-õiguslikud üksused, hoolekande- ja abiorganid, ülikoolid ja teadusinstituudid ning avaliku teenistuse eriorganid (endine „IPAB”). Ringkirjas toodud näited eraõiguslike mitteäriliste organite kohta hõlmavad järgmisi: ühingud, fondid, komiteed, valitsusvälised organisatsioonid, amatöörspordiklubid, vabatahtliku teenistuse organisatsioonid, organid, mis liigituvad maksustamise seisukohast mittetulunduslikeks organisatsioonideks („ONLUS”), ning vaimulikud organid, mis kuuluvad katoliku kirikusse, ja muud usundid.

| (28) | Ringkirjas täpsustati ka seda, et ICI-st vabastatud kinnisvaras toimuv tegevus ei tohiks olla turul kättesaadav (9) – st seda tuleks teostada sotsiaalsete vajaduste täitmiseks, mida alati ei saavutata avalik-õiguslike struktuuride või eraõiguslike ärisektori ettevõtjate kaudu. |
| --- | --- |

(28)

Ringkirjas täpsustati ka seda, et ICI-st vabastatud kinnisvaras toimuv tegevus ei tohiks olla turul kättesaadav (9) – st seda tuleks teostada sotsiaalsete vajaduste täitmiseks, mida alati ei saavutata avalik-õiguslike struktuuride või eraõiguslike ärisektori ettevõtjate kaudu.

| (29) | Ringkiri sisaldas mitut kriteeriumi iga artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevuse kohta ning see aitas kindlaks teha, millal saab igaüht neist pidada mitte eranditult äriliseks (10). |
| --- | --- |

(29)

Ringkiri sisaldas mitut kriteeriumi iga artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevuse kohta ning see aitas kindlaks teha, millal saab igaüht neist pidada mitte eranditult äriliseks (10).

| (30) | Alates 1. jaanuarist 2012 asendati ICI IMU-ga. 2012. aastal muudeti ka eeskirju mitteäriliste üksuste munitsipaalsest kinnisvaramaksust vabastamise kohta, nagu on selgitatud 5. jaotises. |
| --- | --- |

(30)

Alates 1. jaanuarist 2012 asendati ICI IMU-ga. 2012. aastal muudeti ka eeskirju mitteäriliste üksuste munitsipaalsest kinnisvaramaksust vabastamise kohta, nagu on selgitatud 5. jaotises.

2.2.   Ühtse tulumaksuseaduse artikkel 149

| (31) | Artikkel 149 kuulub ühtse tulumaksuseaduse II jaotise III peatükki. II jaotises sätestatakse eeskirjad tulumaksu kohta ning III peatükis sätestatakse mitteäriliste üksuste suhtes kohaldatavad maksusätted, nagu maksubaasi arvutamise ning maksumäära eeskirjad (11). Artiklis 149 tehakse kindlaks tingimused, mis võivad kaasa tuua üksuse mitteärilise staatuse kaotamise. |
| --- | --- |

(31)

Artikkel 149 kuulub ühtse tulumaksuseaduse II jaotise III peatükki. II jaotises sätestatakse eeskirjad tulumaksu kohta ning III peatükis sätestatakse mitteäriliste üksuste suhtes kohaldatavad maksusätted, nagu maksubaasi arvutamise ning maksumäära eeskirjad (11). Artiklis 149 tehakse kindlaks tingimused, mis võivad kaasa tuua üksuse mitteärilise staatuse kaotamise.

| (32) | Eelkõige sätestatakse tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 1, et mitteäriline organ kaotab oma staatuse, kui ta teostab kogu maksuperioodi jooksul peamiselt ärilist tegevust. |
| --- | --- |

(32)

Eelkõige sätestatakse tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 1, et mitteäriline organ kaotab oma staatuse, kui ta teostab kogu maksuperioodi jooksul peamiselt ärilist tegevust.

| (33) | Tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 2 määratletakse üksuse äriline staatus selle alusel, et rohkem tulu saadakse ärilisest tegevusest kui institutsionaalsest tulust ning et ärilise tegevusega seotud fikseeritud vara on suurema väärtusega kui muu tegevusega seotud vara (12). Selliste üksuste juriidiline vorm ei mõjuta nende mitteärilise staatuse kaotamist. |
| --- | --- |

(33)

Tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 2 määratletakse üksuse äriline staatus selle alusel, et rohkem tulu saadakse ärilisest tegevusest kui institutsionaalsest tulust ning et ärilise tegevusega seotud fikseeritud vara on suurema väärtusega kui muu tegevusega seotud vara (12). Selliste üksuste juriidiline vorm ei mõjuta nende mitteärilise staatuse kaotamist.

| (34) | Tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 4 sätestatakse, et eespool kirjeldatud sätted (st tulumaksuseaduse artikli 149 lõiked 1 ja 2) ei kehti tsiviilõigusliku staatusega vaimulikele organitele ega amatöörspordiklubidele. |
| --- | --- |

(34)

Tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 4 sätestatakse, et eespool kirjeldatud sätted (st tulumaksuseaduse artikli 149 lõiked 1 ja 2) ei kehti tsiviilõigusliku staatusega vaimulikele organitele ega amatöörspordiklubidele.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (35) | Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse seoses mitteäriliste üksuste poolt eriotstarbel kasutatava kinnisvara vabastamisega munitsipaalsest kinnisvaramaksust (vabastus ICI-st), kuna see tundus kujutavat endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Samuti algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4, mille kohaselt ei kehti mitteärilise staatuse kaotamise sätted vaimulikele organitele ja amatöörspordiklubidele. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse seoses mitteäriliste üksuste poolt eriotstarbel kasutatava kinnisvara vabastamisega munitsipaalsest kinnisvaramaksust (vabastus ICI-st), kuna see tundus kujutavat endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Samuti algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4, mille kohaselt ei kehti mitteärilise staatuse kaotamise sätted vaimulikele organitele ja amatöörspordiklubidele.

| (36) | Et hinnata, kas kooskõlas kehtiva kohtupraktikaga (13) on kõnealused meetmed valikulised, tegi komisjon esmalt kindlaks iga meetme aluseks oleva maksusüsteemi ning seejärel uuris, kas meede kaldus süsteemist kõrvale, ning kui kaldus, siis kas see on põhjendatav maksusüsteemi olemuse ja üldstruktuuriga. |
| --- | --- |

(36)

Et hinnata, kas kooskõlas kehtiva kohtupraktikaga (13) on kõnealused meetmed valikulised, tegi komisjon esmalt kindlaks iga meetme aluseks oleva maksusüsteemi ning seejärel uuris, kas meede kaldus süsteemist kõrvale, ning kui kaldus, siis kas see on põhjendatav maksusüsteemi olemuse ja üldstruktuuriga.

| (37) | ICI-st vabastamisega seoses järeldas komisjon, et aluseks olev süsteem meetme hindamiseks oli kõnealune ICI ise. Erandi tegemisega mitteärilistele üksustele, kes kasutavad oma kinnisvara eriotstarbeliste tegevuste jaoks, millest mõni tundus olevat majanduslik, kaldus meede alussüsteemist kõrvale (mille kohaselt peavad munitsipaalset kinnisvaramaksu tasuma kõik kinnisvara omavad juriidilised isikud, olenemata kinnisvara otstarbest). Erandi lubamist üksnes mitteärilistele üksustele, mis teostavad eriotstarbelisi tegevusi, millel on teatav sotsiaalne väärtus, ei peetud põhjendatuks Itaalia munitsipaalse kinnisvaramaksu süsteemi olemuse ega üldstruktuuriga. |
| --- | --- |

(37)

ICI-st vabastamisega seoses järeldas komisjon, et aluseks olev süsteem meetme hindamiseks oli kõnealune ICI ise. Erandi tegemisega mitteärilistele üksustele, kes kasutavad oma kinnisvara eriotstarbeliste tegevuste jaoks, millest mõni tundus olevat majanduslik, kaldus meede alussüsteemist kõrvale (mille kohaselt peavad munitsipaalset kinnisvaramaksu tasuma kõik kinnisvara omavad juriidilised isikud, olenemata kinnisvara otstarbest). Erandi lubamist üksnes mitteärilistele üksustele, mis teostavad eriotstarbelisi tegevusi, millel on teatav sotsiaalne väärtus, ei peetud põhjendatuks Itaalia munitsipaalse kinnisvaramaksu süsteemi olemuse ega üldstruktuuriga.

| (38) | Tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 seoses tegi komisjon alussüsteemina kindlaks tulumaksu. Komisjon järeldas, et meede oli esmapilgul valikuline, kuna see tundus jätvat võimaluse – kuid üksnes vaimulikele organitele ja amatöörspordiklubidele – säilitada oma mitteäriline staatus, isegi kui neid ei peeta enam mitteärilisteks üksusteks. Sellist meedet ei saa põhjendada Itaalia maksusüsteemi aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

(38)

Tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 seoses tegi komisjon alussüsteemina kindlaks tulumaksu. Komisjon järeldas, et meede oli esmapilgul valikuline, kuna see tundus jätvat võimaluse – kuid üksnes vaimulikele organitele ja amatöörspordiklubidele – säilitada oma mitteäriline staatus, isegi kui neid ei peeta enam mitteärilisteks üksusteks. Sellist meedet ei saa põhjendada Itaalia maksusüsteemi aluspõhimõtetega.

| (39) | Itaalia ametivõimud ei olnud esitanud teavet, mis näitaks, et kõnealused meetmed vastavad Altmarki kohtuasja tingimustele (14). Kuna kõik muud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimused tundusid olevat täidetud, näis, et meetmed sisaldavad riigiabi. |
| --- | --- |

(39)

Itaalia ametivõimud ei olnud esitanud teavet, mis näitaks, et kõnealused meetmed vastavad Altmarki kohtuasja tingimustele (14). Kuna kõik muud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimused tundusid olevat täidetud, näis, et meetmed sisaldavad riigiabi.

| (40) | Siseturuga kokkusobivuse küsimuses ei tundunud aluslepingu artikli 107 lõige 2 olevat meetmete suhtes kohaldatav. Peale selle ei tundunud kehtivat ükski artikli 107 lõikes 3 sätestatud erand, välja arvatud artikli 107 lõike 3 punkt d kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise edendamise kohta. Õigupoolest leidis komisjon seoses ICI-st vabastamisega, et seda erandit saaks kohaldada üksnes mitteäriliste üksuste selliste eriotstarbeliste tegevuste suhtes, mis hõlmavad eranditult hariduslikku, kultuurilist ja lõõgastuslikku tegevust. Lõpetuseks ei välistanud komisjon võimalust, et teatavad tegevused võivad liigituda üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks kooskõlas aluslepingu artikli 106 lõikega 2. Itaalia ametivõimud ei olnud aga esitanud mingit teavet, mis oleks võimaldanud hinnata kõnealuste meetmete kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(40)

Siseturuga kokkusobivuse küsimuses ei tundunud aluslepingu artikli 107 lõige 2 olevat meetmete suhtes kohaldatav. Peale selle ei tundunud kehtivat ükski artikli 107 lõikes 3 sätestatud erand, välja arvatud artikli 107 lõike 3 punkt d kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise edendamise kohta. Õigupoolest leidis komisjon seoses ICI-st vabastamisega, et seda erandit saaks kohaldada üksnes mitteäriliste üksuste selliste eriotstarbeliste tegevuste suhtes, mis hõlmavad eranditult hariduslikku, kultuurilist ja lõõgastuslikku tegevust. Lõpetuseks ei välistanud komisjon võimalust, et teatavad tegevused võivad liigituda üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks kooskõlas aluslepingu artikli 106 lõikega 2. Itaalia ametivõimud ei olnud aga esitanud mingit teavet, mis oleks võimaldanud hinnata kõnealuste meetmete kokkusobivust siseturuga.

| (41) | Sellest tulenevalt on komisjonil kahtlusi meetmete siseturuga kokkusobivuse suhtes ning kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (15) artikli 4 lõikega 4 otsustas ta algatada ametliku uurimismenetluse, kutsudes Itaaliat ja teisi huvitatud isikuid oma märkusi esitama. |
| --- | --- |

(41)

Sellest tulenevalt on komisjonil kahtlusi meetmete siseturuga kokkusobivuse suhtes ning kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (15) artikli 4 lõikega 4 otsustas ta algatada ametliku uurimismenetluse, kutsudes Itaaliat ja teisi huvitatud isikuid oma märkusi esitama.

| (42) | Komisjoni arvates võivad nii ICI-st vabastamine kui ka tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 liigituda uueks abiks. Munitsipaalne kinnisvaramaks, mida nõutakse kord aastas, kehtestati tegelikult 1992. aastal ning kõnealusest maksuvabastusest ei ole komisjoni teavitatud ning komisjon ei ole seda muul viisil heaks kiitnud. Vabastus kehtis suure hulga tegevuste suhtes, mis ei olnud ICI kehtestamise ajal konkurentsile suletud. Seepärast tuli pidada igat kõrvalekallet maksukorra tavaeeskirjadest uueks abiks, kuna aluslepingu artikli 107 lõike 1 nõuded tundusid olevat täidetud. Sarnaselt kehtestati ühtse tulumaksuseaduse artikkel 149 (16) 1998. aastal ning sellest ei oldud teatatud ning komisjon ei olnud seda muul viisil heaks kiitnud. Sel põhjusel tuleks selle meetmega ette nähtud erand liigitada uueks abiks, kuna aluslepingu artikli 107 lõike 1 nõuded tundusid olevat täidetud. |
| --- | --- |

(42)

Komisjoni arvates võivad nii ICI-st vabastamine kui ka tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 liigituda uueks abiks. Munitsipaalne kinnisvaramaks, mida nõutakse kord aastas, kehtestati tegelikult 1992. aastal ning kõnealusest maksuvabastusest ei ole komisjoni teavitatud ning komisjon ei ole seda muul viisil heaks kiitnud. Vabastus kehtis suure hulga tegevuste suhtes, mis ei olnud ICI kehtestamise ajal konkurentsile suletud. Seepärast tuli pidada igat kõrvalekallet maksukorra tavaeeskirjadest uueks abiks, kuna aluslepingu artikli 107 lõike 1 nõuded tundusid olevat täidetud. Sarnaselt kehtestati ühtse tulumaksuseaduse artikkel 149 (16) 1998. aastal ning sellest ei oldud teatatud ning komisjon ei olnud seda muul viisil heaks kiitnud. Sel põhjusel tuleks selle meetmega ette nähtud erand liigitada uueks abiks, kuna aluslepingu artikli 107 lõike 1 nõuded tundusid olevat täidetud.

4.   ITAALIA AMETIVÕIMUDE JA HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE ESITATUD MÄRKUSED

| (43) | Vastavalt määruse (EÜ) 659/1999 artikli 20 lõikele 2 ning vastuseks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kutsele (17) sai komisjon märkusi Itaalia ametivõimudelt ja 80-lt huvitatud kolmandalt isikult. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt määruse (EÜ) 659/1999 artikli 20 lõikele 2 ning vastuseks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kutsele (17) sai komisjon märkusi Itaalia ametivõimudelt ja 80-lt huvitatud kolmandalt isikult.

| (44) | Kokkuvõttes leiavad Itaalia ametivõimud, et ICI-st vabastuse saanud üksused ei olnud ettevõtjad liidu õiguse tähenduses. Igal juhul oli selliste üksuste teostatud tegevustel oluline avalik ja sotsiaalne funktsioon. Seega järgiti maksusüsteemi olemust ja loogikat kohaldada diferentseeritud maksustamislahendust ühest küljest puhtalt majandustegevuse ja teisest küljest sotsiaalabi, heategevuse, solidaarse ja religioosse tegevuse suhtes. Itaalia ametivõimud vaidlustasid ka ICI meetme liigitamise uueks abiks. Nende sõnul tuleks meedet hinnata järjepidevuse kontekstis, arvestades varasemaid kinnisvaramakse (mis kehtisid juba enne EMÜ asutamislepingu jõustumist). Pealegi tuleks kaebuse esitajatele saadetud tagasilükkavate kirjade alusel eeldada, et komisjon on meetme heaks kiitnud. Igal juhul oli komisjon tekitanud vastuse tõttu parlamendiliikme kirjalikule küsimusele ning kuna oli teatanud kaebuse esitajatele oma esialgse seisukoha, millest oli mitteametlikult teavitatud ka Itaalia ametivõime, meetme kasutajates õiguspärase ootuse. |
| --- | --- |

(44)

Kokkuvõttes leiavad Itaalia ametivõimud, et ICI-st vabastuse saanud üksused ei olnud ettevõtjad liidu õiguse tähenduses. Igal juhul oli selliste üksuste teostatud tegevustel oluline avalik ja sotsiaalne funktsioon. Seega järgiti maksusüsteemi olemust ja loogikat kohaldada diferentseeritud maksustamislahendust ühest küljest puhtalt majandustegevuse ja teisest küljest sotsiaalabi, heategevuse, solidaarse ja religioosse tegevuse suhtes. Itaalia ametivõimud vaidlustasid ka ICI meetme liigitamise uueks abiks. Nende sõnul tuleks meedet hinnata järjepidevuse kontekstis, arvestades varasemaid kinnisvaramakse (mis kehtisid juba enne EMÜ asutamislepingu jõustumist). Pealegi tuleks kaebuse esitajatele saadetud tagasilükkavate kirjade alusel eeldada, et komisjon on meetme heaks kiitnud. Igal juhul oli komisjon tekitanud vastuse tõttu parlamendiliikme kirjalikule küsimusele ning kuna oli teatanud kaebuse esitajatele oma esialgse seisukoha, millest oli mitteametlikult teavitatud ka Itaalia ametivõime, meetme kasutajates õiguspärase ootuse.

| (45) | Tulumaksuseaduse artikli 149 lõike 4 kohta väitsid Itaalia ametivõimud, et sõnastusest hoolimata võivad vaimulikud organid ja amatöörspordiklubid kaotada oma mitteärilise staatuse. Sellisel juhul ei saa need üksused enam maksusoodustust. |
| --- | --- |

(45)

Tulumaksuseaduse artikli 149 lõike 4 kohta väitsid Itaalia ametivõimud, et sõnastusest hoolimata võivad vaimulikud organid ja amatöörspordiklubid kaotada oma mitteärilise staatuse. Sellisel juhul ei saa need üksused enam maksusoodustust.

| (46) | 80-st huvitatud kolmandast isikust 78 (edaspidi „78 huvitatud isikut”) on Itaalia ametivõimudega samal arvamusel, samas kui kaks kolmandat isikut (edaspidi „kaks huvitatud isikut” või „kaebuse esitajad”) algsete kaebuse esitajate hulgast leiavad, et nii ICI kui ka tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 on ebaseaduslikud riigiabi meetmed, mis ei sobi kokku siseturuga. 78 huvitatud isiku väited esitatakse koos Itaalia ametivõimude seisukohaga, samas kui kaebuse esitajate väiteid käsitletakse eraldi. |
| --- | --- |

(46)

80-st huvitatud kolmandast isikust 78 (edaspidi „78 huvitatud isikut”) on Itaalia ametivõimudega samal arvamusel, samas kui kaks kolmandat isikut (edaspidi „kaks huvitatud isikut” või „kaebuse esitajad”) algsete kaebuse esitajate hulgast leiavad, et nii ICI kui ka tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 on ebaseaduslikud riigiabi meetmed, mis ei sobi kokku siseturuga. 78 huvitatud isiku väited esitatakse koos Itaalia ametivõimude seisukohaga, samas kui kaebuse esitajate väiteid käsitletakse eraldi.

4.1.   Itaalia ametivõimude ja 78 huvitatud isiku märkused

4.1.1.   ICI: mitteäriliste üksuste eriotstarbelisi tegevusi ei saa pidada majandustegevuseks

| (47) | Itaalia ametivõimud ning 78 huvitatud isikut väidavad, et ICI-st vabastatud mitteäriliste üksuste eriotstarbelisi tegevusi ei saa pidada majandustegevuseks. Nad väidavad, et need tegevused, mis on peamiselt suunatud teenusesaajate erikategooriatele, ei kujuta endast kaupade või teenuste pakkumist turul ning seega ei konkureerita äriettevõtjate tegevusega. Seepärast ei saa avalikku huvi pakkuvates valdkondades tegutsevaid mitteärilisi üksusi pidada ettevõtjateks, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamise eeltingimus. |
| --- | --- |

(47)

Itaalia ametivõimud ning 78 huvitatud isikut väidavad, et ICI-st vabastatud mitteäriliste üksuste eriotstarbelisi tegevusi ei saa pidada majandustegevuseks. Nad väidavad, et need tegevused, mis on peamiselt suunatud teenusesaajate erikategooriatele, ei kujuta endast kaupade või teenuste pakkumist turul ning seega ei konkureerita äriettevõtjate tegevusega. Seepärast ei saa avalikku huvi pakkuvates valdkondades tegutsevaid mitteärilisi üksusi pidada ettevõtjateks, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamise eeltingimus.

| (48) | Itaalia ametivõimude ja osa 78 huvitatud isiku sõnul on sellistel tegevustel enamasti eriomadused. Näiteks teostatakse neid avalikust huvist lähtuvalt või solidaarsuse pärast kas tasuta või vähendatud tasu eest. Arvestades kõnealuste mitteäriliste üksuste eriomadusi ja eriotstarvet, ei ole võimalik neid ettevõtjateks liigitada. |
| --- | --- |

(48)

Itaalia ametivõimude ja osa 78 huvitatud isiku sõnul on sellistel tegevustel enamasti eriomadused. Näiteks teostatakse neid avalikust huvist lähtuvalt või solidaarsuse pärast kas tasuta või vähendatud tasu eest. Arvestades kõnealuste mitteäriliste üksuste eriomadusi ja eriotstarvet, ei ole võimalik neid ettevõtjateks liigitada.

4.1.2.   ICI: meede on õigustatud Itaalia maksusüsteemi loogika alusel

| (49) | Itaalia ametivõimud ning 78 huvitatud isikut leiavad, et ICI-st vabastamine ei kujuta endast kõrvalekallet üldisest maksusüsteemist, vaid esindab üksnes selle süsteemi juhtpõhimõtete kohaldamist. |
| --- | --- |

(49)

Itaalia ametivõimud ning 78 huvitatud isikut leiavad, et ICI-st vabastamine ei kujuta endast kõrvalekallet üldisest maksusüsteemist, vaid esindab üksnes selle süsteemi juhtpõhimõtete kohaldamist.

| (50) | Nad on seisukohal, et Itaalia maksusüsteemiga on kooskõlas kohaldada diferentseeritud maksustamislahendust ühest küljest majandusliku ja kasumit teeniva tegevuse ning erieesmärkidega üksuste teostatud abi-, heategevuse, religioossete ja sarnaste tegevuste suhtes (18). Viimast liiki tegevused põhinevad solidaarsuse põhimõttel, mis on nii riikliku kui ka liidu õiguse alustala. Eristamisega soovis seadusandja lihtsalt võtta arvesse eespool kirjeldatud suure sotsiaalse väärtusega avalikku huvi teenivat tegevust teostavate üksuste erinevat õiguslikku ja faktilist olukorda. |
| --- | --- |

(50)

Nad on seisukohal, et Itaalia maksusüsteemiga on kooskõlas kohaldada diferentseeritud maksustamislahendust ühest küljest majandusliku ja kasumit teeniva tegevuse ning erieesmärkidega üksuste teostatud abi-, heategevuse, religioossete ja sarnaste tegevuste suhtes (18). Viimast liiki tegevused põhinevad solidaarsuse põhimõttel, mis on nii riikliku kui ka liidu õiguse alustala. Eristamisega soovis seadusandja lihtsalt võtta arvesse eespool kirjeldatud suure sotsiaalse väärtusega avalikku huvi teenivat tegevust teostavate üksuste erinevat õiguslikku ja faktilist olukorda.

| (51) | Pealegi on see liikmesriikide otsustada, milline tegevus on avalikku huvi teeniv tegevus. Ainus piirang liikmesriikidele on see, et diferentseeritud maksustamislahendus peab olema ühtlane, st see peab olema kooskõlas maksusüsteemi kui terviku loogikaga ning kehtestada tuleb piisav kontrollisüsteem. Kõnealuse ICI-st vabastamise korral on mõlemad tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(51)

Pealegi on see liikmesriikide otsustada, milline tegevus on avalikku huvi teeniv tegevus. Ainus piirang liikmesriikidele on see, et diferentseeritud maksustamislahendus peab olema ühtlane, st see peab olema kooskõlas maksusüsteemi kui terviku loogikaga ning kehtestada tuleb piisav kontrollisüsteem. Kõnealuse ICI-st vabastamise korral on mõlemad tingimused täidetud.

| (52) | ICI-st vabastamine põhineb Itaalia põhiseaduse artiklitel 2 ja 3, milles nõutakse poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalse solidaarsuse kohustuste täitmist kodanike ees, ning artiklil 38, milles kehtestatakse sotsiaalhoolekandeõigus inimestele, kellel pole piisavaid elatusvahendeid. Lisaks tuleb märkida, et mitteärilised üksused aitavad riigil täita sotsiaalselt olulisi eriülesandeid. Riik on alati tunnistanud selliste üksuste erirolli, kuna on teadlik, et ei saaks üksi osutada hoolekande-, tervishoiu-, kultuuri-, haridus- ja sporditeenuseid. |
| --- | --- |

(52)

ICI-st vabastamine põhineb Itaalia põhiseaduse artiklitel 2 ja 3, milles nõutakse poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalse solidaarsuse kohustuste täitmist kodanike ees, ning artiklil 38, milles kehtestatakse sotsiaalhoolekandeõigus inimestele, kellel pole piisavaid elatusvahendeid. Lisaks tuleb märkida, et mitteärilised üksused aitavad riigil täita sotsiaalselt olulisi eriülesandeid. Riik on alati tunnistanud selliste üksuste erirolli, kuna on teadlik, et ei saaks üksi osutada hoolekande-, tervishoiu-, kultuuri-, haridus- ja sporditeenuseid.

| (53) | Itaalia ametivõimud kordasid, et ICI-st vabastamise õiguse saamiseks peab olema täidetud punktis 25 kirjeldatud kaks kumulatiivset tingimust (subjektiivne ja objektiivne nõue), nagu on märgitud ka ringkirjas. |
| --- | --- |

(53)

Itaalia ametivõimud kordasid, et ICI-st vabastamise õiguse saamiseks peab olema täidetud punktis 25 kirjeldatud kaks kumulatiivset tingimust (subjektiivne ja objektiivne nõue), nagu on märgitud ka ringkirjas.

| (54) | Subjektiivse nõude (st tegu peab olema mitteärilise üksusega) ning täpsemalt religioossete organite korral rõhutasid Itaalia ametivõimud, et mitteäriliste üksuste kategooria hõlmab tsiviilõigusliku staatusega vaimulikke institutsioone, mis kuuluvad kas katoliku kirikusse või teistesse usulahkudesse (19). |
| --- | --- |

(54)

Subjektiivse nõude (st tegu peab olema mitteärilise üksusega) ning täpsemalt religioossete organite korral rõhutasid Itaalia ametivõimud, et mitteäriliste üksuste kategooria hõlmab tsiviilõigusliku staatusega vaimulikke institutsioone, mis kuuluvad kas katoliku kirikusse või teistesse usulahkudesse (19).

| (55) | Objektiivse nõude kohta (st õigusaktis loetletud tegevuste teostamine) tõid Itaalia ametivõimud esile, et Itaalia kassatsioonikohus on korduvalt otsustanud, et ICI-st vabastamise määramisel on oluline võtta arvesse tegevust, millega kinnisvaras tegelikult tegeletakse. See tähendab kontrollimist, kas tegevust ei teostata tegelikult ärilisel alusel, isegi kui see kuulub maksust vabastatud tegevuste loetellu (20). Pealegi, nagu on juba kindlaks määranud riiginõukogu (21), ei saa juhul, kui üksnes osa omandist (isegi kui see on kõige suurem osa) kasutatakse mõnel seadusega lubatud eesmärgil, anda vabastuse piiritletud kohaldamise tõttu maksusoodustust kogu omandile. |
| --- | --- |

(55)

Objektiivse nõude kohta (st õigusaktis loetletud tegevuste teostamine) tõid Itaalia ametivõimud esile, et Itaalia kassatsioonikohus on korduvalt otsustanud, et ICI-st vabastamise määramisel on oluline võtta arvesse tegevust, millega kinnisvaras tegelikult tegeletakse. See tähendab kontrollimist, kas tegevust ei teostata tegelikult ärilisel alusel, isegi kui see kuulub maksust vabastatud tegevuste loetellu (20). Pealegi, nagu on juba kindlaks määranud riiginõukogu (21), ei saa juhul, kui üksnes osa omandist (isegi kui see on kõige suurem osa) kasutatakse mõnel seadusega lubatud eesmärgil, anda vabastuse piiritletud kohaldamise tõttu maksusoodustust kogu omandile.

4.1.3.   Meetme liigitamine olemasolevaks abiks

| (56) | Itaalia ametivõimude sõnul kujutab ICI endast varasemate kinnisvaramaksude loogilist õiguslikku edasiarendust, tagades nende formaalse ja sisulise järjepidevuse. Eriotstarbeliseks suure sotsiaalse väärtusega tegevuseks kasutatava kinnisvara vabastamine maksust on olnud kõikide kinnisvara käsitlevate õigusaktide põhielement alates 1931. aastast, tublisti enne EMÜ asutamislepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(56)

Itaalia ametivõimude sõnul kujutab ICI endast varasemate kinnisvaramaksude loogilist õiguslikku edasiarendust, tagades nende formaalse ja sisulise järjepidevuse. Eriotstarbeliseks suure sotsiaalse väärtusega tegevuseks kasutatava kinnisvara vabastamine maksust on olnud kõikide kinnisvara käsitlevate õigusaktide põhielement alates 1931. aastast, tublisti enne EMÜ asutamislepingu jõustumist.

| (57) | Itaalia ametivõimud ning 78 huvitatud isikut leidsid lisaks, et komisjon on ICI-st vabastamise heaks kiitnud kaebuse esitajatele saadetud tagasilükkavate kirjadega, millest Itaaliat teavitati. |
| --- | --- |

(57)

Itaalia ametivõimud ning 78 huvitatud isikut leidsid lisaks, et komisjon on ICI-st vabastamise heaks kiitnud kaebuse esitajatele saadetud tagasilükkavate kirjadega, millest Itaaliat teavitati.

| (58) | Seepärast tuleks ICI-st vabastamine, kui seda peetakse abiks, liigitada olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(58)

Seepärast tuleks ICI-st vabastamine, kui seda peetakse abiks, liigitada olemasolevaks abiks.

4.1.4.   Kokkusobivus siseturuga

| (59) | Itaalia ametivõimud otsustasid mitte esitada märkusi meetmete võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga vastavalt aluslepingu artikli 107 lõigetele 2 ja 3 ega nende võimaliku liigitamise kohta üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks vastavalt artikli 106 lõikele 2 ja Altmarki kohtupraktikale. |
| --- | --- |

(59)

Itaalia ametivõimud otsustasid mitte esitada märkusi meetmete võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga vastavalt aluslepingu artikli 107 lõigetele 2 ja 3 ega nende võimaliku liigitamise kohta üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks vastavalt artikli 106 lõikele 2 ja Altmarki kohtupraktikale.

| (60) | Osa 78-st huvitatud isikust on seisukohal, et ICI-st vabastamine vastab aluslepingu artikli 106 lõikele 2 ja artikli 107 lõike 3 punktile c, kuna meede on vajalik sotsiaalselt kasuliku tegevuse teostamiseks solidaarsuse põhimõtte alusel. Pealegi ei moonuta vabastus oluliselt konkurentsi ja sel ei ole märgatavat mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(60)

Osa 78-st huvitatud isikust on seisukohal, et ICI-st vabastamine vastab aluslepingu artikli 106 lõikele 2 ja artikli 107 lõike 3 punktile c, kuna meede on vajalik sotsiaalselt kasuliku tegevuse teostamiseks solidaarsuse põhimõtte alusel. Pealegi ei moonuta vabastus oluliselt konkurentsi ja sel ei ole märgatavat mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

4.1.5.   Õiguspärane ootus

| (61) | Itaalia ametivõimud väidavad, et komisjoni vastused kaebuste esitajatele seoses ICI-st vabastamisega, millest Itaaliat mitteametlikult teavitati, on tekitanud mitteärilistel üksustel õiguspärase ootuse seoses ICI-st vabastamise kokkusobivusega liidu õigusega. |
| --- | --- |

(61)

Itaalia ametivõimud väidavad, et komisjoni vastused kaebuste esitajatele seoses ICI-st vabastamisega, millest Itaaliat mitteametlikult teavitati, on tekitanud mitteärilistel üksustel õiguspärase ootuse seoses ICI-st vabastamise kokkusobivusega liidu õigusega.

| (62) | Samuti on nad seisukohal, et komisjoni vastus parlamendiliikme 2009. aastal esitatud kirjalikule küsimusele mitteäriliste üksuste maksustamislahenduse kohta on tekitanud õiguspärase ootuse (22). |
| --- | --- |

(62)

Samuti on nad seisukohal, et komisjoni vastus parlamendiliikme 2009. aastal esitatud kirjalikule küsimusele mitteäriliste üksuste maksustamislahenduse kohta on tekitanud õiguspärase ootuse (22).

| (63) | See tähendaks, et juhul kui komisjon leiab, et meede on ebaseaduslik või siseturuga kokkusobimatu abi, pidamata seda olemasolevaks abiks, ei tohiks ta nõuda abi tagasimaksmist vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1. |
| --- | --- |

(63)

See tähendaks, et juhul kui komisjon leiab, et meede on ebaseaduslik või siseturuga kokkusobimatu abi, pidamata seda olemasolevaks abiks, ei tohiks ta nõuda abi tagasimaksmist vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1.

| (64) | Teatavate kolmandate isikute sõnul ei tohiks abi tagasi nõuda kindlasti seoses tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4, kuna riigiasutuste jaoks oleks väga keeruline ja koormav mõõta saadud hüpoteetilist eelist. |
| --- | --- |

(64)

Teatavate kolmandate isikute sõnul ei tohiks abi tagasi nõuda kindlasti seoses tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4, kuna riigiasutuste jaoks oleks väga keeruline ja koormav mõõta saadud hüpoteetilist eelist.

4.1.6.   Tulumaksuseaduse artikkel 149

| (65) | Oma tähelepanekutes esitasid Itaalia ametivõimud üksikasjaliku kirjelduse mitteäriliste üksuste, sealhulgas vaimulike organite ja amatöörspordiklubide suhtes kohaldatavate erimaksueeskirjade kohta. Itaalia ametivõimud rõhutavad, et tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 2 sätestatakse mittelõplik loetelu parameetritest, mida tuleb võtta arvesse (23) üksuse liigitamisel äriliseks organisatsiooniks. Isegi kui üks või mitu sellist tingimust on täidetud, ei kaota mitteäriline üksus automaatselt oma mitteärilist staatust (kuna neid parameetreid ei saa pidada õiguslikeks eeldusteks). Tõsiasi, et need nõuded on täidetud, näitab üksnes seda, et üksuse teostatud tegevus võib olla peamiselt ärilist laadi. |
| --- | --- |

(65)

Oma tähelepanekutes esitasid Itaalia ametivõimud üksikasjaliku kirjelduse mitteäriliste üksuste, sealhulgas vaimulike organite ja amatöörspordiklubide suhtes kohaldatavate erimaksueeskirjade kohta. Itaalia ametivõimud rõhutavad, et tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 2 sätestatakse mittelõplik loetelu parameetritest, mida tuleb võtta arvesse (23) üksuse liigitamisel äriliseks organisatsiooniks. Isegi kui üks või mitu sellist tingimust on täidetud, ei kaota mitteäriline üksus automaatselt oma mitteärilist staatust (kuna neid parameetreid ei saa pidada õiguslikeks eeldusteks). Tõsiasi, et need nõuded on täidetud, näitab üksnes seda, et üksuse teostatud tegevus võib olla peamiselt ärilist laadi.

| (66) | Nagu on märgitud maksuameti 12. mai 1998. aasta ringkirjas nr 124/E, võib tsiviilõigusliku staatusega vaimulikke organeid pidada mitteärilisteks üksusteks üksnes juhul, kui nende ainus või peamine tegevusvaldkond on mitteäriline. |
| --- | --- |

(66)

Nagu on märgitud maksuameti 12. mai 1998. aasta ringkirjas nr 124/E, võib tsiviilõigusliku staatusega vaimulikke organeid pidada mitteärilisteks üksusteks üksnes juhul, kui nende ainus või peamine tegevusvaldkond on mitteäriline.

| (67) | Seega välistab Itaalia sõnul tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 üksnes teatavate artikli 149 lõigetes 1 ja 2 sätestatud aja ja äritegevusega seotud parameetrite kohaldamise (24). Tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 ei välista võimalust, et vaimulikud institutsioonid kaotavad oma mitteärilise staatuse. Igal juhul ei tähenda meede osa 78 huvitatud isiku arvates avalike ressursside ülekandmist ning ei anna mingit eelist. |
| --- | --- |

(67)

Seega välistab Itaalia sõnul tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 üksnes teatavate artikli 149 lõigetes 1 ja 2 sätestatud aja ja äritegevusega seotud parameetrite kohaldamise (24). Tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 ei välista võimalust, et vaimulikud institutsioonid kaotavad oma mitteärilise staatuse. Igal juhul ei tähenda meede osa 78 huvitatud isiku arvates avalike ressursside ülekandmist ning ei anna mingit eelist.

| (68) | Itaalia ametivõimud selgitasid, et meede on suunatud CONI (Itaalia riiklik olümpiakomitee) ainupädevuse säilitamiseks amatöörspordiklubide ning siseministri vastutuse säilitamiseks vaimulikele institutsioonidele tsiviilõigusliku staatuse andmise ja tühistamise valdkonnas (25). Kui selliste institutsioonide maksukontrolli ajal teevad maksuametid aga siiski kindlaks, et nad tegelevad peamiselt ärilise tegevusega, teavitavad nad kohe siseministeeriumi või CONI-t. Maksuamet omalt poolt nõuab asjakohaselt organilt maksustamise erinevusest tuleneva vahe tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(68)

Itaalia ametivõimud selgitasid, et meede on suunatud CONI (Itaalia riiklik olümpiakomitee) ainupädevuse säilitamiseks amatöörspordiklubide ning siseministri vastutuse säilitamiseks vaimulikele institutsioonidele tsiviilõigusliku staatuse andmise ja tühistamise valdkonnas (25). Kui selliste institutsioonide maksukontrolli ajal teevad maksuametid aga siiski kindlaks, et nad tegelevad peamiselt ärilise tegevusega, teavitavad nad kohe siseministeeriumi või CONI-t. Maksuamet omalt poolt nõuab asjakohaselt organilt maksustamise erinevusest tuleneva vahe tagasimaksmist.

| (69) | Itaalia ametivõimud kinnitasid, et kontrolle tehakse nii vaimulikes institutsioonides kui ka amatöörspordiklubides. Vaimulike institutsioonidega seoses korraldas siseministeerium ka oma vastutusalasse kuuluvaid kontrolle, kuid ei tuvastanud mingit liiki rikkumisi. |
| --- | --- |

(69)

Itaalia ametivõimud kinnitasid, et kontrolle tehakse nii vaimulikes institutsioonides kui ka amatöörspordiklubides. Vaimulike institutsioonidega seoses korraldas siseministeerium ka oma vastutusalasse kuuluvaid kontrolle, kuid ei tuvastanud mingit liiki rikkumisi.

4.2.   Kahe huvitatud isiku märkused

| (70) | Oma märkustes osutavad kaks huvitatud isikut (26) kõikidele dokumentidele ja tähelepanekutele, mis nad on juba komisjonile esitanud haldusmenetluste käigus enne menetluse algatamise otsust. Nende sõnul tõendavad nimetatud dokumendid, et vaimulikud institutsioonid tõepoolest tegelevad majandustegevusega. |
| --- | --- |

(70)

Oma märkustes osutavad kaks huvitatud isikut (26) kõikidele dokumentidele ja tähelepanekutele, mis nad on juba komisjonile esitanud haldusmenetluste käigus enne menetluse algatamise otsust. Nende sõnul tõendavad nimetatud dokumendid, et vaimulikud institutsioonid tõepoolest tegelevad majandustegevusega.

| (71) | ICI-st vabastamise kohta toovad kaks isikut esile, et vaidlustatud meede kehtestati Itaalias 2005. aastal. Pärast dekreetseaduse nr 203/2005 jõustumist kohaldatakse ICI-st vabastamist selliste mitteäriliste üksuste suhtes, mis teostavad õigusaktis loetletud tegevusi, isegi kui need on ärilist laadi (27). Lähtuvalt ICI seaduse muudatustest 2006. aastal hakati ICI-st vabastamist kohaldama samade tegevuste suhtes, eeldusel et need ei olnud eranditult ärilist laadi (28). 2006. aasta muudatused ei kaotanud siiski kõnealuses meetmes sisalduvat riigiabi. |
| --- | --- |

(71)

ICI-st vabastamise kohta toovad kaks isikut esile, et vaidlustatud meede kehtestati Itaalias 2005. aastal. Pärast dekreetseaduse nr 203/2005 jõustumist kohaldatakse ICI-st vabastamist selliste mitteäriliste üksuste suhtes, mis teostavad õigusaktis loetletud tegevusi, isegi kui need on ärilist laadi (27). Lähtuvalt ICI seaduse muudatustest 2006. aastal hakati ICI-st vabastamist kohaldama samade tegevuste suhtes, eeldusel et need ei olnud eranditult ärilist laadi (28). 2006. aasta muudatused ei kaotanud siiski kõnealuses meetmes sisalduvat riigiabi.

| (72) | Ringkirjaga anti valikulised eelised üksustele, mida tuleks tegelikult pidada ettevõtjateks. Paljudel juhtudel sõltus võimalus, et ringkirjas kirjeldatud tegevused said ICI-st vabastuse, üksnes sellest, et üksus ei teeninud kasumit. ELi kohtupraktikas sätestatud põhimõtete kohaselt ei ole siiski asjaolu, et üksus ei teeni kasumit, riigiabi eeskirjade kohaldamise seisukohast oluline. Seepärast ei lahendanud ringkiri ICI-st vabastamisega seotud riigiabi küsimusi, kuna kõnealust maksuvabastust kohaldati endiselt selliste mitteäriliste üksuste suhtes, mis tegelesid majandustegevusega, ning mitte üksuste suhtes, kes tegelesid sama tegevusega, kuid teenisid kasumit. |
| --- | --- |

(72)

Ringkirjaga anti valikulised eelised üksustele, mida tuleks tegelikult pidada ettevõtjateks. Paljudel juhtudel sõltus võimalus, et ringkirjas kirjeldatud tegevused said ICI-st vabastuse, üksnes sellest, et üksus ei teeninud kasumit. ELi kohtupraktikas sätestatud põhimõtete kohaselt ei ole siiski asjaolu, et üksus ei teeni kasumit, riigiabi eeskirjade kohaldamise seisukohast oluline. Seepärast ei lahendanud ringkiri ICI-st vabastamisega seotud riigiabi küsimusi, kuna kõnealust maksuvabastust kohaldati endiselt selliste mitteäriliste üksuste suhtes, mis tegelesid majandustegevusega, ning mitte üksuste suhtes, kes tegelesid sama tegevusega, kuid teenisid kasumit.

| (73) | Kaebuse esitajate sõnul oli igal juhul praktiliselt võimatu saada konkreetseid andmeid kõnealustele üksustele kuuluva kinnisvara kohta, peamiselt seepärast, et sellised üksused ei pea deklareerima kinnisvara, mis on ICI-st vabastatud. |
| --- | --- |

(73)

Kaebuse esitajate sõnul oli igal juhul praktiliselt võimatu saada konkreetseid andmeid kõnealustele üksustele kuuluva kinnisvara kohta, peamiselt seepärast, et sellised üksused ei pea deklareerima kinnisvara, mis on ICI-st vabastatud.

| (74) | Tulumaksuseaduse artikli 149 lõike 4 kohta leiavad kaebuse esitajad, et vaimulikel institutsioonidel ei ole võimalik kaotada mitteärilist staatust. |
| --- | --- |

(74)

Tulumaksuseaduse artikli 149 lõike 4 kohta leiavad kaebuse esitajad, et vaimulikel institutsioonidel ei ole võimalik kaotada mitteärilist staatust.

| (75) | Seoses ICI-st vabastamise ja tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 on kaebuse esitajad nõus komisjoni esialgsete järeldustega riigivahendite esinemise ja eelise olemasolu kohta ning ka seoses valikulisuse, konkurentsi moonutamise ja mõjudega kaubandusele. |
| --- | --- |

(75)

Seoses ICI-st vabastamise ja tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 on kaebuse esitajad nõus komisjoni esialgsete järeldustega riigivahendite esinemise ja eelise olemasolu kohta ning ka seoses valikulisuse, konkurentsi moonutamise ja mõjudega kaubandusele.

| (76) | Kõnealuste meetmete siseturuga kokkusobivuse küsimuses on kaebuse esitajad nõus komisjoni esialgse järeldusega, et aluslepingu artikli 107 lõige 2 ja lõike 3 punktid a, b ning c ei ole kohaldatavad. Siiski ei ole nad nõus artikli 107 lõike 3 punkti d erandi kohaldamise võimalikkusega teatavate üksuste suhtes, mis tegelevad eranditult haridusliku, kultuurilise või lõõgastusliku tegevusega. Kaebuse esitajad leiavad lisaks, et käesoleval juhul ei ole täidetud Altmarki kohtupraktika tingimused. |
| --- | --- |

(76)

Kõnealuste meetmete siseturuga kokkusobivuse küsimuses on kaebuse esitajad nõus komisjoni esialgse järeldusega, et aluslepingu artikli 107 lõige 2 ja lõike 3 punktid a, b ning c ei ole kohaldatavad. Siiski ei ole nad nõus artikli 107 lõike 3 punkti d erandi kohaldamise võimalikkusega teatavate üksuste suhtes, mis tegelevad eranditult haridusliku, kultuurilise või lõõgastusliku tegevusega. Kaebuse esitajad leiavad lisaks, et käesoleval juhul ei ole täidetud Altmarki kohtupraktika tingimused.

4.3.   Itaalia ametivõimude tähelepanekud seoses kolmandate isikute märkustega

| (77) | Itaalia ametivõimud saatsid oma tähelepanekud kolmandate isikute märkuste kohta 10. juuni 2011. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(77)

Itaalia ametivõimud saatsid oma tähelepanekud kolmandate isikute märkuste kohta 10. juuni 2011. aasta kirjaga.

| (78) | Esiteks, isegi kui eeldada, et teatavad tegevused, mida vabastust saavad mitteärilised üksused teostavad, võib tõepoolest liigitada majandustegevuseks, peab komisjon siiski tõendama, et antud eelis on valikuline ja et see ei ole Itaalia maksusüsteemi loogikast lähtuvalt põhjendatud. |
| --- | --- |

(78)

Esiteks, isegi kui eeldada, et teatavad tegevused, mida vabastust saavad mitteärilised üksused teostavad, võib tõepoolest liigitada majandustegevuseks, peab komisjon siiski tõendama, et antud eelis on valikuline ja et see ei ole Itaalia maksusüsteemi loogikast lähtuvalt põhjendatud.

| (79) | Teiseks leiavad Itaalia ametivõimud seoses ringkirja kohta tehtud üldiste tähelepanekutega, et komisjoni kutsutakse üles uurima meedet, mis sisaldab maksuvabastust. See tähendab, et ta peab hindama riigiasutuste osutatud õigusaktide tõlgenduslikke kriteeriume ja samuti piisava kontrollisüsteemi olemasolu. |
| --- | --- |

(79)

Teiseks leiavad Itaalia ametivõimud seoses ringkirja kohta tehtud üldiste tähelepanekutega, et komisjoni kutsutakse üles uurima meedet, mis sisaldab maksuvabastust. See tähendab, et ta peab hindama riigiasutuste osutatud õigusaktide tõlgenduslikke kriteeriume ja samuti piisava kontrollisüsteemi olemasolu.

| (80) | Eelkõige seoses väidetavate raskustega mitteärilistele üksustele kuuluva kinnisvara kohta andmete kogumisel, millele kaebuse esitajad viitasid, toovad Itaalia ametivõimud välja, et nõue esitada ICI deklaratsioon kaotati 2006. aastal. Itaalia ametivõimud toovad lisaks esile, et nii katastrisüsteemi kui ka kinnisvaraandmebaase praegu reorganiseeritakse. |
| --- | --- |

(80)

Eelkõige seoses väidetavate raskustega mitteärilistele üksustele kuuluva kinnisvara kohta andmete kogumisel, millele kaebuse esitajad viitasid, toovad Itaalia ametivõimud välja, et nõue esitada ICI deklaratsioon kaotati 2006. aastal. Itaalia ametivõimud toovad lisaks esile, et nii katastrisüsteemi kui ka kinnisvaraandmebaase praegu reorganiseeritakse.

| (81) | Nagu tunnistavad ka kaebuse esitajad, märgivad Itaalia ametivõimud, et tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 ei ole eraldiseisev säte ega sisulise kohaldamisalaga, vaid hoopis menetluslik säte, mis on asjakohane üksnes kontrolli vaatenurgast. |
| --- | --- |

(81)

Nagu tunnistavad ka kaebuse esitajad, märgivad Itaalia ametivõimud, et tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 ei ole eraldiseisev säte ega sisulise kohaldamisalaga, vaid hoopis menetluslik säte, mis on asjakohane üksnes kontrolli vaatenurgast.

5.   UUS ÕIGUSAKT MUNITSIPAALSE KINNISVARAMAKSU KOHTA

5.1.   Uue munitsipaalse kinnisvaramaksu – IMU – kirjeldus

| (82) | Niinimetatud fiskaalföderalismi reformi osana otsustati 14. märtsi 2011. aasta seadusandliku dekreedi nr 23 alusel, et alates 1. jaanuarist 2014 asendatakse ICI IMU-ga. 6. detsembri 2011. aasta dekreetseadusega nr 201, mis muudeti 22. detsembri 2011. aasta seaduseks nr 214, otsustas Itaalia tuua IMU kehtestamise 2012. aastasse. |
| --- | --- |

(82)

Niinimetatud fiskaalföderalismi reformi osana otsustati 14. märtsi 2011. aasta seadusandliku dekreedi nr 23 alusel, et alates 1. jaanuarist 2014 asendatakse ICI IMU-ga. 6. detsembri 2011. aasta dekreetseadusega nr 201, mis muudeti 22. detsembri 2011. aasta seaduseks nr 214, otsustas Itaalia tuua IMU kehtestamise 2012. aastasse.

| (83) | Kõik isikud, kel on kinnisvara, peavad maksma IMU-t. Maksustatav alus arvutatakse kinnisvara väärtuse alusel, mis määratakse, võttes kinnisvara katastrisissetuleku ja kohaldades ICI dekreedi (seadusandlik dekreet nr 504/92) artiklis 5 sätestatud kriteeriume koos dekreetseaduses nr 201/2011 sätestatud kriteeriumidega. Kordajaid, mis muutuvad vastavalt kinnisvara katastrikategooriale, kohaldatakse eespool nimetatud kriteeriumidega kooskõlas kehtestatud väärtuse suhtes. IMU standardmäär on 0,76 %. |
| --- | --- |

(83)

Kõik isikud, kel on kinnisvara, peavad maksma IMU-t. Maksustatav alus arvutatakse kinnisvara väärtuse alusel, mis määratakse, võttes kinnisvara katastrisissetuleku ja kohaldades ICI dekreedi (seadusandlik dekreet nr 504/92) artiklis 5 sätestatud kriteeriume koos dekreetseaduses nr 201/2011 sätestatud kriteeriumidega. Kordajaid, mis muutuvad vastavalt kinnisvara katastrikategooriale, kohaldatakse eespool nimetatud kriteeriumidega kooskõlas kehtestatud väärtuse suhtes. IMU standardmäär on 0,76 %.

| (84) | Katastrisüsteem on seepärast kinnisvaramaksude vaatepunktist väga oluline. Katastri seisukohast võib minimaalne üksus olla hoone või hoone osa või hoonete kompleks või piirkond, eeldusel et need on funktsiooni ja tulu poolest sõltumatud. Itaalia katastrisüsteemis, mida kavatsetakse läbi vaadata, on kuus kinnisvarakategooriat. Rühm A hõlmab kinnisvara majutamiseks ja sarnasteks eesmärkideks; rühm B hõlmab kinnisvara, mida kasutatakse kollektiivselt, nagu kolledžid, haiglad, avalikud ametid, koolid; rühm C hõlmab kinnisvara, mida kasutatakse tavalistel ärilistel eesmärkidel, nagu poed, kauplused ja spordiks kasutatavad hooned ja valdused; rühm D hõlmab eriotstarbelist kinnisvara, nagu hotellid, teatrid, haiglad ning spordiks kasutatavad hooned ja valdused; rühm E hõlmab eriotstarbelist kinnisvara, nagu maismaa-, mere- ja õhutransporditeenused, tasulised sillad, majakad, avalikud palvehooned. Rühm F hõlmab fiktiivsetesse kategooriatesse registreeritud kinnisvara. |
| --- | --- |

(84)

Katastrisüsteem on seepärast kinnisvaramaksude vaatepunktist väga oluline. Katastri seisukohast võib minimaalne üksus olla hoone või hoone osa või hoonete kompleks või piirkond, eeldusel et need on funktsiooni ja tulu poolest sõltumatud. Itaalia katastrisüsteemis, mida kavatsetakse läbi vaadata, on kuus kinnisvarakategooriat. Rühm A hõlmab kinnisvara majutamiseks ja sarnasteks eesmärkideks; rühm B hõlmab kinnisvara, mida kasutatakse kollektiivselt, nagu kolledžid, haiglad, avalikud ametid, koolid; rühm C hõlmab kinnisvara, mida kasutatakse tavalistel ärilistel eesmärkidel, nagu poed, kauplused ja spordiks kasutatavad hooned ja valdused; rühm D hõlmab eriotstarbelist kinnisvara, nagu hotellid, teatrid, haiglad ning spordiks kasutatavad hooned ja valdused; rühm E hõlmab eriotstarbelist kinnisvara, nagu maismaa-, mere- ja õhutransporditeenused, tasulised sillad, majakad, avalikud palvehooned. Rühm F hõlmab fiktiivsetesse kategooriatesse registreeritud kinnisvara.

| (85) | Eriviitega uuele IMU-le kehtestati 24. jaanuari 2012. aasta dekreetseaduse nr 1 (muudetud 24. märtsi 2012. aasta seaduseks nr 27) artiklis 91a mitu muudatust mitteäriliste üksuste eriotstarbelisteks tegevusteks kasutatava kinnisvara maksustamises. Eelkõige kaotati uue seadusega 2006. aasta muudatus, millega oli laiendatud ICI-st vabastamise kohaldamisala, et hõlmata kinnisvara, kus toimuvad eriotstarbelised tegevused, mis „ei olnud eranditult ärilist laadi” (29) (lõige 4), ning täpsustati, et IMU-st vabastamine piirdub seaduses märgitud tegevustega (30), mida teostavad mitteärilised üksused mitteärilisel alusel (lõige 1). Dekreetseadusega nr 1/2012 kehtestati ka erieeskirjad, et lubada IMU maksmist pro rata juhtudel, kui sama omandit kasutatakse nii äriliseks kui ka mitteäriliseks tegevuseks. Eelkõige sätestatakse artikli 91a lõikes 2, et juhul, kui omandit kasutatakse nii äriliseks kui ka mitteäriliseks tegevuseks, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013 maksuvabastust üksnes omandi selle osa suhtes, mida kasutatakse mitteäriliseks tegevuseks, kui on võimalik kindlaks teha omandi osa, mida kasutatakse eranditult sellisteks tegevusteks. Juhul kui ei ole võimalik kindlaks teha omandi selliseid sõltumatuid osasid, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013 maksuvabastust pro rata omandi mitteärilise kasutuse suhtes, nagu on sätestatud erideklaratsioonis (artikli 91a lõige 3). Dekreetseadusega nr 1/2012 jäeti mitme aspekti käsitlemine tulevaste majandus- ja rahandusministri vastu võetavate rakenduseeskirjade ülesandeks. Selliste aspektide hulka kuuluvad: deklaratsiooni esitamise tingimused, asjakohane teave proportsionaalse kasutuse kindlaksmääramiseks ning lähtuvalt dekreetseadusega nr 174/2012 (31) kehtestatud muudatustest üldised ja eritingimused tegevuse liigitamiseks mitteärilisel alusel teostatavaks. |
| --- | --- |

(85)

Eriviitega uuele IMU-le kehtestati 24. jaanuari 2012. aasta dekreetseaduse nr 1 (muudetud 24. märtsi 2012. aasta seaduseks nr 27) artiklis 91a mitu muudatust mitteäriliste üksuste eriotstarbelisteks tegevusteks kasutatava kinnisvara maksustamises. Eelkõige kaotati uue seadusega 2006. aasta muudatus, millega oli laiendatud ICI-st vabastamise kohaldamisala, et hõlmata kinnisvara, kus toimuvad eriotstarbelised tegevused, mis „ei olnud eranditult ärilist laadi” (29) (lõige 4), ning täpsustati, et IMU-st vabastamine piirdub seaduses märgitud tegevustega (30), mida teostavad mitteärilised üksused mitteärilisel alusel (lõige 1). Dekreetseadusega nr 1/2012 kehtestati ka erieeskirjad, et lubada IMU maksmist pro rata juhtudel, kui sama omandit kasutatakse nii äriliseks kui ka mitteäriliseks tegevuseks. Eelkõige sätestatakse artikli 91a lõikes 2, et juhul, kui omandit kasutatakse nii äriliseks kui ka mitteäriliseks tegevuseks, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013 maksuvabastust üksnes omandi selle osa suhtes, mida kasutatakse mitteäriliseks tegevuseks, kui on võimalik kindlaks teha omandi osa, mida kasutatakse eranditult sellisteks tegevusteks. Juhul kui ei ole võimalik kindlaks teha omandi selliseid sõltumatuid osasid, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013 maksuvabastust pro rata omandi mitteärilise kasutuse suhtes, nagu on sätestatud erideklaratsioonis (artikli 91a lõige 3). Dekreetseadusega nr 1/2012 jäeti mitme aspekti käsitlemine tulevaste majandus- ja rahandusministri vastu võetavate rakenduseeskirjade ülesandeks. Selliste aspektide hulka kuuluvad: deklaratsiooni esitamise tingimused, asjakohane teave proportsionaalse kasutuse kindlaksmääramiseks ning lähtuvalt dekreetseadusega nr 174/2012 (31) kehtestatud muudatustest üldised ja eritingimused tegevuse liigitamiseks mitteärilisel alusel teostatavaks.

| (86) | Võttes arvesse riiginõukogu soodsaid arvamusi ja märkusi (32), võttis majandus- ja rahandusminister 19. novembri 2012. aasta dekreediga nr 200 vastu IMU rakendusmääruse (edaspidi „määrus”) (33). Selles kehtestatakse, millal peetakse IMU-st vabastamise seisukohast olulisi eriotstarbelisi tegevusi, mis on määratletud määruses, teostatuks mitteärilisel alusel. Esiteks on üldnõue, et tegevus peab olema mittetulunduslik; lisaks ei tohi see kooskõlas ELi õigusega konkureerida oma olemuse tõttu teiste turuosalistega, kes teenivad tulu, ning kinni tuleb pidada solidaarsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetest (34). Lisaks sellele peavad olema täidetud kaks samaaegset kriteeriumide kogumit seoses mitteäriliste üksustega (subjektiivsed nõuded) ja nende üksuste teostatavate eriotstarbeliste tegevustega (objektiivsed nõuded). Subjektiivsete nõuete suhtes sätestatakse määruses üldtingimused, mida mitteärilised üksused peavad IMU-st vabastamise õiguse saamiseks täitma (35). Eelkõige sätestatakse määruses, et mitteärilise üksuse põhikiri peab sisaldama üldist keeldu jagada mis tahes liiki kasumit, tegevusülejääki, vahendeid või sääste. Sellele lisaks tuleb mis tahes kasum täielikult reinvesteerida tegevustesse, mis toetavad institutsiooni sotsiaalse solidaarsuse eesmärki. Kui mitteäriline üksus likvideeritakse, tuleb selle vara anda teisele mitteärilisele üksusele, kes tegeleb sarnase tegevusega. Objektiivsete nõuetega seoses (36) on kindlaks määratud eriomadused artiklis 1 määratletud eri liiki tegevuste kohta (37). Hoolekande- ja tervishoiutegevuse korral peab olema täidetud üks kahest tingimusest: a) vabastuse saaja on riigi poolt akrediteeritud ja on sõlminud lepingu või kokkuleppe riigiasutustega; tegevus on osa riiklikust süsteemist või täiendab seda ning teenuseid osutatakse kasutajatele tasuta või summa eest, mis katab üksnes osa teenuse osutamise üldisest maksumusest; b) kui üksus ei ole akrediteeritud ja ta ei ole sõlminud lepingut või kokkulepet, osutatakse teenuseid tasuta või sümboolse tasu eest, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. Haridusliku tegevuse korral peavad olema täidetud kolm kumulatiivset nõuet: a) tegevus peab olema võrdne riikliku haridusega ning kooli vastuvõtupoliitika ei tohi olla diskrimineeriv; b) kool peab vastu võtma ka puudega õpilasi, kohaldama kollektiivlepinguid, olema üles ehitatud vastavalt kohaldatavatele normidele ning avaldama oma aruandeid; c) tegevust tuleb osutada tasuta või sümboolse tasu eest, mis katab üksnes osa teenuse tegelikust maksumusest, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. Majutusteenuste ja kultuuri-, lõõgastus- ja sporditegevuse korral peab vabastuse saaja osutama teenuseid tasuta või sümboolse tasu eest, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samasuguse tegevuse keskmisest hinnast samas geograafilises piirkonnas, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. |
| --- | --- |

(86)

Võttes arvesse riiginõukogu soodsaid arvamusi ja märkusi (32), võttis majandus- ja rahandusminister 19. novembri 2012. aasta dekreediga nr 200 vastu IMU rakendusmääruse (edaspidi „määrus”) (33). Selles kehtestatakse, millal peetakse IMU-st vabastamise seisukohast olulisi eriotstarbelisi tegevusi, mis on määratletud määruses, teostatuks mitteärilisel alusel. Esiteks on üldnõue, et tegevus peab olema mittetulunduslik; lisaks ei tohi see kooskõlas ELi õigusega konkureerida oma olemuse tõttu teiste turuosalistega, kes teenivad tulu, ning kinni tuleb pidada solidaarsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetest (34). Lisaks sellele peavad olema täidetud kaks samaaegset kriteeriumide kogumit seoses mitteäriliste üksustega (subjektiivsed nõuded) ja nende üksuste teostatavate eriotstarbeliste tegevustega (objektiivsed nõuded). Subjektiivsete nõuete suhtes sätestatakse määruses üldtingimused, mida mitteärilised üksused peavad IMU-st vabastamise õiguse saamiseks täitma (35). Eelkõige sätestatakse määruses, et mitteärilise üksuse põhikiri peab sisaldama üldist keeldu jagada mis tahes liiki kasumit, tegevusülejääki, vahendeid või sääste. Sellele lisaks tuleb mis tahes kasum täielikult reinvesteerida tegevustesse, mis toetavad institutsiooni sotsiaalse solidaarsuse eesmärki. Kui mitteäriline üksus likvideeritakse, tuleb selle vara anda teisele mitteärilisele üksusele, kes tegeleb sarnase tegevusega. Objektiivsete nõuetega seoses (36) on kindlaks määratud eriomadused artiklis 1 määratletud eri liiki tegevuste kohta (37). Hoolekande- ja tervishoiutegevuse korral peab olema täidetud üks kahest tingimusest: a) vabastuse saaja on riigi poolt akrediteeritud ja on sõlminud lepingu või kokkuleppe riigiasutustega; tegevus on osa riiklikust süsteemist või täiendab seda ning teenuseid osutatakse kasutajatele tasuta või summa eest, mis katab üksnes osa teenuse osutamise üldisest maksumusest; b) kui üksus ei ole akrediteeritud ja ta ei ole sõlminud lepingut või kokkulepet, osutatakse teenuseid tasuta või sümboolse tasu eest, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. Haridusliku tegevuse korral peavad olema täidetud kolm kumulatiivset nõuet: a) tegevus peab olema võrdne riikliku haridusega ning kooli vastuvõtupoliitika ei tohi olla diskrimineeriv; b) kool peab vastu võtma ka puudega õpilasi, kohaldama kollektiivlepinguid, olema üles ehitatud vastavalt kohaldatavatele normidele ning avaldama oma aruandeid; c) tegevust tuleb osutada tasuta või sümboolse tasu eest, mis katab üksnes osa teenuse tegelikust maksumusest, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. Majutusteenuste ja kultuuri-, lõõgastus- ja sporditegevuse korral peab vabastuse saaja osutama teenuseid tasuta või sümboolse tasu eest, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samasuguse tegevuse keskmisest hinnast samas geograafilises piirkonnas, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega.

5.2.   Kahe huvitatud isiku märkused IMU seaduse kohta

| (87) | Kahe huvitatud isiku sõnul kalduvad dekreetseaduse nr 1/2012 artikli 91a lõiked 2 ja 3 kõrvale kinnisvara maksustamise tavaeeskirjadest. |
| --- | --- |

(87)

Kahe huvitatud isiku sõnul kalduvad dekreetseaduse nr 1/2012 artikli 91a lõiked 2 ja 3 kõrvale kinnisvara maksustamise tavaeeskirjadest.

| (88) | Esiteks kommenteerivad kaks kaebuse esitajat artikli 91a lõiget 2, mille kohaselt kohaldatakse juhul, kui kinnisvara kasutatakse mitmel otstarbel, IMU-st vabastamist üksnes valduse selle osa suhtes, kus teostatakse mitteärilist tegevust, kui on võimalik kindlaks teha osa, mida kasutatakse eranditult selliseks tegevuseks. Kinnisvara teise osa suhtes, mis on funktsiooni ja tulu poolest sõltumatu, kohaldatakse 24. novembri 2006. aasta dekreetseaduse nr 262 artikli 2 lõikeid 41, 42 ja 44. Nende sätetega reguleeritakse menetlust, mida kohaldatakse katastri rühma E kuuluva kinnisvara suhtes, mille katastriline sissetulek tuleb ümber klassifitseerida ja ümber hinnata. Selle seaduse kohaselt ei saa rühm E (eriotstarbeline kinnisvara) (38) õigupoolest hõlmata hooneid või hooneosasid, mida kasutatakse ärilisel või tööstuslikul eesmärgil või eri otstarvetel, kui need on funktsiooni ja tulu poolest sõltumatud. |
| --- | --- |

(88)

Esiteks kommenteerivad kaks kaebuse esitajat artikli 91a lõiget 2, mille kohaselt kohaldatakse juhul, kui kinnisvara kasutatakse mitmel otstarbel, IMU-st vabastamist üksnes valduse selle osa suhtes, kus teostatakse mitteärilist tegevust, kui on võimalik kindlaks teha osa, mida kasutatakse eranditult selliseks tegevuseks. Kinnisvara teise osa suhtes, mis on funktsiooni ja tulu poolest sõltumatu, kohaldatakse 24. novembri 2006. aasta dekreetseaduse nr 262 artikli 2 lõikeid 41, 42 ja 44. Nende sätetega reguleeritakse menetlust, mida kohaldatakse katastri rühma E kuuluva kinnisvara suhtes, mille katastriline sissetulek tuleb ümber klassifitseerida ja ümber hinnata. Selle seaduse kohaselt ei saa rühm E (eriotstarbeline kinnisvara) (38) õigupoolest hõlmata hooneid või hooneosasid, mida kasutatakse ärilisel või tööstuslikul eesmärgil või eri otstarvetel, kui need on funktsiooni ja tulu poolest sõltumatud.

| (89) | Kaks huvitatud isikut väidavad, et artikli 91a lõikes 2 sisalduvat viidet dekreetseadusele nr 262/2006 tuleks lugeda üldise viitena katastrilise ümberklassifitseerimise menetlusele. Kahe isiku sõnul oleks nõue n-ö jagada eri otstarbega kinnisvara pooleks, juhul kui dekreetseaduses nr 262/2006 kehtestatud menetlust kohaldatakse üksnes katastri rühma E kuuluva kinnisvara suhtes, kohaldatav üksnes väga piiratud hulga hoonete korral, st hoonete korral, mis kuuluvad kategooriatesse E7 ja E9. |
| --- | --- |

(89)

Kaks huvitatud isikut väidavad, et artikli 91a lõikes 2 sisalduvat viidet dekreetseadusele nr 262/2006 tuleks lugeda üldise viitena katastrilise ümberklassifitseerimise menetlusele. Kahe isiku sõnul oleks nõue n-ö jagada eri otstarbega kinnisvara pooleks, juhul kui dekreetseaduses nr 262/2006 kehtestatud menetlust kohaldatakse üksnes katastri rühma E kuuluva kinnisvara suhtes, kohaldatav üksnes väga piiratud hulga hoonete korral, st hoonete korral, mis kuuluvad kategooriatesse E7 ja E9.

| (90) | Kaks isikut väidavad lisaks, et artikli 91a lõikes 3 sisalduv avaldus võib tekitada vältimise probleeme ja uus seadus jätaks liiga palju otsustusvabadust riigiasutustele. Lisaks hakatakse uusi eeskirju kohaldama alles alates 2013. aasta 1. jaanuarist ning seepärast peaks komisjon igal juhul nõudma tagasi aastatel 2006–2012 ebaseaduslikult ICI-st vabastamise alusel antud abi. |
| --- | --- |

(90)

Kaks isikut väidavad lisaks, et artikli 91a lõikes 3 sisalduv avaldus võib tekitada vältimise probleeme ja uus seadus jätaks liiga palju otsustusvabadust riigiasutustele. Lisaks hakatakse uusi eeskirju kohaldama alles alates 2013. aasta 1. jaanuarist ning seepärast peaks komisjon igal juhul nõudma tagasi aastatel 2006–2012 ebaseaduslikult ICI-st vabastamise alusel antud abi.

5.3.   Itaalia ametivõimude tähelepanekud seoses kahe huvitatud isiku märkustega

| (91) | Itaalia ametivõimud selgitasid, et artikli 91a lõikes 2 sisalduvat viidet dekreetseaduse nr 262/2006 artikli 2 lõigetele 41, 42 ja 44 tuleks lugeda üldise viitena menetluse liigile, mida tuleb järgida eri kasutusega valduse jagamisel. Seda menetlust kohaldatakse katastri kategooriast olenemata. |
| --- | --- |

(91)

Itaalia ametivõimud selgitasid, et artikli 91a lõikes 2 sisalduvat viidet dekreetseaduse nr 262/2006 artikli 2 lõigetele 41, 42 ja 44 tuleks lugeda üldise viitena menetluse liigile, mida tuleb järgida eri kasutusega valduse jagamisel. Seda menetlust kohaldatakse katastri kategooriast olenemata.

| (92) | Itaalia selgitas lisaks, et üldiselt põhineb Itaalia maksusüsteem maksumaksjate kohustusel esitada maksudeklaratsioon ning et see on väga tavaline õigusloome tava jätta konkreetsete aspektide reguleerimine rakendusaktide hooleks. Pealegi, kuna 2012. aasta märtsis vastu võetud seadusega kehtestatakse uus süsteem mitteäriliste üksuste kasutatava kinnisvara deklareerimiseks, oli vajalik lükata uue süsteemi jõustamine selliste üksuste jaoks edasi. |
| --- | --- |

(92)

Itaalia selgitas lisaks, et üldiselt põhineb Itaalia maksusüsteem maksumaksjate kohustusel esitada maksudeklaratsioon ning et see on väga tavaline õigusloome tava jätta konkreetsete aspektide reguleerimine rakendusaktide hooleks. Pealegi, kuna 2012. aasta märtsis vastu võetud seadusega kehtestatakse uus süsteem mitteäriliste üksuste kasutatava kinnisvara deklareerimiseks, oli vajalik lükata uue süsteemi jõustamine selliste üksuste jaoks edasi.

| (93) | Tagasinõudmise kohta märkisid Itaalia ametivõimud, et tagantjärele ei ole võimalik kindlaks teha, millist mitteärilistele üksustele kuuluvat kinnisvara kasutati mitte eranditult ärilist laadi tegevusteks (ning mis seepärast vabastati ICI-st). Katastri andmed ei anna õigupoolest mingit teavet omandis toimunud tegevuse liigi kohta (39). Samuti ei ole võimalik muude maksuandmebaaside alusel kindlaks teha, millist kinnisvara kasutasid mitteärilised üksused institutsioonilisteks tegevusteks mittetäielikult ärilisel alusel. |
| --- | --- |

(93)

Tagasinõudmise kohta märkisid Itaalia ametivõimud, et tagantjärele ei ole võimalik kindlaks teha, millist mitteärilistele üksustele kuuluvat kinnisvara kasutati mitte eranditult ärilist laadi tegevusteks (ning mis seepärast vabastati ICI-st). Katastri andmed ei anna õigupoolest mingit teavet omandis toimunud tegevuse liigi kohta (39). Samuti ei ole võimalik muude maksuandmebaaside alusel kindlaks teha, millist kinnisvara kasutasid mitteärilised üksused institutsioonilisteks tegevusteks mittetäielikult ärilisel alusel.

6.   HINDAMINE

| (94) | Selleks et teha kindlaks, kas meede kujutab endast abi, peab komisjon hindama, kas kõnealune meede vastab kõigile aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Nimetatud sättes on kirjas, et: „[k]ui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. Kooskõlas selle sättega uurib komisjon, kas meede: i) saab rahastust riigilt või riigi vahendite kaudu; ii) annab valikulise eelise; iii) mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust või ohustab moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(94)

Selleks et teha kindlaks, kas meede kujutab endast abi, peab komisjon hindama, kas kõnealune meede vastab kõigile aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Nimetatud sättes on kirjas, et: „[k]ui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. Kooskõlas selle sättega uurib komisjon, kas meede: i) saab rahastust riigilt või riigi vahendite kaudu; ii) annab valikulise eelise; iii) mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust või ohustab moonutada konkurentsi.

| (95) | Esiteks peab komisjon hindama, kas vähemalt osad asjakohastest mitteärilistest üksustest on tegelikult ettevõtjad liidu konkurentsiõiguse tähenduses. |
| --- | --- |

(95)

Esiteks peab komisjon hindama, kas vähemalt osad asjakohastest mitteärilistest üksustest on tegelikult ettevõtjad liidu konkurentsiõiguse tähenduses.

6.1.   Mitteäriliste üksuste liigitamine ettevõtjateks

| (96) | Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et kõnealuste meetmete seisukohast asjakohased mitteärilised üksused tegelesid vähemalt osaliselt majandustegevusega ja liigitusid sellise tegevuse alusel ettevõtjateks. |
| --- | --- |

(96)

Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et kõnealuste meetmete seisukohast asjakohased mitteärilised üksused tegelesid vähemalt osaliselt majandustegevusega ja liigitusid sellise tegevuse alusel ettevõtjateks.

| (97) | Itaalia ametivõimud ning 78 huvitatud isikut väidavad, et mitteäriliste üksuste eriotstarbelisi tegevusi ei saa pidada majandustegevuseks. Eelkõige leiavad nad, et ICI meetme kontekstis ei kujuta selline tegevus, nagu raskustes noorte emade aitamine või mägedes asuva hoone majandamine, kus piirkonna lapsed käivad suvevaheajal, endast majandustegevust. Selliste tegevustega, mis on suunatud täpselt määratletud kasutajakategooriatele, ei paku mitteärilised üksused kaupu või teenuseid turul ning nendega ei konkureerita äriettevõtete tegevustega. Seepärast ei tohiks avalikkuse huvides tegutsevaid mitteärilisi üksusi pidada ettevõtjateks, mis on aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamise eeltingimus. Pealegi ei ole Itaalia ametivõimude ja mõne 78 huvitatud isiku sõnul paljudel juhtudel selliste tegevuste jaoks tegelikku turgu. Peaaegu kõikidel sellistel tegevustel on eriomadused, mis võib kokku võtta järgmiselt:






  a) | neid osutatakse tasuta või vähendatud tasu/hinna eest; |
| --- | --- | --- |

(97)

Itaalia ametivõimud ning 78 huvitatud isikut väidavad, et mitteäriliste üksuste eriotstarbelisi tegevusi ei saa pidada majandustegevuseks. Eelkõige leiavad nad, et ICI meetme kontekstis ei kujuta selline tegevus, nagu raskustes noorte emade aitamine või mägedes asuva hoone majandamine, kus piirkonna lapsed käivad suvevaheajal, endast majandustegevust. Selliste tegevustega, mis on suunatud täpselt määratletud kasutajakategooriatele, ei paku mitteärilised üksused kaupu või teenuseid turul ning nendega ei konkureerita äriettevõtete tegevustega. Seepärast ei tohiks avalikkuse huvides tegutsevaid mitteärilisi üksusi pidada ettevõtjateks, mis on aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamise eeltingimus. Pealegi ei ole Itaalia ametivõimude ja mõne 78 huvitatud isiku sõnul paljudel juhtudel selliste tegevuste jaoks tegelikku turgu. Peaaegu kõikidel sellistel tegevustel on eriomadused, mis võib kokku võtta järgmiselt:

a)

neid osutatakse tasuta või vähendatud tasu/hinna eest;

| b) | neid osutatakse solidaarsuse ja sotsiaalse kasu nimel, mis ei kuulu äriliste ettevõtjate tegevusalasse; |
| --- | --- |

b)

neid osutatakse solidaarsuse ja sotsiaalse kasu nimel, mis ei kuulu äriliste ettevõtjate tegevusalasse;

| c) | neil on väiksem maksumaksmisvõime võrreldes äriliste ettevõtjatega, kes tegutsevad turupõhimõtetel; |
| --- | --- |

c)

neil on väiksem maksumaksmisvõime võrreldes äriliste ettevõtjatega, kes tegutsevad turupõhimõtetel;

| d) | nad toodavad kahjumit või väikest tulu; kõik kasum tuleb reinvesteerida kooskõlas üksuse eesmärkidega. |
| --- | --- |

d)

nad toodavad kahjumit või väikest tulu; kõik kasum tuleb reinvesteerida kooskõlas üksuse eesmärkidega.

| (98) | Neid omadusi ning kõnealuste mitteäriliste üksuste konkreetseid eesmärke arvesse võttes ei ole võimalik pidada neid üksusi ettevõtjateks. |
| --- | --- |

(98)

Neid omadusi ning kõnealuste mitteäriliste üksuste konkreetseid eesmärke arvesse võttes ei ole võimalik pidada neid üksusi ettevõtjateks.

| (99) | Komisjon märgib, et vastavalt kokkulepitud kohtupraktikale hõlmab ettevõtja mõiste igat majandustegevusega tegelevat üksust, hoolimata selle juriidilisest staatusest ja rahastamisviisist (40). Seepärast sõltub teatava üksuse liigitus täielikult selle tegevuse laadist. Sel üldpõhimõttel on kaks väga olulist tagajärge, mida kirjeldatakse järgnevalt. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon märgib, et vastavalt kokkulepitud kohtupraktikale hõlmab ettevõtja mõiste igat majandustegevusega tegelevat üksust, hoolimata selle juriidilisest staatusest ja rahastamisviisist (40). Seepärast sõltub teatava üksuse liigitus täielikult selle tegevuse laadist. Sel üldpõhimõttel on kaks väga olulist tagajärge, mida kirjeldatakse järgnevalt.

| (100) | Esiteks on üksuse staatus konkreetse riigi õiguse järgi ebaoluline. See tähendab, et selle juriidiline ja organisatsiooniline vorm ei ole olulised. Seepärast võib isegi üksust, mis on riikliku õiguse alusel liigitatud ühinguks või spordiklubiks, pidada sellegipoolest ettevõtjaks artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ainus oluline kriteerium on see, kas asjaomane üksus tegeleb majandustegevusega või mitte. |
| --- | --- |

(100)

Esiteks on üksuse staatus konkreetse riigi õiguse järgi ebaoluline. See tähendab, et selle juriidiline ja organisatsiooniline vorm ei ole olulised. Seepärast võib isegi üksust, mis on riikliku õiguse alusel liigitatud ühinguks või spordiklubiks, pidada sellegipoolest ettevõtjaks artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ainus oluline kriteerium on see, kas asjaomane üksus tegeleb majandustegevusega või mitte.

| (101) | Teiseks ei sõltu riigiabi eeskirjade kohaldamine sellest, kas üksus on asutatud kasumi teenimiseks, kuna mittetulunduslikud üksused võivad samuti pakkuda turul kaupu ja teenuseid (41). |
| --- | --- |

(101)

Teiseks ei sõltu riigiabi eeskirjade kohaldamine sellest, kas üksus on asutatud kasumi teenimiseks, kuna mittetulunduslikud üksused võivad samuti pakkuda turul kaupu ja teenuseid (41).

| (102) | Kolmandaks on üksuse liigitamine ettevõtjaks alati seotud konkreetse tegevusega. Üksust, kes tegeleb nii majandus- kui ka mittemajandustegevusega, peetakse ettevõtjaks üksnes esimest liiki tegevusega seoses. |
| --- | --- |

(102)

Kolmandaks on üksuse liigitamine ettevõtjaks alati seotud konkreetse tegevusega. Üksust, kes tegeleb nii majandus- kui ka mittemajandustegevusega, peetakse ettevõtjaks üksnes esimest liiki tegevusega seoses.

| (103) | Majandustegevus on iga tegevus, mis koosneb kaupade või teenuste pakkumisest turul. Sellega seoses leiab komisjon, et punktis 97 osutatud omadused ja aspektid, mida Itaalia ja 78 huvitatud isikut nimetasid ning mis isegi nende endi sõnul ei esine kõikidel juhtudel, ei saa per se välistada asjaomaste tegevuste majanduslikku laadi. |
| --- | --- |

(103)

Majandustegevus on iga tegevus, mis koosneb kaupade või teenuste pakkumisest turul. Sellega seoses leiab komisjon, et punktis 97 osutatud omadused ja aspektid, mida Itaalia ja 78 huvitatud isikut nimetasid ning mis isegi nende endi sõnul ei esine kõikidel juhtudel, ei saa per se välistada asjaomaste tegevuste majanduslikku laadi.

| (104) | Nagu on juba selgitatud, võivad dekreetseaduse nr 203/2005 artikli 7 lõike 2a, mida on muudetud dekreetseadusega nr 223/2006 (nüüdseks tühistatud), kohaselt ICI seaduse artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevused olla ärilised, eeldusel et need ei ole laadilt eranditult ärilised. 29. jaanuari 2009. aasta ringkiri sisaldas mitut kriteeriumi artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud iga tegevuse kohta, et teha kindlaks, millal saab igat neist pidada mittetäielikult ärilist laadi tegevuseks. Kui ringkirjas osutatud tingimused olid täidetud, vabastati üksused ICI-st, isegi kui nende tegevused sisaldasid ka majanduslikke aspekte. Tõepoolest, nagu on juba märgitud menetluse algatamise otsuses, on tervishoiusektoris põhinõue see, et mitteärilised üksused oleksid sõlminud riigiasutustega kokkuleppe või lepingu. On selge, et see tingimus ei saa per se välistada asjaomaste tegevuste majanduslikkust. Sarnaselt pidi hariduse valdkonnas kool järgima õppestandardeid, võtma vastu puudega õpilasi, kohaldama kollektiivlepinguid ja mittediskrimineerivat vastuvõtupoliitikat ning reinvesteerima kasumi haridustegevusse. Jällegi ei välista need nõuded sel viisil teostatud haridustegevuse majanduslikku laadi. Kinodelt nõuti, et need näitaksid kultuurilist huvi pakkuvaid või kvaliteedisertifikaadiga või lastefilme. Majutusteenustega seoses nõuti, et need ei tohiks olla avatud üldsusele, vaid üksnes eelnevalt määratletud kategooriatele ning et teenust ei osutataks aastaringselt. Teenuse osutaja pidi küsima lisaks hinda, mis oli turuhinnast oluliselt madalam, ning struktuur ei tohtinud toimida tavahotellina. Jällegi ei välista need tingimused asjakohaste tegevuste majanduslikkust. |
| --- | --- |

(104)

Nagu on juba selgitatud, võivad dekreetseaduse nr 203/2005 artikli 7 lõike 2a, mida on muudetud dekreetseadusega nr 223/2006 (nüüdseks tühistatud), kohaselt ICI seaduse artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevused olla ärilised, eeldusel et need ei ole laadilt eranditult ärilised. 29. jaanuari 2009. aasta ringkiri sisaldas mitut kriteeriumi artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud iga tegevuse kohta, et teha kindlaks, millal saab igat neist pidada mittetäielikult ärilist laadi tegevuseks. Kui ringkirjas osutatud tingimused olid täidetud, vabastati üksused ICI-st, isegi kui nende tegevused sisaldasid ka majanduslikke aspekte. Tõepoolest, nagu on juba märgitud menetluse algatamise otsuses, on tervishoiusektoris põhinõue see, et mitteärilised üksused oleksid sõlminud riigiasutustega kokkuleppe või lepingu. On selge, et see tingimus ei saa per se välistada asjaomaste tegevuste majanduslikkust. Sarnaselt pidi hariduse valdkonnas kool järgima õppestandardeid, võtma vastu puudega õpilasi, kohaldama kollektiivlepinguid ja mittediskrimineerivat vastuvõtupoliitikat ning reinvesteerima kasumi haridustegevusse. Jällegi ei välista need nõuded sel viisil teostatud haridustegevuse majanduslikku laadi. Kinodelt nõuti, et need näitaksid kultuurilist huvi pakkuvaid või kvaliteedisertifikaadiga või lastefilme. Majutusteenustega seoses nõuti, et need ei tohiks olla avatud üldsusele, vaid üksnes eelnevalt määratletud kategooriatele ning et teenust ei osutataks aastaringselt. Teenuse osutaja pidi küsima lisaks hinda, mis oli turuhinnast oluliselt madalam, ning struktuur ei tohtinud toimida tavahotellina. Jällegi ei välista need tingimused asjakohaste tegevuste majanduslikkust.

| (105) | Komisjon täheldab lisaks, et isegi kui enamikel juhtudel teostatakse tegevusi avalikes huvides, ei välista see element üksi per se selliste tegevuste majanduslikkust. Igal juhul ei piisa sellest üksi tegevuse majandustegevuseks liigitamise välistamiseks isegi juhul, kui tegevus teenib sotsiaalset eesmärki. Peale selle võib mitteärilistel üksustel olla tõepoolest väiksem maksumaksmisvõime, kuid see ei tähenda majandustegevuse puudumist. See tegur ei ole oluline kinnisvaramaksu korral, mis põhineb kinnisvara omamisel ja ei võta arvesse maksumaksmisvõime muid elemente. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon täheldab lisaks, et isegi kui enamikel juhtudel teostatakse tegevusi avalikes huvides, ei välista see element üksi per se selliste tegevuste majanduslikkust. Igal juhul ei piisa sellest üksi tegevuse majandustegevuseks liigitamise välistamiseks isegi juhul, kui tegevus teenib sotsiaalset eesmärki. Peale selle võib mitteärilistel üksustel olla tõepoolest väiksem maksumaksmisvõime, kuid see ei tähenda majandustegevuse puudumist. See tegur ei ole oluline kinnisvaramaksu korral, mis põhineb kinnisvara omamisel ja ei võta arvesse maksumaksmisvõime muid elemente.

| (106) | Eespool kirjeldatu alusel ning arvestades, et 2005. aasta seadus lubas samuti vabastada ICI-st ärilist laadi tegevuse ning et ringkirjas sätestatud tingimused ning Itaalia esitatud teave ei ole piisav teostatud tegevuste majanduslikkuse välistamiseks, leiab komisjon, et kõnealused mitteärilised üksused tuleb liigitada vähemalt selliste tegevustega seoses ettevõtjateks. Sama kehtib tulumaksuseaduse artikli 149 lõike 4 kohaste mitteäriliste üksuste suhtes, kellel lubatakse tegelikult tegeleda majandustegevusega. Viimast järeldust ei ole Itaalia ametivõimud vaidlustanud. |
| --- | --- |

(106)

Eespool kirjeldatu alusel ning arvestades, et 2005. aasta seadus lubas samuti vabastada ICI-st ärilist laadi tegevuse ning et ringkirjas sätestatud tingimused ning Itaalia esitatud teave ei ole piisav teostatud tegevuste majanduslikkuse välistamiseks, leiab komisjon, et kõnealused mitteärilised üksused tuleb liigitada vähemalt selliste tegevustega seoses ettevõtjateks. Sama kehtib tulumaksuseaduse artikli 149 lõike 4 kohaste mitteäriliste üksuste suhtes, kellel lubatakse tegelikult tegeleda majandustegevusega. Viimast järeldust ei ole Itaalia ametivõimud vaidlustanud.

| (107) | Igal juhul ning kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga (42) leiab komisjon, et abikava riigiabiks liigitamiseks ei ole vaja tõendada, et kava alusel antud iga individuaalne abi on riigiabi vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1. Järeldamaks, et abikava sisaldab riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses, piisab sellest, et selle rakendamisel tekkivad olukorrad on riigiabi. Seega, mutatis mutandis, ei ole käesoleva otsuse kontekstis vaja arvesse võtta kõikide seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud üksiktegevuste laadi. Nagu on juba märgitud punktis 104, on komisjon teinud faktiliselt kindlaks, et teatavad vaidlustatud abikava individuaalsed rakendamised hõlmasid ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(107)

Igal juhul ning kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga (42) leiab komisjon, et abikava riigiabiks liigitamiseks ei ole vaja tõendada, et kava alusel antud iga individuaalne abi on riigiabi vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1. Järeldamaks, et abikava sisaldab riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses, piisab sellest, et selle rakendamisel tekkivad olukorrad on riigiabi. Seega, mutatis mutandis, ei ole käesoleva otsuse kontekstis vaja arvesse võtta kõikide seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud üksiktegevuste laadi. Nagu on juba märgitud punktis 104, on komisjon teinud faktiliselt kindlaks, et teatavad vaidlustatud abikava individuaalsed rakendamised hõlmasid ettevõtjaid.

| (108) | Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldab komisjon, et ei ole põhjust muuta menetluse algatamise otsuses võetud seisukohta: kõnealune abikava hõlmab ka majandustegevusi. Vähemalt mõne tegevuse eriomadused on sellised, mis võimaldavad komisjonil liigitada selle majandustegevuseks. Kuna kõnealuse meetme kasutajad võivad tegeleda majandustegevusega, on seega võimalik liigitada nad ettevõtjateks vähemalt sellise tegevusega seoses. |
| --- | --- |

(108)

Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldab komisjon, et ei ole põhjust muuta menetluse algatamise otsuses võetud seisukohta: kõnealune abikava hõlmab ka majandustegevusi. Vähemalt mõne tegevuse eriomadused on sellised, mis võimaldavad komisjonil liigitada selle majandustegevuseks. Kuna kõnealuse meetme kasutajad võivad tegeleda majandustegevusega, on seega võimalik liigitada nad ettevõtjateks vähemalt sellise tegevusega seoses.

6.2.   ICI-st vabastamine

| (109) | Käesolevas jaos uurib komisjon, kas mitteärilistele üksustele seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkti i alusel (nagu see oli jõus enne dekreetseadusega nr 1/2012 kehtestatud muudatusi) antud vabastust ICI-st rahastas riik või rahastati riigivahendite kaudu, kas sellega anti valikuline eelis ning kas see oli põhjendatud Itaalia maksusüsteemi loogika alusel ning kas see mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust või moonutas või ohustas moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(109)

Käesolevas jaos uurib komisjon, kas mitteärilistele üksustele seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkti i alusel (nagu see oli jõus enne dekreetseadusega nr 1/2012 kehtestatud muudatusi) antud vabastust ICI-st rahastas riik või rahastati riigivahendite kaudu, kas sellega anti valikuline eelis ning kas see oli põhjendatud Itaalia maksusüsteemi loogika alusel ning kas see mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust või moonutas või ohustas moonutada konkurentsi.

6.2.1.   Riigi vahendid

| (110) | Meede sisaldas riigi vahendite kasutamist ja maksutulust loobumist ulatuses, mis vastas maksusoodustusele. |
| --- | --- |

(110)

Meede sisaldas riigi vahendite kasutamist ja maksutulust loobumist ulatuses, mis vastas maksusoodustusele.

| (111) | Maksutulu kaotamine on tegelikkuses võrdne riigi vahendite kasutamisega fiskaalkulu vormis. Lubades üksustel, mida võib liigitada ettevõtjateks, vähendada oma maksukoormust maksuvabastuste kaudu, loobusid Itaalia ametivõimud tulust, mida neil oleks ilma maksuvabastuseta olnud õigus saada. |
| --- | --- |

(111)

Maksutulu kaotamine on tegelikkuses võrdne riigi vahendite kasutamisega fiskaalkulu vormis. Lubades üksustel, mida võib liigitada ettevõtjateks, vähendada oma maksukoormust maksuvabastuste kaudu, loobusid Itaalia ametivõimud tulust, mida neil oleks ilma maksuvabastuseta olnud õigus saada.

| (112) | Nendel põhjustel leiab komisjon, et kõnealune meede põhjustas riigi vahendite kaotamist, kuna sellega anti maksuvabastust. |
| --- | --- |

(112)

Nendel põhjustel leiab komisjon, et kõnealune meede põhjustas riigi vahendite kaotamist, kuna sellega anti maksuvabastust.

6.2.2.   Eelis

| (113) | Kohtupraktika kohaselt hõlmab abi mõiste lisaks kasudele ka meetmeid, mis eri viisidel vähendavad tasusid, mida ettevõtja eelarve tavaliselt sisaldab (43). |
| --- | --- |

(113)

Kohtupraktika kohaselt hõlmab abi mõiste lisaks kasudele ka meetmeid, mis eri viisidel vähendavad tasusid, mida ettevõtja eelarve tavaliselt sisaldab (43).

| (114) | Kuna ICI-st vabastamisega vähendati tasusid, mis tavaliselt kuuluvad Itaalias kinnisvara omava ettevõtja tegevuskuludesse, anti seega asjakohastele üksustele majanduslik eelis, võrreldes teiste ettevõtjatega, kellel ei olnud õigust sellistele maksusoodustustele. |
| --- | --- |

(114)

Kuna ICI-st vabastamisega vähendati tasusid, mis tavaliselt kuuluvad Itaalias kinnisvara omava ettevõtja tegevuskuludesse, anti seega asjakohastele üksustele majanduslik eelis, võrreldes teiste ettevõtjatega, kellel ei olnud õigust sellistele maksusoodustustele.

6.2.3.   Valikulisus

| (115) | Selleks et olla riigiabi, peab meede olema valikuline (44), mis tähendab, et see peab soosima teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. Kehtestatud kohtupraktika alusel (45) on riigisisese maksumeetme valikuliseks liigitamiseks vaja üldiselt esmalt kindlaks teha asjaomases liikmesriigis kohaldatav tavaline maksusüsteem ja seda uurida. Teiseks tuleb sellise tavalise või normaalse maksusüsteemi alusel kindlaks teha, kas kõnealuse meetmega antud maksusoodustus on valikuline. Selleks tuleb tõestada, et meede erineb tavasüsteemist, kuna teeb vahet ettevõtjate vahel, kes süsteemi eesmärke arvestades on võrreldavas faktilises ja juriidilises olukorras. Kolmandaks, kui selline kõrvalekalle esineb, on vaja uurida, kas see tuleneb maksusüsteemi, mille osa see on, olemusest või üldskeemist ja on seega põhjendatav süsteemi üldskeemi või olemusega. Siinjuures peab liikmesriik tõestama, et diferentseeritud maksustamislahendus tuleneb otseselt riigi maksusüsteemi alus- ja juhtpõhimõtetest (46). |
| --- | --- |

(115)

Selleks et olla riigiabi, peab meede olema valikuline (44), mis tähendab, et see peab soosima teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. Kehtestatud kohtupraktika alusel (45) on riigisisese maksumeetme valikuliseks liigitamiseks vaja üldiselt esmalt kindlaks teha asjaomases liikmesriigis kohaldatav tavaline maksusüsteem ja seda uurida. Teiseks tuleb sellise tavalise või normaalse maksusüsteemi alusel kindlaks teha, kas kõnealuse meetmega antud maksusoodustus on valikuline. Selleks tuleb tõestada, et meede erineb tavasüsteemist, kuna teeb vahet ettevõtjate vahel, kes süsteemi eesmärke arvestades on võrreldavas faktilises ja juriidilises olukorras. Kolmandaks, kui selline kõrvalekalle esineb, on vaja uurida, kas see tuleneb maksusüsteemi, mille osa see on, olemusest või üldskeemist ja on seega põhjendatav süsteemi üldskeemi või olemusega. Siinjuures peab liikmesriik tõestama, et diferentseeritud maksustamislahendus tuleneb otseselt riigi maksusüsteemi alus- ja juhtpõhimõtetest (46).

a)   Alussüsteem

| (116) | ICI oli sõltumatu maks, mida tuli maksta kord aastas omavalitsusüksusele. Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon, et ICI-st vabastamise hindamise alussüsteem on munitsipaalne kinnisvaramaks ise. Ei Itaalia ega ükski teine huvitatud isik ei vaidlustanud seda järeldust. |
| --- | --- |

(116)

ICI oli sõltumatu maks, mida tuli maksta kord aastas omavalitsusüksusele. Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon, et ICI-st vabastamise hindamise alussüsteem on munitsipaalne kinnisvaramaks ise. Ei Itaalia ega ükski teine huvitatud isik ei vaidlustanud seda järeldust.

| (117) | Seepärast järeldab komisjon, et menetluse algatamise otsuses võetud seisukohta, et alussüsteem on ICI ise, ei ole põhjust läbi vaadata. |
| --- | --- |

(117)

Seepärast järeldab komisjon, et menetluse algatamise otsuses võetud seisukohta, et alussüsteem on ICI ise, ei ole põhjust läbi vaadata.

b)   Kõrvalekalle alussüsteemist

| (118) | ICI-d käsitleva õigusakti kohaselt peavad kõik kinnisvara omavad juriidilised isikud tasuma ICI-d, olenemata sellest, kuidas kinnisvara kasutatakse (47). Artiklis 7 oli märgitud, millised kinnisvarakategooriad on sellest maksust vabastatud. |
| --- | --- |

(118)

ICI-d käsitleva õigusakti kohaselt peavad kõik kinnisvara omavad juriidilised isikud tasuma ICI-d, olenemata sellest, kuidas kinnisvara kasutatakse (47). Artiklis 7 oli märgitud, millised kinnisvarakategooriad on sellest maksust vabastatud.

| (119) | Komisjon märgib, et dekreetseaduse nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkt i kaldus kõrvale alussüsteemist, mille alusel pidi iga kinnisvara omav isik maksma ICI-d, olenemata sellest, kuidas kinnisvara kasutati. Nagu on tõestatud eespool, võisid kõnealused mitteärilised üksused teostada ärilisi tegevusi sarnaselt teiste ettevõtjatega, kes tegelesid sarnase majandustegevusega. Arvestades ICI maksusüsteemi eesmärke, st kinnisvara omamise maksustamist omavalitsusüksuse poolt, olid mitteärilised üksused seega juriidilises ja faktilises olukorras, mis oli võrreldav ICI-d maksma kohustatud ettevõtjate omaga. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon märgib, et dekreetseaduse nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkt i kaldus kõrvale alussüsteemist, mille alusel pidi iga kinnisvara omav isik maksma ICI-d, olenemata sellest, kuidas kinnisvara kasutati. Nagu on tõestatud eespool, võisid kõnealused mitteärilised üksused teostada ärilisi tegevusi sarnaselt teiste ettevõtjatega, kes tegelesid sarnase majandustegevusega. Arvestades ICI maksusüsteemi eesmärke, st kinnisvara omamise maksustamist omavalitsusüksuse poolt, olid mitteärilised üksused seega juriidilises ja faktilises olukorras, mis oli võrreldav ICI-d maksma kohustatud ettevõtjate omaga.

| (120) | Näiteks oli vastavalt ringkirjas sätestatud tingimustele kinodel, mida juhtisid mitteärilised üksused mittetäielikult ärilisel alusel, õigus saada ICI-st vabastust. Need teenused, mida osutatakse turul struktureeritud viisil ja tasu eest, on igal juhul majandustegevus. Ei saa vaidlustada asjaolu, et juhul kui artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusi teostasid mitteärilised üksused, said need üksused kinnisvara, milles selliseid tegevusi teostati, ICI-st vabastamise korral kasu, eeldusel et ringkirja minimaalsed tingimused olid täidetud. Äriüksused ei saanud sama maksuvabastust, isegi kui nad tegid samu tegevusi ja vastasid ringkirjas sätestatud filmide liigi tingimustele. |
| --- | --- |

(120)

Näiteks oli vastavalt ringkirjas sätestatud tingimustele kinodel, mida juhtisid mitteärilised üksused mittetäielikult ärilisel alusel, õigus saada ICI-st vabastust. Need teenused, mida osutatakse turul struktureeritud viisil ja tasu eest, on igal juhul majandustegevus. Ei saa vaidlustada asjaolu, et juhul kui artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusi teostasid mitteärilised üksused, said need üksused kinnisvara, milles selliseid tegevusi teostati, ICI-st vabastamise korral kasu, eeldusel et ringkirja minimaalsed tingimused olid täidetud. Äriüksused ei saanud sama maksuvabastust, isegi kui nad tegid samu tegevusi ja vastasid ringkirjas sätestatud filmide liigi tingimustele.

| (121) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et artikli 7 lõike 1 punkti i alusel antud vabastus ICI-st enne dekreetseadusega nr 1/2012 kehtestatud muudatusi kaldus kõrvale alussüsteemist ja see kujutas endast valikulist meedet kohtupraktika tähenduses. |
| --- | --- |

(121)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et artikli 7 lõike 1 punkti i alusel antud vabastus ICI-st enne dekreetseadusega nr 1/2012 kehtestatud muudatusi kaldus kõrvale alussüsteemist ja see kujutas endast valikulist meedet kohtupraktika tähenduses.

c)   Põhjendamine maksusüsteemi olemuse ja üldskeemi alusel

| (122) | Kuna komisjon leiab, et kõnealune maksuvabastus on valikuline, peab ta kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga otsustama, kas see vabastus on põhjendatud süsteemi, mille osa see on, olemuse ja üldskeemi alusel. Meede, mis kaldub kõrvale üldise maksusüsteemi kohaldamisest, võib olla põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldskeemi alusel, kui asjakohane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt riigi maksusüsteemi alus- või juhtpõhimõtetest. |
| --- | --- |

(122)

Kuna komisjon leiab, et kõnealune maksuvabastus on valikuline, peab ta kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga otsustama, kas see vabastus on põhjendatud süsteemi, mille osa see on, olemuse ja üldskeemi alusel. Meede, mis kaldub kõrvale üldise maksusüsteemi kohaldamisest, võib olla põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldskeemi alusel, kui asjakohane liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt riigi maksusüsteemi alus- või juhtpõhimõtetest.

| (123) | Itaalia ametivõimud, keda toetasid 78 huvitatud isikut, leiavad, et ICI-st vabastamine esindab Itaalia maksusüsteemi juhtpõhimõtete kohaldamist. Nende sõnul järgib suure sotsiaalse väärtusega ning avalikku huvi teenivate tegevuste diferentseeritud kohtlemine maksusüsteemi loogikat. Selline tegevus lähtub solidaarsuse põhimõttest, mis on nii riikliku kui ka liidu õiguse aluspõhimõte. Lisaks on asjaomastel mitteärilistel üksustel riigiga ühised sotsiaalsed erifunktsioonid. ICI-st vabastamise põhjendus põhineb Itaalia põhiseaduse artiklitel 2 ja 3, mis nõuavad poliitiliste, majandusklike ja sotsiaalse solidaarsuse kohustuste täitmist kodanike ees, ning artiklil 38, milles kehtestatakse sotsiaalhoolekandeõigus inimestele, kellel ei ole vajalikke elatusvahendeid. |
| --- | --- |

(123)

Itaalia ametivõimud, keda toetasid 78 huvitatud isikut, leiavad, et ICI-st vabastamine esindab Itaalia maksusüsteemi juhtpõhimõtete kohaldamist. Nende sõnul järgib suure sotsiaalse väärtusega ning avalikku huvi teenivate tegevuste diferentseeritud kohtlemine maksusüsteemi loogikat. Selline tegevus lähtub solidaarsuse põhimõttest, mis on nii riikliku kui ka liidu õiguse aluspõhimõte. Lisaks on asjaomastel mitteärilistel üksustel riigiga ühised sotsiaalsed erifunktsioonid. ICI-st vabastamise põhjendus põhineb Itaalia põhiseaduse artiklitel 2 ja 3, mis nõuavad poliitiliste, majandusklike ja sotsiaalse solidaarsuse kohustuste täitmist kodanike ees, ning artiklil 38, milles kehtestatakse sotsiaalhoolekandeõigus inimestele, kellel ei ole vajalikke elatusvahendeid.

| (124) | Selles küsimuses leiab komisjon, et Itaalia ametivõimud ei ole tõestanud, et kõnealune meede tuleneb otseselt Itaalia maksusüsteemi alus- või juhtpõhimõtetest. Itaalia põhiseaduse artiklid, millele Itaalia viitas, ei osuta tegelikult ühelegi Itaalia maksusüsteemi juhtpõhimõttele, vaid üksnes sotsiaalse solidaarsuse üldpõhimõtetele. |
| --- | --- |

(124)

Selles küsimuses leiab komisjon, et Itaalia ametivõimud ei ole tõestanud, et kõnealune meede tuleneb otseselt Itaalia maksusüsteemi alus- või juhtpõhimõtetest. Itaalia põhiseaduse artiklid, millele Itaalia viitas, ei osuta tegelikult ühelegi Itaalia maksusüsteemi juhtpõhimõttele, vaid üksnes sotsiaalse solidaarsuse üldpõhimõtetele.

| (125) | Teiseks märgib komisjon, et riigi meetmete eesmärk ei ole piisav, et välistada selliste meetmete abiks liigitamine aluslepingu artikli 107 tähenduses (48). Nagu kohus on ka mitmel juhul otsustanud, ei eristata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 riigiabi põhjuseid või eesmärke, vaid määratletakse need seoses selle mõjudega (49). Eespool kirjeldatu valguses märgib komisjon lisaks, et sotsiaalne eesmärk ja avalikku huvi teenivate tegevuste teostamine ei ole piisav, et välistada kõnealuse meetme liigitamine riigiabiks. |
| --- | --- |

(125)

Teiseks märgib komisjon, et riigi meetmete eesmärk ei ole piisav, et välistada selliste meetmete abiks liigitamine aluslepingu artikli 107 tähenduses (48). Nagu kohus on ka mitmel juhul otsustanud, ei eristata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 riigiabi põhjuseid või eesmärke, vaid määratletakse need seoses selle mõjudega (49). Eespool kirjeldatu valguses märgib komisjon lisaks, et sotsiaalne eesmärk ja avalikku huvi teenivate tegevuste teostamine ei ole piisav, et välistada kõnealuse meetme liigitamine riigiabiks.

| (126) | Kolmandaks märgib komisjon veel sarnaselt varasema avaldusega, et meede, mis loob vabastuse üldise maksusüsteemi kohaldamisest, võib olla õigustatud, kui see tuleneb otseselt (aluseks oleva) maksusüsteemi, käesoleval juhul ICI, alus- või juhtpõhimõtetest. Siinjuures, nagu on märgitud komisjoni teatise (riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta seoses äritegevuse otsese maksustamise meetmetega) (50) punktis 26, tuleb eristada ühest küljest teatavale maksuskeemile määratud väliseid eesmärke (eelkõige sotsiaalsed või piirkondlikud eesmärgid) ning teisest küljest eesmärke, mis tulenevad maksusüsteemist endast. Sel põhjusel ei saa maksuvabastustes, mis tulenevad aluseks oleva maksusüsteemiga mitteseotud eesmärkidest, jätta arvestamata aluslepingu artikli 107 lõike 1 nõudeid (51). Kõnealuse maksusüsteemi peamine eesmärk on koguda tulu riigi kulude rahastamiseks (52), maksustades kinnisvara omamist. Seega leiab komisjon, et ICI-st vabastamise alla kuuluvate üksuste sotsiaalsed eesmärgid ei kuulu ICI maksusüsteemi ja seega ei saa neile tugineda meetme selektiivsuse põhjendamiseks prima facie. |
| --- | --- |

(126)

Kolmandaks märgib komisjon veel sarnaselt varasema avaldusega, et meede, mis loob vabastuse üldise maksusüsteemi kohaldamisest, võib olla õigustatud, kui see tuleneb otseselt (aluseks oleva) maksusüsteemi, käesoleval juhul ICI, alus- või juhtpõhimõtetest. Siinjuures, nagu on märgitud komisjoni teatise (riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta seoses äritegevuse otsese maksustamise meetmetega) (50) punktis 26, tuleb eristada ühest küljest teatavale maksuskeemile määratud väliseid eesmärke (eelkõige sotsiaalsed või piirkondlikud eesmärgid) ning teisest küljest eesmärke, mis tulenevad maksusüsteemist endast. Sel põhjusel ei saa maksuvabastustes, mis tulenevad aluseks oleva maksusüsteemiga mitteseotud eesmärkidest, jätta arvestamata aluslepingu artikli 107 lõike 1 nõudeid (51). Kõnealuse maksusüsteemi peamine eesmärk on koguda tulu riigi kulude rahastamiseks (52), maksustades kinnisvara omamist. Seega leiab komisjon, et ICI-st vabastamise alla kuuluvate üksuste sotsiaalsed eesmärgid ei kuulu ICI maksusüsteemi ja seega ei saa neile tugineda meetme selektiivsuse põhjendamiseks prima facie.

| (127) | Neljandaks on vastavalt kohtupraktikale (53) vaja selle otsustamisel, kas meede on põhjendatud riikliku maksusüsteemi, mille osa see on, olemuse või üldskeemi alusel, teha kindlaks mitte üksnes see, kas meede moodustab lahutamatu osa asjaomases liikmesriigis kohaldatava maksusüsteemi kesksetest põhimõtetest, vaid ka see, kas see on kooskõlas järjepidevuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Arvestades siiski, et kõnealune meede ei tulene otseselt aluseks oleva maksusüsteemi aluspõhimõtetest, leiab komisjon, et on üleliigne analüüsida Itaalia kehtestatud kontrollisüsteemi mitteäriliste üksuste ICI-st vabastamise tingimuste järgimise tagamiseks, mida on kirjeldanud Itaalia ametivõimud. Igal juhul ei ole kõnealuse meetmega kehtestatud mitteäriliste üksuste diferentseeritud maksustamislahendus maksusüsteemi loogika seisukohast ei vajalik ega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(127)

Neljandaks on vastavalt kohtupraktikale (53) vaja selle otsustamisel, kas meede on põhjendatud riikliku maksusüsteemi, mille osa see on, olemuse või üldskeemi alusel, teha kindlaks mitte üksnes see, kas meede moodustab lahutamatu osa asjaomases liikmesriigis kohaldatava maksusüsteemi kesksetest põhimõtetest, vaid ka see, kas see on kooskõlas järjepidevuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Arvestades siiski, et kõnealune meede ei tulene otseselt aluseks oleva maksusüsteemi aluspõhimõtetest, leiab komisjon, et on üleliigne analüüsida Itaalia kehtestatud kontrollisüsteemi mitteäriliste üksuste ICI-st vabastamise tingimuste järgimise tagamiseks, mida on kirjeldanud Itaalia ametivõimud. Igal juhul ei ole kõnealuse meetmega kehtestatud mitteäriliste üksuste diferentseeritud maksustamislahendus maksusüsteemi loogika seisukohast ei vajalik ega proportsionaalne.

| (128) | Punktide 122 kui 127 alusel järeldab komisjon, et kõnealuse maksumeetme valikulisus ei ole põhjendatav maksusüsteemi loogikaga. Seepärast tuleb vaidlustatud meedet pidada eriotstarbelise tegevusega tegelevatele mitteärilistele üksustele valikulist eelist andvaks. |
| --- | --- |

(128)

Punktide 122 kui 127 alusel järeldab komisjon, et kõnealuse maksumeetme valikulisus ei ole põhjendatav maksusüsteemi loogikaga. Seepärast tuleb vaidlustatud meedet pidada eriotstarbelise tegevusega tegelevatele mitteärilistele üksustele valikulist eelist andvaks.

6.2.4.   Mõjud liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi moonutamine

| (129) | Aluslepingu artikli 107 lõige 1 keelab abi, mis mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab või ohustab moonutada konkurentsi. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (54) peab komisjon riikliku meetme riigiabiks liigitamiseks tegema kindlaks mitte selle, et kõnealusel abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning et konkurents on tegelikult moonutatud, vaid üksnes uurima, kas abi suudab sellist kaubandust mõjutada ja konkurentsi moonutada. Tuleb samuti märkida, et selle otsustamiseks, kas liigitada abikava riigiabiks, ei ole, nagu on selgitatud punktis 107 eespool, vaja tõendada, et kava alusel antud kogu individuaalne abi liigitub riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 1 alusel. Selleks et järeldada, et kava sisaldab abielemente artikli 107 lõike 1 tähenduses, piisab abikava rakendamise ajal tekkivatest olukordadest, mis kujutavad endast abi. |
| --- | --- |

(129)

Aluslepingu artikli 107 lõige 1 keelab abi, mis mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab või ohustab moonutada konkurentsi. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (54) peab komisjon riikliku meetme riigiabiks liigitamiseks tegema kindlaks mitte selle, et kõnealusel abil on tegelik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning et konkurents on tegelikult moonutatud, vaid üksnes uurima, kas abi suudab sellist kaubandust mõjutada ja konkurentsi moonutada. Tuleb samuti märkida, et selle otsustamiseks, kas liigitada abikava riigiabiks, ei ole, nagu on selgitatud punktis 107 eespool, vaja tõendada, et kava alusel antud kogu individuaalne abi liigitub riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 1 alusel. Selleks et järeldada, et kava sisaldab abielemente artikli 107 lõike 1 tähenduses, piisab abikava rakendamise ajal tekkivatest olukordadest, mis kujutavad endast abi.

| (130) | Rääkides täpsemalt tingimusest, et liikmesriikidevaheline kaubandus peab olema mõjutatud, siis järeldub kohtupraktikast, et abi andmist liikmesriigi poolt maksusoodustuse vormis osadele maksustatavatele isikutele tuleb pidada tõenäoliselt kaubandust mõjutavaks ning sellest tulenevalt tingimusele vastavaks, kui sellised maksustatavad isikud tegelevad majandustegevusega sellise kaubanduse valdkonnas või on mõeldav, et nad konkureerivad ettevõtjatega, mis asuvad teistes liikmesriikides (55). Pealegi, kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, peab järeldama, et abi mõjutab viimati nimetatuid. Pealegi ei ole vaja abisaaval ettevõtjal endal liidusiseses kaubanduses osaleda. Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võib selle tegevus kodumaisel turul selle tulemusena säilida või suureneda, mistõttu on teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused selles liikmesriigis turule tulla väiksemad. |
| --- | --- |

(130)

Rääkides täpsemalt tingimusest, et liikmesriikidevaheline kaubandus peab olema mõjutatud, siis järeldub kohtupraktikast, et abi andmist liikmesriigi poolt maksusoodustuse vormis osadele maksustatavatele isikutele tuleb pidada tõenäoliselt kaubandust mõjutavaks ning sellest tulenevalt tingimusele vastavaks, kui sellised maksustatavad isikud tegelevad majandustegevusega sellise kaubanduse valdkonnas või on mõeldav, et nad konkureerivad ettevõtjatega, mis asuvad teistes liikmesriikides (55). Pealegi, kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, peab järeldama, et abi mõjutab viimati nimetatuid. Pealegi ei ole vaja abisaaval ettevõtjal endal liidusiseses kaubanduses osaleda. Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võib selle tegevus kodumaisel turul selle tulemusena säilida või suureneda, mistõttu on teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused selles liikmesriigis turule tulla väiksemad.

| (131) | Seoses konkurentsi moonutamise tingimusega tuleks meeles pidada, et põhimõtteliselt moonutab abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja kuludest, mida tal tavaliselt tuleks igapäevase halduse või tavategevuse raames tasuda, konkurentsi tingimusi (56). |
| --- | --- |

(131)

Seoses konkurentsi moonutamise tingimusega tuleks meeles pidada, et põhimõtteliselt moonutab abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja kuludest, mida tal tavaliselt tuleks igapäevase halduse või tavategevuse raames tasuda, konkurentsi tingimusi (56).

| (132) | Itaalia ametivõimud ei esitanud sellega seoses ühtegi märkust. Osa 78-st huvitatud isikust leiab, et ICI-st vabastamine ei suuda avaldada olulist mõju kaubandusele ega konkurentsi moonutamisele, arvestades abikavaga toetatavate isikute eriomadusi ning viisi, kuidas nad teostavad maksust vabastamise aluseks olevaid tegevusi. |
| --- | --- |

(132)

Itaalia ametivõimud ei esitanud sellega seoses ühtegi märkust. Osa 78-st huvitatud isikust leiab, et ICI-st vabastamine ei suuda avaldada olulist mõju kaubandusele ega konkurentsi moonutamisele, arvestades abikavaga toetatavate isikute eriomadusi ning viisi, kuidas nad teostavad maksust vabastamise aluseks olevaid tegevusi.

| (133) | Komisjon ei saa nõustuda nende huvitatud isikute esitatud seisukohtadega, mille kohaselt kõnealune vabastus, mida antakse kohalikul tasandil tegutsevatele mitteärilistele üksustele, ei põhjustanud olulist mõju kaubandusele ega moonutanud konkurentsi. Kindlalt välja kujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole kaubanduse negatiivseks mõjutamiseks vaja tegelikult midagi rohkemat kui kindlaks teha, et eelisseisus ettevõtja tegutseb turul, mis on avatud konkurentsile (kaupade import või eksport või teenuste riikidevaheline osutamine) (57). See ei ole oluline, kas mõjutatud turud on kohalikud, piirkondlikud, riiklikud või liiduülesed. Otsustav ei ole sisuliselt või geograafiliselt asjakohaste turgude määratlemine, vaid pigem võimalik kahjulik mõju liidusisesele kaubandusele. Abi suhteliselt väike summa või abi saava ettevõtja suhteline väiksus ei välista võimalust, et liidusisest kaubandust võidakse mõjutada (58). Õigupoolest ei välista ei abisumma tühisus ega eelisseisus ettevõtja väiksus abi esinemist (59). |
| --- | --- |

(133)

Komisjon ei saa nõustuda nende huvitatud isikute esitatud seisukohtadega, mille kohaselt kõnealune vabastus, mida antakse kohalikul tasandil tegutsevatele mitteärilistele üksustele, ei põhjustanud olulist mõju kaubandusele ega moonutanud konkurentsi. Kindlalt välja kujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole kaubanduse negatiivseks mõjutamiseks vaja tegelikult midagi rohkemat kui kindlaks teha, et eelisseisus ettevõtja tegutseb turul, mis on avatud konkurentsile (kaupade import või eksport või teenuste riikidevaheline osutamine) (57). See ei ole oluline, kas mõjutatud turud on kohalikud, piirkondlikud, riiklikud või liiduülesed. Otsustav ei ole sisuliselt või geograafiliselt asjakohaste turgude määratlemine, vaid pigem võimalik kahjulik mõju liidusisesele kaubandusele. Abi suhteliselt väike summa või abi saava ettevõtja suhteline väiksus ei välista võimalust, et liidusisest kaubandust võidakse mõjutada (58). Õigupoolest ei välista ei abisumma tühisus ega eelisseisus ettevõtja väiksus abi esinemist (59).

| (134) | Käesoleval juhul märgib komisjon, et vähemalt osa sektoritest, mis vabastati ICI-st, nagu majutus ja tervishoid, olid ja on tõepoolest avatud liidusisesele konkurentsile ja kaubandusele. Kõnealuse meetmega seoses leiab komisjon, et kohtupraktikas sätestatud tingimused on täidetud, kuna meede annab eelise asjaomaste üksuste tegevuse rahastamisele, vabastades need üksused kuludest, mida nad tavaolukorras oleksid pidanud kandma. Seetõttu võib meede konkurentsi moonutada. |
| --- | --- |

(134)

Käesoleval juhul märgib komisjon, et vähemalt osa sektoritest, mis vabastati ICI-st, nagu majutus ja tervishoid, olid ja on tõepoolest avatud liidusisesele konkurentsile ja kaubandusele. Kõnealuse meetmega seoses leiab komisjon, et kohtupraktikas sätestatud tingimused on täidetud, kuna meede annab eelise asjaomaste üksuste tegevuse rahastamisele, vabastades need üksused kuludest, mida nad tavaolukorras oleksid pidanud kandma. Seetõttu võib meede konkurentsi moonutada.

| (135) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kõnealune meede võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(135)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et kõnealune meede võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.5.   Järeldus vaidlustatud meetme liigitamise kohta

| (136) | Eespool kirjeldatu alusel järeldab komisjon, et kõnealune meede vastab aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele ning seega tuleks seda pidada riigiabiks. |
| --- | --- |

(136)

Eespool kirjeldatu alusel järeldab komisjon, et kõnealune meede vastab aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele ning seega tuleks seda pidada riigiabiks.

6.2.6.   Meetme liigitamine uueks abiks

| (137) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et ICI-st vabastamine seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkti i alusel oli uus abi. ICI maks omavalitsusüksustele makstava iga-aastase maksuna kehtestati 1992. aastal. Sellest ei teatatud komisjonile ning komisjon ei ole seda heaks kiitnud. Vabastust kohaldati mitmesuguste tegevuste suhtes, mis olid selle kehtestamise ajal konkurentsile avatud. |
| --- | --- |

(137)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et ICI-st vabastamine seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkti i alusel oli uus abi. ICI maks omavalitsusüksustele makstava iga-aastase maksuna kehtestati 1992. aastal. Sellest ei teatatud komisjonile ning komisjon ei ole seda heaks kiitnud. Vabastust kohaldati mitmesuguste tegevuste suhtes, mis olid selle kehtestamise ajal konkurentsile avatud.

| (138) | Itaalia leiab, et komisjoni lähenemine menetluse algatamise otsuses ei ole õige ning et juhul, kui ICI-st vabastamist peetakse abiks, tuleks see liigitada olemasolevaks abiks. Itaalia on seisukohal, et ICI on varasemate kinnisvaramaksude loogiline õiguslik edasiarendus, millega tagatakse vormiline ja sisuline järjepidevus. Suure sotsiaalse väärtusega eriotstarbelisteks tegevusteks kasutatava kinnisvara vabastamine maksust on olnud kõikide alates 1931. aastast kehtestatud kinnisvaramaksude põhikomponent juba ammu enne EMÜ asutamislepingu jõustumist. |
| --- | --- |

(138)

Itaalia leiab, et komisjoni lähenemine menetluse algatamise otsuses ei ole õige ning et juhul, kui ICI-st vabastamist peetakse abiks, tuleks see liigitada olemasolevaks abiks. Itaalia on seisukohal, et ICI on varasemate kinnisvaramaksude loogiline õiguslik edasiarendus, millega tagatakse vormiline ja sisuline järjepidevus. Suure sotsiaalse väärtusega eriotstarbelisteks tegevusteks kasutatava kinnisvara vabastamine maksust on olnud kõikide alates 1931. aastast kehtestatud kinnisvaramaksude põhikomponent juba ammu enne EMÜ asutamislepingu jõustumist.

| (139) | Itaalia ametivõimud väidavad lisaks, et komisjoni vastused kaebuse esitajatele seoses ICI-st vabastamisega, millest Itaaliat mitteametlikult teavitati, on tekitanud mitteärilistes üksustes õiguspärase ootuse ICI-st vabastamise kokkusobivuse suhtes liidu õigusega. |
| --- | --- |

(139)

Itaalia ametivõimud väidavad lisaks, et komisjoni vastused kaebuse esitajatele seoses ICI-st vabastamisega, millest Itaaliat mitteametlikult teavitati, on tekitanud mitteärilistes üksustes õiguspärase ootuse ICI-st vabastamise kokkusobivuse suhtes liidu õigusega.

| (140) | Itaalia esitas enne ICI-d kehtinud kinnisvaramaksude üksikasjaliku kirjelduse. 1931. aastal kehtestas Itaalia kohaliku rahanduse ühtses aktis konkreetsed ja üldised parandusmaksud. Sellest tulenevalt kehtestati 1963. aastal 5. märtsi 1963. aasta seadusega nr 246 hoonestatud alade kallinemise maks. Viimaks kehtestati presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreediga nr 643 kinnisasja kallinemise maks (nn INVIM). Kinnisasja väärtuse kallinemist võeti arvesse konkreetsete ja üldiste parandusmaksude arvutamisel. Sarnaselt käsitleti 1963. aasta maksuga hoonestatud alade kapitalitulu. Sellist kapitalitulu maksustati ka omandi üleviimise tehingu puhul elavate inimeste vahel ning üldiselt kinnisvara omamise iga kümnenda aasta lõpus. 1972. aastal kehtestatud INVIM asendas nii 1931. kui 1963. aasta makse. INVIM-i alusel olid maksustatavad isikud omandi üleviija või (tasuta) ülevõtja ning igal juhul pidi maksu maksma iga kümne aasta tagant. INVIM tühistati ICI kehtestamisega. Itaalia sõnul näitab see analüüs tihedat järjepidevust eri kinnisvaramaksu vahendite vahel alates 1931. aastast. Lisaks märgib Itaalia, et kinnisvaramaksust vabastamise eeskirjad on alati arvesse võtnud tegevuse liiki, mida vabastust saavad üksused teostavad. Asjaolu, et maksuvabastuse saajate kategooriad on aastate jooksul laienenud, tuleneb lihtsalt asjaolust, et sotsiaalseid huve teenivate tegevustega tegelevate üksuste hulk on suurenenud. |
| --- | --- |

(140)

Itaalia esitas enne ICI-d kehtinud kinnisvaramaksude üksikasjaliku kirjelduse. 1931. aastal kehtestas Itaalia kohaliku rahanduse ühtses aktis konkreetsed ja üldised parandusmaksud. Sellest tulenevalt kehtestati 1963. aastal 5. märtsi 1963. aasta seadusega nr 246 hoonestatud alade kallinemise maks. Viimaks kehtestati presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreediga nr 643 kinnisasja kallinemise maks (nn INVIM). Kinnisasja väärtuse kallinemist võeti arvesse konkreetsete ja üldiste parandusmaksude arvutamisel. Sarnaselt käsitleti 1963. aasta maksuga hoonestatud alade kapitalitulu. Sellist kapitalitulu maksustati ka omandi üleviimise tehingu puhul elavate inimeste vahel ning üldiselt kinnisvara omamise iga kümnenda aasta lõpus. 1972. aastal kehtestatud INVIM asendas nii 1931. kui 1963. aasta makse. INVIM-i alusel olid maksustatavad isikud omandi üleviija või (tasuta) ülevõtja ning igal juhul pidi maksu maksma iga kümne aasta tagant. INVIM tühistati ICI kehtestamisega. Itaalia sõnul näitab see analüüs tihedat järjepidevust eri kinnisvaramaksu vahendite vahel alates 1931. aastast. Lisaks märgib Itaalia, et kinnisvaramaksust vabastamise eeskirjad on alati arvesse võtnud tegevuse liiki, mida vabastust saavad üksused teostavad. Asjaolu, et maksuvabastuse saajate kategooriad on aastate jooksul laienenud, tuleneb lihtsalt asjaolust, et sotsiaalseid huve teenivate tegevustega tegelevate üksuste hulk on suurenenud.

| (141) | Komisjon ei pea Itaalia ametivõimude väiteid õigeks. Esiteks toob komisjon välja, et ICI erineb täielikult varasematest kinnisvaramaksudest, mida see asendab. Igal juhul on ICI ja varasemate kinnisvaramaksude vahel mitu olulist erinevust seoses maksustatavate isikute, maksubaasi ja sündmustega, mis tekitavad kohustuse neid makse maksta. Näiteks arvutati kuni ICI kehtestamiseni kinnisvaramakse kinnisvara kapitalitulu alusel, samas kui ICI arvutati kinnisvara katastriväärtuse alusel. Lisaks, kui INVIM-i pidi maksma üleandja või (tasuta) ülevõtja, peab ICI-d maksma iga füüsiline või juriidiline isik, kellel on kinnisvara. Lisaks, kui INVIM-i maksti tavaliselt kord kümne aasta jooksul, siis ICI-d tuli tasuda iga aasta. Eespool kirjeldatu alusel leiab komisjon, et aja jooksul tehtud muudatused ning eriti ICI seadus mõjutavad algse abikava tegelikku sisu ja seda ei saa sellest eraldada, nii et algne kava on muudetud uueks abikavaks (60). Komisjonil ei ole põhjust vaadata üle menetluse algatamise otsuses sätestatud seisukohta ning ta kinnitab, et ICI-st vabastamine kujutab endast uut abi. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon ei pea Itaalia ametivõimude väiteid õigeks. Esiteks toob komisjon välja, et ICI erineb täielikult varasematest kinnisvaramaksudest, mida see asendab. Igal juhul on ICI ja varasemate kinnisvaramaksude vahel mitu olulist erinevust seoses maksustatavate isikute, maksubaasi ja sündmustega, mis tekitavad kohustuse neid makse maksta. Näiteks arvutati kuni ICI kehtestamiseni kinnisvaramakse kinnisvara kapitalitulu alusel, samas kui ICI arvutati kinnisvara katastriväärtuse alusel. Lisaks, kui INVIM-i pidi maksma üleandja või (tasuta) ülevõtja, peab ICI-d maksma iga füüsiline või juriidiline isik, kellel on kinnisvara. Lisaks, kui INVIM-i maksti tavaliselt kord kümne aasta jooksul, siis ICI-d tuli tasuda iga aasta. Eespool kirjeldatu alusel leiab komisjon, et aja jooksul tehtud muudatused ning eriti ICI seadus mõjutavad algse abikava tegelikku sisu ja seda ei saa sellest eraldada, nii et algne kava on muudetud uueks abikavaks (60). Komisjonil ei ole põhjust vaadata üle menetluse algatamise otsuses sätestatud seisukohta ning ta kinnitab, et ICI-st vabastamine kujutab endast uut abi.

| (142) | ICI meetme väidetava lubamise kohta märgib komisjon, et komisjon ega nõukogu pole kunagi kõnealust abi heaks kiitnud. Kui nad seda oleksid teinud, peetaks abi olemasolevaks abiks vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunktile ii. Komisjoni esialgset hinnangut sisaldavaid kirju, mis saadeti kaebuse esitajatele haldusmenetluse raames enne menetluse algatamise otsust, ei saa siiski võrdsustada komisjoni otsusega. Meedet saab pidada olemasolevaks abiks artikli 1 punkti b alapunkti ii tähenduses õigupoolest üksnes siis, kui see on juba heaks kiidetud komisjoni või nõukogu selgesõnalise otsusega. Igal juhul vaidlustasid kaks kaebuse esitajat kaebuse esitajatele 15. veebruaril 2010 saadetud kirja Üldkohtus ning see ei saanud lõplikus; kohtumenetlus lõpetati üksnes pärast menetluse algatamise otsust. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et komisjoni või nõukogu otsuse puudumise korral ei saa kohaldada määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti ii. Seepärast ei saa kõnealust abi pidada olemasolevaks abiks, vaid vastupidi – see on uus abi. |
| --- | --- |

(142)

ICI meetme väidetava lubamise kohta märgib komisjon, et komisjon ega nõukogu pole kunagi kõnealust abi heaks kiitnud. Kui nad seda oleksid teinud, peetaks abi olemasolevaks abiks vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunktile ii. Komisjoni esialgset hinnangut sisaldavaid kirju, mis saadeti kaebuse esitajatele haldusmenetluse raames enne menetluse algatamise otsust, ei saa siiski võrdsustada komisjoni otsusega. Meedet saab pidada olemasolevaks abiks artikli 1 punkti b alapunkti ii tähenduses õigupoolest üksnes siis, kui see on juba heaks kiidetud komisjoni või nõukogu selgesõnalise otsusega. Igal juhul vaidlustasid kaks kaebuse esitajat kaebuse esitajatele 15. veebruaril 2010 saadetud kirja Üldkohtus ning see ei saanud lõplikus; kohtumenetlus lõpetati üksnes pärast menetluse algatamise otsust. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et komisjoni või nõukogu otsuse puudumise korral ei saa kohaldada määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti ii. Seepärast ei saa kõnealust abi pidada olemasolevaks abiks, vaid vastupidi – see on uus abi.

6.2.7.   Kokkusobivus siseturuga

| (143) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et kõnealune abikava ei kvalifitseeru ühekski ELi aluslepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandiks ning et Itaalia ametivõimud ei olnud tõestanud, et abi võiks kuulutada siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(143)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et kõnealune abikava ei kvalifitseeru ühekski ELi aluslepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandiks ning et Itaalia ametivõimud ei olnud tõestanud, et abi võiks kuulutada siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel.

| (144) | Menetluse käigus ei esitanud Itaalia ametivõimud ühtegi argumenti, mis oleks näidanud, et artikli 107 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid saab kohaldada kõnealuse abikava suhtes. Osa 78-st huvitatud isikust leidis, et kava on siseturuga kokkusobiv artikli 106 lõike 2 ja artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Nende arvates on vabastus vajalik avalikust huvist lähtuvate solidaarsuse põhimõtte alusel elluviidavate tegevuste jaoks. Kaks kaebuse esitajat leiavad, et ükski aluslepingus sätestatud erand ei ole kohaldatav. |
| --- | --- |

(144)

Menetluse käigus ei esitanud Itaalia ametivõimud ühtegi argumenti, mis oleks näidanud, et artikli 107 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 106 lõikes 2 sätestatud erandeid saab kohaldada kõnealuse abikava suhtes. Osa 78-st huvitatud isikust leidis, et kava on siseturuga kokkusobiv artikli 106 lõike 2 ja artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Nende arvates on vabastus vajalik avalikust huvist lähtuvate solidaarsuse põhimõtte alusel elluviidavate tegevuste jaoks. Kaks kaebuse esitajat leiavad, et ükski aluslepingus sätestatud erand ei ole kohaldatav.

| (145) | Komisjon leiab, et artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad sotsiaalset laadi abi, mida antakse individuaalsetele tarbijatele, looduskatastroofide või erakorraliste juhtumite kahju hüvitamiseks ning Saksamaa Liiduvabariigi teatavates piirkondades antavat abi, ei ole käesoleval juhul kohaldatavad. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon leiab, et artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid, mis käsitlevad sotsiaalset laadi abi, mida antakse individuaalsetele tarbijatele, looduskatastroofide või erakorraliste juhtumite kahju hüvitamiseks ning Saksamaa Liiduvabariigi teatavates piirkondades antavat abi, ei ole käesoleval juhul kohaldatavad.

| (146) | Sama kehtib artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandi kohta, mis kiidab heaks abi majandusliku arengu edendamiseks piirkondades, kus elustandard on ebatavaliselt madal või kus on tõsine tööpuudus, ning artiklis 349 osutatud piirkondades, arvestades nende struktuurset, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. Samuti ei saa kõnealust meedet pidada ühist Euroopa huvi teeniva olulise projekti täitmist edendavaks ega Itaalia majanduse tõsist häiret kõrvaldavaks, nagu on sätestatud artikli 107 lõike 3 punktis b. |
| --- | --- |

(146)

Sama kehtib artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandi kohta, mis kiidab heaks abi majandusliku arengu edendamiseks piirkondades, kus elustandard on ebatavaliselt madal või kus on tõsine tööpuudus, ning artiklis 349 osutatud piirkondades, arvestades nende struktuurset, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda. Samuti ei saa kõnealust meedet pidada ühist Euroopa huvi teeniva olulise projekti täitmist edendavaks ega Itaalia majanduse tõsist häiret kõrvaldavaks, nagu on sätestatud artikli 107 lõike 3 punktis b.

| (147) | Artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib pidada teatava majandustegevuse arengu edendamist kokkusobivaks siseturuga, kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon ei saanud siiski faktilist teavet, mis võimaldaks tal hinnata, kas uuritava meetmega antud maksuvabastus oli seotud eriinvesteeringutega või projektidega, millel on õigus saada abi ELi eeskirjade ja suuniste alusel, või on see muul viisil otseselt kokkusobiv artikli 107 lõike 3 punktiga c. Seepärast ei saa komisjon nõustuda kolmandate isikute seisukohaga, mille kohaselt on meede siseturuga kokkusobiv artikli 107 lõike 3 punkti c alusel lähtuvalt vajadusest lubada mitteärilistel üksustel tegeleda tegevustega, mis põhinevad solidaarsuse põhimõttel ja on suure sotsiaalse funktsiooniga. Eelkõige, ning arvestades eelise olemust, mis on seotud lihtsalt kinnisvara omamise eest makstava maksu tasemega, ei ole võimalik kehtestada, et see on kõikidel üksikjuhtudel vajalik ja proportsionaalne ühist huvi teeniva eesmärgi saavutamiseks. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et asjaomast meedet ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ühegi artikli 107 lõike 3 punktil c põhineva suunise alusel. |
| --- | --- |

(147)

Artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib pidada teatava majandustegevuse arengu edendamist kokkusobivaks siseturuga, kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon ei saanud siiski faktilist teavet, mis võimaldaks tal hinnata, kas uuritava meetmega antud maksuvabastus oli seotud eriinvesteeringutega või projektidega, millel on õigus saada abi ELi eeskirjade ja suuniste alusel, või on see muul viisil otseselt kokkusobiv artikli 107 lõike 3 punktiga c. Seepärast ei saa komisjon nõustuda kolmandate isikute seisukohaga, mille kohaselt on meede siseturuga kokkusobiv artikli 107 lõike 3 punkti c alusel lähtuvalt vajadusest lubada mitteärilistel üksustel tegeleda tegevustega, mis põhinevad solidaarsuse põhimõttel ja on suure sotsiaalse funktsiooniga. Eelkõige, ning arvestades eelise olemust, mis on seotud lihtsalt kinnisvara omamise eest makstava maksu tasemega, ei ole võimalik kehtestada, et see on kõikidel üksikjuhtudel vajalik ja proportsionaalne ühist huvi teeniva eesmärgi saavutamiseks. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et asjaomast meedet ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ühegi artikli 107 lõike 3 punktil c põhineva suunise alusel.

| (148) | Artikli 107 lõike 3 punkt d sätestab, et kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise edendamiseks antav abi, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et juhul kui üksused, näiteks mitteärilised üksused, tegelevad eranditult haridusliku, kultuurilise ja lõõgastusliku tegevusega, ei ole võimalik a priori välistada, et nende eesmärk on edendada kultuuri ja kultuuripärandi säilitamist, ning et nad võivad seega kuuluda artikli 107 lõike 3 punkti d kohaldamisalasse. Siiski ei esitanud Itaalia ega ükski huvitatud isik komisjonile mingit teavet, mis oleks tõestanud teatavate üksuste korral kõnealuse meetme kokkusobivust siseturuga artikli 107 lõike 3 punkti d alusel (61). Siinjuures teeb ka eelise olemus võimatuks pidada abi kõikidel üksikjuhtudel vajalikuks ja proportsionaalseks. |
| --- | --- |

(148)

Artikli 107 lõike 3 punkt d sätestab, et kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise edendamiseks antav abi, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et juhul kui üksused, näiteks mitteärilised üksused, tegelevad eranditult haridusliku, kultuurilise ja lõõgastusliku tegevusega, ei ole võimalik a priori välistada, et nende eesmärk on edendada kultuuri ja kultuuripärandi säilitamist, ning et nad võivad seega kuuluda artikli 107 lõike 3 punkti d kohaldamisalasse. Siiski ei esitanud Itaalia ega ükski huvitatud isik komisjonile mingit teavet, mis oleks tõestanud teatavate üksuste korral kõnealuse meetme kokkusobivust siseturuga artikli 107 lõike 3 punkti d alusel (61). Siinjuures teeb ka eelise olemus võimatuks pidada abi kõikidel üksikjuhtudel vajalikuks ja proportsionaalseks.

| (149) | Lisaks ei välistanud komisjon menetluse algatamise otsuses, et osa kõnealuse meetme alusel abi saavaid tegevusi võivad kuuluda Itaalia seaduse järgi üldist majanduslikku huvi teenivateks teenusteks kooskõlas aluslepingu artikli 106 lõikega 2 ja Altmarki kohtupraktikaga. Osa huvitatud isikutest leidis, et komisjon peaks hindama meedet artikli 106 lõike 2 alusel, kuid ei esitanud analüüsi jaoks asjakohast teavet. Kaks huvitatud isikut leiavad, et meede ei vasta Altmarki kohtupraktika kriteeriumidele. Arvestades siiski, et ei Itaalia ega huvitatud isikud ei esitanud mingit teavet, mis võimaldaks komisjonil hinnata meedet artikli 106 lõike 2 alusel, järeldab komisjon, et ei ole võimalik kindlaks teha, kas mõni kõnealustest tegevustest on nimetatud artikli alusel liigitatav üldist majandushuvi teenivaks teenuseks. Jällegi ei ole võimalik kindlaks teha, kas igal üksikjuhul on abi vajalik ja proportsionaalne avalike teenuste kohustuste või üldist majanduslikku huvi teenivate teenuste osutamisel tekkinud kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(149)

Lisaks ei välistanud komisjon menetluse algatamise otsuses, et osa kõnealuse meetme alusel abi saavaid tegevusi võivad kuuluda Itaalia seaduse järgi üldist majanduslikku huvi teenivateks teenusteks kooskõlas aluslepingu artikli 106 lõikega 2 ja Altmarki kohtupraktikaga. Osa huvitatud isikutest leidis, et komisjon peaks hindama meedet artikli 106 lõike 2 alusel, kuid ei esitanud analüüsi jaoks asjakohast teavet. Kaks huvitatud isikut leiavad, et meede ei vasta Altmarki kohtupraktika kriteeriumidele. Arvestades siiski, et ei Itaalia ega huvitatud isikud ei esitanud mingit teavet, mis võimaldaks komisjonil hinnata meedet artikli 106 lõike 2 alusel, järeldab komisjon, et ei ole võimalik kindlaks teha, kas mõni kõnealustest tegevustest on nimetatud artikli alusel liigitatav üldist majandushuvi teenivaks teenuseks. Jällegi ei ole võimalik kindlaks teha, kas igal üksikjuhul on abi vajalik ja proportsionaalne avalike teenuste kohustuste või üldist majanduslikku huvi teenivate teenuste osutamisel tekkinud kulude katmiseks.

| (150) | Eespool kirjeldatut arvestades järeldab komisjon, et kõnealune abikava on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(150)

Eespool kirjeldatut arvestades järeldab komisjon, et kõnealune abikava on siseturuga kokkusobimatu.

6.3.   Tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4

| (151) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et asjaomase meetme näol on ilmselt tegemist riigiabiga. Alljärgnevas jaos uurib komisjon, kas tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(151)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et asjaomase meetme näol on ilmselt tegemist riigiabiga. Alljärgnevas jaos uurib komisjon, kas tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (152) | Itaalia ametiasutuste selgituse kohaselt sisaldab tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 2 mittetäielikku loetelu parameetritest, mida võib võtta arvesse (62) üksuse tegevuse on ärilise laadi hindamisel. Kui üks või mitu kõnealust tingimust on täidetud, ei tähenda see, et üksus kaotab automaatselt oma mitteärilise staatuse (kuna nimetatud parameetreid ei saa käsitada õiguslike eeldustena), vaid pigem viitab see üksuse tegevuse potentsiaalselt ärilisele laadile. Seoses tsiviilõigusliku staatusega vaimulike institutsioonidega viitas Itaalia maksuameti 12. mai 1998. aasta ringkirjale nr 124/E, milles on selgitatud, et vaimulikud institutsioonid saavad kasutada mitteärilistele üksustele võimaldatavaid maksustamislahendusi üksnes siis, kui ärilise tegevuse teostamine ei ole nende põhieesmärk. Igal juhul peavad tsiviilõigusliku staatusega vaimulikud institutsioonid pidama esmatähtsaks peamiselt ideeliste veendumustega seotud institutsionaalset tegevust. Seepärast välistatakse tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 üksnes sama artikli lõigete 1 ja 2 kohaste konkreetsete aja ja äritegevusega seotud parameetrite kohaldamine vaimulike institutsioonide ja amatöörspordiklubide suhtes, kuid mitte võimalus, et need üksused kaotavad oma mitteärilise staatuse. |
| --- | --- |

(152)

Itaalia ametiasutuste selgituse kohaselt sisaldab tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 2 mittetäielikku loetelu parameetritest, mida võib võtta arvesse (62) üksuse tegevuse on ärilise laadi hindamisel. Kui üks või mitu kõnealust tingimust on täidetud, ei tähenda see, et üksus kaotab automaatselt oma mitteärilise staatuse (kuna nimetatud parameetreid ei saa käsitada õiguslike eeldustena), vaid pigem viitab see üksuse tegevuse potentsiaalselt ärilisele laadile. Seoses tsiviilõigusliku staatusega vaimulike institutsioonidega viitas Itaalia maksuameti 12. mai 1998. aasta ringkirjale nr 124/E, milles on selgitatud, et vaimulikud institutsioonid saavad kasutada mitteärilistele üksustele võimaldatavaid maksustamislahendusi üksnes siis, kui ärilise tegevuse teostamine ei ole nende põhieesmärk. Igal juhul peavad tsiviilõigusliku staatusega vaimulikud institutsioonid pidama esmatähtsaks peamiselt ideeliste veendumustega seotud institutsionaalset tegevust. Seepärast välistatakse tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 üksnes sama artikli lõigete 1 ja 2 kohaste konkreetsete aja ja äritegevusega seotud parameetrite kohaldamine vaimulike institutsioonide ja amatöörspordiklubide suhtes, kuid mitte võimalus, et need üksused kaotavad oma mitteärilise staatuse.

| (153) | Itaalia ametiasutused rõhutasid, et meetme eesmärk on säilitada riikliku olümpiakomitee (CONI) ainupädevus amatöörspordiklubide ja siseministeeriumi ainupädevus vaimulike institutsioonide valdkonnas. |
| --- | --- |

(153)

Itaalia ametiasutused rõhutasid, et meetme eesmärk on säilitada riikliku olümpiakomitee (CONI) ainupädevus amatöörspordiklubide ja siseministeeriumi ainupädevus vaimulike institutsioonide valdkonnas.

| (154) | Eelkõige seoses vaimulike institutsioonidega on 20. mai 1985. aasta seadusega nr 222 (millega rakendatakse Itaalia ja Püha Tooli vahelisi rahvusvahelisi kokkuleppeid) muu hulgas reguleeritud siseministeeriumile antud volitused. Itaalia rõhutas, et siseministeeriumil on ainupädevus nii vaimulike institutsioonide tsiviilõigusliku staatuse tunnustamisel kui ka sellise staatuse tühistamisel (63). Seega kinnitatakse tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 4 kõnealust ainupädevust, välistades vaimulike institutsioonide tsiviilõigusliku staatuse kaudse tühistamise maksuhalduri poolt. Kui siseministeerium tühistab vaimuliku institutsiooni tsiviilõigusliku staatuse, kaotab viimane mitteärilise üksuse staatuse ega saa enam kasutada mitteäriliste üksuste suhtes kohaldatavaid maksustamislahendusi. Presidendi dekreedi nr 361/2000 kohaselt kontrollib siseministeerium prefektide kaudu ka seda, kas vaimulikud institutsioonid täidavad jätkuvalt nõudeid oma tsiviilõigusliku staatuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

(154)

Eelkõige seoses vaimulike institutsioonidega on 20. mai 1985. aasta seadusega nr 222 (millega rakendatakse Itaalia ja Püha Tooli vahelisi rahvusvahelisi kokkuleppeid) muu hulgas reguleeritud siseministeeriumile antud volitused. Itaalia rõhutas, et siseministeeriumil on ainupädevus nii vaimulike institutsioonide tsiviilõigusliku staatuse tunnustamisel kui ka sellise staatuse tühistamisel (63). Seega kinnitatakse tulumaksuseaduse artikli 149 lõikes 4 kõnealust ainupädevust, välistades vaimulike institutsioonide tsiviilõigusliku staatuse kaudse tühistamise maksuhalduri poolt. Kui siseministeerium tühistab vaimuliku institutsiooni tsiviilõigusliku staatuse, kaotab viimane mitteärilise üksuse staatuse ega saa enam kasutada mitteäriliste üksuste suhtes kohaldatavaid maksustamislahendusi. Presidendi dekreedi nr 361/2000 kohaselt kontrollib siseministeerium prefektide kaudu ka seda, kas vaimulikud institutsioonid täidavad jätkuvalt nõudeid oma tsiviilõigusliku staatuse säilitamiseks.

| (155) | Seoses amatöörspordiklubidega kinnitas Itaalia, et CONI on ainus üksus, kes saab kontrollida, kas klubid teostavad ka tegelikult sporditegevusi. Ühtlasi selgitasid Itaalia ametiasutused, et amatöörspordiklubid võivad kaotada oma mitteärilise staatuse juhul, kui CONI leiab, et nad ei viia ellu amatöörsporditegevusi. Amatöörspordiklubid peavad esitama oma maksuandmed spetsiaalsel vormil EAS (64). Kui amatöörspordiklubid ärilise tegevusega aga ei tegele, ei pea nad nimetatud vormi esitama. Eespool kirjeldatut arvesse võttes on Itaalia ametiasutused võtnud kasutusele asjakohased vahendid amatöörspordiklubide tegevuse kontrollimiseks, sealhulgas maksude tasumise seisukohast. |
| --- | --- |

(155)

Seoses amatöörspordiklubidega kinnitas Itaalia, et CONI on ainus üksus, kes saab kontrollida, kas klubid teostavad ka tegelikult sporditegevusi. Ühtlasi selgitasid Itaalia ametiasutused, et amatöörspordiklubid võivad kaotada oma mitteärilise staatuse juhul, kui CONI leiab, et nad ei viia ellu amatöörsporditegevusi. Amatöörspordiklubid peavad esitama oma maksuandmed spetsiaalsel vormil EAS (64). Kui amatöörspordiklubid ärilise tegevusega aga ei tegele, ei pea nad nimetatud vormi esitama. Eespool kirjeldatut arvesse võttes on Itaalia ametiasutused võtnud kasutusele asjakohased vahendid amatöörspordiklubide tegevuse kontrollimiseks, sealhulgas maksude tasumise seisukohast.

| (156) | Samuti selgitas Itaalia, et kui maksuhaldur avastab, et vaimulikud institutsioonid ja amatöörspordiklubid tegelevad peamiselt ärilise tegevusega, teavitavad nad sellest viivitamata siseministeeriumi või CONI-t. Siseministeerium ja CONI viivad läbi oma kontrollid vastavalt neile antud seadusjärgsete volitustega. Samaaegselt tagab maksuhaldur asjaomase mitteärilise üksuse maksudeklaratsiooni korrigeerimise ja nõuab maksustamisel tekkinud vahe sisse. |
| --- | --- |

(156)

Samuti selgitas Itaalia, et kui maksuhaldur avastab, et vaimulikud institutsioonid ja amatöörspordiklubid tegelevad peamiselt ärilise tegevusega, teavitavad nad sellest viivitamata siseministeeriumi või CONI-t. Siseministeerium ja CONI viivad läbi oma kontrollid vastavalt neile antud seadusjärgsete volitustega. Samaaegselt tagab maksuhaldur asjaomase mitteärilise üksuse maksudeklaratsiooni korrigeerimise ja nõuab maksustamisel tekkinud vahe sisse.

| (157) | Itaalia ametiasutused kinnitasid, et mitteäriliste üksuste maksukontrolli tõepoolest teostatakse (65). Sellega seoses andis maksuamet hiljuti välja mitteärilisi üksusi käsitlevad spetsiaalsed tegevusjuhised oma piirkondlikele büroodele (66). Siseministeerium on vaimulikke institutsioone mitmel korral ka ex officio kontrollinud, kuid ei ole teinud kindlaks ühtegi staatuse kuritarvitamise juhtumit. |
| --- | --- |

(157)

Itaalia ametiasutused kinnitasid, et mitteäriliste üksuste maksukontrolli tõepoolest teostatakse (65). Sellega seoses andis maksuamet hiljuti välja mitteärilisi üksusi käsitlevad spetsiaalsed tegevusjuhised oma piirkondlikele büroodele (66). Siseministeerium on vaimulikke institutsioone mitmel korral ka ex officio kontrollinud, kuid ei ole teinud kindlaks ühtegi staatuse kuritarvitamise juhtumit.

| (158) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et on olemas õigusaktid vaimulike institutsioonide ja amatöörspordiklubide mitteärilise staatuse kuritarvitamise tõhusaks ennetamiseks või tõkestamiseks. Samuti on Itaalia ametiasutused tõestanud, et pädevad asutused teostavad oma kontrolliõigusi ning et nii vaimulikud institutsioonid kui ka amatöörspordiklubid võivad kaotada oma mitteärilise staatuse, kui nad tegelevad peamiselt ärilise tegevusega. Seega võivad vaimulikud institutsioonid ja amatöörspordiklubid kaotada õiguse kasutada mitteärilistele üksustele üldiselt võimaldatavaid maksustamislahendusi. Sellest tulenevalt ei ole tegemist n-ö alalise mitteärilise staatuse süsteemiga, nagu väitsid kaebuse esitajad. Pelgalt asjaoluga, et tsiviilõigusliku staatusega vaimulike institutsioonide ja amatöörspordiklubide kontrollimisel kohaldatakse erimenetlusi, ei kaasne iseenesest eelist. |
| --- | --- |

(158)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et on olemas õigusaktid vaimulike institutsioonide ja amatöörspordiklubide mitteärilise staatuse kuritarvitamise tõhusaks ennetamiseks või tõkestamiseks. Samuti on Itaalia ametiasutused tõestanud, et pädevad asutused teostavad oma kontrolliõigusi ning et nii vaimulikud institutsioonid kui ka amatöörspordiklubid võivad kaotada oma mitteärilise staatuse, kui nad tegelevad peamiselt ärilise tegevusega. Seega võivad vaimulikud institutsioonid ja amatöörspordiklubid kaotada õiguse kasutada mitteärilistele üksustele üldiselt võimaldatavaid maksustamislahendusi. Sellest tulenevalt ei ole tegemist n-ö alalise mitteärilise staatuse süsteemiga, nagu väitsid kaebuse esitajad. Pelgalt asjaoluga, et tsiviilõigusliku staatusega vaimulike institutsioonide ja amatöörspordiklubide kontrollimisel kohaldatakse erimenetlusi, ei kaasne iseenesest eelist.

| (159) | Seepärast järeldab komisjon, et tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 ei anta vaimulikele institutsioonidele ega amatöörspordiklubidele mingit valikulist eelist. Seega ei ole kõnealuse meetme puhul tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(159)

Seepärast järeldab komisjon, et tulumaksuseaduse artikli 149 lõikega 4 ei anta vaimulikele institutsioonidele ega amatöörspordiklubidele mingit valikulist eelist. Seega ei ole kõnealuse meetme puhul tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.4.   Vabastus IMU-st

| (160) | Pärast seda kui Itaalia ametiasutuste taotlusel kehtestati IMU – uus munitsipaalne kinnisvaramaks, millega asendati varasem munitsipaalne kinnisvaramaks ICI – ning võttes arvesse kaebuse esitajate märkusi kõnealuse uue seaduse kohta, nõustus komisjon kontrollima, kas eriotstarbelist tegevust teostavatele mitteärilistele üksustele antud uus vabastus IMU-st on kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Sellest tulenevalt hindab komisjon, kas kõnealune IMU-st vabastamine kujutab endast riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(160)

Pärast seda kui Itaalia ametiasutuste taotlusel kehtestati IMU – uus munitsipaalne kinnisvaramaks, millega asendati varasem munitsipaalne kinnisvaramaks ICI – ning võttes arvesse kaebuse esitajate märkusi kõnealuse uue seaduse kohta, nõustus komisjon kontrollima, kas eriotstarbelist tegevust teostavatele mitteärilistele üksustele antud uus vabastus IMU-st on kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Sellest tulenevalt hindab komisjon, kas kõnealune IMU-st vabastamine kujutab endast riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (161) | Komisjon märgib, et alates dekreetseaduse nr 1/2012 (mis muudeti seaduseks nr 27/2012) jõustumise kuupäevast kohaldatakse seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkti i kohast maksuvabastust mitteärilistele üksustele kuuluva kinnisvara suhtes üksnes juhul, kui seal loetletud tegevusi teostatakse mitteärilistel alustel. Sätteid, mis käsitlevad hoonete kasutamist mitmel otstarbel – nii juhul, kui hoone osad on oma funktsiooni ja tulu poolest sõltumatud, kui ka siis, kui asjaomased üksused peavad esitama vastava deklaratsiooni –, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon märgib, et alates dekreetseaduse nr 1/2012 (mis muudeti seaduseks nr 27/2012) jõustumise kuupäevast kohaldatakse seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkti i kohast maksuvabastust mitteärilistele üksustele kuuluva kinnisvara suhtes üksnes juhul, kui seal loetletud tegevusi teostatakse mitteärilistel alustel. Sätteid, mis käsitlevad hoonete kasutamist mitmel otstarbel – nii juhul, kui hoone osad on oma funktsiooni ja tulu poolest sõltumatud, kui ka siis, kui asjaomased üksused peavad esitama vastava deklaratsiooni –, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

| (162) | Komisjoni arvamuse kohaselt on uutes eeskirjades täpsustatud, et maksuvabastuse saab anda ainult juhul, kui ärilist tegevust ei toimu. Seepärast ei ole ICI-d käsitleva õigusaktiga tekitatud segaolukorrad, mille puhul mõnes maksuvabastuse õigusega hoones teostati ärilisi tegevusi, enam võimalikud. |
| --- | --- |

(162)

Komisjoni arvamuse kohaselt on uutes eeskirjades täpsustatud, et maksuvabastuse saab anda ainult juhul, kui ärilist tegevust ei toimu. Seepärast ei ole ICI-d käsitleva õigusaktiga tekitatud segaolukorrad, mille puhul mõnes maksuvabastuse õigusega hoones teostati ärilisi tegevusi, enam võimalikud.

| (163) | Üldiselt sõltub majandustegevuse mõiste tõlgendus muu hulgas konkreetsetest asjaoludest, sellest, kuidas riik on tegevuse korraldanud, ning sellise korraldamise kontekstist. Selleks et teha liidu kohtupraktika põhjal kindlaks tegevuse mitteäriline olemus, tuleb uurida asjaomase tegevuse laadi, eesmärki ja seda reguleerivaid eeskirju. Asjaolu, et teatavad tegevused võib liigitada sotsiaalseks, ei ole iseenesest piisav nende majandusliku laadi välistamiseks. Euroopa Kohus on aga tunnistanud ka seda, et teatavaid üksnes sotsiaalse funktsiooniga tegevusi võib käsitada mittemajanduslikena, eriti riigi põhiülesannete ja vastutusaladega tihedalt seotud sektorites. |
| --- | --- |

(163)

Üldiselt sõltub majandustegevuse mõiste tõlgendus muu hulgas konkreetsetest asjaoludest, sellest, kuidas riik on tegevuse korraldanud, ning sellise korraldamise kontekstist. Selleks et teha liidu kohtupraktika põhjal kindlaks tegevuse mitteäriline olemus, tuleb uurida asjaomase tegevuse laadi, eesmärki ja seda reguleerivaid eeskirju. Asjaolu, et teatavad tegevused võib liigitada sotsiaalseks, ei ole iseenesest piisav nende majandusliku laadi välistamiseks. Euroopa Kohus on aga tunnistanud ka seda, et teatavaid üksnes sotsiaalse funktsiooniga tegevusi võib käsitada mittemajanduslikena, eriti riigi põhiülesannete ja vastutusaladega tihedalt seotud sektorites.

| (164) | Sellest hoolimata peab komisjon IMU puhul esmatähtsaks teha kõigepealt kindlaks, kas Itaalia õigusaktides sätestatud kriteeriumid selliste tegevuste ärilise laadi välistamise kohta, mille puhul on õigus saada vabastus IMU-st, on kooskõlas liidu õiguse kohase mittemajandustegevuse mõistega. |
| --- | --- |

(164)

Sellest hoolimata peab komisjon IMU puhul esmatähtsaks teha kõigepealt kindlaks, kas Itaalia õigusaktides sätestatud kriteeriumid selliste tegevuste ärilise laadi välistamise kohta, mille puhul on õigus saada vabastus IMU-st, on kooskõlas liidu õiguse kohase mittemajandustegevuse mõistega.

| (165) | Nagu on kirjeldatud eespool punktis 82 ja järgnevates punktides, kiitsid Itaalia ametiasutused seoses sellega hiljuti heaks dekreetseaduse nr 1/2012 artikli 91a lõikes 3 sätestatud rakendusaktid. Majandus- ja rahandusministeeriumi 19. novembri 2012. aasta määrusega on ette nähtud üldised ja konkreetsed nõuded, mille põhjal tehakse kindlaks, kas seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusi teostatakse mitteärilistel alustel. |
| --- | --- |

(165)

Nagu on kirjeldatud eespool punktis 82 ja järgnevates punktides, kiitsid Itaalia ametiasutused seoses sellega hiljuti heaks dekreetseaduse nr 1/2012 artikli 91a lõikes 3 sätestatud rakendusaktid. Majandus- ja rahandusministeeriumi 19. novembri 2012. aasta määrusega on ette nähtud üldised ja konkreetsed nõuded, mille põhjal tehakse kindlaks, kas seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusi teostatakse mitteärilistel alustel.

| (166) | Esiteks on ministri 19. novembri 2012. aasta määruse artikli 1 lõike 1 punktis p määratletud „mitteäriliste aluste” mõiste. Institutsioonilisi tegevusi käsitletakse mitteärilistel alustel toimuvatena juhul, kui a) need ei ole kasumit taotlevad; b) kooskõlas liidu õiguse põhimõtetega ei ole need oma laadilt teiste kasumit taotlevate turuosalistega konkureerivad ja c) nende puhul järgitakse solidaarsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet. Siinkohal on punktis b esitatud nõue oluline kaitsemeede, sest sõnaselgelt liidu õigusele viidates tagatakse sellega üldiselt, et tegevus ei konkureeri teiste kasumit taotlevate turuosaliste tegevusega, mis on üks mittemajandustegevuse põhitunnus (67). |
| --- | --- |

(166)

Esiteks on ministri 19. novembri 2012. aasta määruse artikli 1 lõike 1 punktis p määratletud „mitteäriliste aluste” mõiste. Institutsioonilisi tegevusi käsitletakse mitteärilistel alustel toimuvatena juhul, kui a) need ei ole kasumit taotlevad; b) kooskõlas liidu õiguse põhimõtetega ei ole need oma laadilt teiste kasumit taotlevate turuosalistega konkureerivad ja c) nende puhul järgitakse solidaarsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet. Siinkohal on punktis b esitatud nõue oluline kaitsemeede, sest sõnaselgelt liidu õigusele viidates tagatakse sellega üldiselt, et tegevus ei konkureeri teiste kasumit taotlevate turuosaliste tegevusega, mis on üks mittemajandustegevuse põhitunnus (67).

| (167) | Teiseks on määruse artiklis 3 määratletud üldised subjektiivsed tingimused, mis tuleb hõlmata mitteäriliste üksuste põhikirja, et nende tegevus toimuks mitteärilistel alustel. Nimetatud kriteeriumid on järgmised: a) mis tahes kasumi, tegevuse ülejäägi, vahendite, reservide või kapitali jaotamise, sealhulgas kaudse jaotamise keeld terve üksuse tegutsemisaja jooksul, välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud seadusega või kui selline jagamine toimub samasse struktuuri kuuluvate ja sama tegevust teostavate üksuste kasuks; b) igasugune kasum ja ülejääk tuleb reinvesteerida üksnes selliste tegevuste arendamiseks, mis aitavad institutsioonil saavutada oma sotsiaalse solidaarsuse eesmärke, ja c) kui mitteäriline üksus likvideeritakse, tuleb tema vara üle anda mõnele teisele sarnast tegevust teostavale mitteärilisele üksusele, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

(167)

Teiseks on määruse artiklis 3 määratletud üldised subjektiivsed tingimused, mis tuleb hõlmata mitteäriliste üksuste põhikirja, et nende tegevus toimuks mitteärilistel alustel. Nimetatud kriteeriumid on järgmised: a) mis tahes kasumi, tegevuse ülejäägi, vahendite, reservide või kapitali jaotamise, sealhulgas kaudse jaotamise keeld terve üksuse tegutsemisaja jooksul, välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud seadusega või kui selline jagamine toimub samasse struktuuri kuuluvate ja sama tegevust teostavate üksuste kasuks; b) igasugune kasum ja ülejääk tuleb reinvesteerida üksnes selliste tegevuste arendamiseks, mis aitavad institutsioonil saavutada oma sotsiaalse solidaarsuse eesmärke, ja c) kui mitteäriline üksus likvideeritakse, tuleb tema vara üle anda mõnele teisele sarnast tegevust teostavale mitteärilisele üksusele, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti.

| (168) | Kolmandaks on määruse artiklis 4 täpsustatud täiendavad objektiivsed nõuded, mis peavad olema täidetud koos artiklites 1 ja 3 viidatud tingimustega, et ICI seaduse artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusi saaks käsitada mitteärilisel alusel toimuvana. |
| --- | --- |

(168)

Kolmandaks on määruse artiklis 4 täpsustatud täiendavad objektiivsed nõuded, mis peavad olema täidetud koos artiklites 1 ja 3 viidatud tingimustega, et ICI seaduse artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusi saaks käsitada mitteärilisel alusel toimuvana.

| (169) | Konkreetselt hoolekande ja tervishoiuga seotud tegevuste kohta on määruses sätestatud, et sellised tegevused toimuvad mitteärilistel alustel siis, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest: a) tegevused on riigi poolt akrediteeritud ning neid teostatakse kas riigi, piirkondlike või kohalike asutustega sõlmitud lepingu või kokkuleppe põhjal ja need moodustavad osa riiklikust tervishoiusüsteemist või täiendavad seda ning teenuseid pakutakse kasutajatele tasuta või summa eest, mis katab üksnes osa teenuse osutamise üldisest maksumusest; b) kui tegevused ei ole akrediteeritud ja neid ei teostata lepingu või kokkuleppe põhjal, peab see toimuma tasuta või üksnes sümboolse tasu eest, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. |
| --- | --- |

(169)

Konkreetselt hoolekande ja tervishoiuga seotud tegevuste kohta on määruses sätestatud, et sellised tegevused toimuvad mitteärilistel alustel siis, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest: a) tegevused on riigi poolt akrediteeritud ning neid teostatakse kas riigi, piirkondlike või kohalike asutustega sõlmitud lepingu või kokkuleppe põhjal ja need moodustavad osa riiklikust tervishoiusüsteemist või täiendavad seda ning teenuseid pakutakse kasutajatele tasuta või summa eest, mis katab üksnes osa teenuse osutamise üldisest maksumusest; b) kui tegevused ei ole akrediteeritud ja neid ei teostata lepingu või kokkuleppe põhjal, peab see toimuma tasuta või üksnes sümboolse tasu eest, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega.

| (170) | Esimese tingimuse puhul märgib komisjon, et vastavalt Itaalia ametiasutuste selgitustele peavad asjaomased üksused maksuvabastuse saamiseks moodustama lahutamatu osa riiklikust tervishoiusüsteemist, mis pakub kõikehõlmavat ravikindlustust ja lähtub solidaarsuse põhimõttest. Nimetatud süsteemis rahastatakse riiklikke haiglaid otse sotsiaalkindlustusmaksetest ja riigi muudest ressurssidest. Kõnealused haiglad osutavad oma teenuseid kõikehõlmava ravikindlustuse raames tasuta või väikese tasu eest, mis katab ainult teatava osa teenuse tegelikust maksumusest. Samasse kategooriasse kuuluvaid ja samadele tingimustele vastavaid mitteärilisi üksusi käsitatakse samuti riikliku tervishoiusüsteemi lahutamatu osana (68). Võttes arvesse käesoleva juhtumi iseärasusi ning järgides liidu kohtupraktikas sätestatud põhimõtteid (69), teeb komisjon järelduse, et kuna Itaalia riiklik süsteem pakub kõikehõlmavat ravikindlustust, ei ole asjaomaste üksuste puhul, mis teostavad eespool kirjeldatud tegevusi ja vastavad kõikidele kohustuslikele nõuetele, tegemist ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(170)

Esimese tingimuse puhul märgib komisjon, et vastavalt Itaalia ametiasutuste selgitustele peavad asjaomased üksused maksuvabastuse saamiseks moodustama lahutamatu osa riiklikust tervishoiusüsteemist, mis pakub kõikehõlmavat ravikindlustust ja lähtub solidaarsuse põhimõttest. Nimetatud süsteemis rahastatakse riiklikke haiglaid otse sotsiaalkindlustusmaksetest ja riigi muudest ressurssidest. Kõnealused haiglad osutavad oma teenuseid kõikehõlmava ravikindlustuse raames tasuta või väikese tasu eest, mis katab ainult teatava osa teenuse tegelikust maksumusest. Samasse kategooriasse kuuluvaid ja samadele tingimustele vastavaid mitteärilisi üksusi käsitatakse samuti riikliku tervishoiusüsteemi lahutamatu osana (68). Võttes arvesse käesoleva juhtumi iseärasusi ning järgides liidu kohtupraktikas sätestatud põhimõtteid (69), teeb komisjon järelduse, et kuna Itaalia riiklik süsteem pakub kõikehõlmavat ravikindlustust, ei ole asjaomaste üksuste puhul, mis teostavad eespool kirjeldatud tegevusi ja vastavad kõikidele kohustuslikele nõuetele, tegemist ettevõtjatega.

| (171) | Seoses teise tingimusega on määruses sätestatud, et tegevused tuleb ellu viia tasuta või sümboolse tasu eest. Tasuta osutatavaid teenuseid ei käsitata tavaliselt majandustegevusena. Eelkõige kehtib see juhul, kui teenuste pakkumisel ei konkureerita teiste turuosalistega, nagu on sätestatud määruse artiklis 1. Sama kehtib sümboolse tasu eest osutatavate teenuste puhul. Sellega seoses on tähtis tähele panna määruses sätestatud tingimust, mille kohaselt tasu sümboolsena käsitamiseks ei tohi see olla seotud teenuse maksumusega. Ühtlasi nähakse määrusega ette, et kehtestatud piirmäära – mis moodustab poole samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast – tohib kasutada üksnes maksuvabastuse õiguse välistamiseks (nagu viitavad sõnad „mingil juhul”). See ei tähenda aga, et teenuseosutajatel, kes küsivad sellest piirmäärast väiksemat hinda, on õigus maksuvabastusele. Tingimusel, et sotsiaalabi- ja tervishoiuvaldkonnas teostatavad tegevused vastavad ka määruse artiklites 1 ja 3 viidatud üldistele ja subjektiivsetele nõuetele, teeb komisjon seepärast järelduse, et selliste tegevuste puhul, kui neid teostatakse kooskõlas kehtivates õigusaktides sätestatud põhimõtetega, ei ole tegemist majandustegevusega. |
| --- | --- |

(171)

Seoses teise tingimusega on määruses sätestatud, et tegevused tuleb ellu viia tasuta või sümboolse tasu eest. Tasuta osutatavaid teenuseid ei käsitata tavaliselt majandustegevusena. Eelkõige kehtib see juhul, kui teenuste pakkumisel ei konkureerita teiste turuosalistega, nagu on sätestatud määruse artiklis 1. Sama kehtib sümboolse tasu eest osutatavate teenuste puhul. Sellega seoses on tähtis tähele panna määruses sätestatud tingimust, mille kohaselt tasu sümboolsena käsitamiseks ei tohi see olla seotud teenuse maksumusega. Ühtlasi nähakse määrusega ette, et kehtestatud piirmäära – mis moodustab poole samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast – tohib kasutada üksnes maksuvabastuse õiguse välistamiseks (nagu viitavad sõnad „mingil juhul”). See ei tähenda aga, et teenuseosutajatel, kes küsivad sellest piirmäärast väiksemat hinda, on õigus maksuvabastusele. Tingimusel, et sotsiaalabi- ja tervishoiuvaldkonnas teostatavad tegevused vastavad ka määruse artiklites 1 ja 3 viidatud üldistele ja subjektiivsetele nõuetele, teeb komisjon seepärast järelduse, et selliste tegevuste puhul, kui neid teostatakse kooskõlas kehtivates õigusaktides sätestatud põhimõtetega, ei ole tegemist majandustegevusega.

| (172) | Haridustegevust käsitatakse mitteärilisel alusel toimuvana mitme konkreetse tingimuse täitmise korral. Eelkõige peab selline tegevus olema samaväärne riikliku haridusega ning kooli vastuvõtupoliitika ei tohi olla diskrimineeriv; kool peab võtma vastu ka puuetega õpilasi, kohaldama kollektiivlepinguid, olema üles ehitatud vastavalt kohaldatavatele normidele ning avaldama oma aruandeid. Peale selle peab tegevus toimuma kas tasuta või väikese tasu eest, mis katab ainult teatava osa teenuse tegelikust maksumusest, võttes arvesse ka tasu ja maksumuse vahelise seose puudumist. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et kohtupraktika kohaselt (70) ei käsitata üldiselt majandustegevusena kursusi, mida pakuvad teatavad asutused, mis moodustavad osa riiklikust haridussüsteemist ja mida rahastatakse täielikult või osaliselt riiklikest vahenditest. Asjaolu, et õpilased või nende vanemad peavad mõnikord tasuma õppe- või vastuvõtumaksu, mida kasutatakse süsteemi tegevuskulude katmiseks, ei mõjuta põhimõtteliselt riikliku hariduse mittemajanduslikku laadi, tingimusel et selline rahaline hüvitis katab ainult väikese osa teenuse tegelikust maksumusest ja seda ei saa seega käsitada tasuna osutatud teenuse eest. Nagu komisjon on tunnistanud ka oma teatises Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (71), hõlmavad need põhimõtted lasteaedu, era- ja riiklikke algkoole, kutseõpet, kõrvaltegevust ülikooli õppejõuna ja samuti hariduse andmist ülikoolides. Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et määruses viidatud sümboolset tasu, mis kujutab üksnes väikest osa teenuse tegelikust maksumusest, ei saa käsitada tasuna osutatud teenuste eest. Seepärast on komisjon seisukohal, et nendel konkreetsetel asjaoludel ning võttes arvesse määruse artiklites 1 ja 3 sätestatud üldisi ja subjektiivseid nõudeid koos artiklis 4 sätestatud konkreetsete objektiivsete nõuetega, ei saa asjaomaste üksuste osutatavaid haridusteenuseid pidada majandustegevuseks. |
| --- | --- |

(172)

Haridustegevust käsitatakse mitteärilisel alusel toimuvana mitme konkreetse tingimuse täitmise korral. Eelkõige peab selline tegevus olema samaväärne riikliku haridusega ning kooli vastuvõtupoliitika ei tohi olla diskrimineeriv; kool peab võtma vastu ka puuetega õpilasi, kohaldama kollektiivlepinguid, olema üles ehitatud vastavalt kohaldatavatele normidele ning avaldama oma aruandeid. Peale selle peab tegevus toimuma kas tasuta või väikese tasu eest, mis katab ainult teatava osa teenuse tegelikust maksumusest, võttes arvesse ka tasu ja maksumuse vahelise seose puudumist. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et kohtupraktika kohaselt (70) ei käsitata üldiselt majandustegevusena kursusi, mida pakuvad teatavad asutused, mis moodustavad osa riiklikust haridussüsteemist ja mida rahastatakse täielikult või osaliselt riiklikest vahenditest. Asjaolu, et õpilased või nende vanemad peavad mõnikord tasuma õppe- või vastuvõtumaksu, mida kasutatakse süsteemi tegevuskulude katmiseks, ei mõjuta põhimõtteliselt riikliku hariduse mittemajanduslikku laadi, tingimusel et selline rahaline hüvitis katab ainult väikese osa teenuse tegelikust maksumusest ja seda ei saa seega käsitada tasuna osutatud teenuse eest. Nagu komisjon on tunnistanud ka oma teatises Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (71), hõlmavad need põhimõtted lasteaedu, era- ja riiklikke algkoole, kutseõpet, kõrvaltegevust ülikooli õppejõuna ja samuti hariduse andmist ülikoolides. Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et määruses viidatud sümboolset tasu, mis kujutab üksnes väikest osa teenuse tegelikust maksumusest, ei saa käsitada tasuna osutatud teenuste eest. Seepärast on komisjon seisukohal, et nendel konkreetsetel asjaoludel ning võttes arvesse määruse artiklites 1 ja 3 sätestatud üldisi ja subjektiivseid nõudeid koos artiklis 4 sätestatud konkreetsete objektiivsete nõuetega, ei saa asjaomaste üksuste osutatavaid haridusteenuseid pidada majandustegevuseks.

| (173) | Seoses majutusteenuste, kultuuri- ja lõõgastus- ning sporditegevusega on määruse artiklis 4 sätestatud, et selliseid teenuseid tuleb osutada tasuta või sümboolse tasu eest, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. See nõue on identne sotsiaalabi- ja tervishoiuvaldkonnas teostatavate tegevuste suhtes kehtestatud teise tingimusega, mida on vaadeldud eespool punktis 171, seega kehtivad selle puhul samad kaalutlused. Kui teenuseid osutatakse tasuta, siis ei ole põhimõtteliselt tegemist majandustegevusega. Sama kehtib juhul, kui nende eest küsitakse sümboolset tasu. Siinkohal on tähtis tähele panna määruses kehtestatud tingimust, et tasu sümboolsena käsitamiseks ei tohi see olla seotud teenuse maksumusega. Ühtlasi on määruses sätestatud, et kehtestatud piirmäära – mis moodustab poole samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast – tohib kasutada üksnes maksuvabastuse õiguse välistamiseks (nagu viitavad sõnad „mingil juhul”). See ei tähenda aga, et teenuseosutajatel, kes küsivad sellest piirmäärast väiksemat hinda, oleks õigus maksuvabastusele. |
| --- | --- |

(173)

Seoses majutusteenuste, kultuuri- ja lõõgastus- ning sporditegevusega on määruse artiklis 4 sätestatud, et selliseid teenuseid tuleb osutada tasuta või sümboolse tasu eest, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. See nõue on identne sotsiaalabi- ja tervishoiuvaldkonnas teostatavate tegevuste suhtes kehtestatud teise tingimusega, mida on vaadeldud eespool punktis 171, seega kehtivad selle puhul samad kaalutlused. Kui teenuseid osutatakse tasuta, siis ei ole põhimõtteliselt tegemist majandustegevusega. Sama kehtib juhul, kui nende eest küsitakse sümboolset tasu. Siinkohal on tähtis tähele panna määruses kehtestatud tingimust, et tasu sümboolsena käsitamiseks ei tohi see olla seotud teenuse maksumusega. Ühtlasi on määruses sätestatud, et kehtestatud piirmäära – mis moodustab poole samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel teostatava samasuguse tegevuse keskmisest hinnast – tohib kasutada üksnes maksuvabastuse õiguse välistamiseks (nagu viitavad sõnad „mingil juhul”). See ei tähenda aga, et teenuseosutajatel, kes küsivad sellest piirmäärast väiksemat hinda, oleks õigus maksuvabastusele.

| (174) | Seoses majutusteenuste ja sporditegevusega juhib komisjon tähelepanu ka täiendavatele nõuetele, mis põhinevad määruse artikli 1 lõike 1 punktides j ja m esitatud asjaomaste tegevusvaldkondade määratlusel. Majutusteenuste puhul piirdub maksuvabastus määruse kohaselt mitteäriliste üksuste pakutavate teenustega, mis on kättesaadavad ainult teatavatele inimrühmadele ja mida ei osutata järjepidevalt. Täpsemalt on määruses nn sotsiaalmajutuse kohta viidatud, et tegevused peavad olema suunatud ajutiste või püsivate erivajadustega inimestele või inimestele, kes on oma füüsiliste, psühholoogiliste, majanduslike, sotsiaalsete või perekondlike tingimuste tõttu ebasoodsas olukorras. Üksus võib nõuda üksnes sümboolse tasu maksmist, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel äriüksuste teostatavate samasuguste tegevuste keskmisest hinnast, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. Samuti on määruses täpsustatud, et maksuvabastust ei kohaldata mingil juhul hotellide või muude sarnaste asutuste tegevuste suhtes, nagu on määratletud 23. mai 2011. aasta seadusandliku dekreedi nr 79 artiklis 9 (72). Seepärast on maksuvabastus välistatud tegevuste puhul, mida teostatakse näiteks hotellides, motellides ja kodumajutusasutustes. Kuna käesoleval juhul peavad majutust pakkuvad mitteärilised ühingud vastama määruse artiklites 1, 3 ja 4 sätestatud üldistele, subjektiivsetele ja objektiivsetele nõuetele, leiab komisjon, et võttes arvesse käsitletava juhtumi iseärasusi, ei ole eespool nimetatud tingimustele vastava tegevuse puhul tegemist majandustegevusega liidu õiguse tähenduses. |
| --- | --- |

(174)

Seoses majutusteenuste ja sporditegevusega juhib komisjon tähelepanu ka täiendavatele nõuetele, mis põhinevad määruse artikli 1 lõike 1 punktides j ja m esitatud asjaomaste tegevusvaldkondade määratlusel. Majutusteenuste puhul piirdub maksuvabastus määruse kohaselt mitteäriliste üksuste pakutavate teenustega, mis on kättesaadavad ainult teatavatele inimrühmadele ja mida ei osutata järjepidevalt. Täpsemalt on määruses nn sotsiaalmajutuse kohta viidatud, et tegevused peavad olema suunatud ajutiste või püsivate erivajadustega inimestele või inimestele, kes on oma füüsiliste, psühholoogiliste, majanduslike, sotsiaalsete või perekondlike tingimuste tõttu ebasoodsas olukorras. Üksus võib nõuda üksnes sümboolse tasu maksmist, mis ei tohi mingil juhul ületada poolt samas geograafilises piirkonnas konkurentsi alusel äriüksuste teostatavate samasuguste tegevuste keskmisest hinnast, võttes arvesse ka igasuguse seose puudumist teenuse tegeliku maksumusega. Samuti on määruses täpsustatud, et maksuvabastust ei kohaldata mingil juhul hotellide või muude sarnaste asutuste tegevuste suhtes, nagu on määratletud 23. mai 2011. aasta seadusandliku dekreedi nr 79 artiklis 9 (72). Seepärast on maksuvabastus välistatud tegevuste puhul, mida teostatakse näiteks hotellides, motellides ja kodumajutusasutustes. Kuna käesoleval juhul peavad majutust pakkuvad mitteärilised ühingud vastama määruse artiklites 1, 3 ja 4 sätestatud üldistele, subjektiivsetele ja objektiivsetele nõuetele, leiab komisjon, et võttes arvesse käsitletava juhtumi iseärasusi, ei ole eespool nimetatud tingimustele vastava tegevuse puhul tegemist majandustegevusega liidu õiguse tähenduses.

| (175) | Seega, võttes arvesse käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid ning tõsiasja, et majutusteenuseid, kultuuri-, lõõgastus- ja sporditegevust pakkuvad mitteärilised üksused peavad ühtlasi vastama määruse artiklite 1 ja 3 nõuetele, leiab komisjon, et kõnealuseid tegevusi, mida teostatakse seaduses ettenähtud viisil, ei käsitata majandustegevusena. |
| --- | --- |

(175)

Seega, võttes arvesse käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid ning tõsiasja, et majutusteenuseid, kultuuri-, lõõgastus- ja sporditegevust pakkuvad mitteärilised üksused peavad ühtlasi vastama määruse artiklite 1 ja 3 nõuetele, leiab komisjon, et kõnealuseid tegevusi, mida teostatakse seaduses ettenähtud viisil, ei käsitata majandustegevusena.

| (176) | Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal ning arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid eripärasid, ei ole eelmistes punktides analüüsitud tegevused, mida teostavad mitteärilised üksused täielikult kooskõlas määruse artiklites 1, 3 ja 4 sätestatud üldiste, subjektiivsete ja objektiivsete kriteeriumidega, majanduslikku laadi. Seepärast ei tegutse asjaomased mitteärilised üksused, kui nad teostavad kõnealuseid tegevusi täielikult kooskõlas Itaalia õigusaktides sätestatud tingimustega, ettevõtjatena liidu õiguse tähenduses. Kuna aluslepingu artikli 107 lõiget 1 kohaldatakse üksnes ettevõtjate suhtes, võib järeldada, et käesoleval juhul ei jää asjaomane meede nimetatud artikli reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(176)

Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal ning arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid eripärasid, ei ole eelmistes punktides analüüsitud tegevused, mida teostavad mitteärilised üksused täielikult kooskõlas määruse artiklites 1, 3 ja 4 sätestatud üldiste, subjektiivsete ja objektiivsete kriteeriumidega, majanduslikku laadi. Seepärast ei tegutse asjaomased mitteärilised üksused, kui nad teostavad kõnealuseid tegevusi täielikult kooskõlas Itaalia õigusaktides sätestatud tingimustega, ettevõtjatena liidu õiguse tähenduses. Kuna aluslepingu artikli 107 lõiget 1 kohaldatakse üksnes ettevõtjate suhtes, võib järeldada, et käesoleval juhul ei jää asjaomane meede nimetatud artikli reguleerimisalasse.

| (177) | Lõpuks märgib komisjon, et hoonete mitmel otstarbel kasutamise korral on Itaalia õigusaktide alusel alates 1. jaanuarist 2013 võimalik välja arvutada kinnisvara ärilise kasutamise osakaal ning kehtestada IMU üksnes majandustegevusele. Komisjon juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et kui üksus tegeleb nii majandus- kui ka mittemajandustegevusega, ei kujuta mittemajandustegevuseks kasutatava kinnisvara suhtes kohaldatav osaline maksuvabastus nimetatud üksuse jaoks ettevõtjana majandustegevust teostades eelist. Seepärast ei ole meetme näol ka seda liiki olukorras tegemist riigiabiga artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(177)

Lõpuks märgib komisjon, et hoonete mitmel otstarbel kasutamise korral on Itaalia õigusaktide alusel alates 1. jaanuarist 2013 võimalik välja arvutada kinnisvara ärilise kasutamise osakaal ning kehtestada IMU üksnes majandustegevusele. Komisjon juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et kui üksus tegeleb nii majandus- kui ka mittemajandustegevusega, ei kujuta mittemajandustegevuseks kasutatava kinnisvara suhtes kohaldatav osaline maksuvabastus nimetatud üksuse jaoks ettevõtjana majandustegevust teostades eelist. Seepärast ei ole meetme näol ka seda liiki olukorras tegemist riigiabiga artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.5.   Tagasinõudmine

| (178) | Aluslepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (73). Kohus on ka korduvalt sedastanud, et riigi kohustus tühistada abi, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (74). Sellega seoses on kohus leidnud, et see eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on saadud summad tagasi maksnud, loobudes seeläbi eelistest, mis tal turul konkurentide ees olid, ja taastatud on abi andmisele eelnenud olukord (75). |
| --- | --- |

(178)

Aluslepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (73). Kohus on ka korduvalt sedastanud, et riigi kohustus tühistada abi, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (74). Sellega seoses on kohus leidnud, et see eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on saadud summad tagasi maksnud, loobudes seeläbi eelistest, mis tal turul konkurentide ees olid, ja taastatud on abi andmisele eelnenud olukord (75).

| (179) | Kõnealusest kohtupraktikast tulenevalt on määruse (EÜ) nr 659/99 (76) artikli 14 lõikes 1 sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”. |
| --- | --- |

(179)

Kõnealusest kohtupraktikast tulenevalt on määruse (EÜ) nr 659/99 (76) artikli 14 lõikes 1 sätestatud, et „[k]ui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.

| (180) | Seega, kui ICI-st vabastamise meedet käsitatakse ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abina, tuleb see põhimõtteliselt tagasi nõuda, et taastada turul enne abi andmist valitsenud olukord. |
| --- | --- |

(180)

Seega, kui ICI-st vabastamise meedet käsitatakse ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abina, tuleb see põhimõtteliselt tagasi nõuda, et taastada turul enne abi andmist valitsenud olukord.

| (181) | Määrusega (EÜ) nr 659/99 kehtestatakse aga tagasinõudmisele piirangud. Näiteks on artikli 14 lõikes 1 sätestatud, et „[k]omisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega”, näiteks õiguspärase ootuse kaitsega. Ka Euroopa Kohus on tunnistanud ühte erandit liikmesriigi kohustusest rakendada talle adresseeritud tagasinõudmisotsus: selleks on erandlike asjaolude esinemine, mis muudavad liikmesriigile otsuse nõuetekohase elluviimise täiesti võimatuks (77). |
| --- | --- |

(181)

Määrusega (EÜ) nr 659/99 kehtestatakse aga tagasinõudmisele piirangud. Näiteks on artikli 14 lõikes 1 sätestatud, et „[k]omisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega”, näiteks õiguspärase ootuse kaitsega. Ka Euroopa Kohus on tunnistanud ühte erandit liikmesriigi kohustusest rakendada talle adresseeritud tagasinõudmisotsus: selleks on erandlike asjaolude esinemine, mis muudavad liikmesriigile otsuse nõuetekohase elluviimise täiesti võimatuks (77).

| (182) | Kuna Itaalia ametiasutused tõstatasid ametliku uurimise käigus küsimuse kõnealuste ootuste kohta, peab komisjon abi tagasinõudmise vajadust käsitleva otsuse tegemiseks uurima, kas need kehtivad käesoleva juhtumi puhul. |
| --- | --- |

(182)

Kuna Itaalia ametiasutused tõstatasid ametliku uurimise käigus küsimuse kõnealuste ootuste kohta, peab komisjon abi tagasinõudmise vajadust käsitleva otsuse tegemiseks uurima, kas need kehtivad käesoleva juhtumi puhul.

6.5.1.   Õiguspärane ootus

| (183) | Euroopa Kohtu kohtupraktika ja komisjoni enda otsuste tegemise praktika käigus on kindlaks tehtud, et abi tagasimaksmise korraldus rikuks liidu õiguse üldpõhimõtet juhul, kui komisjoni tegevuse tagajärjel on meetme saajal õiguspärane ootus, et abi on antud kooskõlas liidu õigusega. |
| --- | --- |

(183)

Euroopa Kohtu kohtupraktika ja komisjoni enda otsuste tegemise praktika käigus on kindlaks tehtud, et abi tagasimaksmise korraldus rikuks liidu õiguse üldpõhimõtet juhul, kui komisjoni tegevuse tagajärjel on meetme saajal õiguspärane ootus, et abi on antud kooskõlas liidu õigusega.

| (184) | Kohus on korduvalt sedastanud, et õigus tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele laieneb kõikidele isikutele, kelles liidu asutus on tekitanud põhjendatud ootusi. Isik ei saa aga tugineda õiguspärasele ootusele juhul, kui asjaomane haldusasutus ei ole talle andnud konkreetseid tagatisi (78). |
| --- | --- |

(184)

Kohus on korduvalt sedastanud, et õigus tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele laieneb kõikidele isikutele, kelles liidu asutus on tekitanud põhjendatud ootusi. Isik ei saa aga tugineda õiguspärasele ootusele juhul, kui asjaomane haldusasutus ei ole talle andnud konkreetseid tagatisi (78).

| (185) | Käesoleval juhul tuginevad Itaalia ametiasutused ja 78 huvitatud isikut sisuliselt õiguspärase ootuse olemasolule, lähtudes komisjoni vastusest parlamendiliikme 2009. aastal esitatud kirjalikule küsimusele (79). Oma vastuses teatas komisjon, et ta on „viinud läbi esialgse hindamise ning leidnud, et menetluse jätkamiseks puudub alus, kuna ICI maksustamiskord ilmselt ei anna vaimulikele institutsioonidele konkurentsieelist”. |
| --- | --- |

(185)

Käesoleval juhul tuginevad Itaalia ametiasutused ja 78 huvitatud isikut sisuliselt õiguspärase ootuse olemasolule, lähtudes komisjoni vastusest parlamendiliikme 2009. aastal esitatud kirjalikule küsimusele (79). Oma vastuses teatas komisjon, et ta on „viinud läbi esialgse hindamise ning leidnud, et menetluse jätkamiseks puudub alus, kuna ICI maksustamiskord ilmselt ei anna vaimulikele institutsioonidele konkurentsieelist”.

| (186) | Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et kõnealune vastus ei tekitanud õiguspärast ootust järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et kõnealune vastus ei tekitanud õiguspärast ootust järgmistel põhjustel.

| (187) | Esiteks esitas komisjon oma avalduse üksnes esialgse hindamise tulemusel – komisjon ei väitnud, et ta on teinud otsuse, vaid ainult seda, et tema arvates puudub alus menetluse jätkamiseks. Teiseks osutas komisjon ettevaatlikult, et ICI-st vabastamine ei anna vaimulikele institutsioonidele tõenäoliselt mingit eelist. Kolmandaks käsitlesid nii küsimus kui ka vastus ainult vaimulikke institutsioone, mis on üks ICI-st vabastusega seotud mitteäriliste üksuste allkategooria. |
| --- | --- |

(187)

Esiteks esitas komisjon oma avalduse üksnes esialgse hindamise tulemusel – komisjon ei väitnud, et ta on teinud otsuse, vaid ainult seda, et tema arvates puudub alus menetluse jätkamiseks. Teiseks osutas komisjon ettevaatlikult, et ICI-st vabastamine ei anna vaimulikele institutsioonidele tõenäoliselt mingit eelist. Kolmandaks käsitlesid nii küsimus kui ka vastus ainult vaimulikke institutsioone, mis on üks ICI-st vabastusega seotud mitteäriliste üksuste allkategooria.

| (188) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et ta ei ole andnud konkreetseid, tingimusteta ja järjepidevaid tagatisi, mille põhjal kõnealuse meetme saajatel oleks võinud tekkida põhjendatud ootus selle kohta, et asjaomane abikava on seaduspärane, kuna see jääb väljapoole riigiabi eeskirjade reguleerimisala, ning et sellest tulenevalt ei saa ühegi selle alusel saadud eelise suhtes kohaldada tagasinõudmismenetlust. Kokkuvõttes leiab komisjon, et ta ei ole teinud ühest ja tingimusteta avaldust selle kohta, et arutlusel olevat ICI-st vabastamist ei tuleks käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(188)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et ta ei ole andnud konkreetseid, tingimusteta ja järjepidevaid tagatisi, mille põhjal kõnealuse meetme saajatel oleks võinud tekkida põhjendatud ootus selle kohta, et asjaomane abikava on seaduspärane, kuna see jääb väljapoole riigiabi eeskirjade reguleerimisala, ning et sellest tulenevalt ei saa ühegi selle alusel saadud eelise suhtes kohaldada tagasinõudmismenetlust. Kokkuvõttes leiab komisjon, et ta ei ole teinud ühest ja tingimusteta avaldust selle kohta, et arutlusel olevat ICI-st vabastamist ei tuleks käsitada riigiabina.

| (189) | Samuti on Itaalia väitnud, et komisjoni poolt kaebuse esitajatele ICI-st vabastamise kohta esitatud vastused, millest Itaaliat mitteametlikult teavitati, tekitasid mitteärilistes üksustes õiguspärase ootuse, et ICI-st vabastamine on kooskõlas liidu õigusega. Komisjon ei nõustu Itaalia väljendatud arvamusega. Esialgseid hinnanguid käsitlevad kirjad, mille komisjon kaebuse esitajatele saatis ja millest liikmesriiki teavitati üksnes mitteametlikult, ei kujuta endast komisjoni lõplikku seisukohta. Kuigi komisjoni otsused tehakse avalikuks ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, ei tehta seda lihtsa haldusmenetluse korral, mille puhul komisjonil ei ole kättesaadavate faktide põhjal tõsiseid kahtlusi uuritavate meetmete siseturuga kokkusobivuse kohta. Peale selle vaidlustasid kaks kaebuse esitajat neile 15. veebruaril 2010 saadetud kirja Üldkohtus ning seega ei muutunud see lõplikuks; kohtumenetlus lõpetati alles pärast menetluse algatamise otsuse tegemist. |
| --- | --- |

(189)

Samuti on Itaalia väitnud, et komisjoni poolt kaebuse esitajatele ICI-st vabastamise kohta esitatud vastused, millest Itaaliat mitteametlikult teavitati, tekitasid mitteärilistes üksustes õiguspärase ootuse, et ICI-st vabastamine on kooskõlas liidu õigusega. Komisjon ei nõustu Itaalia väljendatud arvamusega. Esialgseid hinnanguid käsitlevad kirjad, mille komisjon kaebuse esitajatele saatis ja millest liikmesriiki teavitati üksnes mitteametlikult, ei kujuta endast komisjoni lõplikku seisukohta. Kuigi komisjoni otsused tehakse avalikuks ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, ei tehta seda lihtsa haldusmenetluse korral, mille puhul komisjonil ei ole kättesaadavate faktide põhjal tõsiseid kahtlusi uuritavate meetmete siseturuga kokkusobivuse kohta. Peale selle vaidlustasid kaks kaebuse esitajat neile 15. veebruaril 2010 saadetud kirja Üldkohtus ning seega ei muutunud see lõplikuks; kohtumenetlus lõpetati alles pärast menetluse algatamise otsuse tegemist.

| (190) | Seepärast järeldab komisjon, et käesoleval juhul ei andnud ükski liidu institutsioon Itaaliale ega 78-le kaebuse esitajale mingeid tagatisi, mis võiksid põhjendada nende õiguspärast ootust ja takistada komisjonil seega tagasimaksmist nõuda. |
| --- | --- |

(190)

Seepärast järeldab komisjon, et käesoleval juhul ei andnud ükski liidu institutsioon Itaaliale ega 78-le kaebuse esitajale mingeid tagatisi, mis võiksid põhjendada nende õiguspärast ootust ja takistada komisjonil seega tagasimaksmist nõuda.

6.5.2.   Erandlikud asjaolud: tagasinõudmine on täiesti võimatu

| (191) | Aluslepingu artikli 288 kohaselt on liikmesriik, kellele tagasinõudmisotsus on suunatud, kohustatud kõnealuse otsuse ellu viima. Nagu eespool viidatud, on selle kohustuse suhtes üks erand: nimelt kui liikmesriigid tõendavad, et esinevad erandlikud asjaolud, mille tõttu otsuse nõuetekohane täitmine on täiesti võimatu. |
| --- | --- |

(191)

Aluslepingu artikli 288 kohaselt on liikmesriik, kellele tagasinõudmisotsus on suunatud, kohustatud kõnealuse otsuse ellu viima. Nagu eespool viidatud, on selle kohustuse suhtes üks erand: nimelt kui liikmesriigid tõendavad, et esinevad erandlikud asjaolud, mille tõttu otsuse nõuetekohane täitmine on täiesti võimatu.

| (192) | Tavaliselt esitavad liikmesriigid kõnealuse argumendi komisjoniga peetavate arutelude käigus, mis toimuvad pärast otsuse vastuvõtmist (80). Käesoleval juhul väitis Itaalia aga juba enne otsuse vastuvõtmist, et tagasimaksmist ei tuleks nõuda, kuna selle elluviimine oleks täiesti võimatu. Kuna Itaalia tõstatas selle küsimuse ametliku uurimise käigus ning kuna õiguse üldpõhimõtte kohaselt ei saa kedagi kohustada tegema võimatut, leiab komisjon, et käesolevas otsuses tuleb kõnealust küsimust käsitleda. |
| --- | --- |

(192)

Tavaliselt esitavad liikmesriigid kõnealuse argumendi komisjoniga peetavate arutelude käigus, mis toimuvad pärast otsuse vastuvõtmist (80). Käesoleval juhul väitis Itaalia aga juba enne otsuse vastuvõtmist, et tagasimaksmist ei tuleks nõuda, kuna selle elluviimine oleks täiesti võimatu. Kuna Itaalia tõstatas selle küsimuse ametliku uurimise käigus ning kuna õiguse üldpõhimõtte kohaselt ei saa kedagi kohustada tegema võimatut, leiab komisjon, et käesolevas otsuses tuleb kõnealust küsimust käsitleda.

| (193) | Esiteks tuleb meelde tuletada, et Euroopa Kohus on mõistet „täiesti võimatu” pidevalt väga rangelt tõlgendanud. Tagasinõudmise täieliku võimatuse tingimus ei ole täidetud juhul, kui liikmesriik lihtsalt teavitab komisjoni otsuse rakendamisega seotud õiguslikest, poliitilistest või praktilistest probleemidest (81). Ainus olukord, mille puhul võib olla vastuvõetav väide, et otsuse täitmine on täiesti võimatu, on see, kui tagasinõudmine oleks algusest peale objektiivselt ja täielikult teostamatu (82). |
| --- | --- |

(193)

Esiteks tuleb meelde tuletada, et Euroopa Kohus on mõistet „täiesti võimatu” pidevalt väga rangelt tõlgendanud. Tagasinõudmise täieliku võimatuse tingimus ei ole täidetud juhul, kui liikmesriik lihtsalt teavitab komisjoni otsuse rakendamisega seotud õiguslikest, poliitilistest või praktilistest probleemidest (81). Ainus olukord, mille puhul võib olla vastuvõetav väide, et otsuse täitmine on täiesti võimatu, on see, kui tagasinõudmine oleks algusest peale objektiivselt ja täielikult teostamatu (82).

| (194) | Käesoleval juhul on Itaalia ametiasutused väitnud, et täiesti võimatu oleks määratleda, milliseid mitteärilistele üksustele kuuluvaid kinnistuid kasutati tegevusteks, mis ei olnud täiesti ärilist laadi, ning taastada tasumisele kuuluva maksusumma kindlakstegemiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

(194)

Käesoleval juhul on Itaalia ametiasutused väitnud, et täiesti võimatu oleks määratleda, milliseid mitteärilistele üksustele kuuluvaid kinnistuid kasutati tegevusteks, mis ei olnud täiesti ärilist laadi, ning taastada tasumisele kuuluva maksusumma kindlakstegemiseks vajalik teave.

| (195) | Itaalia ametiasutused selgitasid, et katastri ülesehituse tõttu on võimatu tagantjärele ekstrapoleerida katastri andmebaasidest andmeid mitteärilistele üksustele kuuluva kinnisvara kohta, mida kasutati ICI-st vabastamises osutatud mittetäielikult ärilist laadi tegevusteks. Katastris sisalduva teabe põhjal on võimatu kinnistul teostatud tegevust jälgida. Teiste sõnadega ei ole katastris leiduvate andmete põhjal võimalik kindlaks teha, kas üksus teostas konkreetsel kinnistul ärilist või mitteärilist tegevust. Tegelikult on kõik eraldi kinnistud (sealhulgas kinnistute eraldi liigitatud osad) katastris registreeritud üksnes nende objektiivsete tunnuste põhjal, mille puhul on arvesse võetud nende kavandatud kasutusotstarbega seotud füüsilisi ja struktuurseid elemente. |
| --- | --- |

(195)

Itaalia ametiasutused selgitasid, et katastri ülesehituse tõttu on võimatu tagantjärele ekstrapoleerida katastri andmebaasidest andmeid mitteärilistele üksustele kuuluva kinnisvara kohta, mida kasutati ICI-st vabastamises osutatud mittetäielikult ärilist laadi tegevusteks. Katastris sisalduva teabe põhjal on võimatu kinnistul teostatud tegevust jälgida. Teiste sõnadega ei ole katastris leiduvate andmete põhjal võimalik kindlaks teha, kas üksus teostas konkreetsel kinnistul ärilist või mitteärilist tegevust. Tegelikult on kõik eraldi kinnistud (sealhulgas kinnistute eraldi liigitatud osad) katastris registreeritud üksnes nende objektiivsete tunnuste põhjal, mille puhul on arvesse võetud nende kavandatud kasutusotstarbega seotud füüsilisi ja struktuurseid elemente.

| (196) | Seoses maksuandmebaaside ning eelkõige mitteäriliste üksuste maksudeklaratsioone käsitlevate dokumentidega selgitas Itaalia, et nende põhjal saab kindlaks teha üksnes täielikult mitteärilisel alusel kasutatava kinnisvara. Sellisel juhul tuleb tulu teenivad hooned märkida hoonetelt saadud tulu käsitlevasse maksudeklaratsiooni standardvormi jakku RB, samas kui segakulusid ja -laekumisi käsitlevat jagu RS ei ole vaja täita. Teiselt poolt, kui mitteärilisel üksusel on kinnisvara, millel teostatakse ka ärilist tegevust, tuleb täita nii jagu RB kui ka RS. Kui jakku RB märgitakse aga rohkem kui üks hoone, ei ole võimalik kindlaks teha kinnistut, kus maksudeklaratsioonis viidatud tulu toonud tegevust teostati. Igal juhul tuleb tähele panna, et standardvormi jagu RS hõlmab koondandmeid nii ärilisel kui ka mitteärilisel eesmärgil kasutatud kaupade ja teenustega (omal äranägemisel äriliseks tegevuseks ja muuks tegevuseks kasutatud kaupade ja teenustega) seotud kulude ja tulude kohta. Ent isegi kui jaos RB on nimetatud ainult üks hoone, ei ole katastrisüsteemi ülesehituse tõttu võimalik tuvastada, kuidas jaguneb hoone kasutamine ärilise/mitteärilise otstarbe järgi, ning seepärast ei saa kindlaks teha, millist osa hoonest kasutati majandustegevuseks, mille kaudu saadi maksudeklaratsioonis deklareeritud tulu. |
| --- | --- |

(196)

Seoses maksuandmebaaside ning eelkõige mitteäriliste üksuste maksudeklaratsioone käsitlevate dokumentidega selgitas Itaalia, et nende põhjal saab kindlaks teha üksnes täielikult mitteärilisel alusel kasutatava kinnisvara. Sellisel juhul tuleb tulu teenivad hooned märkida hoonetelt saadud tulu käsitlevasse maksudeklaratsiooni standardvormi jakku RB, samas kui segakulusid ja -laekumisi käsitlevat jagu RS ei ole vaja täita. Teiselt poolt, kui mitteärilisel üksusel on kinnisvara, millel teostatakse ka ärilist tegevust, tuleb täita nii jagu RB kui ka RS. Kui jakku RB märgitakse aga rohkem kui üks hoone, ei ole võimalik kindlaks teha kinnistut, kus maksudeklaratsioonis viidatud tulu toonud tegevust teostati. Igal juhul tuleb tähele panna, et standardvormi jagu RS hõlmab koondandmeid nii ärilisel kui ka mitteärilisel eesmärgil kasutatud kaupade ja teenustega (omal äranägemisel äriliseks tegevuseks ja muuks tegevuseks kasutatud kaupade ja teenustega) seotud kulude ja tulude kohta. Ent isegi kui jaos RB on nimetatud ainult üks hoone, ei ole katastrisüsteemi ülesehituse tõttu võimalik tuvastada, kuidas jaguneb hoone kasutamine ärilise/mitteärilise otstarbe järgi, ning seepärast ei saa kindlaks teha, millist osa hoonest kasutati majandustegevuseks, mille kaudu saadi maksudeklaratsioonis deklareeritud tulu.

| (197) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et Itaalia ametiasutused on tõestanud, et kättesaadavate andmete puudumise tõttu ei ole abisaajaid võimalik kindlaks teha ning abi ennast ei ole võimalik objektiivselt arvutada. Sisuliselt ei saa maksu- ja katastriandmebaaside põhjal tuvastada mitteärilistele üksustele kuuluvat kinnisvara, mida kasutati ICI-st vabastamist käsitlevates sätetes osutatud mittetäielikult ärilist laadi tegevusteks. Selle tagajärjel ei ole võimalik saada tagasinõutava maksusumma arvutamiseks vajalikku teavet. Seetõttu oleks võimaliku tagasimaksmiskorralduse jõustamine objektiivselt ja täielikult võimatu. |
| --- | --- |

(197)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et Itaalia ametiasutused on tõestanud, et kättesaadavate andmete puudumise tõttu ei ole abisaajaid võimalik kindlaks teha ning abi ennast ei ole võimalik objektiivselt arvutada. Sisuliselt ei saa maksu- ja katastriandmebaaside põhjal tuvastada mitteärilistele üksustele kuuluvat kinnisvara, mida kasutati ICI-st vabastamist käsitlevates sätetes osutatud mittetäielikult ärilist laadi tegevusteks. Selle tagajärjel ei ole võimalik saada tagasinõutava maksusumma arvutamiseks vajalikku teavet. Seetõttu oleks võimaliku tagasimaksmiskorralduse jõustamine objektiivselt ja täielikult võimatu.

| (198) | Kokkuvõttes on komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi eripära arvestades oleks Itaalial täiesti võimatu nõuda tagasi ICI-st vabastamist käsitlevate sätete alusel antud mis tahes ebaseaduslikku abi. Seepärast ei tuleks munitsipaalsest kinnisvaramaksust vabastamise teel antud ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist nõuda. |
| --- | --- |

(198)

Kokkuvõttes on komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi eripära arvestades oleks Itaalial täiesti võimatu nõuda tagasi ICI-st vabastamist käsitlevate sätete alusel antud mis tahes ebaseaduslikku abi. Seepärast ei tuleks munitsipaalsest kinnisvaramaksust vabastamise teel antud ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist nõuda.

7.   JÄRELDUS

| (199) | Komisjon leiab, et Itaalia on ebaseaduslikult rakendanud vabastuse munitsipaalsest kinnisvaramaksust seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkti i alusel, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon leiab, et Itaalia on ebaseaduslikult rakendanud vabastuse munitsipaalsest kinnisvaramaksust seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punkti i alusel, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3.

| (200) | Kuna kõnealuse abikava puhul ei ole võimalik kindlaks teha põhjuseid, mille alusel abi võiks siseturuga kokkusobivaks lugeda, leitakse see olevat siseturuga kokkusobimatu. Võttes aga arvesse Itaalia osutatud erandlikke asjaolusid, ei tuleks abi tagasimaksmist nõuda, sest Itaalia on tõestanud, et seda oleks täiesti võimatu jõustada. |
| --- | --- |

(200)

Kuna kõnealuse abikava puhul ei ole võimalik kindlaks teha põhjuseid, mille alusel abi võiks siseturuga kokkusobivaks lugeda, leitakse see olevat siseturuga kokkusobimatu. Võttes aga arvesse Itaalia osutatud erandlikke asjaolusid, ei tuleks abi tagasimaksmist nõuda, sest Itaalia on tõestanud, et seda oleks täiesti võimatu jõustada.

| (201) | Komisjon on seisukohal, et tulumaksuseaduse artikli 149 lõike 4 puhul ei ole tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon on seisukohal, et tulumaksuseaduse artikli 149 lõike 4 puhul ei ole tegemist riigiabiga aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (202) | Lõpuks leiab komisjon, et võttes arvesse eripärasid seoses IMU-st vabastamise meetmega mitteärilistele üksustele, kes teostavad üksnes konkreetseid mitteärilisi tegevusi kooskõlas Itaalia õigusaktides sätestatud tingimustega, ei saa kõnealuseid tegevusi käsitada majandustegevusena riigiabi eeskirjade tähenduses ning seepärast ei jää nimetatud meede artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse, |
| --- | --- |

(202)

Lõpuks leiab komisjon, et võttes arvesse eripärasid seoses IMU-st vabastamise meetmega mitteärilistele üksustele, kes teostavad üksnes konkreetseid mitteärilisi tegevusi kooskõlas Itaalia õigusaktides sätestatud tingimustega, ei saa kõnealuseid tegevusi käsitada majandustegevusena riigiabi eeskirjade tähenduses ning seepärast ei jää nimetatud meede artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kinnisvaral üksnes seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusi teostavatele mitteärilistele üksustele ICI-st vabastamise vormis ebaseaduslikult antud riigiabi, millega Itaalia rikkus aluslepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Tulumaksuseaduse artikli 149 lõige 4 ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Kinnisvaral üksnes seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevusi teostavate mitteäriliste üksuste IMU-st vabastamine ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 19. detsember 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 348, 21.12.2010, lk 17.

1

(2)  Vt otsused kohtuasjades T-192/10: Ferracci vs. komisjon (ELT C 179, 3.7.2010, lk 45) ja T-193/10: Scuola Elementare Maria Montessori vs. komisjon (ELT C 179, 3.7.2010, lk 46).

2

vs.

vs.

(3)  ELT C 30, 29.1.2011, lk 57.

3

(4)  Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon, et ettevõtte 50 %-line tulumaksusoodustus presidendi dekreedi nr 601/73 artikli 6 alusel võib sisaldada olemasolevat abi (lõige 18), osutades asjaolule, et selle meetmega tegeletakse eraldi menetluse raames, mis käsitleb olemasolevat abi, ning see algatati 2011. aasta veebruaris. Dekreedi nr 601/73 artiklis 6 on loetletud järgmised üksused: a) sotsiaalabiorganisatsioonid ja -asutused, vastastikuse abi ühingud, haiglaorganisatsioonid, sotsiaalhoolekande- ja heategevusorganisatsioonid; b) haridusasutused ja mittetulunduslikud asutused õppimiseks ja praktiseerimiseks avalikes huvides; üksnes kultuuriliste eesmärkidega teadusorganid, akadeemiad, ajaloo-, kirjandus-, teadusfondid ja -ühingud; c) organisatsioonid, mille eesmärgid on seaduse alusel samastatud heategevus- ja hariduseesmärkidega, ning c bis) sotsiaalmajutusinstitutsioonid ja nende ühingud.

4

bis

(5)  Vt joonealune märkus 1.

5

(6)  Muudetud 2. detsembri 2005. aasta seaduseks nr 248.

6

(7)  Muudetud 4. augusti 2006. aasta seaduseks nr 248.

7

(8)  Täpsemalt osutatakse seadusandliku dekreedi nr 504/92 artikli 7 lõike 1 punktis i presidendi dekreedi nr 917/86 artikli 87 lõike 1 punktis c (nüüd artikkel 73) määratletud üksustele. Mitteärilise üksuse määratlus on esitatud viimases sättes.

8

(9)  Vt ringkiri, punkt 5.

9

(10)  Näiteks nõutakse ringkirjas tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonna tegevuste korral kokkulepet riigiasutustega, nagu on juba märgitud menetluse algatamise otsuses. Haridusega seoses näib, et ringkirjas nõutakse kohustuslike põhiprintsiipide järgimist, et teenust saaks pidada võrdseks riikliku süsteemiga, ning samuti nõutakse selles, et tegevusega saadud tulu investeeritaks tagasi haridustegevusse. Kinode suhtes nõutakse ringkirjas, et filmide näitajad piiraksid end teatava turuosaga (kultuurilist huvi esindavad filmid, filmid, millele on väljastatud kvaliteedisertifikaat, lastefilmid), kui nad soovivad saada maksuvabastust. Sama kehtib majutusteenuste kohta üldiselt, mis peavad küsima turuhinnast madalamat hinda ja mitte tegutsema tavahotellidena.

10

(11)  Vt tulumaksuseaduse artiklid 143 ja järgmised. Üldiselt koosneb mitteäriliste üksuste kogutulu kinnisvaralt ja kapitalilt saadavast tulust ja muudest tuluallikatest (tulumaksuseaduse artikkel 143). Eeldusel et eritingimused on täidetud, võivad mitteärilised üksused valida tulu määramise lihtsustud süsteemi (tulumaksuseaduse artikkel 145).

11

(12)  Tegurid, mida saab vastavalt tulumaksuseaduse artikli 149 lõikele 2 hindamisel kasutada, on järgmised: äritegevusega on seotud rohkem fikseeritud netovara kui muu tegevusega; äritegevusest saadakse rohkem tulu kui institutsionaalse tegevusega seotud tarnete või teenuste normaalväärtusest; äritegevusest saadakse rohkem tulu kui institutsionaalsest tegevusest (nt toetused, preemiad, annetused ja liikmemaksud).

12

(13)  Vt muu hulgas otsuseid kohtuasjas C-88/03: Portugal vs. komisjon, EKL 2006, lk I-7115, punkt 56, ning kohtuasjas C-487/06: P British Aggregates, EKL 2008, lk I-10505, punktid 81–83

13

vs.

(14)  Otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747.

14

(15)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

15

(16)  Tulumaksuseaduse endine artikkel 111a.

16

(17)  Vt joonealune märkus 1.

17

(18)  Pealegi tegutsevad kõnealused üksused peamiselt geograafiliselt piiratud aladel (kohalikul tasandil) ning tegevused on suunatud konkreetsetele kasutajatele/saajatele.

18

(19)  Itaalia seaduse kohaselt peetakse kõikide riigi heaks kiidetud religioonide, sealhulgas katoliku kiriku korral religioosseid eesmärke maksustamisel võrdseks heategevuslike või hariduslike eesmärkidega.

19

(20)  Vt otsused nr 20776, 26. oktoober 2005; 23703, 15. november 2007; 5485, 29. veebruar 2008; ja 19731, 17. september 2010. Vt ka otsus nr 8495, 9. aprill 2010.

20

(21)  Vt arvamus nr 266, 18. juuni 1996.

21

(22)  Kirjalik küsimus E-177/2009 (ELT C 189, 13.7.2010).

22

(23)  Vt joonealune märkus 12.

23

(24)  Vt punktid 31 ja järgmised.

24

(25)  See tagab ka Itaalia ja Püha Tooli vaheliste vaimulikke institutsioone käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepete täitmise.

25

(26)  Algsetest kaebuse esitajatest esitasid menetluse algatamise otsuse kohta märkusi üksnes Pietro Ferracci ja Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l.

26

(27)  Dekreetseadus nr 203/2005, muudetud 2. detsembri 2005. aasta seaduseks nr 248.

27

(28)  Dekreetseadus nr 223/2006, muudetud 4. augusti 2006. aasta seaduseks nr 248.

28

(29)  Dekreetseaduse nr 203/2005 artikli 7 lõige 2a; dekreetseaduse nr 1/2012 artikli 91a lõige 4.

29

(30)  Vt dekreetseaduse nr 201/2011 artikli 13 lõige 13 ning samuti seadusandliku dekreedi nr 23/2011 artikli 9 lõige 8, milles osutatakse ICI seaduse artikli 7 lõike 1 punktile i. Vt punkt 23 ICI seaduse artikli 7 lõike 1 punkti i kirjelduse kohta.

30

(31)  Vt 10. oktoobri 2012. aasta dekreetseaduse nr 174, mis on muudetud koos muudatustega 7. detsembri 2012. aasta seaduseks nr 213, artikli 9 lõige 6 (ametlik väljaanne nr 286, 7. detsember 2012).

31

(32)  Vt arvamus nr 4802/2012, välja antud 13. novembril 2012 (juhtum nr 10380/2012).

32

(33)  Dekreet nr 200, 19. november 2012, avaldatud ametlikus väljaandes nr 274, 23. november 2012.

33

(34)  Vt majandus- ja rahandusministri 19. novembri 2012. aasta määruse artikli 1 lõike 1 punkt p.

34

(35)  Majandus- ja rahandusministri 19. novembri 2012. aasta määruse artikkel 3.

35

(36)  Vt majandus- ja rahandusministri 19. novembri 2012. aasta määruse artikkel 4.

36

(37)  Lisanõuded on esitatud määruse artikli 1 määratlustes. Eelkõige sätestatakse määruse artikli 1 lõike 1 punktis j majutusteenuste kohta, et üksnes teatavatele inimeste kategooriatele lubatakse juurdepääs ja et need asutused ei pea olema pidevalt avatud. Täpsemalt märgitakse määruses seoses sotsiaalmajutusega, et teenused peavad olema suunatud inimestele, kellel on ajutised või alalised erivajadused, või inimestele, kes on ebasoodsas olukorras füüsiliste, psühholoogiliste, majanduslike, sotsiaalsete või perekondlike tingimuste tõttu. Igal juhul ei anta vabastust tegevustele, mida teostatakse hotellides või sarnastes asutustes, nagu on määratletud 23. mai 2011. aasta seadusandliku dekreedi nr 79 artiklis 9. Sporditegevuse kohta sätestatakse artikli 1 lõike 1 punktis m, et asjakohased üksused peavad olema mittetulunduslikud spordiühingud, mis on seotud riiklike spordiliitudega või spordi edendamise üksustega seaduse nr 289/2002 artikli 90 alusel.

37

(38)  Vt punkt 84.

38

(39)  Vt ka Agenzia del Territorio 16. mai 2006. aasta ringkiri nr 4/2006.

39

(40)  Vt muuhulgas otsused kohtuasjas C-41/90: Höfner EKL 1991, lk I-1979, punkt 21; kohtuasjas C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze EKL 2006, lk I-289, punktid 107 ja järgmised.

40

(41)  Otsused liidetud kohtuasjades 209/78 kuni 215/78 ja 218/78: Van Landewyck, EKL 1980, lk 3125, punkt 21; otsus kohtuasjas C-244/94: FFSA jt, EKL 1995, lk I-4013; otsus kohtuasjas C-49/07: MOTOE, EKL 2008, lk I-4863, punktid 27 ja 28.

41

(42)  Vt kohtuasjad C-471/09 P kuni C-473/09 P Diputación Foral de Álava jt/komisjon, EKLis veel avaldamata, punkt 98; vt ka otsus liidetud kohtuasjades C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P: Comitato „Venezia vuole vivere”vs. komisjon, EKLis veel avaldamata, punkt 130 ning seal tsiteeritud kohtupraktika.

42

vs.

(43)  Otsus kohtuasjas C-143/99: Adria-Wien Pipeline, EKL 2001, lk I-8365, punkt 38.

43

(44)  Vt otsus kohtuasjas C-66/02: Itaalia vs. komisjon, EKL 2005, lk I-10901, punkt 94.

44

vs.

(45)  Vt muuhulgas otsus kohtuasjas C-88/03: Portugal vs. komisjon, EKL 2006, lk I-7115, punkt 56; otsus liidetud kohtuasjades C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos, veel avaldamata, punkt 49.

45

vs.

(46)  Vt otsus kohtuasjas C-143/99: Adria-Wien Pipeline GmbH ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, EKL 2001, lk I-8365, punkt 42.

46

(47)  Seadusandliku dekreedi nr 504/92 artiklid 1 ja 3.

47

(48)  Otsus liidetud kohtuasjades C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos, punkt 67; vt ka otsus kohtuasjas C-487/06: British Aggregates vs. komisjon, EKL 2008, lk I-10505, punkt 84 ja seal tsiteeritud kohtupraktika.

48

vs.

(49)  Otsus kohtuasjas C-487/06: British Aggregates vs. komisjon, EKL 2008, lk I-10505, punkt 85.

49

vs.

(50)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

50

(51)  Liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08 Paint Graphos, punkt 70.

51

(52)  Vt komisjoni teatise (riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes) punkt 26.

52

(53)  Liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08 Paint Graphos, punktid 73 ja järgmised.

53

(54)  Otsused kohtuasjas C-372/97: Itaalia vs. komisjon, EKL 2004, lk I-3679, punkt 44; kohtuasjas C-148/04: Unicredito Italiano, EKL 2005, lk I-11137, punkt 54; kohtuasjas C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze, EKL 2006, lk I-289, punkt 140; liidetud kohtuasjades C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos, veel avaldamata, punkt 78; kohtuasjas T-303/10: Wam Industriale Spa vs. komisjon, veel avaldamata, punktid 25 ja järgmised.

54

vs.

vs.

(55)  Vt otsused kohtuasjas C-88/03: Portugal vs. komisjon, punkt 91, ja kohtuasjas C-172/03: Heiser, EKL 2005, lk I-1627, punkt 35; kohtuasjas C-494/06 P: komisjon vs. Wam, EKL 2009, lk I-3639, punkt 51.

55

vs.

vs.

(56)  Vt otsus kohtuasjas C-156/98: Saksamaa vs. komisjon, EKL 2000, lk I-6857, punkt 30, ning Heiser, punkt 55.

56

vs.

(57)  Vt otsus kohtuasjas T-298/97: Alzetta, EKL 2000, lk II-2319, punktid 93 ja järgmised.

57

(58)  Vt otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. komisjon, EKL 1990, lk I-959, Tubemeuse, punkt 43; otsus liidetud kohtuasjades C-278/92 kuni C-280/92: Hispaania vs. komisjon, EKL 1994, lk I-4103, punkt 42, ning kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747, punkt 81.

58

vs.

vs.

(59)  Otsus kohtuasjas T-171/02: Sardiinia vs. komisjon, EKL 2005, lk II-2123, punktid 86 ja järgmised; kohtuasjas C-113/00: Hispaania vs. komisjon, EKL 2002, lk I-7601, punkt 30; kohtuasjas T-288/97: Friuli Venezia Giulia vs. komisjon, EKL 2001, lk II-1169, punktid 44 ja 46.

59

vs.

vs.

vs.

(60)  Otsus liidetud kohtuasjades T-195/01 ja T-207/01: Gibraltari valitsus vs. komisjon, EKL 2002, lk II-2309, punkt 111.

60

vs.

(61)  Oma tähelepanekutes seoses kolmandate isikute märkustega väitsid Itaalia ametivõimud, et aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkt d oleks kohaldatav teoorias üksnes teatavate artikli 7 lõike 1 punktis i loetletud tegevuste suhtes. Ometi ei esitatud selle tõestamiseks ühtegi täiendavat argumenti.

61

(62)  Vt joonealune märkus 12.

62

(63)  Eelkõige tühistamise kohta vt 20. mai 1985. aasta seaduse nr 222 artikkel 19.

63

(64)  Vt 29. novembri 2008. aasta seaduse nr 185 artikkel 30. Vt ka maksuameti 9. aprilli 2009. aasta ringkiri nr 12/E ja maksuameti direktori 2. septembri 2009. aasta otsus.

64

(65)  2010. ja 2011. aastal teostas Itaalia mitteäriliste üksuste puhul 2 030 kontrolli ja andis välja 5 086 maksuteadet.

65

(66)  Vt maksuameti 16. aprilli 2010. aasta ringkiri nr 20/E.

66

(67)  Otsus kohtasjas C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze, EKL 2006, lk I-289, punktid 121–123.

67

(68)  Vt eelkõige 30. detsembri 1992. aasta seadusandliku dekreedi nr 502 artikli 1 lõige 18.

68

(69)  Vt otsus kohtuasjas T-319/99: FENIN vs. komisjon, EKL 2003, lk II-357, punkt 39, mida kinnitab ka otsus kohtuasjas C-205/03 P: FENIN vs. komisjon, EKL 2006, lk I-6295; otsus liidetud kohtuasjades C-264/01, C-306/01, C-354/01 ja C-355/01: AOK Bundesverband ja teised, EKL 2004, lk I-2493, punktid 45–55; vt ka otsus kohtuasjas T-137/10: CBI vs. komisjon, veel avaldamata.

69

vs.

vs.

vs.

(70)  Otsused kohtuasjas 263/86: Humbel ja Edel, EKL 1988, lk 5365, punktid 17 ja 18; kohtuasjas C-109/92: Wirth, EKL 1993, lk I-6447, punktid 15 ja 16; kohtuasjas C-76/05: Schwarz, EKL 2007, lk I-6849, punkt 39. Vt ka EFTA kohtu 21. veebruari 2008. aasta otsus kohtuasjas E-5/07: Private Barnehagers Landsforbund vs. EFTA järelevalveamet, punktid 80–83.

70

vs.

(71)  ELT C 8, 11.1.2012, lk 4.

71

(72)  23. mai 2011. aasta seadusandlik dekreet nr 79 – Codice della normativa statale in tema di ordinamento e mercato del turismo, a norma dell'articolo 14 della legge 28 novembre 2005, No 246, nonché attuazione della direttiva 2008/122/CE, relativa ai contratti di multiproprietà, contratti relativi ai prodotti per le vacanze di lungo termine, contratti di rivendita e di scambio – (ametlik väljaanne nr 129, 6.6.2011 – korraline kaasanne nr 139). Kõnealuse seadusandliku dekreedi artiklis 9 on hotellid ja samalaadsed ettevõtted määratletud järgmiselt: a) hotellid; b) motellid; c) puhkekülad; d) külaliskorterid; e) pansionaadid; f) hooajalist majutusteenust pakkuvad hotellid; g) äriühingutena juhitud kodumajutusasutused; h) tervisekeskused; i) kõik muud majutusettevõtted, millel on ühe või mitme eespool nimetatud kategooriaga sarnased tunnused.

72

Codice della normativa statale in tema di ordinamento e mercato del turismo, a norma dell'articolo 14 della legge 28 novembre 2005, No 246, nonché attuazione della direttiva 2008/122/CE, relativa ai contratti di multiproprietà, contratti relativi ai prodotti per le vacanze di lungo termine, contratti di rivendita e di scambio

(73)  Otsus kohtuasjas C-70/72: komisjon vs. Saksamaa, EKL 1973, lk 813, punkt 13.

73

vs.

(74)  Otsus liidetud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. komisjon, EKL 1994, lk I-4103, punkt 75.

74

vs.

(75)  Otsus kohtuasjas C-75/97: Belgia vs. komisjon, EKL 1999, lk I-030671, punktid 64–65.

75

vs.

(76)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

76

(77)  Komisjoni teatis „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides”, ELT C 272, 15.11.2007, lk 4, punkt 18.

77

(78)  Otsus kohtuasjades C-182/03 ja C-217/03: Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL 2006, lk I-5479, punkt 147.

78

vs.

(79)  Kirjalik küsimus E-177/2009 (ELT C 189, 13.7.2010).

79

(80)  Otsus kohtuasjas C-214/07: komisjon vs. Hispaania, EKL 2008, lk I-8357, punktid 13 ja 22.

80

vs.

(81)  Otsus kohtuasjas C-404/00: komisjon vs. Hispaania, EKL 2003, lk I-6695, punkt 47.

81

vs.

(82)  Otsused kohtuasjas C-75/97: Belgia vs. komisjon („Maribel I”), EKL 1999, lk I-3671, punkt 86, ja kohtuasjas C-214/07: komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 2008, lk I-8357, punktid 13, 22 ja 48.

82

vs.

vs.

---

1. LISA

MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA MÄRKUSI ESITANUD HUVITATUD KOLMANDATE ISIKUTE LOETELU

Nimi/aadress

| 1. | Santa Maria Annunciata in Chiesa Rossa, Via Neera 24, Milano, Itaalia |
| --- | --- |

1.

Santa Maria Annunciata in Chiesa Rossa, Via Neera 24, Milano, Itaalia

| 2. | Fondazione Pro-Familia, Piazza Fontana 2, Milano, Itaalia |
| --- | --- |

2.

Fondazione Pro-Familia, Piazza Fontana 2, Milano, Itaalia

| 3. | Pietro Farracci, San Cesareo, Itaalia |
| --- | --- |

3.

Pietro Farracci, San Cesareo, Itaalia

| 4. | Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l., Rooma, Itaalia |
| --- | --- |

4.

Scuola Elementare Maria Montessori s.r.l., Rooma, Itaalia

| 5. | Parrocchia S. Luca Evangelista, Via Negarville 14, Torino, Itaalia |
| --- | --- |

5.

Parrocchia S. Luca Evangelista, Via Negarville 14, Torino, Itaalia

| 6. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Principe Napoli 3, Tortorici (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

6.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Principe Napoli 3, Tortorici (Messina), Itaalia

| 7. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Libertà 30, Caronia (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

7.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Libertà 30, Caronia (Messina), Itaalia

| 8. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Matrice, S. Stefano di Camastra (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

8.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza Matrice, S. Stefano di Camastra (Messina), Itaalia

| 9. | Parrocchia S. Orsola, Contrada S. Orsola, S. Angelo di Brolo (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

9.

Parrocchia S. Orsola, Contrada S. Orsola, S. Angelo di Brolo (Messina), Itaalia

| 10. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Frazione Galbato, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

10.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Frazione Galbato, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia

| 11. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Corso Matteotti 51, Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

11.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Corso Matteotti 51, Patti (Messina), Itaalia

| 12. | Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

12.

Parrocchia Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Itaalia

| 13. | Istituto Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

13.

Istituto Sacro Cuore di Gesù, Via Medici 411, S. Agata Militello (Messina), Itaalia

| 14. | Parrocchia Santi Nicolò e Giacomo, Discesa Sepolcri, Capizzi (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

14.

Parrocchia Santi Nicolò e Giacomo, Discesa Sepolcri, Capizzi (Messina), Itaalia

| 15. | Istituto Diocesano Sostentamento Clero, Via Cattedrale 7, Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

15.

Istituto Diocesano Sostentamento Clero, Via Cattedrale 7, Patti (Messina), Itaalia

| 16. | Parrocchia Madonna del Buon Consiglio e S. Barbara, Con. Cresta, Naso (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

16.

Parrocchia Madonna del Buon Consiglio e S. Barbara, Con. Cresta, Naso (Messina), Itaalia

| 17. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Frazione Marina, Marina di Caronia (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

17.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Frazione Marina, Marina di Caronia (Messina), Itaalia

| 18. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Battisti, Militello Rosmarino (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

18.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Battisti, Militello Rosmarino (Messina), Itaalia

| 19. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Monte di Pietà 131, Cesarò (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

19.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Monte di Pietà 131, Cesarò (Messina), Itaalia

| 20. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza S. Pantaleone, Alcara Li Fusi (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

20.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza S. Pantaleone, Alcara Li Fusi (Messina), Itaalia

| 21. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Oberdan 6, Castell’Umberto (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

21.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Oberdan 6, Castell’Umberto (Messina), Itaalia

| 22. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza Duomo, Tortorici (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

22.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Piazza Duomo, Tortorici (Messina), Itaalia

| 23. | Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Roma 33, Mirto (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

23.

Parrocchia Maria SS. Assunta, Via Roma 33, Mirto (Messina), Itaalia

| 24. | Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Contrada Scala, Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

24.

Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Contrada Scala, Patti (Messina), Itaalia

| 25. | Parrocchia Maria SS. Della Scala, Contrada Sceti, Tortorici (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

25.

Parrocchia Maria SS. Della Scala, Contrada Sceti, Tortorici (Messina), Itaalia

| 26. | Parrocchia Maria SS. Della Visitazione, Contrada Casale, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

26.

Parrocchia Maria SS. Della Visitazione, Contrada Casale, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia

| 27. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Campanile 3, Montagnareale (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

27.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Campanile 3, Montagnareale (Messina), Itaalia

| 28. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Cappellini 2, Castel di Lucio (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

28.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via Cappellini 2, Castel di Lucio (Messina), Itaalia

| 29. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Piazza Regina Adelasia 1, Frazzanò (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

29.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Piazza Regina Adelasia 1, Frazzanò (Messina), Itaalia

| 30. | Parrocchia Maria SS. Annunziata, Contrada Sfaranda, Castell’Umberto (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

30.

Parrocchia Maria SS. Annunziata, Contrada Sfaranda, Castell’Umberto (Messina), Itaalia

| 31. | Parrocchia Maria SS. Di Lourdes, Frazione Gliaca, Piraino (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

31.

Parrocchia Maria SS. Di Lourdes, Frazione Gliaca, Piraino (Messina), Itaalia

| 32. | Parrocchia S. Giuseppe, Contrada Malvicino, Capo d’Orlando (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

32.

Parrocchia S. Giuseppe, Contrada Malvicino, Capo d’Orlando (Messina), Itaalia

| 33. | Parrocchia s. Maria del Carmelo, Piazza Duomo 20, S. Agata Militello (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

33.

Parrocchia s. Maria del Carmelo, Piazza Duomo 20, S. Agata Militello (Messina), Itaalia

| 34. | Parrocchia S. Maria di Gesù, Via Giovanni XXIII 43, Raccuja (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

34.

Parrocchia S. Maria di Gesù, Via Giovanni XXIII 43, Raccuja (Messina), Itaalia

| 35. | Parrocchia S. Maria Maddalena, Contrada Maddalena, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

35.

Parrocchia S. Maria Maddalena, Contrada Maddalena, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia

| 36. | Parrocchia S. Maria, Via S. Maria, San Angelo di Brolo (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

36.

Parrocchia S. Maria, Via S. Maria, San Angelo di Brolo (Messina), Itaalia

| 37. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via San Michele 5, Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

37.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via San Michele 5, Patti (Messina), Itaalia

| 38. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Roma, Sinagra (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

38.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Roma, Sinagra (Messina), Itaalia

| 39. | Parrocchia S. Antonio, Via Forno Basso, Capo d’Orlando (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

39.

Parrocchia S. Antonio, Via Forno Basso, Capo d’Orlando (Messina), Itaalia

| 40. | Parrocchia S. Caterina, Frazione Marina, Marina di Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

40.

Parrocchia S. Caterina, Frazione Marina, Marina di Patti (Messina), Itaalia

| 41. | Parrocchia Cattedrale S. Bartolomeo, Via Cattedrale, Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

41.

Parrocchia Cattedrale S. Bartolomeo, Via Cattedrale, Patti (Messina), Itaalia

| 42. | Parrocchia Maria SS. Addolorata, Contrada Torre, Tortorici (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

42.

Parrocchia Maria SS. Addolorata, Contrada Torre, Tortorici (Messina), Itaalia

| 43. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Risorgimento, San Marco d’Alunzio (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

43.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Risorgimento, San Marco d’Alunzio (Messina), Itaalia

| 44. | Parrocchia Immacolata Concezione, Frazione Landro, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

44.

Parrocchia Immacolata Concezione, Frazione Landro, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia

| 45. | Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Mazzini 11, Tusa (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

45.

Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Mazzini 11, Tusa (Messina), Itaalia

| 46. | Parrocchia Maria SS Assunta, Frazione Torremuzza, Motta d’Affermo (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

46.

Parrocchia Maria SS Assunta, Frazione Torremuzza, Motta d’Affermo (Messina), Itaalia

| 47. | Parrocchia Maria SS Assunta, Salita Madre Chiesa, Ficarra (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

47.

Parrocchia Maria SS Assunta, Salita Madre Chiesa, Ficarra (Messina), Itaalia

| 48. | Parrocchia Maria SS. Della Catena, Via Madonna d. Catena 10, Castel di Tusa (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

48.

Parrocchia Maria SS. Della Catena, Via Madonna d. Catena 10, Castel di Tusa (Messina), Itaalia

| 49. | Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via N. Donna 2, Pettineo (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

49.

Parrocchia Maria SS. Delle Grazie, Via N. Donna 2, Pettineo (Messina), Itaalia

| 50. | Parrocchia Ognissanti, Frazione Mongiove, Mongiove di Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

50.

Parrocchia Ognissanti, Frazione Mongiove, Mongiove di Patti (Messina), Itaalia

| 51. | Parrocchia S. Anna, Via Umberto 155, Floresta (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

51.

Parrocchia S. Anna, Via Umberto 155, Floresta (Messina), Itaalia

| 52. | Parrocchia S. Caterina, Vico S. Caterina 2, Mistretta (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

52.

Parrocchia S. Caterina, Vico S. Caterina 2, Mistretta (Messina), Itaalia

| 53. | Parrocchia S. Giorgio Martire, Frazione S. Giorgio, San Giorgio di Gioiosa M. (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

53.

Parrocchia S. Giorgio Martire, Frazione S. Giorgio, San Giorgio di Gioiosa M. (Messina), Itaalia

| 54. | Parrocchia S. Giovanni Battista, Frazione Martini, Sinagra (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

54.

Parrocchia S. Giovanni Battista, Frazione Martini, Sinagra (Messina), Itaalia

| 55. | Parrocchia S. Lucia, Via G. Rossini, S. Agata Militello (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

55.

Parrocchia S. Lucia, Via G. Rossini, S. Agata Militello (Messina), Itaalia

| 56. | Parrocchia S. Maria delle Grazie, Via Normanni, S. Fratello (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

56.

Parrocchia S. Maria delle Grazie, Via Normanni, S. Fratello (Messina), Itaalia

| 57. | Parrocchia S. Maria, Piazzetta Matrice 8, Piraino (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

57.

Parrocchia S. Maria, Piazzetta Matrice 8, Piraino (Messina), Itaalia

| 58. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Piazza Chiesa Madre, Librizzi (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

58.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Piazza Chiesa Madre, Librizzi (Messina), Itaalia

| 59. | Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Umberto I, Longi (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

59.

Parrocchia S. Michele Arcangelo, Via Umberto I, Longi (Messina), Itaalia

| 60. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza S. Nicola, Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

60.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Piazza S. Nicola, Patti (Messina), Itaalia

| 61. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Ruggero Settimo 10, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

61.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via Ruggero Settimo 10, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia

| 62. | Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via S. Nicolò, S. Fratello (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

62.

Parrocchia S. Nicolò di Bari, Via S. Nicolò, S. Fratello (Messina), Itaalia

| 63. | Parrocchia Santa Maria e San Pancrazio, Via Gorgone, S. Piero Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

63.

Parrocchia Santa Maria e San Pancrazio, Via Gorgone, S. Piero Patti (Messina), Itaalia

| 64. | Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Convento, S. Fratello (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

64.

Parrocchia Maria SS Assunta, Piazza Convento, S. Fratello (Messina), Itaalia

| 65. | Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Via Provinciale 7, Caprileone (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

65.

Parrocchia Maria SS. Del Rosario, Via Provinciale 7, Caprileone (Messina), Itaalia

| 66. | Parrocchia Maria SS Assunta, Via Monachelle 10, Caprileone (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

66.

Parrocchia Maria SS Assunta, Via Monachelle 10, Caprileone (Messina), Itaalia

| 67. | Parrocchia Maria SS del Tindari, Via Nazionale, Caprileone (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

67.

Parrocchia Maria SS del Tindari, Via Nazionale, Caprileone (Messina), Itaalia

| 68. | Parrocchia S. Febronia, Contrada Case Nuove, Patti (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

68.

Parrocchia S. Febronia, Contrada Case Nuove, Patti (Messina), Itaalia

| 69. | Parrocchia Maria SS. della Stella, Contrada S. Maria Lo Piano, S. Angelo di Brolo (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

69.

Parrocchia Maria SS. della Stella, Contrada S. Maria Lo Piano, S. Angelo di Brolo (Messina), Itaalia

| 70. | Parrocchia S. Erasmo, Piazza del Popolo, Reitano (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

70.

Parrocchia S. Erasmo, Piazza del Popolo, Reitano (Messina), Itaalia

| 71. | Parrocchia Maria SS. della Catena, Via Roma, Naso (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

71.

Parrocchia Maria SS. della Catena, Via Roma, Naso (Messina), Itaalia

| 72. | Parrocchia S. Benedetto il Moro, Piazza Libertà, Acquedolci (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

72.

Parrocchia S. Benedetto il Moro, Piazza Libertà, Acquedolci (Messina), Itaalia

| 73. | Parrocchia S. Giuseppe, Frazione Tindari, Tindari (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

73.

Parrocchia S. Giuseppe, Frazione Tindari, Tindari (Messina), Itaalia

| 74. | Parrocchia Santi Filippo e Giacomo, Via D. Oliveri 2, Naso (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

74.

Parrocchia Santi Filippo e Giacomo, Via D. Oliveri 2, Naso (Messina), Itaalia

| 75. | Parrocchia SS. Salvatore, Via Cavour 7, Naso (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

75.

Parrocchia SS. Salvatore, Via Cavour 7, Naso (Messina), Itaalia

| 76. | Santuario Maria SS del Tindari, Via Mons. Pullano, Tindari (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

76.

Santuario Maria SS del Tindari, Via Mons. Pullano, Tindari (Messina), Itaalia

| 77. | Parrocchia S. Maria Assunta, Via Roma, Galati Mamertino (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

77.

Parrocchia S. Maria Assunta, Via Roma, Galati Mamertino (Messina), Itaalia

| 78. | Fondazione Opera Immacolata Concezione O.N.L.U.S., Padova, Itaalia |
| --- | --- |

78.

Fondazione Opera Immacolata Concezione O.N.L.U.S., Padova, Itaalia

| 79. | Parrocchia San Giuseppe, Piazza Dante 11, Oliveri (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

79.

Parrocchia San Giuseppe, Piazza Dante 11, Oliveri (Messina), Itaalia

| 80. | Parrocchia S. Leonardo, Frazione San Leonardo, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia |
| --- | --- |

80.

Parrocchia S. Leonardo, Frazione San Leonardo, Gioiosa Marea (Messina), Itaalia

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 18.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/55

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 53 – Kategooria L3 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 13. täiendus – jõustumiskuupäev: 28. oktoober 2011

01-seeria muudatuste 14. täiendus – jõustumiskuupäev: 15. juuli 2013

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Erinõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi või selle valgustus- ja valgussignaalseadmete muutmine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete teostamise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. lisa. | Teatis L3-kategooria sõidukitüübile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnitusest andmise keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega vastavalt eeskirjale nr 53 |
| --- | --- |

1. lisa.

| 2. lisa. | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2. lisa.

| 3. lisa. | Laterna valgusavad, nulltelg ja nullkese ning geomeetrilise nähtavuse nurgad |
| --- | --- |

3. lisa.

| 4. lisa. | Punaste tulede nähtavus eest ja valgete tulede nähtavus tagant |
| --- | --- |

4. lisa.

| 5. lisa. | Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine |
| --- | --- |

5. lisa.

| 6. lisa. | Selgitused horisontaalkalde, kaldenurga suuruse ja „δ” nurga kohta |
| --- | --- |

6. lisa.

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L3-kategooria (1) sõidukite suhtes seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „sõiduki tüübikinnitus” – sõiduki tüübikinnitus seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete arvu ja paigaldusviisiga; |
| --- | --- |

2.1.

„sõiduki tüübikinnitus” – sõiduki tüübikinnitus seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete arvu ja paigaldusviisiga;

| 2.2. | „sõidukitüüp” – sõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste aspektide poolest nagu:






  2.2.1. | sõiduki mõõtmed ja väliskuju; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„sõidukitüüp” – sõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste aspektide poolest nagu:

2.2.1.

sõiduki mõõtmed ja väliskuju;

| 2.2.2. | seadmete arv ja paigutus; |
| --- | --- |

2.2.2.

seadmete arv ja paigutus;

| 2.2.3. | samuti ei peeta „erinevat tüüpi sõidukiteks”:






  2.2.3.1. | sõidukeid, mis erinevad üksteisest punktide 2.2.1 ja 2.2.2 tähenduses, kuid mitte niivõrd, et see tooks kaasa muutusi kõnealusele sõidukitüübile ettenähtud laternate tüübis, arvus, asendis ja geomeetrilises nähtavuses; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

samuti ei peeta „erinevat tüüpi sõidukiteks”:

2.2.3.1.

sõidukeid, mis erinevad üksteisest punktide 2.2.1 ja 2.2.2 tähenduses, kuid mitte niivõrd, et see tooks kaasa muutusi kõnealusele sõidukitüübile ettenähtud laternate tüübis, arvus, asendis ja geomeetrilises nähtavuses;

| 2.2.3.2. | sõidukeid, millele on paigaldatud mõne 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskirja alusel heaks kiidetud laternad või sõiduki registreerimisriigis lubatud laternad või millele – juhul kui paigaldamine ei ole kohustuslik – ei ole neid paigaldatud; |
| --- | --- |

2.2.3.2.

sõidukeid, millele on paigaldatud mõne 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskirja alusel heaks kiidetud laternad või sõiduki registreerimisriigis lubatud laternad või millele – juhul kui paigaldamine ei ole kohustuslik – ei ole neid paigaldatud;

| 2.3. | „püsttasapind” – sõiduki keskpikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind; |
| --- | --- |

2.3.

„püsttasapind” – sõiduki keskpikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind;

| 2.4. | „tühimassiga sõiduk” – juhi, sõitjate ja koormuseta, kuid täis kütusepaagi ja tavapäraselt sõiduki varustusse kuuluva tööriistakomplektiga sõiduk; |
| --- | --- |

2.4.

„tühimassiga sõiduk” – juhi, sõitjate ja koormuseta, kuid täis kütusepaagi ja tavapäraselt sõiduki varustusse kuuluva tööriistakomplektiga sõiduk;

| 2.5. | „latern” – seade, mida kasutatakse tee valgustamiseks või valgussignaali andmiseks teistele liiklejatele. Laternate hulka loetakse ka numbritulelaternad ja helkurid;
  2.5.1.   „ekvivalentsed laternad”– ühesuguse funktsiooniga laternad, mis on tüübikinnituse saanud riigis, kus sõiduk on registreeritud; selliste laternate karakteristikud võivad erineda sõidukile tüübikinnituse ajal paigaldatud laternate karakteristikutest tingimusel, et laternad vastavad käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele;
  2.5.2.   „sõltumatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, eraldi valgusallikad ja eraldi korpused;
  2.5.3.   „grupeeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad ja valgusallikad, kuid ühine korpus;
  2.5.4.   „kombineeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, kuid ühine valgusallikas ja ühine korpus;
  2.5.5.   „vastastikku ühendatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusallikad või erinevatel tingimustel (näiteks, optilised, mehaanilised, elektrilised erinevused) töötav üks valgusallikas, täielikult või osaliselt ühised valgusavad ja ühine korpus;
  2.5.6.   „kaugtulelatern”– latern, mida kasutatakse selleks, et valgustada sõiduki ees olevat teeosa pikalt distantsilt;
  2.5.7.   „lähitulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks sõiduki ees, ilma et laterna ere tuli pimestaks vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid ega tekitaks nendele muid ebamugavusi;
  2.5.7.1.   „lihtlähitulelatern”– ilma infrapunakiirguri ja/või kurvivalgustuseks kasutatavate lisavalgusallikateta lähituli;
  2.5.8.   „suunatulelatern”– latern, mida kasutatakse teiste liiklejate teavitamiseks sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda kas paremale või vasakule.
  Suunatulelaternat või -laternaid võib kasutada ka eeskirja nr 97 sätete kohaselt;
  2.5.9.   „piduritulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki taga olevate teiste liiklejate teavitamiseks sellest, et sõidukijuht kasutab sõidupidurit;
  2.5.10.   „tagumise registreerimismärgi valgustusseade”– seade, mida kasutatakse tagumise registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustamiseks; see võib koosneda mitmest optilisest elemendist;
  2.5.11.   „eesmine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks eestpoolt vaadatuna;
  2.5.12.   „tagumine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks tagantpoolt vaadatuna;
  2.5.13.   „helkur”– seade, mis valguse peegeldumise abil sõidukiga ühendamata valgusallikalt näitab sõiduki kohalolekut vaatlejale, kes asub valgusallika lähedal.
  Käesoleva eeskirja kohaldamisel ei peeta valgustpeegeldavaid numbrimärke helkuriteks;
  2.5.14.   „ohutuli”– sõiduki kõigi suunatulelaternate samaaegne toimimine tähelepanu juhtimiseks asjaolule, et sõiduk kujutab ajutiselt teistele liiklejatele erilist ohtu;
  2.5.15.   „eesmine udutulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks udus, lumesajus, vihmasajus või tolmupilvedes;
  2.5.16.   „tagumine udutulelatern”– latern, mille abil tehakse sõiduk tiheda udu korral tagantpoolt paremini märgatavaks;
  2.5.17.   „päevatulelatern”– ettepoole suunatud latern, mis on ette nähtud sõiduki nähtavamaks tegemiseks päevase sõidu ajal; |
| --- | --- |

2.5.

„latern” – seade, mida kasutatakse tee valgustamiseks või valgussignaali andmiseks teistele liiklejatele. Laternate hulka loetakse ka numbritulelaternad ja helkurid;

2.5.1.   „ekvivalentsed laternad”– ühesuguse funktsiooniga laternad, mis on tüübikinnituse saanud riigis, kus sõiduk on registreeritud; selliste laternate karakteristikud võivad erineda sõidukile tüübikinnituse ajal paigaldatud laternate karakteristikutest tingimusel, et laternad vastavad käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele;

2.5.2.   „sõltumatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, eraldi valgusallikad ja eraldi korpused;

2.5.3.   „grupeeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad ja valgusallikad, kuid ühine korpus;

2.5.4.   „kombineeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, kuid ühine valgusallikas ja ühine korpus;

2.5.5.   „vastastikku ühendatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusallikad või erinevatel tingimustel (näiteks, optilised, mehaanilised, elektrilised erinevused) töötav üks valgusallikas, täielikult või osaliselt ühised valgusavad ja ühine korpus;

2.5.6.   „kaugtulelatern”– latern, mida kasutatakse selleks, et valgustada sõiduki ees olevat teeosa pikalt distantsilt;

2.5.7.   „lähitulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks sõiduki ees, ilma et laterna ere tuli pimestaks vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid ega tekitaks nendele muid ebamugavusi;

2.5.7.1.   „lihtlähitulelatern”– ilma infrapunakiirguri ja/või kurvivalgustuseks kasutatavate lisavalgusallikateta lähituli;

2.5.8.   „suunatulelatern”– latern, mida kasutatakse teiste liiklejate teavitamiseks sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda kas paremale või vasakule.

Suunatulelaternat või -laternaid võib kasutada ka eeskirja nr 97 sätete kohaselt;

2.5.9.   „piduritulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki taga olevate teiste liiklejate teavitamiseks sellest, et sõidukijuht kasutab sõidupidurit;

2.5.10.   „tagumise registreerimismärgi valgustusseade”– seade, mida kasutatakse tagumise registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustamiseks; see võib koosneda mitmest optilisest elemendist;

2.5.11.   „eesmine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks eestpoolt vaadatuna;

2.5.12.   „tagumine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks tagantpoolt vaadatuna;

2.5.13.   „helkur”– seade, mis valguse peegeldumise abil sõidukiga ühendamata valgusallikalt näitab sõiduki kohalolekut vaatlejale, kes asub valgusallika lähedal.

Käesoleva eeskirja kohaldamisel ei peeta valgustpeegeldavaid numbrimärke helkuriteks;

2.5.14.   „ohutuli”– sõiduki kõigi suunatulelaternate samaaegne toimimine tähelepanu juhtimiseks asjaolule, et sõiduk kujutab ajutiselt teistele liiklejatele erilist ohtu;

2.5.15.   „eesmine udutulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks udus, lumesajus, vihmasajus või tolmupilvedes;

2.5.16.   „tagumine udutulelatern”– latern, mille abil tehakse sõiduk tiheda udu korral tagantpoolt paremini märgatavaks;

2.5.17.   „päevatulelatern”– ettepoole suunatud latern, mis on ette nähtud sõiduki nähtavamaks tegemiseks päevase sõidu ajal;

| 2.6. | valgustusseadme, valgussignaalseadme või helkuri „valgust kiirgav pind” – valgust läbilaskva materjali kogu välispind või selle osa, nagu selle on joonisel esitanud seadme tootja oma tüübikinnituse taotluses, vt 3. lisa; |
| --- | --- |

2.6.

valgustusseadme, valgussignaalseadme või helkuri „valgust kiirgav pind” – valgust läbilaskva materjali kogu välispind või selle osa, nagu selle on joonisel esitanud seadme tootja oma tüübikinnituse taotluses, vt 3. lisa;

| 2.7. | „valgusava” (vt 3. lisa);
  2.7.1.   „valgustusseadme valgusava” (vt punktid 2.5.6, 2.5.7 ja 2.5.15)– peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon või ellipsoidpeegeldiga esilaterna puhul hajutiklaasi projektsioon püsttasapinnal. Kui valgustusseadmel puudub peegeldi, kohaldatakse punktis 2.7.2 esitatud määratlust. Kui laterna valgust kiirgav pind ulatub ainult osaliselt üle peegeldi täisava, siis võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon.
  Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone projektsiooniga laternaklaasidel. Teineteise suhtes reguleeritava peegeldi ja klaasi puhul tuleks kasutada seadeulatuse keskasendit.
  Kui samaaegselt töötavad lihtlähituld kiirgav esilatern ja täiendavad valgustusseadmed või valgusallikad, mis on ette nähtud kurvivalgustuseks, moodustavad nende individuaalsed valgusavad koos ühise valgusava;
  2.7.2.   „muu valgussignaalseadme kui helkuri valgusava” (vt punktid 2.5.8, 2.5.9, 2.5.11, 2.5.12, 2.5.14 ja 2.5.16)– laterna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti laterna nullteljega ning on kokkupuutes laterna välise valgust kiirgava pinnaga, ning mis piirneb kõnealusel tasandil paiknevate ekraanide servadega, millest igaüks laseb läbi ainult 98 % kogu valgustugevusest nulltelje suunas. Valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult horisontaalsete ja vertikaalsete servadega ekraane;
  2.7.3.   „helkuri valgusava” (vt punkt 2.5.13)– helkuri ortogonaalprojektsioon, mis asetseb nullteljega risti ning mis piirneb helkuri valgustpeegeldava pinna välisservadega kokkupuutuvate ja nullteljega paralleelsete pindadega. Helkuri valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult vertikaalseid ja horisontaalseid pindu; |
| --- | --- |

2.7.

„valgusava” (vt 3. lisa);

2.7.1.   „valgustusseadme valgusava” (vt punktid 2.5.6, 2.5.7 ja 2.5.15)– peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon või ellipsoidpeegeldiga esilaterna puhul hajutiklaasi projektsioon püsttasapinnal. Kui valgustusseadmel puudub peegeldi, kohaldatakse punktis 2.7.2 esitatud määratlust. Kui laterna valgust kiirgav pind ulatub ainult osaliselt üle peegeldi täisava, siis võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon.

Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone projektsiooniga laternaklaasidel. Teineteise suhtes reguleeritava peegeldi ja klaasi puhul tuleks kasutada seadeulatuse keskasendit.

Kui samaaegselt töötavad lihtlähituld kiirgav esilatern ja täiendavad valgustusseadmed või valgusallikad, mis on ette nähtud kurvivalgustuseks, moodustavad nende individuaalsed valgusavad koos ühise valgusava;

2.7.2.   „muu valgussignaalseadme kui helkuri valgusava” (vt punktid 2.5.8, 2.5.9, 2.5.11, 2.5.12, 2.5.14 ja 2.5.16)– laterna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti laterna nullteljega ning on kokkupuutes laterna välise valgust kiirgava pinnaga, ning mis piirneb kõnealusel tasandil paiknevate ekraanide servadega, millest igaüks laseb läbi ainult 98 % kogu valgustugevusest nulltelje suunas. Valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult horisontaalsete ja vertikaalsete servadega ekraane;

2.7.3.   „helkuri valgusava” (vt punkt 2.5.13)– helkuri ortogonaalprojektsioon, mis asetseb nullteljega risti ning mis piirneb helkuri valgustpeegeldava pinna välisservadega kokkupuutuvate ja nullteljega paralleelsete pindadega. Helkuri valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult vertikaalseid ja horisontaalseid pindu;

| 2.8. | „nähtav pind” — määratletud vaatlussuunas — vastavalt tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja soovile:
  kas laternaklaasi välispinnale projekteeritud valgusava piirjoone ortogonaalprojektsioon (a–b)
  või valgust kiirgava pinna ortogonaalprojektsioon (c–d)
  vaatlussuunaga risti asetseval tasapinnal ning kokkupuutes laternaklaasi kõige välimise punktiga (vt käesoleva eeskirja 3. lisa); |
| --- | --- |

2.8.

„nähtav pind” — määratletud vaatlussuunas — vastavalt tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja soovile:

kas laternaklaasi välispinnale projekteeritud valgusava piirjoone ortogonaalprojektsioon (a–b)

või valgust kiirgava pinna ortogonaalprojektsioon (c–d)

vaatlussuunaga risti asetseval tasapinnal ning kokkupuutes laternaklaasi kõige välimise punktiga (vt käesoleva eeskirja 3. lisa);

| 2.9. | „nulltelg” – laternale iseloomulik telg, mille määrab kindlaks (laterna) tootja fotomeetrilistel mõõtmistel võrdlussuunana (H = 0°, V = 0°) kasutamiseks ja laterna kinnitamiseks sõidukile; |
| --- | --- |

2.9.

„nulltelg” – laternale iseloomulik telg, mille määrab kindlaks (laterna) tootja fotomeetrilistel mõõtmistel võrdlussuunana (H = 0°, V = 0°) kasutamiseks ja laterna kinnitamiseks sõidukile;

| 2.10. | „nullkese” – nulltelje ja välise valgust kiirgava pinna lõikepunkt, mille määrab kindlaks laterna tootja; |
| --- | --- |

2.10.

„nullkese” – nulltelje ja välise valgust kiirgava pinna lõikepunkt, mille määrab kindlaks laterna tootja;

| 2.11. | „geomeetrilise nähtavuse nurgad” – nurgad, mis määravad kindlaks miinimumruuminurga välja, mille ulatuses laterna väline valgust kiirgav pind peab nähtav olema. See ruuminurga väli määratakse kera segmendi abil, mille kese langeb ühte laterna nullkeskmega ning mille ekvaator on paralleelne maapinnaga. Need segmendid määratakse nulltelje alusel. Horisontaalnurgad β vastavad pikkusele ja vertikaalnurgad α vastavad laiusele. Lõpmatusest vaadatuna ei tohi geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olla ühtegi takistust laterna nähtava valgust kiirgava pinna mis tahes osalt lähtuva valguse levikule. Kui mõõtmised tehakse laternale lähemal, tuleb sama täpsuse saamiseks vaatlussuunda paralleelselt nihutada.
  Geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olevaid takistusi ei võeta arvesse, kui need olid olemas juba laterna tüübikinnituse saamise ajal.
  Kui mõni sõiduki osa varjab paigaldatud laterna nähtava pinna mis tahes osa, siis tuleb tõendada, et takistusest varjamata laterna osa vastab laterna optilise osa tüübikinnitusel ettenähtud fotomeetrilistele väärtustele (vt käesoleva eeskirja 3. lisa). Kui aga geomeetrilise nähtavuse vertikaalset nurka allpool horisontaaltasapinda võib vähendada kuni 5°-ni (latern, mis asub maapinnast kuni 750 mm kõrgusel), võib paigaldatud optilise osa fotomeetriliste mõõtmiste välja vähendada kuni 5°-ni allapoole horisontaaltasapinda; |
| --- | --- |

2.11.

„geomeetrilise nähtavuse nurgad” – nurgad, mis määravad kindlaks miinimumruuminurga välja, mille ulatuses laterna väline valgust kiirgav pind peab nähtav olema. See ruuminurga väli määratakse kera segmendi abil, mille kese langeb ühte laterna nullkeskmega ning mille ekvaator on paralleelne maapinnaga. Need segmendid määratakse nulltelje alusel. Horisontaalnurgad β vastavad pikkusele ja vertikaalnurgad α vastavad laiusele. Lõpmatusest vaadatuna ei tohi geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olla ühtegi takistust laterna nähtava valgust kiirgava pinna mis tahes osalt lähtuva valguse levikule. Kui mõõtmised tehakse laternale lähemal, tuleb sama täpsuse saamiseks vaatlussuunda paralleelselt nihutada.

Geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olevaid takistusi ei võeta arvesse, kui need olid olemas juba laterna tüübikinnituse saamise ajal.

Kui mõni sõiduki osa varjab paigaldatud laterna nähtava pinna mis tahes osa, siis tuleb tõendada, et takistusest varjamata laterna osa vastab laterna optilise osa tüübikinnitusel ettenähtud fotomeetrilistele väärtustele (vt käesoleva eeskirja 3. lisa). Kui aga geomeetrilise nähtavuse vertikaalset nurka allpool horisontaaltasapinda võib vähendada kuni 5°-ni (latern, mis asub maapinnast kuni 750 mm kõrgusel), võib paigaldatud optilise osa fotomeetriliste mõõtmiste välja vähendada kuni 5°-ni allapoole horisontaaltasapinda;

| 2.12. | „külgserva äärmine punkt” – sõiduki mõlemal küljel – tasapind, mis on paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga ning langeb ühte sõiduki külgmise välisservaga, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad:






  2.12.1. | tahavaatepeeglid, |
| --- | --- | --- |

2.12.

„külgserva äärmine punkt” – sõiduki mõlemal küljel – tasapind, mis on paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga ning langeb ühte sõiduki külgmise välisservaga, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad:

2.12.1.

tahavaatepeeglid,

| 2.12.2. | suunatulelaternad, |
| --- | --- |

2.12.2.

suunatulelaternad,

| 2.12.3. | eesmised ja tagumised ääretulelaternad ja helkurid; |
| --- | --- |

2.12.3.

eesmised ja tagumised ääretulelaternad ja helkurid;

| 2.13. | „kogulaius” – eespool punktis 2.12 määratletud kahe vertikaaltasapinna vaheline kaugus; |
| --- | --- |

2.13.

„kogulaius” – eespool punktis 2.12 määratletud kahe vertikaaltasapinna vaheline kaugus;

| 2.14. | „üksiklatern”:






  a) | seade või seadme osa, millel on üks valgustav või valgussignaali funktsioon ja üks või mitu valgusallikat ning üks nulltelje suunas asuv nähtav pind, mis võib olla pidev või koosneda kahest või enamast eraldiseisvast osast, või |
| --- | --- | --- |

2.14.

„üksiklatern”:

a)

seade või seadme osa, millel on üks valgustav või valgussignaali funktsioon ja üks või mitu valgusallikat ning üks nulltelje suunas asuv nähtav pind, mis võib olla pidev või koosneda kahest või enamast eraldiseisvast osast, või

| b) | koost, mille osadeks on sama funktsiooniga kaks identset või erinevat sõltumatut laternat, mis on saanud tüübikinnituse D-tüüpi laternana ning on paigaldatud nii, et nende nähtavate pindade projektsioon nulltelje suunas moodustab vähemalt 60 % kõnealuste nähtavate pindade nulltelje suunas asuvaid projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast; |
| --- | --- |

b)

koost, mille osadeks on sama funktsiooniga kaks identset või erinevat sõltumatut laternat, mis on saanud tüübikinnituse D-tüüpi laternana ning on paigaldatud nii, et nende nähtavate pindade projektsioon nulltelje suunas moodustab vähemalt 60 % kõnealuste nähtavate pindade nulltelje suunas asuvaid projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast;

| 2.15. | „kahe laterna vaheline kaugus” – nulltelje suunas asetseva kahe nähtava pinna vaheline lühim kaugus. Kui laternatevaheline kaugus vastab selgelt eeskirja nõuetele, ei ole nähtavate pindade täpseid piire vaja määratleda; |
| --- | --- |

2.15.

„kahe laterna vaheline kaugus” – nulltelje suunas asetseva kahe nähtava pinna vaheline lühim kaugus. Kui laternatevaheline kaugus vastab selgelt eeskirja nõuetele, ei ole nähtavate pindade täpseid piire vaja määratleda;

| 2.16. | „töökorras oleku märguanne” – nähtav või kuuldav signaal (või mis tahes samaväärne signaal), mis näitab, kas seade on sisse lülitatud ja on töökorras või mitte; |
| --- | --- |

2.16.

„töökorras oleku märguanne” – nähtav või kuuldav signaal (või mis tahes samaväärne signaal), mis näitab, kas seade on sisse lülitatud ja on töökorras või mitte;

| 2.17. | „sisselülitatuse märguanne” – nähtav (või mis tahes samaväärne) signaal, mis näitab, et seade on sisse lülitatud, kuid mitte seda, kas see on töökorras või mitte; |
| --- | --- |

2.17.

„sisselülitatuse märguanne” – nähtav (või mis tahes samaväärne) signaal, mis näitab, et seade on sisse lülitatud, kuid mitte seda, kas see on töökorras või mitte;

| 2.18. | „lisalatern” – latern, mille paigaldamine on jäetud tootja otsustada; |
| --- | --- |

2.18.

„lisalatern” – latern, mille paigaldamine on jäetud tootja otsustada;

| 2.19. | „maapind” – pind, millel sõiduk seisab, ja mis on põhiliselt horisontaalne; |
| --- | --- |

2.19.

„maapind” – pind, millel sõiduk seisab, ja mis on põhiliselt horisontaalne;

| 2.20. | „seade” – osa või osade kombinatsioon, mida kasutatakse ühe või mitme funktsiooni täitmiseks; |
| --- | --- |

2.20.

„seade” – osa või osade kombinatsioon, mida kasutatakse ühe või mitme funktsiooni täitmiseks;

| 2.21. | „valgustusseadme kiiratava valguse värvus”. Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud määratlusi kiiratava valguse värvuse kohta; |
| --- | --- |

2.21.

„valgustusseadme kiiratava valguse värvus”. Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud määratlusi kiiratava valguse värvuse kohta;

| 2.22. | „sõiduki täismass” või maksimaalne mass – tootja kindlaksmääratud suurim tehniliselt lubatud tegelik mass; |
| --- | --- |

2.22.

„sõiduki täismass” või maksimaalne mass – tootja kindlaksmääratud suurim tehniliselt lubatud tegelik mass;

| 2.23. | „täismassiga sõiduk” – sõiduk on koormatud sõiduki täismassini vastavalt punktile 2.22; |
| --- | --- |

2.23.

„täismassiga sõiduk” – sõiduk on koormatud sõiduki täismassini vastavalt punktile 2.22;

| 2.24. | „horisontaalne kalle” – laternate valgusvoogude vaheline nurk, kui mootorratas on punktis 5.4 määratud asendis, ja valgusvoogude vaheline nurk, kui mootorratas on kaldes (vt joonist 6. lisas); |
| --- | --- |

2.24.

„horisontaalne kalle” – laternate valgusvoogude vaheline nurk, kui mootorratas on punktis 5.4 määratud asendis, ja valgusvoogude vaheline nurk, kui mootorratas on kaldes (vt joonist 6. lisas);

| 2.25. | „horisontaalse kalde reguleerimissüsteem” – seade, mis korrigeerib esilaterna horisontaalkallet nulli suunas; |
| --- | --- |

2.25.

„horisontaalse kalde reguleerimissüsteem” – seade, mis korrigeerib esilaterna horisontaalkallet nulli suunas;

| 2.26. | „kaldenurk” – nurk, mis moodustub mootorratta vertikaalse kesktasapinna suhtes mootorratta pööramisel ümber pikitelje (vt joonist 6. lisas); |
| --- | --- |

2.26.

„kaldenurk” – nurk, mis moodustub mootorratta vertikaalse kesktasapinna suhtes mootorratta pööramisel ümber pikitelje (vt joonist 6. lisas);

| 2.27. | „horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi signaal” – mis tahes juhtsignaal või täiendav juhtsisend, mis on suunatud süsteemi, või juhtväljund, mis on suunatud süsteemist mootorrattasse; |
| --- | --- |

2.27.

„horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi signaal” – mis tahes juhtsignaal või täiendav juhtsisend, mis on suunatud süsteemi, või juhtväljund, mis on suunatud süsteemist mootorrattasse;

| 2.28. | „horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi signaaligeneraator” – seade, mis reprodutseerib süsteemikontrolli jaoks ühe või mitu horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi signaalheli; |
| --- | --- |

2.28.

„horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi signaaligeneraator” – seade, mis reprodutseerib süsteemikontrolli jaoks ühe või mitu horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi signaalheli;

| 2.29. | „horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi katsenurk” – nurk δ, mis moodustub esilaterna valguse ja varju piirjoonest ja HH joonest (asümmeetrilise laterna puhul kasutatakse piirjoone horisontaalset osa) (vt joonist 6. lisas); |
| --- | --- |

2.29.

„horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi katsenurk” – nurk δ, mis moodustub esilaterna valguse ja varju piirjoonest ja HH joonest (asümmeetrilise laterna puhul kasutatakse piirjoone horisontaalset osa) (vt joonist 6. lisas);

| 2.30. | „kurvivalgustus” – valgustusfunktsioon, mis annab kurvides parema valgustuse. |
| --- | --- |

2.30.

„kurvivalgustus” – valgustusfunktsioon, mis annab kurvides parema valgustuse.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:






  3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus seoses punktides 2.2.1–2.2.3 nimetatud osadega; määratleda tuleb sõidukitüüp; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus seoses punktides 2.2.1–2.2.3 nimetatud osadega; määratleda tuleb sõidukitüüp;

| 3.2.2. | tootja poolt ettenähtud valgustus- ja valgussignaalseadmete loetelu. Loetelu võib sisaldada mitut tüüpi seadmeid iga toimingu jaoks. Iga tüüp peab olema nõuetekohaselt märgistatud (tüübikinnituse korral riiklik või rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, tootja nimi jne). Lisaks sellele võib loetelu sisaldada iga funktsiooni kohta lisamärkust „või samaväärsed seadmed”; |
| --- | --- |

3.2.2.

tootja poolt ettenähtud valgustus- ja valgussignaalseadmete loetelu. Loetelu võib sisaldada mitut tüüpi seadmeid iga toimingu jaoks. Iga tüüp peab olema nõuetekohaselt märgistatud (tüübikinnituse korral riiklik või rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, tootja nimi jne). Lisaks sellele võib loetelu sisaldada iga funktsiooni kohta lisamärkust „või samaväärsed seadmed”;

| 3.2.3. | valgustus- ja valgussignaalseadmeid tervikuna kujutav paigutusjoonis, millel on esitatud eri seadmete asend sõidukil; |
| --- | --- |

3.2.3.

valgustus- ja valgussignaalseadmeid tervikuna kujutav paigutusjoonis, millel on esitatud eri seadmete asend sõidukil;

| 3.2.4. | käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse kontrollimiseks vajaduse korral iga üksiklaterna paigutusjoonis(ed), millel on kujutatud punktis 2.7.1 määratletud valgusavad, punktis 2.6 määratletud valgust kiirgav pind, punktis 2.9 määratletud nulltelg ja punktis 2.10 määratletud nullkese. Tagumise numbritulelaterna puhul ei ole see teave vajalik (punkt 2.5.10). |
| --- | --- |

3.2.4.

käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse kontrollimiseks vajaduse korral iga üksiklaterna paigutusjoonis(ed), millel on kujutatud punktis 2.7.1 määratletud valgusavad, punktis 2.6 määratletud valgust kiirgav pind, punktis 2.9 määratletud nulltelg ja punktis 2.10 määratletud nullkese. Tagumise numbritulelaterna puhul ei ole see teave vajalik (punkt 2.5.10).

| 3.2.5. | Taotlusele tuleb lisada nähtava pinna määratlemiseks kasutatud meetodi kirjeldus (vt punkti 2.8). |
| --- | --- |

3.2.5.

Taotlusele tuleb lisada nähtava pinna määratlemiseks kasutatud meetodi kirjeldus (vt punkti 2.8).

| 3.3. | Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada tühimassiga ja punkti 3.2.2 kohase valgustus- ja valgussignaalseadmete täiskomplektiga sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada tühimassiga ja punkti 3.2.2 kohase valgustus- ja valgussignaalseadmete täiskomplektiga sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab kõikide loetelus määratletud seadmete osas käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab kõikide loetelus määratletud seadmete osas käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 01-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi.
  Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis esitati varustusega, mida ei ole nimetatud punkti 3.2.2 kohases loetelus käesoleva eeskirja punktis 7 esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 01-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi.

Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis esitati varustusega, mida ei ole nimetatud punkti 3.2.2 kohases loetelus käesoleva eeskirja punktis 7 esitatud tingimustel.

| 4.3. | Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

4.3.

Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

| 4.4. | Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärkide paigutuse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärkide paigutuse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   ÜLDNÕUDED

5.1.   Valgustus- ja valgussignaalseadmed peavad olema paigaldatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist, säiliksid nende käesolevas eeskirjas ettenähtud karakteristikud sellisel määral, et sõiduk vastaks käesolevas eeskirjas ettenähtud nõuetele.

Eelkõige peab olema välistatud laternate tahtmatu reguleerimine.

5.2.   Laternad peavad olema paigaldatud sellisel viisil, et neid oleks kerge õigesti reguleerida.

5.3.   Kõigi valgussignaalseadmete puhul peab laterna nulltelg pärast laterna sõidukile paigaldamist olema paralleelne teel liikuva sõiduki kandetasapinnaga; peale selle peab nulltelg külgmiste helkurite puhul olema risti sõiduki keskpikitasapinnaga ning muude valgussignaalseadmete puhul kõnealuse tasapinnaga paralleelne. Igas suunas on lubatud hälve ± 3°. Lisaks sellele tuleb järgida kõiki tootjapoolseid paigaldamisega seotud erinõudeid.

5.4.   Erinõuete puudumise korral kontrollitakse laternate kõrgust ja reguleeritust tasasele horisontaalsele pinnale asetatud tühimassiga sõidukil, mille keskpikitasapind on vertikaalne ja mille roolikangid on keskasendis. Rehvirõhk peab vastama väärtustele, mis tootja on ette näinud käesolevas eeskirjas nõutavate koormustingimuste jaoks.

5.5.   Erinõuete puudumisel:

| 5.5.1. | üksiklaternate või helkurite paigaldamisel peab nende nullkese jääma sõiduki keskpikitasapinnale; |
| --- | --- |

5.5.1.

üksiklaternate või helkurite paigaldamisel peab nende nullkese jääma sõiduki keskpikitasapinnale;

| 5.5.2. | sama funktsiooniga paarislaternad peavad olema:






  5.5.2.1. | keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

sama funktsiooniga paarislaternad peavad olema:

5.5.2.1.

keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;

| 5.5.2.2. | üksteise ja keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; |
| --- | --- |

5.5.2.2.

üksteise ja keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;

| 5.5.2.3. | vastama samadele kolorimeetrilistele nõuetele; |
| --- | --- |

5.5.2.3.

vastama samadele kolorimeetrilistele nõuetele;

| 5.5.2.4. | olema ühesuguste fotomeetriliste näitajatega ja |
| --- | --- |

5.5.2.4.

olema ühesuguste fotomeetriliste näitajatega ja

| 5.5.2.5. | üheaegselt süttima ja kustuma. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

üheaegselt süttima ja kustuma.

5.6.   Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

| 5.6.1. | Laternad võivad olla grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud tingimusel, et täidetud on kõik värvust, asendit, suunda, geomeetrilist nähtavust, elektrilisi ühendusi käsitlevad ja muud nõuded (kui neid on).






  5.6.1.1. | Laterna fotomeetrilised ja kolorimeetrilised nõuded peavad olema täidetud, kui kõik muud funktsioonid, mille alusel laternat grupeeritakse, kombineeritakse või vastastikku ühendatakse, on VÄLJA LÜLITATUD.
  Samas kui eesmine või tagumine ääretulelatern on vastastikku ühendatud ühe või mitme muu funktsiooniga, mida saab laternatega koos käivitada, peavad iga muu funktsiooni värvusnõuded olema täidetud, kui vastastikku ühendatud funktsioonid ja eesmised või tagumised ääretulelaternad on SISSE LÜLITATUD. |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

Laternad võivad olla grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud tingimusel, et täidetud on kõik värvust, asendit, suunda, geomeetrilist nähtavust, elektrilisi ühendusi käsitlevad ja muud nõuded (kui neid on).

5.6.1.1.

Laterna fotomeetrilised ja kolorimeetrilised nõuded peavad olema täidetud, kui kõik muud funktsioonid, mille alusel laternat grupeeritakse, kombineeritakse või vastastikku ühendatakse, on VÄLJA LÜLITATUD.

Samas kui eesmine või tagumine ääretulelatern on vastastikku ühendatud ühe või mitme muu funktsiooniga, mida saab laternatega koos käivitada, peavad iga muu funktsiooni värvusnõuded olema täidetud, kui vastastikku ühendatud funktsioonid ja eesmised või tagumised ääretulelaternad on SISSE LÜLITATUD.

| 5.6.1.2. | Piduritulelaternate ja suunatulelaternate vastastikku ühendamine on keelatud. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

Piduritulelaternate ja suunatulelaternate vastastikku ühendamine on keelatud.

| 5.6.1.3. | Kui grupeeritud on aga piduritulelaternad ja suunatulelaternad, ei tohi nullteljega risti asetseval tasandil nende laternate nähtavate pindade projektsioone läbiv ükski horisontaalne ega vertikaalne sirge lõikuda enam kui kahe piirjoonega, mis eraldavad külgnevaid erinevat värvi alasid. |
| --- | --- |

5.6.1.3.

Kui grupeeritud on aga piduritulelaternad ja suunatulelaternad, ei tohi nullteljega risti asetseval tasandil nende laternate nähtavate pindade projektsioone läbiv ükski horisontaalne ega vertikaalne sirge lõikuda enam kui kahe piirjoonega, mis eraldavad külgnevaid erinevat värvi alasid.

| 5.6.2. | Kui üksiklaterna nähtav pind koosneb kahest või enamast eraldi osast, peab see vastama järgmistele nõuetele:






  5.6.2.1. | kas eraldi osade koguprojektsioon läbipaistva materjali välispinnaga kokkupuutuval tasandil, mis asetseb nullteljega risti, peab moodustama vähemalt 60 % kõnealust projektsiooni ümbritseva kõige väiksema ristküliku pinnast või ei tohi kahe külgneva/kokkupuutuva eraldi osa vaheline kaugus nullteljega risti mõõdetuna ületada 15 mm. |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

Kui üksiklaterna nähtav pind koosneb kahest või enamast eraldi osast, peab see vastama järgmistele nõuetele:

5.6.2.1.

kas eraldi osade koguprojektsioon läbipaistva materjali välispinnaga kokkupuutuval tasandil, mis asetseb nullteljega risti, peab moodustama vähemalt 60 % kõnealust projektsiooni ümbritseva kõige väiksema ristküliku pinnast või ei tohi kahe külgneva/kokkupuutuva eraldi osa vaheline kaugus nullteljega risti mõõdetuna ületada 15 mm.

5.7.   Suurimat kõrgust maapinnast mõõdetakse nähtava pinna kõige kõrgemast punktist ning väikseimat kõrgust nähtava pinna kõige madalamast punktist nulltelje suunas. Eesmiste lähitulelaternate puhul mõõdetakse minimaalset kõrgust maapinnast optilise süsteemi (nt helkuri, hajutiklaasi, projektsioonihajuti) heidetud valguskujundi madalaimast servast, hoolimata vastava süsteemi otstarbest.

Kui (väikseim ja suurim) kõrgus maapinnast vastab selgelt käesoleva eeskirja nõuetele, ei ole ühegi nähtava pinna täpseid piirjooni vaja määrata.

Laternatevahelise kauguse puhul laiuse suunal määratakse asend nähtava pinna sisemistest servadest nulltelje suunas.

Kui asend vastab laiust silmas pidades selgelt käesoleva eeskirja nõuetele, ei ole ühegi nähtava pinna täpseid piirjooni vaja määrata.

5.8.   Erinõuete puudumise korral tohivad vilkuvat tuld kiirata ainult suunatulelaternad ja ohutuled.

5.9.   Punane tuli ei tohi olla eest nähtav ning valge tuli ei tohi olla tagant nähtav. Seda nõuet kontrollitakse järgmisel viisil (vt joonist 4. lisas):

| 5.9.1. | punase tule nähtavus eest: punase laterna nähtav pind ei tohi olla otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis 25 m kaugusel sõiduki ees asuval püsttasapinnal; |
| --- | --- |

5.9.1.

punase tule nähtavus eest: punase laterna nähtav pind ei tohi olla otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis 25 m kaugusel sõiduki ees asuval püsttasapinnal;

| 5.9.2. | valge tule nähtavus tagant: valge laterna nähtav pind ei tohi olla tagant otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis 25 m kaugusel sõiduki taga asuval püsttasapinnal; |
| --- | --- |

5.9.2.

valge tule nähtavus tagant: valge laterna nähtav pind ei tohi olla tagant otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis 25 m kaugusel sõiduki taga asuval püsttasapinnal;

| 5.9.3. | vaatleja jaoks moodustavad vastavatel tasapindadel 1. ja 2. vööndi:






  5.9.3.1. | kõrgus: maapinnast vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel asuvad horisontaaltasapinnad; |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

vaatleja jaoks moodustavad vastavatel tasapindadel 1. ja 2. vööndi:

5.9.3.1.

kõrgus: maapinnast vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel asuvad horisontaaltasapinnad;

| 5.9.3.2. | laius: kaks vertikaaltasapinda, mis moodustavad sõiduki keskpikitasapinnast väljapoole ees ja taga 15° nurga, läbivad sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelsete vertikaaltasapindade kokkupuutepunkti (kokkupuutepunkte) ja piiritlevad sõiduki kogulaiuse; kui kokkupuutepunkte on mitu, vastab kõige eesmine eesmisele tasapinnale ja kõige tagumine tagumisele tasapinnale. |
| --- | --- |

5.9.3.2.

laius: kaks vertikaaltasapinda, mis moodustavad sõiduki keskpikitasapinnast väljapoole ees ja taga 15° nurga, läbivad sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelsete vertikaaltasapindade kokkupuutepunkti (kokkupuutepunkte) ja piiritlevad sõiduki kogulaiuse; kui kokkupuutepunkte on mitu, vastab kõige eesmine eesmisele tasapinnale ja kõige tagumine tagumisele tasapinnale.

5.10.   Elektriühendused peavad olema sellised, et eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid või lähitulelaternaid (juhul kui eesmist ääretulelaternat pole) ning tagumise numbritule valgustust on võimalik sisse ja välja lülitada ainult samaaegselt, kui teisiti ei ole ette nähtud.

5.11.   Erinõuete puudumise korral peavad elektriühendused olema sellised, et kaugtule- ja lähitulelaternat ning udutulelaternat on võimalik sisse lülitada ainult juhul, kui ka punktis 5.10 nimetatud laternad on sisse lülitatud. See nõue ei kehti siiski kaug- või lähitulelaternate kohta, kui nende hoiatavad valgussignaalid kujutavad endast lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale või vaheldumisi kaug- ja lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale.

| 5.11.1. | Päevatulelaterna olemasolul põleb see mootori töötades automaatselt. Kui esilaternad on sisse lülitatud, ei sütti päevatulelatern mootori töötamise ajal.
  Päevatulelaterna puudumisel põleb esilatern mootori töötades automaatselt. |
| --- | --- |

5.11.1.

Päevatulelaterna olemasolul põleb see mootori töötades automaatselt. Kui esilaternad on sisse lülitatud, ei sütti päevatulelatern mootori töötamise ajal.

Päevatulelaterna puudumisel põleb esilatern mootori töötades automaatselt.

5.12.   Märgulambid

| 5.12.1. | Kõik märgulambid peavad olema juhile normaalses juhtimisasendis selgesti nähtavad. |
| --- | --- |

5.12.1.

Kõik märgulambid peavad olema juhile normaalses juhtimisasendis selgesti nähtavad.

| 5.12.2. | Ettenähtud sisselülitatuse märguande võib asendada töökorras oleku märguandega. |
| --- | --- |

5.12.2.

Ettenähtud sisselülitatuse märguande võib asendada töökorras oleku märguandega.

5.13.   Laternate kiiratava valguse värvus

Käesolevas eeskirjas kirjeldatud laternate kiiratava valguse värvus on järgmine:

| kaugtulelatern | : | valge |
| --- | --- | --- |
| lähitulelatern | : | valge |
| suunatulelatern | : | merevaikkollane |
| piduritulelatern | : | punane |
| tagumise numbritule latern | : | valge |
| eesmine ääretulelatern | : | valge või merevaikkollane |
| tagumine ääretulelatern | : | punane |
| mittekolmnurkne tagumine helkur | : | punane |
| mittekolmnurkne külgmine helkur | : | ees merevaikkollane
  taga merevaikkollane või punane |
| sõiduki ohutuled | : | merevaikkollane |
| eesmine udutulelatern | : | valge või selektiivkollane |
| tagumine udutulelatern | : | punane |

kaugtulelatern

:

valge

lähitulelatern

:

valge

suunatulelatern

:

merevaikkollane

piduritulelatern

:

punane

tagumise numbritule latern

:

valge

eesmine ääretulelatern

:

valge või merevaikkollane

tagumine ääretulelatern

:

punane

mittekolmnurkne tagumine helkur

:

punane

mittekolmnurkne külgmine helkur

:

ees merevaikkollane

taga merevaikkollane või punane

sõiduki ohutuled

:

merevaikkollane

eesmine udutulelatern

:

valge või selektiivkollane

tagumine udutulelatern

:

punane

5.14.   Kõik sellele eeskirjale vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukid peavad olema varustatud järgmiste valgustus- ja valgussignaalseadmetega:

| 5.14.1. | kaugtulelatern (punkt 6.1); |
| --- | --- |

5.14.1.

kaugtulelatern (punkt 6.1);

| 5.14.2. | lähitulelatern (punkt 6.2); |
| --- | --- |

5.14.2.

lähitulelatern (punkt 6.2);

| 5.14.3. | suunatulelatern (punkt 6.3); |
| --- | --- |

5.14.3.

suunatulelatern (punkt 6.3);

| 5.14.4. | piduritulelatern (punkt 6.4); |
| --- | --- |

5.14.4.

piduritulelatern (punkt 6.4);

| 5.14.5. | tagumise registreerimismärgi valgustusseade (punkt 6.5); |
| --- | --- |

5.14.5.

tagumise registreerimismärgi valgustusseade (punkt 6.5);

| 5.14.6. | eesmine ääretulelatern (punkt 6.6); |
| --- | --- |

5.14.6.

eesmine ääretulelatern (punkt 6.6);

| 5.14.7. | tagumine ääretulelatern (punkt 6.7); |
| --- | --- |

5.14.7.

tagumine ääretulelatern (punkt 6.7);

| 5.14.8. | mittekolmnurkne tagumine helkur (punkt 6.8); |
| --- | --- |

5.14.8.

mittekolmnurkne tagumine helkur (punkt 6.8);

| 5.14.9. | mittekolmnurkne külgmine helkur (punkt 6.12); |
| --- | --- |

5.14.9.

mittekolmnurkne külgmine helkur (punkt 6.12);

5.15.   Lisaks sellele võivad sõidukil olla järgnevad valgustus- ja valgussignaalseadmed:

| 5.15.1. | sõiduki ohutuled (punkt 6.9); |
| --- | --- |

5.15.1.

sõiduki ohutuled (punkt 6.9);

| 5.15.2. | udutulelaternad:






  5.15.2.1. | ees (punkt 6.10); |
| --- | --- | --- |

5.15.2.

udutulelaternad:

5.15.2.1.

ees (punkt 6.10);

| 5.15.2.2. | taga (punkt 6.11); |
| --- | --- |

5.15.2.2.

taga (punkt 6.11);

| 5.15.3. | päevatulelatern (punkt 6.13). |
| --- | --- |

5.15.3.

päevatulelatern (punkt 6.13).

5.16.   Iga punktides 5.14 ja 5.15 nimetatud valgustus- ja valgussignaalseadme paigaldus peab olema vastavuses käesoleva eeskirja punktis 6 esitatud asjakohaste nõuetega.

5.17.   Tüübikinnituse saamiseks on keelatud muude kui punktides 5.14 ja 5.15 nimetatud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine.

5.18.   Mootorratastele võib paigaldada ka punktides 5.14 ja 5.15 osutatud valgustus- ja valgustussignaalseadmeid, mis on tüübikinnituse saanud M1- ja N1-kategooria neljarattalistele sõidukitele paigaldamiseks.

6.   ERINÕUDED

6.1.   KAUGTULELATERN

6.1.1.   Arv:

6.1.1.1.   Mootorrataste puhul mootori töömahuga ≤ 125 cm3

Üks või kaks järgmiste eeskirjade kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

| a) | eeskiri nr 113, klass B, C, D või E; |
| --- | --- |

a)

eeskiri nr 113, klass B, C, D või E;

| b) | eeskiri nr 112; |
| --- | --- |

b)

eeskiri nr 112;

| c) | eeskiri nr 1; |
| --- | --- |

c)

eeskiri nr 1;

| d) | eeskiri nr 8; |
| --- | --- |

d)

eeskiri nr 8;

| e) | eeskiri nr 20; |
| --- | --- |

e)

eeskiri nr 20;

| f) | eeskiri nr 57; |
| --- | --- |

f)

eeskiri nr 57;

| g) | eeskiri nr 72; |
| --- | --- |

g)

eeskiri nr 72;

| h) | eeskiri nr 98. |
| --- | --- |

h)

eeskiri nr 98.

6.1.1.2.   Mootorrataste puhul mootori töömahuga > 125 cm3

Üks või kaks järgmiste eeskirjade kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

| a) | eeskiri nr 113, klass B, D või E; |
| --- | --- |

a)

eeskiri nr 113, klass B, D või E;

| b) | eeskiri nr 112; |
| --- | --- |

b)

eeskiri nr 112;

| c) | eeskiri nr 1; |
| --- | --- |

c)

eeskiri nr 1;

| d) | eeskiri nr 8; |
| --- | --- |

d)

eeskiri nr 8;

| e) | eeskiri nr 20; |
| --- | --- |

e)

eeskiri nr 20;

| f) | eeskiri nr 72; |
| --- | --- |

f)

eeskiri nr 72;

| g) | eeskiri nr 98. |
| --- | --- |

g)

eeskiri nr 98.

Kaks järgmise eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

| h) | eeskiri nr 113, klass C. |
| --- | --- |

h)

eeskiri nr 113, klass C.

6.1.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.1.3.   Asend

6.1.3.1.   Laius

| 6.1.3.1.1. | Sõltumatu kaugtulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab kaugtulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peab nende nullkese paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

Sõltumatu kaugtulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab kaugtulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peab nende nullkese paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

| 6.1.3.1.2. | Teise esilaternaga vastastikku ühendatud kaugtulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu lihtlähitulelaternaga või lihtlähitulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga ja asub kaugtulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

Teise esilaternaga vastastikku ühendatud kaugtulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu lihtlähitulelaternaga või lihtlähitulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga ja asub kaugtulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

| 6.1.3.1.3. | Kaks kaugtulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

Kaks kaugtulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

6.1.3.2.   Pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või valgust peegeldavate pindade kaudu otse ega kaudselt ebamugavusi.

6.1.3.3.   Igal juhul ei tohi sõltumatu kaugtulelaterna valgusava serva ja lihtlähituld tootva laterna valgusava serva vaheline kaugus olla rohkem kui 200 mm. Sõltumatu kaugtulelaterna valgusava serva ja maapinna vaheline kaugus peab jääma vahemikku 500 mm kuni 1 300 mm.

6.1.3.4.   Kahe kaugtulelaterna puhul: kaugus kahe kaugtulelaterna valgusava vahel ei tohi ühelgi juhul olla üle 200 mm.

6.1.4.   Geomeetriline nähtavus

Valgusava nähtavus, sealhulgas selle nähtavus aladel, mis asjaomases vaatlussuunas on valgustamata, peab olema tagatud laienevas ruumis, mille määratlevad valgusava perimeetrilt lähtuvad ning esilaterna nullteljega vähemalt 5° nurga moodustavad sirged.

6.1.5.   Reguleeritus

6.1.5.1.   Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.1.5.2.   Horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi võib paigaldada ka kaugtulelaternale.

6.1.6.   Elektriühendused

Lähituli (-tuled) võivad olla sisse lülitatud samal ajal kaugtule(de)ga.

6.1.7.   Märgulambid

6.1.7.1.   Sisselülitatuse märguanne.

Kohustuslik sinine mittevilkuv signaallamp.

6.1.7.2.   „Horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi rikke” märguanne.

Kohustuslik vilkuv merevaikkollane signaallamp, mida võib kombineerida punktis 6.2.8.2. osutatud märgulambiga. Lamp käivitub horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi signaali rikke puhul ning vilgub, kuni rike on kõrvaldatud.

6.1.8.   Muud nõuded

6.1.8.1.   Suurim samaaegselt sisselülitatud kaugtulelaternate valgustugevus ei tohi ületada 430 000 cd, mis vastab viitenumbrile 100. (Heakskiidetud väärtus)

6.1.8.2.   Kaugtulelaterna horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi rikke korral peab ilma spetsiaalsete tööriistadeta olema võimalik:

| a) | horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi välja lülitada, kuni see on lähtestatud vastavalt tootja juhistele; |
| --- | --- |

a)

horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi välja lülitada, kuni see on lähtestatud vastavalt tootja juhistele;

| b) | kaugtulelaternat ümber seadistada nii, et selle horisontaalne ja vertikaalne suund oleks samasugune kui ilma horisontaalse kalde reguleerimissüsteemita esilaternal. |
| --- | --- |

b)

kaugtulelaternat ümber seadistada nii, et selle horisontaalne ja vertikaalne suund oleks samasugune kui ilma horisontaalse kalde reguleerimissüsteemita esilaternal.

Tootja peab esitama horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi lähtestamise kohta üksikasjaliku kirjelduse.

Alternatiivina võib tootja paigaldada automaatsüsteemi, mis täidab kas mõlemad eespool nimetatud ülesanded või lähtestab horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi. Sel juhul peab tootja katselaborile esitama automaatse süsteemi kirjelduse ning kuni ühtlustatud nõuete väljatöötamiseni näitama, kuidas kontrollida, kas automaatne süsteem toimib vastavalt kirjeldusele.

6.2.   LÄHITULELATERN

6.2.1.   Arv:

6.2.1.1.   Mootorrataste puhul mootori töömahuga ≤ 125 cm3

Üks või kaks järgmiste eeskirjade kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

| a) | eeskiri nr 113, klass B, C, D või E; |
| --- | --- |

a)

eeskiri nr 113, klass B, C, D või E;

| b) | eeskiri nr 112; |
| --- | --- |

b)

eeskiri nr 112;

| c) | eeskiri nr 1; |
| --- | --- |

c)

eeskiri nr 1;

| d) | eeskiri nr 8; |
| --- | --- |

d)

eeskiri nr 8;

| e) | eeskiri nr 20; |
| --- | --- |

e)

eeskiri nr 20;

| f) | eeskiri nr 57; |
| --- | --- |

f)

eeskiri nr 57;

| g) | eeskiri nr 72; |
| --- | --- |

g)

eeskiri nr 72;

| h) | eeskiri nr 98. |
| --- | --- |

h)

eeskiri nr 98.

6.2.1.2.   Mootorrataste puhul mootori töömahuga > 125 cm3

Üks või kaks järgmiste eeskirjade kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

| a) | eeskiri nr 113, klass B, D või E; |
| --- | --- |

a)

eeskiri nr 113, klass B, D või E;

| b) | eeskiri nr 112; |
| --- | --- |

b)

eeskiri nr 112;

| c) | eeskiri nr 1; |
| --- | --- |

c)

eeskiri nr 1;

| d) | eeskiri nr 8; |
| --- | --- |

d)

eeskiri nr 8;

| e) | eeskiri nr 20; |
| --- | --- |

e)

eeskiri nr 20;

| f) | eeskiri nr 72; |
| --- | --- |

f)

eeskiri nr 72;

| g) | eeskiri nr 98. |
| --- | --- |

g)

eeskiri nr 98.

Kaks järgmise eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

| a) | eeskirja nr 113 eelnõu, klass C. |
| --- | --- |

a)

eeskirja nr 113 eelnõu, klass C.

6.2.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.2.3.   Asend

6.2.3.1.   Laius

| 6.2.3.1.1. | Sõltumatu lähitulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab lihtlähituld kiirgava laterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

Sõltumatu lähitulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab lihtlähituld kiirgava laterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

| 6.2.3.1.2. | Teise esilaternaga vastastikku ühendatud lihtlähituld kiirgav esilatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu kaugtulelaternaga või kaugtulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga lihtlähituld kiirgava esilaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

6.2.3.1.2.

Teise esilaternaga vastastikku ühendatud lihtlähituld kiirgav esilatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu kaugtulelaternaga või kaugtulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga lihtlähituld kiirgava esilaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

| 6.2.3.1.3. | Kaks lihtlähituld kiirgavat esilaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3.

Kaks lihtlähituld kiirgavat esilaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

| 6.2.3.1.4. | Täiendavaks kurvivalgustuseks ette nähtud valgustusseade või valgustusseadmed, mis on saanud tüübikinnituse lähitule osana vastavalt eeskirjale nr 113, tuleb paigaldada järgmistel tingimustel: | täiendavate valgustusseadmete paar või paarid peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetrilised. |
| --- | --- | --- |

6.2.3.1.4.

Täiendavaks kurvivalgustuseks ette nähtud valgustusseade või valgustusseadmed, mis on saanud tüübikinnituse lähitule osana vastavalt eeskirjale nr 113, tuleb paigaldada järgmistel tingimustel:

täiendavate valgustusseadmete paar või paarid peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sõiduki keskpikitasapinna suhtes sümmeetrilised.

| | Üksiku täiendava valgustusseadme nullkese peab langema kokku sõiduki keskpikitasapinnaga. |
| --- | --- |

Üksiku täiendava valgustusseadme nullkese peab langema kokku sõiduki keskpikitasapinnaga.

6.2.3.2.   Kõrgus: minimaalselt 500 mm ja maksimaalselt 1 200 mm maapinnast.

6.2.3.3.   Pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või valgust peegeldavate pindade kaudu otse ega kaudselt ebamugavusi.

6.2.3.4.   Kahe lihtlähituld kiirgava esilaterna puhul ei tohi valgusavade vaheline kaugus ületada 200 mm.

6.2.4.   Geomeetriline nähtavus

Määratletakse nurkade α ja β abil punkti 2.11 kohaselt:

| α | = | 15° ülespoole ja 10° allapoole; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern; |
| β | = | 45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari puhul. |

α

=

15° ülespoole ja 10° allapoole;

β

=

45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern;

β

=

45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari puhul.

Esilaterna lähedal asuvad pinnad või muud seadmeosad ei tohi tekitada peegeldusi, mis põhjustavad ebamugavusi teistele liiklejatele.

6.2.5.   Reguleeritus

6.2.5.1.   Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.2.5.2.   Lihtlähituld kiirgava esilaterna vertikaalkalle peab jääma –0,5 ja –2,5 % piiridesse, kui ei ole välist reguleerimisseadet.

6.2.5.3.   Kui lihtlähituld kiirgava esilaterna objektiivne valgusvoog ületab 2 000 luumenit, jääb esilaterna vertikaalkalle –0,5 ja –2,5 % vahemikku. Käesoleva punkti nõude rahuldamiseks võib kasutada esilaterna reguleerimisseadet, mis peab olema automaatne (3).

6.2.5.4.   Punktis 6.2.5.3 esitatud nõuet katsetakse sõidukil järgmistel tingimustel:

Tingimus A (ainult reisija):

Reisija kaalu simuleerimiseks asetatakse sõidukile 75 ± 1 kg koorem, et jäljendada tootja deklareeritud teljekoormuseid.

Lihtlähituld kiirgava esilaterna vertikaalkalle (esialgne suund) peab jääma –1,0 ja –1,5 % vahemikku, vastavalt tootja juhistele.

Tingimus B (täiskoormusega mootorratas):

Mootorrattale asetatakse tootja deklareeritud täismassi simuleeriv koorem, selleks et jäljendada tootja deklareeritud teljekoormuseid.

Enne mõõtmisi tuleb sõidukit 3 korda üles-alla raputada ja siis vähemalt rataste täispöörde võrra edasi-tagasi liigutada.

6.2.5.5.   Lähitulele võib paigaldada horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi. Horisontaalse kalde reguleerimissüsteem võib horisontaalset kallet seadistada vaid sõiduki kaldenurga ulatuses.

6.2.5.6.   Punktis 6.2.5.5 esitatud nõuet katsetakse järgmistel tingimustel:

katsesõiduk seadistatakse vastavalt punktile 5.4. Sõidukit kallutatakse ja mõõdetakse horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi katsenurka.

Sõidukit katsetatakse järgmistes tingimustes:

| a) | maksimaalne tootja määratud reguleeritava horisontaalse kalde nurk (vasakule ja paremale); |
| --- | --- |

a)

maksimaalne tootja määratud reguleeritava horisontaalse kalde nurk (vasakule ja paremale);

| b) | pool tootja määratud maksimaalsest reguleeritavast horisontaalse kalde nurgast (vasakule ja paremale). |
| --- | --- |

b)

pool tootja määratud maksimaalsest reguleeritavast horisontaalse kalde nurgast (vasakule ja paremale).

Kui katsesõiduk on tagasi punktis 5.4 kirjeldatud asendis, peab horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi katsenurk kiiresti tagasi nulli jõudma.

Roolikangi võib fikseerida keskasendisse, et see sõiduki kallutamisel ei liiguks.

Horisontaalse kalde reguleerimissüsteem käivitatakse katse jaoks süsteemi signaaligeneraatori abil.

Süsteem vastab punktis 6.2.5.5 esitatud nõuetele, kui kõik mõõdetud horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi katsenurgad on üle nulli. Tootja võib seda näidata, kasutades muid tüübikinnituse andmise eest vastutava asutuse lubatud vahendeid.

6.2.5.7.   Kurvivalgustuse saamiseks võib lisavalgusallikat või valgusallikaid või täiendavat valgustusseadet või valgustusseadmeid kasutada ainult koos lihtlähitulega. Kurvivalgustusest tulenev valgusvihk ei tohi ületada tasapinda, mis on maapinnaga paralleelne ja sisaldab selle esilaterna nulltelge, mis kiirgab lihtlähituld kõigi kaldenurkade jaoks vastavalt tootja antud juhistele seadme tüübi kinnitamisel eeskirja nr 113 alusel.

6.2.5.8.   Punkti 6.2.5.7 nõuet katsetatakse järgmiselt:

katsesõiduk seadistatakse vastavalt punktile 5.4.

Kurvivalgustuse sisselülitamisel mõõdetakse kaldenurkade suurusi sõiduki mõlemal küljel kõikides tingimustes. Mõõdetavad kaldenurgad täpsustab tootja seadme tüübi kinnitamisel vastavalt eeskirjale nr 113.

Roolikangi võib fikseerida keskasendisse, et see sõiduki kallutamisel ei liiguks.

Katse ajal võib kurvivalgustust sisse lülitada tootja poolt ettenähtud signaaligeneraatori abil.

Süsteem vastab punktis 6.2.5.7 esitatud nõuetele, kui kõik mõõdetud kaldenurga suurused on mõlemal sõidukiküljel suuremad või võrdsed vähimate kaldenurkadega, mis on esitatud seadme jaoks eeskirja nr 113 kohase tüübikinnituse saamiseks esitatud teatise vormil.

Tootja võib näidata vastavust punkti 6.2.5.7 nõuetele, kasutades muid tüübikinnituse andmise eest vastutava asutuse lubatud vahendeid.

6.2.6.   Elektriühendused

Lähitule(de)le ümberlülitamisel peab lülitusseade välja lülitama samaaegselt kõik kaugtulelaternad.

Lähitulelaternad, mille valgusallikas on kinnitatud vastavalt eeskirjale nr 99, peavad kaugtulede sisselülitamisel põlema jääma.

6.2.6.1.   Kurvivalgustuse saamiseks kasutatav lisavalgusallikas või valgusallikad või täiendav valgustusseade või valgustusseadmed peavad olema ühendatud nii, et neid ei saaks sisse lülitada ilma lihtlähitulelaternat sisse lülitamata.

Sõiduki kummalgi küljel asuvat kurvivalgustuse saamiseks kasutatavat lisavalgusallikat või valgusallikaid või täiendavat valgustusseadet või valgustusseadmeid võib automaatselt sisse lülitada ainult siis, kui kaldenurga või kaldenurkade suurus on suurem või võrdne vähimate kaldenurkadega, mis on esitatud seadme jaoks eeskirja nr 113 kohase tüübikinnituse saamiseks esitatud teatise vormil.

Lisavalgusallikat või valgusallikaid või täiendavat valgustusseadet või seadmeid ei lülitata sisse, kui kaldenurk on alla 3 kraadi.

Lisavalgusallikas või valgusallikad või täiendav valgustusseade või valgustusseadmed lülitatakse välja, kui kaldenurga või kaldenurkade suurus on suurem või võrdne vähimate kaldenurkadega, mis on esitatud seadme jaoks eeskirja nr 113 kohase tüübikinnituse saamiseks esitatud teatise vormil.

6.2.7.   Märgulambid

6.2.7.1.   Sisselülitatuse märguanne.

Mittekohustuslik roheline mittevilkuv signaallamp.

6.2.7.2.   Horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi rikke märguanne.

Kohustuslik vilkuv merevaikkollane signaallamp, mida võib kombineerida punktis 6.2.8.2 osutatud märgulambiga. Tuli käivitub horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi signaali rikete puhul ning vilgub, kuni rike on kõrvaldatud.

6.2.7.3.   Kontrollsüsteemi rikke korral lülituvad kurvivalgustuse saamiseks kasutatav lisavalgusallikas või valgusallikad või täiendav valgustusseade või valgustusseadmed automaatselt VÄLJA.

6.2.8.   Muud nõuded

Lähitulelaterna horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi rikke korral peab olema võimalik ilma spetsiaalsete tööriistadeta:

| a) | horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi välja lülitada, kuni see on lähtestatud vastavalt tootja juhistele, ja |
| --- | --- |

a)

horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi välja lülitada, kuni see on lähtestatud vastavalt tootja juhistele, ja

| b) | ümber seadistada lähituld nii, et selle horisontaalne ja vertikaalne suund oleks samasugune kui horisontaalse kalde reguleerimissüsteemita esilaternal. |
| --- | --- |

b)

ümber seadistada lähituld nii, et selle horisontaalne ja vertikaalne suund oleks samasugune kui horisontaalse kalde reguleerimissüsteemita esilaternal.

Tootja peab esitama horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi lähtestamise kohta üksikasjaliku kirjelduse.

Alternatiivina võib tootja paigaldada automaatsüsteemi, mis täidab kas mõlemad eespool nimetatud ülesanded või lähtestab horisontaalse kalde reguleerimissüsteemi. Sel juhul peab tootja katselaborile esitama automaatse süsteemi kirjelduse ning kuni ühtlustatud nõuete väljatöötamiseni näitama, kuidas kontrollida, kas automaatne süsteem toimib vastavalt kirjeldusele.

6.3.   SUUNATULELATERN

6.3.1.   Arv

Kaks külje kohta.

6.3.2.   Paigaldamine

Kaks eesmist suunatulelaternat (eeskirjas nr 6 määratletud kategooria 1 või eeskirjas nr 50 määratletud kategooria 11).

Kaks tagumist suunatulelaternat (eeskirjas nr 6 määratletud kategooria 2 või eeskirjas nr 50 määratletud kategooria 12).

6.3.3.   Asend

| 6.3.3.1. | Laius: eesmiste suunatulelaternate kohta kehtivad samaaegselt järgmised nõuded:






  a) | minimaalne kaugus valgusavade vahel peab olema 240 mm; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1.

Laius: eesmiste suunatulelaternate kohta kehtivad samaaegselt järgmised nõuded:

a)

minimaalne kaugus valgusavade vahel peab olema 240 mm;

| b) | eesmised suunatulelaternad peavad asuma väljaspool vertikaalseid pikitasapindu, mis puutuvad kokku kaugtulelaterna(te) ja/või lihtlähitulelaterna(te) valgusavade välisservadega; |
| --- | --- |

b)

eesmised suunatulelaternad peavad asuma väljaspool vertikaalseid pikitasapindu, mis puutuvad kokku kaugtulelaterna(te) ja/või lihtlähitulelaterna(te) valgusavade välisservadega;

| c) | minimaalne kaugus suunatulelaternate ja lähimate lihtlähitulelaternate valgusavade vahel peab olema järgmine:






  minimaalne suunatulelaterna valgustugevus (cd) | minimaalne kaugus (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

c)

minimaalne kaugus suunatulelaternate ja lähimate lihtlähitulelaternate valgusavade vahel peab olema järgmine:

minimaalne suunatulelaterna valgustugevus (cd)

minimaalne kaugus (mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

Kaugus tagumiste suunatulelaternate valgusavade siseservade vahel peab olema vähemalt 180 mm, eeldusel et punktis 2.11 esitatud nõudeid kohaldatakse ka numbrimärgi paigaldamisel;

| 6.3.3.2. | kõrgus: mitte vähem kui 350 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.3.3.2.

kõrgus: mitte vähem kui 350 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast;

| 6.3.3.3. | pikkus: ettepoole ei tohi kaugus sõiduki kõige tagapoolsemat piirjoont tähistava püsttasapinna ja tagumiste suunatulelaternate nullkeskme vahel olla üle 300 mm. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

pikkus: ettepoole ei tohi kaugus sõiduki kõige tagapoolsemat piirjoont tähistava püsttasapinna ja tagumiste suunatulelaternate nullkeskme vahel olla üle 300 mm.

6.3.4.   Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurgad: 20° sissepoole ja 80° väljapoole.

Vertikaalnurgad: 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.3.5.   Reguleeritus

Eesmised suunatulelaternad võivad liikuda olenevalt pöördenurgast.

6.3.6.   Elektriühendused

Suunatulelaternad lülituvad sisse muudest laternatest sõltumatult. Kõik sõiduki ühel küljel asuvad suunatulelaternad peavad olema sisse- ja väljalülitatavad ühe lülitusseadise abil.

6.3.7.   Ei tohi olla vastastikku ühendatud muude laternatega, v.a merevaikkollane eesmine ääretulelatern.

6.3.8.   Töökorras oleku märguanne

Kohustuslik. See võib olla optiline või helisignaal või mõlemad. Optiline märguanne peab olema vilkuv roheline lamp (rohelised lambid), mis peab (peavad) välja lülituma või vilkumissagedust märgatavalt muutma mis tahes suunatulelaterna talitlushäire puhul.

6.3.9.   Muud nõuded

Allpool loetletud karakteristikute mõõtmisel ei tohi vooluallikas varustada elektriga muid kui mootori ja valgustusseadmete töötamiseks vajalikke vooluahelaid. Kõikide sõidukite puhul:

| 6.3.9.1. | peab tulede vilkumissagedus olema 90 ± 30 korda minutis; |
| --- | --- |

6.3.9.1.

peab tulede vilkumissagedus olema 90 ± 30 korda minutis;

| 6.3.9.2. | sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled võivad vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi; |
| --- | --- |

6.3.9.2.

sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled võivad vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi;

| 6.3.9.3. | tuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaali lülitusseadise kasutamist. |
| --- | --- |

6.3.9.3.

tuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaali lülitusseadise kasutamist.

| 6.3.9.4. | Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, v.a lühis, peab teine või peavad teised sama suunda näitavad laternad edasi vilkuma või põlema jääma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda. |
| --- | --- |

6.3.9.4.

Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, v.a lühis, peab teine või peavad teised sama suunda näitavad laternad edasi vilkuma või põlema jääma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda.

6.4.   PIDURITULELATERN

6.4.1.   Arv

Üks või kaks.

6.4.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.4.3.   Asend

| 6.4.3.1. | kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 1 500 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.4.3.1.

kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 1 500 mm maapinnast;

| 6.4.3.2. | pikkus: sõiduki taga. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

pikkus: sõiduki taga.

6.4.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:
  45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari puhul. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:

45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari puhul.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.4.5.   Reguleeritus

Sõidukist tahapoole.

6.4.6.   Elektriühendused

Peavad süttima iga kord sõidupiduri rakendamisel.

6.4.7.   Märgulamp

Mittekohustuslik; olemasolu korral koosneb see märgulamp mittevilkuvast hoiatuslambist, mis süttib piduritulelaternate tõrke korral.

6.4.8.   Muud nõuded

Puuduvad.

6.5.   TAGUMISE REGISTREERIMISMÄRGI VALGUSTUSSEADE

6.5.1.   Arv

Üks, mis on heaks kiidetud kui kategooria 2 seade vastavalt eeskirjale nr 50. Latern võib koosneda mitmest optilisest elemendist, mis on ette nähtud registreerimismärgi asukoha valgustamiseks.

| 6.5.2. | Paigaldamine | Latern peab valgustama registreerimismärgi asukohta. |
| --- | --- | --- |
| 6.5.3. | Asend |
| 6.5.3.1. | laius: |
| 6.5.3.2. | kõrgus: |
| 6.5.3.3. | pikkus: |
| 6.5.4. | Geomeetriline nähtavus |
| 6.5.5. | Reguleeritus |

6.5.2.

Paigaldamine

Latern peab valgustama registreerimismärgi asukohta.

6.5.3.

Asend

6.5.3.1.

laius:

6.5.3.2.

kõrgus:

6.5.3.3.

pikkus:

6.5.4.

Geomeetriline nähtavus

6.5.5.

Reguleeritus

6.5.6.   Märgulamp

Ei ole kohustuslik: selle funktsiooni täidab ääretulelaternale ettenähtud märgulamp.

6.5.7.   Muud nõuded

Kui numbritulelatern on kombineeritud tagumise ääretulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud piduritulelaternaga või udutulelaternaga, siis võib numbritulelaterna fotomeetrilisi omadusi piduritulelaterna või tagumise udutulelaterna töötamise ajal muuta.

6.6.   EESMINE ÄÄRETULELATERN

6.6.1.   Arv

| Üks või kaks | valge värvuse korral |
| --- | --- |
| või | |
| kaks (üks külje kohta) | merevaikkollase värvuse korral |

Üks või kaks

valge värvuse korral

või

kaks (üks külje kohta)

merevaikkollase värvuse korral

6.6.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.6.3.   Asend

| 6.6.3.1. | Laius: | üks sõltumatu eesmine ääretulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab eesmise ääretulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; |
| --- | --- | --- |

6.6.3.1.

Laius:

üks sõltumatu eesmine ääretulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab eesmise ääretulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

| | teise esilaternaga vastastikku ühendatud eesmine ääretulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on lisaks varustatud eesmise laternaga, mis asetseb teise eesmise ääretulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

teise esilaternaga vastastikku ühendatud eesmine ääretulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on lisaks varustatud eesmise laternaga, mis asetseb teise eesmise ääretulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

Kaks eesmist ääretulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

| 6.6.3.2. | kõrgus: mitte vähem kui 350 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.6.3.2.

kõrgus: mitte vähem kui 350 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast;

| 6.6.3.3. | pikkus: sõiduki ees. |
| --- | --- |

6.6.3.3.

pikkus: sõiduki ees.

6.6.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 80 kraadi vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:
  horisontaalnurk võib olla 80 kraadi väljapoole ja 20 kraadi sissepoole iga laternapaari kohta. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15 kraadi horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

80 kraadi vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:

horisontaalnurk võib olla 80 kraadi väljapoole ja 20 kraadi sissepoole iga laternapaari kohta.

Vertikaalnurk

:

15 kraadi horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.6.5.   Reguleeritus

Ettepoole. Latern või laternad võivad olla liikuvad olenevalt pöördenurgast.

6.6.6.   Sisselülitatuse märguanne

Kohustuslik. Roheline mittevilkuv signaallamp. Seda märgulampi ei ole vaja, kui armatuurlaua valgustuse saab sisse/välja lülitada vaid samaaegselt ääretulelaterna(te)ga.

6.6.7.   Muud nõuded

Kui eesmine ääretulelatern on vastastikku ühendatud eesmise suunatulelaternaga, peab elektriühendus olema selline, et suunatulelaternaga samal küljel asuv ääretulelatern lülitub välja, kui suunatulelatern vilgub.

6.7.   TAGUMINE ÄÄRETULELATERN

6.7.1.   Arv

Üks või kaks.

6.7.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.7.3.   Asend

| 6.7.3.1. | kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 1 500 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.7.3.1.

kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 1 500 mm maapinnast;

| 6.7.3.2. | pikkus: sõiduki taga. |
| --- | --- |

6.7.3.2.

pikkus: sõiduki taga.

6.7.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 80° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:
  horisontaalnurk võib olla 80° väljapoole ja 45° sissepoole iga laternapaari kohta. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

80° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:

horisontaalnurk võib olla 80° väljapoole ja 45° sissepoole iga laternapaari kohta.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.7.5.   Reguleeritus

Tahapoole.

6.7.6.   Sisselülitatuse märguanne

Ei ole kohustuslik: selle funktsiooni täidab eesmisele ääretulelaternale ettenähtud märgulamp.

6.7.7.   Muud nõuded

Kui tagumine ääretulelatern on vastastikku ühendatud suunatulelaternaga, peab tagumise ääretulelaterna elektriühendus sõiduki vastaval küljel või selle vastastikku ühendatud seadme osa võimaldama seda, et see on välja lülitatud kogu suunatulelaterna töötsükli (nii SEES kui VÄLJAS tsükliosa) jooksul.

6.8.   TAGUMINE HELKUR, MITTEKOLMNURKNE

6.8.1.   Arv

Üks või kaks.

6.8.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.8.3.   Asend

kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 900 mm maapinnast.

6.8.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 30° vasakule ja paremale, kui on ainult üks helkur;
  30° väljapoole ja 10° sissepoole iga helkuripaari puhul. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

30° vasakule ja paremale, kui on ainult üks helkur;

30° väljapoole ja 10° sissepoole iga helkuripaari puhul.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.8.5.   Reguleeritus

Tahapoole.

6.9.   SÕIDUKI OHUTULED

6.9.1.   Signaali edastab suunatulelaternate samaaegne töö vastavalt punkti 6.3 nõuetele.

6.9.2.   Elektriühendused

Signaal aktiveeritakse eraldi lülitusseadise abil, mis võimaldab kõik suunatulelaternad varustada elektriga samaaegselt.

6.9.3.   Sisselülitatuse märguanne

Kohustuslik. Vilkuv punane signaallamp või eraldi märgulampide puhul punktis 6.3.8 ettenähtud märgulampide samaaegne talitlus.

6.9.4.   Muud nõuded

90 ± 30 korda minutis vilkuv tuli.

Tuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaali lülitusseadise kasutamist.

6.10.   EESMINE UDUTULELATERN

6.10.1.   Arv

Üks või kaks.

6.10.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.10.3.   Asend

| 6.10.3.1. | laius: üksiklaterna nullkese peab olema sõiduki keskpikitasapinnal või sellele tasandile lähima valgusava serval, keskpikitasapinnast mitte kaugemal kui 250 mm; |
| --- | --- |

6.10.3.1.

laius: üksiklaterna nullkese peab olema sõiduki keskpikitasapinnal või sellele tasandile lähima valgusava serval, keskpikitasapinnast mitte kaugemal kui 250 mm;

| 6.10.3.2. | kõrgus: vähemalt 250 mm maapinnast. Ükski valgusava punkt ei ole kõrgemal kui kõige kõrgem lähitulelaterna valgusava punkt; |
| --- | --- |

6.10.3.2.

kõrgus: vähemalt 250 mm maapinnast. Ükski valgusava punkt ei ole kõrgemal kui kõige kõrgem lähitulelaterna valgusava punkt;

| 6.10.3.3. | pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu otse ega kaudselt ebamugavusi. |
| --- | --- |

6.10.3.3.

pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu otse ega kaudselt ebamugavusi.

6.10.4.   Geomeetriline nähtavus

Määratletakse nurkade α ja β abil punkti 2.11 kohaselt:

| α | = | 5° ülespoole ja allapoole; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° vasakule ja paremale üksiklaterna jaoks, välja arvatud keskpunkti suhtes nihkes valgusti jaoks, mille puhul on sisenurk β = 10°; |
| β | = | 45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari puhul. |

α

=

5° ülespoole ja allapoole;

β

=

45° vasakule ja paremale üksiklaterna jaoks, välja arvatud keskpunkti suhtes nihkes valgusti jaoks, mille puhul on sisenurk β = 10°;

β

=

45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari puhul.

6.10.5.   Reguleeritus

Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.10.6.   Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu esilaternaga.

6.10.7.   Sisselülitatuse märguanne

Mittekohustuslik roheline mittevilkuv signaallamp.

6.10.8.   Muud nõuded

Puuduvad.

6.10.9.   Elektriühendused

Udutulelaternaid peab olema võimalik sisse/välja lülitada kaug- ja/või lähitulelaternatest sõltumatult.

6.11.   TAGUMINE UDUTULELATERN

6.11.1.   Arv

Üks või kaks.

6.11.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.11.3.   Asend

| 6.11.3.1. | kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 900 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.11.3.1.

kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 900 mm maapinnast;

| 6.11.3.2. | pikkus: sõiduki taga; |
| --- | --- |

6.11.3.2.

pikkus: sõiduki taga;

| 6.11.3.3. | tagumise udutulelaterna valgusava ja piduritulelaterna valgusava vaheline kaugus ei tohi olla väiksem kui 100 mm. |
| --- | --- |

6.11.3.3.

tagumise udutulelaterna valgusava ja piduritulelaterna valgusava vaheline kaugus ei tohi olla väiksem kui 100 mm.

6.11.4.   Geomeetriline nähtavus

Määratletakse nurkade α ja β abil punkti 2.11 kohaselt:

| α | = | 5° ülespoole ja allapoole; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 25° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern;
  25° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari puhul. |

α

=

5° ülespoole ja allapoole;

β

=

25° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern;

25° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari puhul.

6.11.5.   Reguleeritus

Tahapoole.

6.11.6.   Elektriühendused

Need peavad olema sellised, et tagumine udutuli süttib ainult juhul, kui sisse on lülitatud vähemalt üks järgmistest laternatest: kaugtulelatern, lähitulelatern, eesmine udutulelatern.

Eesmise udutulelaterna olemasolu korral peab olema võimalik tagumist udutulelaternat välja lülitada eesmisest udutulest sõltumatult.

Tagumine udutulelatern või -laternad võivad edasi töötada, kuni ääretulelaternad on välja lülitatud ning jäävad välja lülitatuks kuni juhipoolse sisselülitamiseni.

6.11.7.   Sisselülitatuse märguanne

Kohustuslik. Merevaikkollane mittevilkuv signaallamp.

6.11.8.   Muud nõuded

Puuduvad.

6.12.   KÜLGMINE HELKUR, MITTEKOLMNURKNE

6.12.1.   Arv külje kohta

Üks või kaks.

6.12.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.12.3.   Asend

| 6.12.3.1. | Sõiduki küljel; |
| --- | --- |

6.12.3.1.

Sõiduki küljel;

| 6.12.3.2. | kõrgus: mitte vähem kui 300 mm ja mitte rohkem kui 900 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.12.3.2.

kõrgus: mitte vähem kui 300 mm ja mitte rohkem kui 900 mm maapinnast;

| 6.12.3.3. | pikkus: peaks olema selline, et tavalistes tingimustes ei saaks sõidukijuhi või sõitjate riietus seadet varjata. |
| --- | --- |

6.12.3.3.

pikkus: peaks olema selline, et tavalistes tingimustes ei saaks sõidukijuhi või sõitjate riietus seadet varjata.

6.12.4.   Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurgad β = 30° ette ja taha

Vertikaalnurgad α = 15° horisontaaltasapinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini helkuri puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.12.5.   Reguleeritus

Helkurite nullteljed peavad asetsema risti sõiduki keskpikitasapinnaga ning olema suunatud väljapoole. Eesmised küljehelkurid võivad liikuda olenevalt pöördenurgast.

6.13.   PÄEVATULELATERN

6.13.1.   Olemasolu

Ei ole kohustuslik mootorrataste puhul.

6.13.2.   Arv

Üks või kaks eeskirja nr 87 kohaselt tüübikinnituse saanud laternat.

6.13.3.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.13.4.   Asend

6.13.4.1.   Laius:

| 6.13.4.1.1. | Sõltumatu päevatulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab päevatulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis ei tohi valgusava serv paikneda sõiduki keskpikitasapinnast kaugemal kui 250 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.1.1.

Sõltumatu päevatulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab päevatulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis ei tohi valgusava serv paikneda sõiduki keskpikitasapinnast kaugemal kui 250 mm.

| 6.13.4.1.2. | Päevatulelatern, mis on vastastikku ühendatud teise esilaternaga (kaugtulelaterna või eesmise ääretulelaternaga), peab olema paigaldatud nii, et selle valgusava kaugus sõiduki keskpikitasapinnast ei ole rohkem kui 250 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.1.2.

Päevatulelatern, mis on vastastikku ühendatud teise esilaternaga (kaugtulelaterna või eesmise ääretulelaternaga), peab olema paigaldatud nii, et selle valgusava kaugus sõiduki keskpikitasapinnast ei ole rohkem kui 250 mm.

| 6.13.4.1.3. | Kaks päevatulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise eesmise laternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkese paikneb sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

6.13.4.1.3.

Kaks päevatulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise eesmise laternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkese paikneb sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

| 6.13.4.1.4. | Kahe päevatulelaterna valgusavade vahekaugus ei tohi ületada 420 mm. |
| --- | --- |

6.13.4.1.4.

Kahe päevatulelaterna valgusavade vahekaugus ei tohi ületada 420 mm.

| 6.13.4.1.5. | Päevatulelaternate suhtes ei kohaldata maksimaalse vahekauguse nõuet, kui laternad






  a) | on teise esilaternaga grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud või |
| --- | --- | --- |

6.13.4.1.5.

Päevatulelaternate suhtes ei kohaldata maksimaalse vahekauguse nõuet, kui laternad

a)

on teise esilaternaga grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud või

| b) | on sõiduki keskpikitasapinnaga ortogonaalselt asetseva mootorratta esikontuuri projektsioonis; |
| --- | --- |

b)

on sõiduki keskpikitasapinnaga ortogonaalselt asetseva mootorratta esikontuuri projektsioonis;

6.13.4.2.   kõrgus:

mitte vähem kui 250 mm, kuid mitte rohkem kui 1 500 mm maapinnast;

6.13.4.3.   pikkus:

sõiduki ees.

6.13.5.   Geomeetriline nähtavus

Horisontaalne: 20° väljapoole ja 10° sissepoole.

Vertikaalne: 10° ülespoole ja 10° allapoole.

6.13.6.   Reguleeritus

Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.13.7.   Elektriühendused

6.13.7.1.   Kui esituled sisse lülitatakse, peab päevatulelatern automaatselt välja lülituma, välja arvatud juhul, kui esituled annavad vahelduvaid lühiajalisi valgussignaale.

Kui päevatulelatern või päevatulelaternad on SISSE lülitatud, lülitub tagumine ääretulelatern SISSE. Kui päevatulelatern või päevatulelaternad on SISSE lülitatud, võib eesmine ääretulelatern või ääretulelaternad ja tagumise numbrimärgi valgustusseade olla eraldi ja koos sisse lülitatud.

6.13.7.2.   Kui eesmise suunatulelaterna ja päevatulelaterna vahekaugus on võrdne või väiksem kui 40 mm, võivad vastava sõidukil külje päevatulelaterna elektriühendused olla järgnevad:

| a) | latern on VÄLJA lülitatud või |
| --- | --- |

a)

latern on VÄLJA lülitatud või

| b) | selle valgustugevus on vähendatud kogu eesmiste suunatulelaternate töötsükli (nii SEES kui VÄLJAS tsükliosa) jooksul. |
| --- | --- |

b)

selle valgustugevus on vähendatud kogu eesmiste suunatulelaternate töötsükli (nii SEES kui VÄLJAS tsükliosa) jooksul.

6.13.7.3.   Kui suunatulelatern on vastastikku ühendatud päevatulelaternaga, peab vastaval sõiduki küljel asetsev päevatulelamp olema välja lülitatud kogu suunatulelaterna töötsükli (nii SEES kui VÄLJAS tsükliosa) jooksul.

6.13.8.   Märgulamp

Roheline sisselülitatuse märgulamp, ei ole kohustuslik.

6.13.9.   Muud nõuded

Päevatulelaterna sümbolit standardis „ISO 2575:2004 – Maanteesõidukid. Juhtseadiste, näidikute ja märgutulede tähised”, võib kasutada sõidukijuhi teavitamiseks sellest, et päevatulelatern on sisse lülitatud.

7.   SÕIDUKITÜÜBI VÕI SELLE VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMETE MUUTMINE

| 7.1. | Kõigist sõidukitüübi või selle valgustus- ja valgussignaalseadmete või eespool punktis 3.2.2 osutatud loetelu muudatustest tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust. Seejärel võib asutus kas:






  7.1.1. | võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole ebasoovitavat mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Kõigist sõidukitüübi või selle valgustus- ja valgussignaalseadmete või eespool punktis 3.2.2 osutatud loetelu muudatustest tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust. Seejärel võib asutus kas:

7.1.1.

võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole ebasoovitavat mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele või

| 7.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 7.2. | Teade muudatusi käsitleva tüübikinnituse laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Teade muudatusi käsitleva tüübikinnituse laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 ettenähtud korras.

| 7.3. | Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

8.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. lisaga (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ja see peab vastama järgmistele nõuetele:

| 8.1. | käesoleva eeskirja alusel heaks kiidetud mootorrattad peavad olema valmistatud nii, et need vastaksid punkti 5 ja 6 nõuete kohaselt kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

8.1.

käesoleva eeskirja alusel heaks kiidetud mootorrattad peavad olema valmistatud nii, et need vastaksid punkti 5 ja 6 nõuete kohaselt kinnitatud tüübile.

| 8.2. | Tuleb tagada käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud toodangu miinimumnõuetele vastavuse kontrollimise kord. |
| --- | --- |

8.2.

Tuleb tagada käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud toodangu miinimumnõuetele vastavuse kontrollimise kord.

| 8.3. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid. Kontrolle korraldatakse tavaliselt kord aastas. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid. Kontrolle korraldatakse tavaliselt kord aastas.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõue ei ole täidetud või kui sõiduk ei ole edukalt läbinud punktis 8 sätestatud kontrollimisi. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõue ei ole täidetud või kui sõiduk ei ole edukalt läbinud punktis 8 sätestatud kontrollimisi.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teavitab ta sellest kohe teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teavitab ta sellest kohe teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamisel teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

11.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 11.1. | Alates 01-seeria muudatuste 10. täienduse ametliku jõustumise kuupäevast ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 10. täiendusega. |
| --- | --- |

11.1.

Alates 01-seeria muudatuste 10. täienduse ametliku jõustumise kuupäevast ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 10. täiendusega.

| 11.2. | Pärast 60 kuu möödumist punkti 11.1 jõustumisest annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi vaid juhul, kui kinnitatava sõidukitüübi valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis vastab käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 10. täienduse nõuetele. |
| --- | --- |

11.2.

Pärast 60 kuu möödumist punkti 11.1 jõustumisest annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi vaid juhul, kui kinnitatava sõidukitüübi valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis vastab käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 10. täienduse nõuetele.

| 11.3. | Käesoleva eeskirja alusel enne punktis 11.2 nimetatud kuupäeva antud tüübikinnitused jäävad jõusse. Kui sõidukid registreeriti esmakordselt rohkem kui 84 kuud pärast eespool punktis 11.1 nimetatud jõustumiskuupäeva, võivad eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis ei vasta käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 10. täiendusele. |
| --- | --- |

11.3.

Käesoleva eeskirja alusel enne punktis 11.2 nimetatud kuupäeva antud tüübikinnitused jäävad jõusse. Kui sõidukid registreeriti esmakordselt rohkem kui 84 kuud pärast eespool punktis 11.1 nimetatud jõustumiskuupäeva, võivad eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis ei vasta käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste 10. täiendusele.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE TEOSTAMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas, (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, nagu viimati muudetud 4. muudatusega).

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(3)  Seda toimingut võib käsitsi, st ilma tööriistadeta läbi viia kuni 60 kuud pärast 01-seeria muudatuste lisa nr 10 jõustumist. Sel juhul peab tootja sõiduki kasutusjuhendis esitama juhised tulede kõrguse käsitsi seadistamise kohta.

---

1. LISA

TEATIS

(maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image

Mootorrattale kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduk on valgustus- ja valgussignaalseadmetega seoses saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 53 kohaselt, nagu seda on muudetud 01-seeria muudatustega. Tüübikinnitusnumber tähistab tüübikinnitust, mis on antud eeskirja nr 53 nõuete kohaselt.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Image

Mootorrattale kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjakohane sõiduk on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjadele nr 53 ja nr 78 (1). Tüübikinnitusnumber näitab, et vastavate tüübikinnituste andmisel hõlmas eeskiri nr 53 01-seeria muudatusi ja eeskiri nr 78 02-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

3. LISA

LATERNA VALGUSAVAD, NULLTELG JA NULLKESE NING GEOMEETRILISE NÄHTAVUSE NURGAD

Image

VALGUSAVA VÕRRELDUNA VALGUST KIIRGAVA PINNAGA

(vt käesoleva eeskirja punktid 2.9 ja 2.8)

SKEEM A

Image

| | Valgusava | Valgust kiirgav pind |
| --- | --- | --- |
| Servad on | a ja b | c ja d |

Valgusava

Valgust kiirgav pind

Servad on

a ja b

c ja d

SKEEM B

Image

| | Valgusava | Valgust kiirgav pind |
| --- | --- | --- |
| Servad on | a ja b | c ja d |

Valgusava

Valgust kiirgav pind

Servad on

a ja b

c ja d

---

4. LISA

PUNASTE TULEDE NÄHTAVUS EEST JA VALGETE TULEDE NÄHTAVUS TAGANT

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.9)

Joonis 1

Punase tule nähtavus eest

Image

Joonis 2

Valge tule nähtavus tagant

Image

---

5. LISA

TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

1.   KATSED

1.1.   Laternate asetus

Käesoleva eeskirja punktis 6 määratletud laternate asendit kontrollitakse vastavalt käesoleva eeskirja punktis 5 sätestatud üldnõuetele. Kauguste mõõdetud väärtused peavad vastama iga laterna suhtes ettenähtud erinõuetele.

1.2.   Laternate nähtavus

1.2.1.   Geomeetrilise nähtavuse nurki tuleb kontrollida vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.11. Nurkade mõõdetud väärtused peavad vastama iga laterna suhtes ettenähtud erinõuetele, kuid nurkade piirväärtuste puhul on lubatud hälve ± 3°, mis on lubatud valgussignaalseadmete paigaldamisel punkti 5.3 kohaselt.

1.2.2.   Punase tule nähtavust eest ja valge tule nähtavust tagant kontrollitakse käesoleva eeskirja punkti 5.9 kohaselt.

1.3.   Lähitulelaternate reguleerimine suunaga ette

1.3.1.   Allasuunatud algkalle

(Lähitulelaterna ahenduse allasuunatud algkallet kontrollitakse vastavalt punktis 6.2.5 esitatud nõuetele).

1.4.   Elektriühendused ja märgulambid

Elektriühendusi tuleb kontrollida kõikide mootorratta elektrisüsteemist elektrienergiat saavate laternate sisselülitamise teel.

Laternad ja märgulambid peavad töötama käesoleva eeskirja punktides 5.10–5.12 sätestatud nõuete ja iga laterna suhtes kohaldatavate erinõuete kohaselt.

1.5.   Valguse intensiivsus

1.5.1.   Kaugtulelaternad

Kaugtulelaterna või -laternate suurim valgustugevus peab vastama käesoleva eeskirja punktis 6.1.9 esitatud nõudele.

1.6.   Laternate arvu, värvuse, järjestuse ja vajaduse korral laternate kategooria kontrollimiseks kasutatakse laternate ja nende märgistuse visuaalset vaatlust. Need peavad vastama punktis 5.13 sätestatud nõuetele ja iga laterna suhtes kohaldatavatele erinõuetele.

---

6. LISA

SELGITUSED HORISONTAALKALDE, KALDENURGA SUURUSE JA „δ” NURGA KOHTA

Joonis 3

Image

---

| 18.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/88

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 74 – Kategooria L1 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 6. täiendus – jõustumiskuupäev: 22. juuli 2009

01-seeria muudatuste 7. täiendus – jõustumiskuupäev: 18. november 2012

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Erinõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukite registreerimine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sõiduki tüübikinnituse muutmine ja laiendamine seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

13.

LISAD

| 1. lisa. | Teatis sõidukitüübile (mopeedile) tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta seoses sõidukile (mopeedile) valgustus- ja valgustussignaalseadmete paigaldamisega vastavalt eeskirjale nr 74 |
| --- | --- |

1. lisa.

| 2. lisa. | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2. lisa.

| 3. lisa. | Laterna valgusavad, nulltelg ja nullkese ning geomeetrilise nähtavuse nurgad |
| --- | --- |

3. lisa.

| 4. lisa. | Punaste tulede nähtavus eest ja valgete tulede nähtavus tagant |
| --- | --- |

4. lisa.

| 5. lisa. | Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine |
| --- | --- |

5. lisa.

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L1-kategooria (1) sõidukite suhtes seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 2.1. | „sõiduki tüübikinnitus” – sõiduki tüübikinnitus seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete arvu ja paigaldusviisiga; |
| --- | --- |

2.1.

„sõiduki tüübikinnitus” – sõiduki tüübikinnitus seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete arvu ja paigaldusviisiga;

| 2.2. | „sõidukitüüp” – mootorsõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste aspektide poolest nagu:






  2.2.1. | sõiduki mõõtmed ja väliskuju; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„sõidukitüüp” – mootorsõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste aspektide poolest nagu:

2.2.1.

sõiduki mõõtmed ja väliskuju;

| 2.2.2. | seadmete arv ja paigutus; |
| --- | --- |

2.2.2.

seadmete arv ja paigutus;

| 2.2.3. | samuti ei peeta „erinevat tüüpi sõidukiteks”:






  2.2.3.1. | sõidukeid, mis erinevad üksteisest punktide 2.2.1 ja 2.2.2 tähenduses, kuid mitte niivõrd, et see tooks kaasa muutusi kõnealusele sõidukitüübile ettenähtud laternate tüübis, arvus, asendis ja geomeetrilises nähtavuses; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

samuti ei peeta „erinevat tüüpi sõidukiteks”:

2.2.3.1.

sõidukeid, mis erinevad üksteisest punktide 2.2.1 ja 2.2.2 tähenduses, kuid mitte niivõrd, et see tooks kaasa muutusi kõnealusele sõidukitüübile ettenähtud laternate tüübis, arvus, asendis ja geomeetrilises nähtavuses;

| 2.2.3.2. | sõidukeid, millele on paigaldatud mõne 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskirja alusel heaks kiidetud laternad või sõiduki registreerimisriigis lubatud laternad või millele – juhul kui paigaldamine ei ole kohustuslik – ei ole neid paigaldatud; |
| --- | --- |

2.2.3.2.

sõidukeid, millele on paigaldatud mõne 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskirja alusel heaks kiidetud laternad või sõiduki registreerimisriigis lubatud laternad või millele – juhul kui paigaldamine ei ole kohustuslik – ei ole neid paigaldatud;

| 2.3. | „püsttasapind” – sõiduki keskpikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind; |
| --- | --- |

2.3.

„püsttasapind” – sõiduki keskpikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind;

| 2.4. | „tühimassiga sõiduk” – juhi, sõitjate ja koormuseta, kuid täis kütusepaagi ja tavapäraselt sõiduki varustusse kuuluva tööriistakomplektiga sõiduk; |
| --- | --- |

2.4.

„tühimassiga sõiduk” – juhi, sõitjate ja koormuseta, kuid täis kütusepaagi ja tavapäraselt sõiduki varustusse kuuluva tööriistakomplektiga sõiduk;

| 2.5. | „latern” – seade, mida kasutatakse tee valgustamiseks või valgussignaali andmiseks teistele liiklejatele. Laternate hulka loetakse ka numbritulelaternad ja helkurid;
  2.5.1.   „ekvivalentsed laternad”– ühesuguse funktsiooniga laternad, mis on tüübikinnituse saanud riigis, kus sõiduk on registreeritud; selliste laternate karakteristikud võivad erineda sõidukile tüübikinnituse ajal paigaldatud laternate karakteristikutest tingimusel, et laternad vastavad käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele;
  2.5.2.   „sõltumatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, eraldi valgusallikad ja eraldi korpused;
  2.5.3.   „grupeeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad ja valgusallikad, kuid ühine korpus;
  2.5.4.   „kombineeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, kuid ühine valgusallikas ja ühine korpus;
  2.5.5.   „vastastikku ühendatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusallikad või erinevatel tingimustel (näiteks, optilised, mehaanilised, elektrilised erinevused) töötav üks valgusallikas, täielikult või osaliselt ühised valgusavad ja ühine korpus;
  2.5.6.   „kaugtulelatern”– latern, mida kasutatakse selleks, et valgustada sõiduki ees olevat teeosa pikalt distantsilt;
  2.5.7.   „lähitulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks sõiduki ees, ilma et laterna ere tuli pimestaks vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid ega tekitaks nendele muid ebamugavusi;
  2.5.8.   „eesmine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks eestpoolt vaadatuna;
  2.5.9.   „helkur”– seade, mis valguse peegeldumise abil sõidukiga ühendamata valgusallikalt näitab sõiduki kohalolekut vaatlejale, kes asub valgusallika lähedal;
  käesoleva eeskirja kohaldamisel ei peeta valgustpeegeldavaid registreerimismärke helkuriteks;
  2.5.10.   „suunatulelatern”– latern, mida kasutatakse teiste liiklejate teavitamiseks sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda kas paremale või vasakule.
  Suunatulelaternat või -laternaid võib kasutada ka eeskirja nr 97 sätete kohaselt;
  2.5.11.   „piduritulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki taga olevate teiste liiklejate teavitamiseks sellest, et sõidukijuht kasutab sõidupidurit;
  2.5.12.   „tagumine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks tagantpoolt vaadatuna;
  2.5.13.   „tagumise registreerimismärgi valgustusseade”– seade, mida kasutatakse tagumise registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustamiseks; see võib koosneda mitmest optilisest elemendist; |
| --- | --- |

2.5.

„latern” – seade, mida kasutatakse tee valgustamiseks või valgussignaali andmiseks teistele liiklejatele. Laternate hulka loetakse ka numbritulelaternad ja helkurid;

2.5.1.   „ekvivalentsed laternad”– ühesuguse funktsiooniga laternad, mis on tüübikinnituse saanud riigis, kus sõiduk on registreeritud; selliste laternate karakteristikud võivad erineda sõidukile tüübikinnituse ajal paigaldatud laternate karakteristikutest tingimusel, et laternad vastavad käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele;

2.5.2.   „sõltumatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, eraldi valgusallikad ja eraldi korpused;

2.5.3.   „grupeeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad ja valgusallikad, kuid ühine korpus;

2.5.4.   „kombineeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, kuid ühine valgusallikas ja ühine korpus;

2.5.5.   „vastastikku ühendatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusallikad või erinevatel tingimustel (näiteks, optilised, mehaanilised, elektrilised erinevused) töötav üks valgusallikas, täielikult või osaliselt ühised valgusavad ja ühine korpus;

2.5.6.   „kaugtulelatern”– latern, mida kasutatakse selleks, et valgustada sõiduki ees olevat teeosa pikalt distantsilt;

2.5.7.   „lähitulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks sõiduki ees, ilma et laterna ere tuli pimestaks vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid ega tekitaks nendele muid ebamugavusi;

2.5.8.   „eesmine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks eestpoolt vaadatuna;

2.5.9.   „helkur”– seade, mis valguse peegeldumise abil sõidukiga ühendamata valgusallikalt näitab sõiduki kohalolekut vaatlejale, kes asub valgusallika lähedal;

käesoleva eeskirja kohaldamisel ei peeta valgustpeegeldavaid registreerimismärke helkuriteks;

2.5.10.   „suunatulelatern”– latern, mida kasutatakse teiste liiklejate teavitamiseks sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda kas paremale või vasakule.

Suunatulelaternat või -laternaid võib kasutada ka eeskirja nr 97 sätete kohaselt;

2.5.11.   „piduritulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki taga olevate teiste liiklejate teavitamiseks sellest, et sõidukijuht kasutab sõidupidurit;

2.5.12.   „tagumine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks tagantpoolt vaadatuna;

2.5.13.   „tagumise registreerimismärgi valgustusseade”– seade, mida kasutatakse tagumise registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustamiseks; see võib koosneda mitmest optilisest elemendist;

| 2.6. | valgustusseadme, valgussignaalseadme või helkuri „valgust kiirgav pind” – valgust läbilaskva materjali kogu välispind või selle osa, nagu selle on joonisel esitanud seadme tootja oma tüübikinnituse taotluses, vt 3. lisa; |
| --- | --- |

2.6.

valgustusseadme, valgussignaalseadme või helkuri „valgust kiirgav pind” – valgust läbilaskva materjali kogu välispind või selle osa, nagu selle on joonisel esitanud seadme tootja oma tüübikinnituse taotluses, vt 3. lisa;

| 2.7. | „valgusava” (vt 3. lisa);
  2.7.1.   „valgustusseadme valgusava” (vt punktid 2.5.6 ja 2.5.7)– peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon või ellipsoidpeegeldiga esilaterna puhul hajutiklaasi projektsioon püsttasapinnal. Kui valgustusseadmel puudub peegeldi, kohaldatakse punktis 2.7.2 esitatud määratlust. Kui laterna valgust kiirgav pind ulatub ainult osaliselt üle peegeldi täisava, siis võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon.
  Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone projektsiooniga laternaklaasidel. Teineteise suhtes reguleeritava peegeldi ja klaasi puhul tuleks kasutada seadeulatuse keskasendit;
  2.7.2.   „muu valgussignaalseadme kui helkuri valgusava” (vt punktid 2.5.8, 2.5.10, 2.5.11 ja 2.5.12)– laterna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti laterna nullteljega ning on kokkupuutes laterna välise valgust kiirgava pinnaga, ning mis piirneb kõnealusel tasandil paiknevate ekraanide servadega, millest igaüks laseb läbi ainult 98 % kogu valgustugevusest nulltelje suunas. Valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult horisontaalsete ja vertikaalsete servadega ekraane;
  2.7.3.   „helkuri valgusava” (vt punkt 2.5.9)– helkuri ortogonaalprojektsioon, mis asetseb nullteljega risti ning mis piirneb helkuri valgustpeegeldava pinna välisservadega kokkupuutuvate ja nullteljega paralleelsete pindadega. Helkuri valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult vertikaalseid ja horisontaalseid pindu; |
| --- | --- |

2.7.

„valgusava” (vt 3. lisa);

2.7.1.   „valgustusseadme valgusava” (vt punktid 2.5.6 ja 2.5.7)– peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon või ellipsoidpeegeldiga esilaterna puhul hajutiklaasi projektsioon püsttasapinnal. Kui valgustusseadmel puudub peegeldi, kohaldatakse punktis 2.7.2 esitatud määratlust. Kui laterna valgust kiirgav pind ulatub ainult osaliselt üle peegeldi täisava, siis võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon.

Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone projektsiooniga laternaklaasidel. Teineteise suhtes reguleeritava peegeldi ja klaasi puhul tuleks kasutada seadeulatuse keskasendit;

2.7.2.   „muu valgussignaalseadme kui helkuri valgusava” (vt punktid 2.5.8, 2.5.10, 2.5.11 ja 2.5.12)– laterna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti laterna nullteljega ning on kokkupuutes laterna välise valgust kiirgava pinnaga, ning mis piirneb kõnealusel tasandil paiknevate ekraanide servadega, millest igaüks laseb läbi ainult 98 % kogu valgustugevusest nulltelje suunas. Valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult horisontaalsete ja vertikaalsete servadega ekraane;

2.7.3.   „helkuri valgusava” (vt punkt 2.5.9)– helkuri ortogonaalprojektsioon, mis asetseb nullteljega risti ning mis piirneb helkuri valgustpeegeldava pinna välisservadega kokkupuutuvate ja nullteljega paralleelsete pindadega. Helkuri valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult vertikaalseid ja horisontaalseid pindu;

| 2.8. | „nähtav pind” – määratletud vaatlussuunas – vastavalt tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja soovile:
  kas laternaklaasi välispinnale projekteeritud valgusava piirjoone ortogonaalprojektsioon (a–b)
  või valgust kiirgava pinna ortogonaalprojektsioon (c–d)
  vaatlussuunaga risti asetseval tasapinnal ning kokkupuutes laternaklaasi kõige välimise punktiga (vt käesoleva eeskirja 3. lisa); |
| --- | --- |

2.8.

„nähtav pind” – määratletud vaatlussuunas – vastavalt tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja soovile:

kas laternaklaasi välispinnale projekteeritud valgusava piirjoone ortogonaalprojektsioon (a–b)

või valgust kiirgava pinna ortogonaalprojektsioon (c–d)

vaatlussuunaga risti asetseval tasapinnal ning kokkupuutes laternaklaasi kõige välimise punktiga (vt käesoleva eeskirja 3. lisa);

| 2.9. | „nulltelg” – laternale iseloomulik telg, mille määrab kindlaks (laterna) tootja fotomeetrilistel mõõtmistel võrdlussuunana (H = 0°, V = 0°) kasutamiseks ja laterna kinnitamiseks sõidukile; |
| --- | --- |

2.9.

„nulltelg” – laternale iseloomulik telg, mille määrab kindlaks (laterna) tootja fotomeetrilistel mõõtmistel võrdlussuunana (H = 0°, V = 0°) kasutamiseks ja laterna kinnitamiseks sõidukile;

| 2.10. | „nullkese” – nulltelje ja välise valgust kiirgava pinna lõikepunkt, mille määrab kindlaks laterna tootja; |
| --- | --- |

2.10.

„nullkese” – nulltelje ja välise valgust kiirgava pinna lõikepunkt, mille määrab kindlaks laterna tootja;

| 2.11. | „geomeetrilise nähtavuse nurgad” – nurgad, mis määravad kindlaks miinimumruuminurga välja, mille ulatuses laterna väline valgust kiirgav pind peab nähtav olema. See ruuminurga väli määratakse kera segmendi abil, mille kese langeb ühte laterna nullkeskmega ning mille ekvaator on paralleelne maapinnaga. Need segmendid määratakse vastavalt nullteljele. Horisontaalnurgad β vastavad pikkusele ja vertikaalnurgad α vastavad laiusele. Lõpmatusest vaadatuna ei tohi geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olla ühtegi takistust laterna nähtava valgust kiirgava pinna mis tahes osalt lähtuva valguse levikule.
  Kui mõõtmised tehakse laternale lähemal, tuleb sama täpsuse saamiseks vaatlussuunda paralleelselt nihutada. Geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olevaid takistusi ei võeta arvesse, kui need olid olemas juba laterna tüübikinnituse saamise ajal.
  Kui mõni sõiduki osa varjab paigaldatud laterna nähtava pinna mis tahes osa, siis tuleb tõendada, et takistusest varjamata laterna osa vastab laterna optilise osa tüübikinnitusel ettenähtud fotomeetrilistele väärtustele (vt käesoleva eeskirja 3. lisa). Kui aga geomeetrilise nähtavuse vertikaalset nurka allpool horisontaaltasapinda võib vähendada kuni 5°-ni (latern, mis asub maapinnast kuni 750 mm kõrgusel), võib paigaldatud optilise osa fotomeetriliste mõõtmiste välja vähendada kuni 5°-ni allapoole horisontaaltasapinda; |
| --- | --- |

2.11.

„geomeetrilise nähtavuse nurgad” – nurgad, mis määravad kindlaks miinimumruuminurga välja, mille ulatuses laterna väline valgust kiirgav pind peab nähtav olema. See ruuminurga väli määratakse kera segmendi abil, mille kese langeb ühte laterna nullkeskmega ning mille ekvaator on paralleelne maapinnaga. Need segmendid määratakse vastavalt nullteljele. Horisontaalnurgad β vastavad pikkusele ja vertikaalnurgad α vastavad laiusele. Lõpmatusest vaadatuna ei tohi geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olla ühtegi takistust laterna nähtava valgust kiirgava pinna mis tahes osalt lähtuva valguse levikule.

Kui mõõtmised tehakse laternale lähemal, tuleb sama täpsuse saamiseks vaatlussuunda paralleelselt nihutada. Geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olevaid takistusi ei võeta arvesse, kui need olid olemas juba laterna tüübikinnituse saamise ajal.

Kui mõni sõiduki osa varjab paigaldatud laterna nähtava pinna mis tahes osa, siis tuleb tõendada, et takistusest varjamata laterna osa vastab laterna optilise osa tüübikinnitusel ettenähtud fotomeetrilistele väärtustele (vt käesoleva eeskirja 3. lisa). Kui aga geomeetrilise nähtavuse vertikaalset nurka allpool horisontaaltasapinda võib vähendada kuni 5°-ni (latern, mis asub maapinnast kuni 750 mm kõrgusel), võib paigaldatud optilise osa fotomeetriliste mõõtmiste välja vähendada kuni 5°-ni allapoole horisontaaltasapinda;

| 2.12. | „külgserva äärmine punkt” – sõiduki mõlemal küljel – tasapind, mis on paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga ning langeb ühte sõiduki külgmise välisservaga, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad tahavaatepeeglid, suunatulelaternad, ääretulelaternad ja helkurid; |
| --- | --- |

2.12.

„külgserva äärmine punkt” – sõiduki mõlemal küljel – tasapind, mis on paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga ning langeb ühte sõiduki külgmise välisservaga, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad tahavaatepeeglid, suunatulelaternad, ääretulelaternad ja helkurid;

| 2.13. | „kogulaius” – eespool punktis 2.12 määratletud kahe vertikaaltasapinna vaheline kaugus; |
| --- | --- |

2.13.

„kogulaius” – eespool punktis 2.12 määratletud kahe vertikaaltasapinna vaheline kaugus;

| 2.14. | „üksiklatern” – seade või seadme osa, millel on üks funktsioon ja üks või mitu valgusallikat ning üks nulltelje suunas asuv nähtav pind (vt käesoleva eeskirja punkti 2.8).
  Sõidukite jaoks tähistab üksiklatern mis tahes kombinatsiooni kahest või mitmest identsest või mitteidentsest sama funktsiooniga laternast, kui see moodustab seadme, mille kõigi valgust kiirgavate pindade projektsioon teataval püsttasapinnal moodustab vähemalt 60 % laternate valgust kiirgavate pindade projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast, tingimusel, et sellisele kombinatsioonile antakse vajaduse korral tüübikinnitus D-tüüpi laternana. Sellist kombinatsiooni ei kasutata kaugtulelaternate ja lähitulelaternate puhul; |
| --- | --- |

2.14.

„üksiklatern” – seade või seadme osa, millel on üks funktsioon ja üks või mitu valgusallikat ning üks nulltelje suunas asuv nähtav pind (vt käesoleva eeskirja punkti 2.8).

Sõidukite jaoks tähistab üksiklatern mis tahes kombinatsiooni kahest või mitmest identsest või mitteidentsest sama funktsiooniga laternast, kui see moodustab seadme, mille kõigi valgust kiirgavate pindade projektsioon teataval püsttasapinnal moodustab vähemalt 60 % laternate valgust kiirgavate pindade projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast, tingimusel, et sellisele kombinatsioonile antakse vajaduse korral tüübikinnitus D-tüüpi laternana. Sellist kombinatsiooni ei kasutata kaugtulelaternate ja lähitulelaternate puhul;

| 2.15. | „kahe laterna vaheline kaugus” – nulltelje suunas asetseva kahe nähtava pinna vaheline lühim kaugus. Kui laternatevaheline kaugus vastab selgelt eeskirja nõuetele, ei ole nähtavate pindade täpseid piire vaja määratleda; |
| --- | --- |

2.15.

„kahe laterna vaheline kaugus” – nulltelje suunas asetseva kahe nähtava pinna vaheline lühim kaugus. Kui laternatevaheline kaugus vastab selgelt eeskirja nõuetele, ei ole nähtavate pindade täpseid piire vaja määratleda;

| 2.16. | „töökorras oleku märguanne” – nähtav või kuuldav signaal (või mis tahes samaväärne signaal), mis näitab, kas seade on sisse lülitatud ja on töökorras või mitte; |
| --- | --- |

2.16.

„töökorras oleku märguanne” – nähtav või kuuldav signaal (või mis tahes samaväärne signaal), mis näitab, kas seade on sisse lülitatud ja on töökorras või mitte;

| 2.17. | „sisselülitatuse märguanne” – nähtav (või mis tahes samaväärne) signaal, mis näitab, et seade on sisse lülitatud, kuid mitte seda, kas see on töökorras või mitte; |
| --- | --- |

2.17.

„sisselülitatuse märguanne” – nähtav (või mis tahes samaväärne) signaal, mis näitab, et seade on sisse lülitatud, kuid mitte seda, kas see on töökorras või mitte;

| 2.18. | „lisalatern” – latern, mille paigaldamine on jäetud tootja otsustada; |
| --- | --- |

2.18.

„lisalatern” – latern, mille paigaldamine on jäetud tootja otsustada;

| 2.19. | „maapind” – pind, millel sõiduk seisab, ja mis on põhiliselt horisontaalne; |
| --- | --- |

2.19.

„maapind” – pind, millel sõiduk seisab, ja mis on põhiliselt horisontaalne;

| 2.20. | „seade” – osa või osade kombinatsioon, mida kasutatakse ühe või mitme funktsiooni täitmiseks; |
| --- | --- |

2.20.

„seade” – osa või osade kombinatsioon, mida kasutatakse ühe või mitme funktsiooni täitmiseks;

| 2.21. | „valgustusseadme kiiratava valguse värvus”. Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud määratlusi kiiratava valguse värvuse kohta. |
| --- | --- |

2.21.

„valgustusseadme kiiratava valguse värvus”. Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud määratlusi kiiratava valguse värvuse kohta.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 3.1. | Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. |
| --- | --- |

3.1.

Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

| 3.2. | Taotlusega koos tuleb esitada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed:






  3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus seoses punktides 2.2.1 ja 2.2.2 nimetatud osadega; määratleda tuleb sõiduki tüüp; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Taotlusega koos tuleb esitada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed:

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus seoses punktides 2.2.1 ja 2.2.2 nimetatud osadega; määratleda tuleb sõiduki tüüp;

| 3.2.2. | tootja poolt ettenähtud valgustus- ja valgussignaalseadmete loetelu. Loetelu võib sisaldada mitut tüüpi seadmeid iga toimingu jaoks. Iga tüüp peab olema nõuetekohaselt märgistatud (tüübikinnituse korral riiklik või rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, tootja nimi jne). Lisaks sellele võib loetelu sisaldada iga funktsiooni kohta lisamärkust „või samaväärsed seadmed”; |
| --- | --- |

3.2.2.

tootja poolt ettenähtud valgustus- ja valgussignaalseadmete loetelu. Loetelu võib sisaldada mitut tüüpi seadmeid iga toimingu jaoks. Iga tüüp peab olema nõuetekohaselt märgistatud (tüübikinnituse korral riiklik või rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, tootja nimi jne). Lisaks sellele võib loetelu sisaldada iga funktsiooni kohta lisamärkust „või samaväärsed seadmed”;

| 3.2.3. | valgustus- ja valgussignaalseadmeid tervikuna kujutav paigutusjoonis, millel on esitatud eri seadmete asend sõidukil; |
| --- | --- |

3.2.3.

valgustus- ja valgussignaalseadmeid tervikuna kujutav paigutusjoonis, millel on esitatud eri seadmete asend sõidukil;

| 3.2.4. | käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse kontrollimiseks vajaduse korral iga üksiklaterna paigutusjoonis või -joonised millel on kujutatud punktis 2.7.1 määratletud valgusavad, punktis 2.6 määratletud valgust kiirgav pind, punktis 2.9 määratletud nulltelg ja punktis 2.10 määratletud nullkese. Tagumise numbritulelaterna puhul ei ole see teave vajalik (vt punkt 2.5.13). |
| --- | --- |

3.2.4.

käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse kontrollimiseks vajaduse korral iga üksiklaterna paigutusjoonis või -joonised millel on kujutatud punktis 2.7.1 määratletud valgusavad, punktis 2.6 määratletud valgust kiirgav pind, punktis 2.9 määratletud nulltelg ja punktis 2.10 määratletud nullkese. Tagumise numbritulelaterna puhul ei ole see teave vajalik (vt punkt 2.5.13).

| 3.2.5. | Taotlusele tuleb lisada nähtava pinna määratlemiseks kasutatud meetodi kirjeldus (vt punkt 2.8). |
| --- | --- |

3.2.5.

Taotlusele tuleb lisada nähtava pinna määratlemiseks kasutatud meetodi kirjeldus (vt punkt 2.8).

| 3.3. | Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada tühimassiga ja punkti 3.2.2 kohase valgustus- ja valgussignaalseadmete täiskomplektiga sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule. |
| --- | --- |

3.3.

Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada tühimassiga ja punkti 3.2.2 kohase valgustus- ja valgussignaalseadmete täiskomplektiga sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule.

4.   TÜÜBIKINNITUS

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab kõikide loetelus määratletud seadmete osas käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus. |
| --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab kõikide loetelus määratletud seadmete osas käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

| 4.2. | Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 01-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt ei või sama kokkuleppeosaline anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis esitati varustusega, mida ei ole nimetatud punkti 3.2.2 kohases loetelus. |
| --- | --- |

4.2.

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 01-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt ei või sama kokkuleppeosaline anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis esitati varustusega, mida ei ole nimetatud punkti 3.2.2 kohases loetelus.

| 4.3. | Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, selle tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

4.3.

Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, selle tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

| 4.4. | Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 4.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

| 4.5. | Kui sõiduk vastab ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt. |
| --- | --- |

4.5.

Kui sõiduk vastab ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

| 4.6. | Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale. |
| --- | --- |

4.7.

Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

| 4.8. | Tüübikinnitusmärkide paigutuse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. |
| --- | --- |

4.8.

Tüübikinnitusmärkide paigutuse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   ÜLDNÕUDED

5.1.   Valgustus- ja valgussignaalseadmed peavad olema paigaldatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist, säiliksid nende käesolevas eeskirjas ettenähtud näitajad sellisel määral, et sõiduk vastaks käesolevas eeskirjas ettenähtud nõuetele. Eelkõige peab olema välistatud laternate tahtmatu reguleerimine.

5.2.   Laternad peavad olema paigaldatud sellisel viisil, et neid oleks kerge õigesti reguleerida.

5.3.   Kõigi, kaasa arvatud sõiduki külgedele paigaldatud valgussignaalseadmete puhul peab laterna nulltelg pärast laterna sõidukile paigaldamist olema paralleelne teel liikuva sõiduki kandetasapinnaga; peale selle peab nulltelg külgmiste helkurite puhul olema risti sõiduki keskpikitasapinnaga ning muude signaalseadmete puhul kõnealuse tasapinnaga paralleelne.

Lubatud hälve igas suunas on ± 3°.

Lisaks sellele tuleb järgida kõiki tootjapoolseid paigaldamisega seotud erinõudeid.

5.4.   Erinõuete puudumise korral tuleb laternate kõrgust ja reguleeritust kontrollida tasasele horisontaalsele pinnale asetatud tühimassiga sõidukil, mille keskpikitasapind on vertikaalne ja mille roolikangid on keskasendis.

5.5.   Erinõuete puudumisel:

| 5.5.1. | üksiklaternate või helkurite paigaldamisel peab nende nullkese jääma sõiduki keskpikitasapinnale; |
| --- | --- |

5.5.1.

üksiklaternate või helkurite paigaldamisel peab nende nullkese jääma sõiduki keskpikitasapinnale;

| 5.5.2. | sama funktsiooniga paarislaternad peavad olema:






  5.5.2.1. | keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

sama funktsiooniga paarislaternad peavad olema:

5.5.2.1.

keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;

| 5.5.2.2. | üksteise ja keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; |
| --- | --- |

5.5.2.2.

üksteise ja keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;

| 5.5.2.3. | vastama samadele kolorimeetrilistele nõuetele; |
| --- | --- |

5.5.2.3.

vastama samadele kolorimeetrilistele nõuetele;

| 5.5.2.4. | olema ühesuguste fotomeetriliste näitajatega ja |
| --- | --- |

5.5.2.4.

olema ühesuguste fotomeetriliste näitajatega ja

| 5.5.2.5. | üheaegselt süttima ja kustuma. |
| --- | --- |

5.5.2.5.

üheaegselt süttima ja kustuma.

5.6.   Laternad võivad olla grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud tingimusel, et täidetud on kõik värvust, asendit, suunda, geomeetrilist nähtavust, elektrilisi ühendusi käsitlevad ja muud nõuded (kui neid on).

5.7.   Suurimat kõrgust maapinnast mõõdetakse nähtava pinna kõige kõrgemast punktist ning väikseimat kõrgust nähtava pinna kõige madalamast punktist nulltelje suunas. Eesmiste lähitulelaternate puhul mõõdetakse minimaalset kõrgust maapinnast optilise süsteemi (nt helkuri, hajutiklaasi, projektsioonihajuti) heidetud valguskujundi madalaimast servast, hoolimata vastava süsteemi otstarbest.

Kui (väikseim ja suurim) kõrgus maapinnast vastab selgelt käesoleva eeskirja nõuetele, ei ole ühegi nähtava pinna täpseid piirjooni vaja määrata.

Laiuse puhul määratakse asend nulltelje suunas nähtava pinna sisemistest servadest nulltelje suunas, kui viidatakse laternatevahelisele kaugusele.

Kui asend vastab laiust silmas pidades selgelt käesoleva eeskirja nõuetele, ei ole ühegi nähtava pinna täpseid piirjooni vaja määrata.

5.8.   Erinõuete puudumisel tohivad vilkuvat tuld kiirata ainult suunatulelaternad ja ohutuled.

5.9.   Punane tuli ei tohi olla eest nähtav ning valge tuli ei tohi olla tagant nähtav. Seda nõuet kontrollitakse järgmisel viisil (vt joonist 4. lisas):

| 5.9.1. | punase tule nähtavus eest: punane latern ei tohi olla otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis 25 m kaugusel sõiduki ees asuval püsttasapinnal; |
| --- | --- |

5.9.1.

punase tule nähtavus eest: punane latern ei tohi olla otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis 25 m kaugusel sõiduki ees asuval püsttasapinnal;

| 5.9.2. | valge tule nähtavus tagant: valge latern ei tohi olla otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis 25 m kaugusel sõiduki taga asuval püsttasapinnal; |
| --- | --- |

5.9.2.

valge tule nähtavus tagant: valge latern ei tohi olla otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis 25 m kaugusel sõiduki taga asuval püsttasapinnal;

| 5.9.3. | 1. ja 2. vöönd on vastavates tasapindades vaatleja poolt nähtuna piiratud järgmiselt:






  5.9.3.1. | kõrgus: kahe vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel maapinnast asuva horisontaaltasapinnaga; |
| --- | --- | --- |

5.9.3.

1. ja 2. vöönd on vastavates tasapindades vaatleja poolt nähtuna piiratud järgmiselt:

5.9.3.1.

kõrgus: kahe vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel maapinnast asuva horisontaaltasapinnaga;

| 5.9.3.2. | laiuse kaks vertikaaltasapinda, mis moodustavad sõiduki keskpikitasapinnast väljapoole ees ja taga 15° nurga, läbivad sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelsete vertikaaltasapindade kokkupuutepunkti (kokkupuutepunkte) ja piiritlevad sõiduki kogulaiuse; kui kokkupuutepunkte on mitu, vastab kõige eesmine eesmisele tasapinnale ja kõige tagumine tagumisele tasapinnale. |
| --- | --- |

5.9.3.2.

laiuse kaks vertikaaltasapinda, mis moodustavad sõiduki keskpikitasapinnast väljapoole ees ja taga 15° nurga, läbivad sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelsete vertikaaltasapindade kokkupuutepunkti (kokkupuutepunkte) ja piiritlevad sõiduki kogulaiuse; kui kokkupuutepunkte on mitu, vastab kõige eesmine eesmisele tasapinnale ja kõige tagumine tagumisele tasapinnale.

5.10.   Elektriühendused peavad olema sellised, et eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid või lähitulelaternaid (juhul kui eesmist ääretulelaternat pole) ning mis tahes numbritule valgustust on võimalik sisse ja välja lülitada ainult samaaegselt.

5.11.   Erinõuete puudumise korral peavad elektriühendused olema sellised, et kaugtule- ja lähitulelaternat ning udulaternat on võimalik sisse lülitada ainult juhul, kui ka punktis 5.10 nimetatud laternad on sisse lülitatud. See nõue ei kehti siiski kaug- või lähitulelaternate kohta, kui nende hoiatavad valgussignaalid kujutavad endast lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale või vaheldumisi kaug- ja lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale.

| 5.11.1. | Esilatern peab mootori käivitamisel automaatselt süttima. |
| --- | --- |

5.11.1.

Esilatern peab mootori käivitamisel automaatselt süttima.

5.12.   Märgutuled

| 5.12.1. | Kõik märgutuled peavad olema juhile normaalses juhtimisasendis selgesti nähtavad. |
| --- | --- |

5.12.1.

Kõik märgutuled peavad olema juhile normaalses juhtimisasendis selgesti nähtavad.

| 5.12.2. | Käesoleva eeskirjaga ette nähtud sisselülitatuse märgulambi võib asendada töökorras oleku märgulambiga. |
| --- | --- |

5.12.2.

Käesoleva eeskirjaga ette nähtud sisselülitatuse märgulambi võib asendada töökorras oleku märgulambiga.

5.13.   Laternate kiiratava valguse värvus (3)

Käesolevas eeskirjas kirjeldatud laternate kiiratava valguse värvus on järgmine:

| kaugtulelatern | : | valge |
| --- | --- | --- |
| lähitulelatern | : | valge |
| eesmine ääretulelatern | : | valge |
| mittekolmnurkne eesmine helkur | : | valge |
| mittekolmnurkne külgmine helkur | : | merevaikkollane ees, merevaikkollane või
  punane taga |
| pedaalihelkur | : | merevaikkollane |
| mittekolmnurkne tagumine helkur | : | punane |
| suunatulelatern | : | merevaikkollane |
| piduritulelatern | : | punane |
| tagumine ääretulelatern | : | punane |
| tagumine numbritulelatern | : | valge |

kaugtulelatern

:

valge

lähitulelatern

:

valge

eesmine ääretulelatern

:

valge

mittekolmnurkne eesmine helkur

:

valge

mittekolmnurkne külgmine helkur

:

merevaikkollane ees, merevaikkollane või

punane taga

pedaalihelkur

:

merevaikkollane

mittekolmnurkne tagumine helkur

:

punane

suunatulelatern

:

merevaikkollane

piduritulelatern

:

punane

tagumine ääretulelatern

:

punane

tagumine numbritulelatern

:

valge

5.14.   Kõik sellele eeskirjale vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukid peavad olema varustatud järgmiste valgustus- ja valgussignaalseadmetega:

| 5.14.1. | lähitulelatern (punkt 6.2); |
| --- | --- |

5.14.1.

lähitulelatern (punkt 6.2);

| 5.14.2. | tagumine ääretulelatern (punkt 6.10); |
| --- | --- |

5.14.2.

tagumine ääretulelatern (punkt 6.10);

| 5.14.3. | mittekolmnurkne külgmine helkur (punkt 6.5); |
| --- | --- |

5.14.3.

mittekolmnurkne külgmine helkur (punkt 6.5);

| 5.14.4. | mittekolmnurkne tagumine helkur (punkt 6.7); |
| --- | --- |

5.14.4.

mittekolmnurkne tagumine helkur (punkt 6.7);

| 5.14.5. | pedaalihelkurid (punkt 6.6), ainult pedaalidega mopeedidele; |
| --- | --- |

5.14.5.

pedaalihelkurid (punkt 6.6), ainult pedaalidega mopeedidele;

| 5.14.6. | piduritulelatern (punkt 6.9); |
| --- | --- |

5.14.6.

piduritulelatern (punkt 6.9);

| 5.14.7. | tagumine numbritulelatern, kui tagumine numbrimärk on kohustuslik (punkt 6.11). |
| --- | --- |

5.14.7.

tagumine numbritulelatern, kui tagumine numbrimärk on kohustuslik (punkt 6.11).

5.15.   Lisaks sellele võivad sõidukil olla järgmised valgustus- ja valgussignaalseadmed:

| 5.15.1. | kaugtulelatern (punkt 6.1); |
| --- | --- |

5.15.1.

kaugtulelatern (punkt 6.1);

| 5.15.2. | eesmine ääretulelatern (punkt 6.3); |
| --- | --- |

5.15.2.

eesmine ääretulelatern (punkt 6.3);

| 5.15.3. | mittekolmnurkne eesmine helkur (punkt 6.4); |
| --- | --- |

5.15.3.

mittekolmnurkne eesmine helkur (punkt 6.4);

| 5.15.4. | suunatulelatern (punkt 6.8). |
| --- | --- |

5.15.4.

suunatulelatern (punkt 6.8).

5.16.   Iga punktides 5.14 ja 5.15 nimetatud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus peab olema vastavuses käesoleva eeskirja punktis 6 esitatud asjakohaste nõuetega.

5.17.   Tüübikinnituse saamiseks on keelatud muude kui punktides 5.14 ja 5.15 nimetatud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine. See säte ei keela asjakohast valgustusseadet tagumise numbrimärgi jaoks, kui see on olemas ja vajab valgustamist.

5.18.   Mopeedidele võib paigaldada ka mootorratastele paigaldamiseks tüübikinnituse saanud valgustus- ja valgustussignaalseadmeid, millele on osutatud punktides 5.16 ja 5.17.

6.   ERINÕUDED

6.1.   KAUGTULELATERN

6.1.1.   Arv

Üks või kaks järgmiste eeskirjade kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

| a) | eeskiri nr 113; |
| --- | --- |

a)

eeskiri nr 113;

| b) | eeskiri nr 112, A-klass; |
| --- | --- |

b)

eeskiri nr 112, A-klass;

| c) | eeskiri nr 1; |
| --- | --- |

c)

eeskiri nr 1;

| d) | eeskiri nr 57; |
| --- | --- |

d)

eeskiri nr 57;

| e) | eeskiri nr 72; |
| --- | --- |

e)

eeskiri nr 72;

| f) | eeskiri nr 76. |
| --- | --- |

f)

eeskiri nr 76.

6.1.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.1.3.   Asend

6.1.3.1.   Laius

| 6.1.3.1.1. | Sõltumatu kaugtulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab kaugtulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peab nende nullkese paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; |
| --- | --- |

6.1.3.1.1.

Sõltumatu kaugtulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab kaugtulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peab nende nullkese paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

| 6.1.3.1.2. | teise esilaternaga vastastikku ühendatud kaugtulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu lähitulelaternaga või lähitulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga ja asub kaugtulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes; |
| --- | --- |

6.1.3.1.2.

teise esilaternaga vastastikku ühendatud kaugtulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu lähitulelaternaga või lähitulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga ja asub kaugtulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

| 6.1.3.1.3. | kaks kaugtulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

6.1.3.1.3.

kaks kaugtulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

6.1.3.2.   Pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või valgust peegeldavate pindade kaudu otse ega kaudselt ebamugavusi.

6.1.3.3.   Kaugus mis tahes sõltumatu kaugtulelaterna valgusava serva ja lähitulelaterna valgusava serva vahel ei tohi olla üle 200 mm.

6.1.3.4.   Kaugus kahe kaugtulelaterna valgusava vahel ei tohi olla üle 200 mm.

6.1.4.   Geomeetriline nähtavus

Valgusava nähtavus, sealhulgas selle nähtavus aladel, mis asjaomases vaatlussuunas on valgustamata, peab olema tagatud laienevas ruumis, mille määratlevad valgusava perimeetrilt lähtuvad ning esilaterna nullteljega vähemalt 5° nurga moodustavad sirged.

6.1.5.   Reguleeritus

Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.1.6.   Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga.

6.1.7.   Elektriühendused

Lähituled võivad olla sisse lülitatud kaugtuledega samal ajal.

6.1.8.   Sisselülitatuse märguanne

Kohustuslik sinine mittevilkuv signaallamp.

6.2.   LÄHITULELATERN

6.2.1.   Arv

Üks või kaks järgmiste eeskirjade kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

| a) | eeskiri nr 113 (4); |
| --- | --- |

a)

eeskiri nr 113 (4);

| b) | eeskiri nr 112, A-klass; |
| --- | --- |

b)

eeskiri nr 112, A-klass;

| c) | eeskiri nr 1; |
| --- | --- |

c)

eeskiri nr 1;

| d) | eeskiri nr 56; |
| --- | --- |

d)

eeskiri nr 56;

| e) | eeskiri nr 57; |
| --- | --- |

e)

eeskiri nr 57;

| f) | eeskiri nr 72; |
| --- | --- |

f)

eeskiri nr 72;

| g) | eeskiri nr 76; |
| --- | --- |

g)

eeskiri nr 76;

| h) | eeskiri nr 82. |
| --- | --- |

h)

eeskiri nr 82.

6.2.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.2.3.   Asend

6.2.3.1.   Laius

| 6.2.3.1.1. | sõltumatu lähitulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab lähitulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; |
| --- | --- |

6.2.3.1.1.

sõltumatu lähitulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab lähitulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

| 6.2.3.1.2. | teise esilaternaga vastastikku ühendatud lähitulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu kaugtulelaternaga või kaugtulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga ja asub lähitulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes; |
| --- | --- |

6.2.3.1.2.

teise esilaternaga vastastikku ühendatud lähitulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu kaugtulelaternaga või kaugtulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga ja asub lähitulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

| 6.2.3.1.3. | kaks lähitulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

6.2.3.1.3.

kaks lähitulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

6.2.3.2.   Kõrgus: minimaalselt 500 mm ja maksimaalselt 1 200 mm maapinnast.

6.2.3.3.   Pikkus: sõiduki ees. Nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile otse ega kaudselt sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

6.2.3.4.   Kaugus kahe lähitulelaterna valgusavade vahel ei tohi olla üle 200 mm.

6.2.4.   Geomeetriline nähtavus

Määratletakse nurkade α ja β abil punkti 2.11 kohaselt:

| α | = | 15° ja 10° allapoole; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern; |
| β | = | 45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laterna paari puhul. |

α

=

15° ja 10° allapoole;

β

=

45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern;

β

=

45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laterna paari puhul.

Esilaterna lähedal asuvad pinnad või muud seadmeosad ei tohi tekitada peegeldusi, mis põhjustavad ebamugavusi teistele liiklejatele.

6.2.5.   Reguleeritus

Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.2.6.   Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga.

6.2.7.   Elektriühendused

Lähituledele ümberlülitamisel peab lülitusseade välja lülitama samaaegselt kõik kaugtulelaternad.

6.2.8.   Märgulamp

Roheline mittevilkuv märgutuli. Ei ole kohustuslik.

6.3.   EESMINE ÄÄRETULELATERN

6.3.1.   Arv

Üks või kaks

6.3.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.3.3.   Asend

| 6.3.3.1. | Laius: | üks sõltumatu eesmine ääretulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab eesmise ääretulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; |
| --- | --- | --- |

6.3.3.1.

Laius:

üks sõltumatu eesmine ääretulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab eesmise ääretulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

| | teise esilaternaga vastastikku ühendatud eesmine ääretulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on lisaks varustatud eesmise ääretulelaternaga, mis asetseb teise eesmise ääretulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. |
| --- | --- |

teise esilaternaga vastastikku ühendatud eesmine ääretulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on lisaks varustatud eesmise ääretulelaternaga, mis asetseb teise eesmise ääretulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

Kaks eesmist ääretulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

| 6.3.3.2. | Kõrgus: mitte vähem kui 350 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast. |
| --- | --- |

6.3.3.2.

Kõrgus: mitte vähem kui 350 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast.

| 6.3.3.3. | Pikkus: sõiduki ees. |
| --- | --- |

6.3.3.3.

Pikkus: sõiduki ees.

6.3.4.   Geomeetriline nähtavus

| Vertikaalnurk | : | 15° ülespoole ja allapoole. |
| --- | --- | --- |

Vertikaalnurk

:

15° ülespoole ja allapoole.

Horisontaalpinnast all olevat vertikaalnurka võib vähendada 5°, kui laternate kõrgus on vähem kui 750 mm.

| Horisontaalnurk | : | 80° paremale ja vasakule, kui on ainult üks latern. |
| --- | --- | --- |

Horisontaalnurk

:

80° paremale ja vasakule, kui on ainult üks latern.

Horisontaalnurk võib olla 80° väljapoole ja 45° sissepoole iga laternapaari kohta.

6.3.5.   Reguleeritus

Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.3.6.   Märgulamp

Mittekohustuslik roheline mittevilkuv sisselülitatuse märgulamp või näidikuploki valgustus.

6.3.7.   Muud nõuded

Puuduvad.

6.4.   EESMINE HELKUR, MITTEKOLMNURKNE

6.4.1.   Arv

Üks.

6.4.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.4.3.   Asend

kõrgus: mitte vähem kui 400 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast;

6.4.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 30° paremale ja vasakule. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaaltasapinnast üles ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

30° paremale ja vasakule.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaaltasapinnast üles ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini helkuri puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.4.5.   Reguleeritus

Ettepoole. Helkur võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.4.6.   Muud nõuded

Puuduvad.

6.5.   KÜLGMINE HELKUR, MITTEKOLMNURKNE

6.5.1.   Arv külje kohta

Üks või kaks

6.5.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.5.3.   Asend

| 6.5.3.1. | sõiduki küljel; |
| --- | --- |

6.5.3.1.

sõiduki küljel;

| 6.5.3.2. | kõrgus: mitte vähem kui 300 mm või rohkem kui 1 000 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.5.3.2.

kõrgus: mitte vähem kui 300 mm või rohkem kui 1 000 mm maapinnast;

| 6.5.3.3. | pikkus: peaks olema selline, et tavalistes tingimustes ei saaks sõidukijuhi ega sõitjate riietus seadet varjata. |
| --- | --- |

6.5.3.3.

pikkus: peaks olema selline, et tavalistes tingimustes ei saaks sõidukijuhi ega sõitjate riietus seadet varjata.

6.5.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 30° ettepoole ja tahapoole. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

30° ettepoole ja tahapoole.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.5.5.   Reguleeritus

Helkurite nullteljed peavad asetsema risti sõiduki keskpikitasapinnaga ning olema suunatud väljapoole. Eesmised küljehelkurid võivad liikuda olenevalt pöördenurgast.

6.6.   PEDAALIHELKURID

6.6.1.   Arv

Neli helkurit või helkurigruppi.

6.6.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.6.3.   Muud nõuded

Helkuri valgusava peab olema pedaali korpusesse pressitud.

Helkurid peavad olema paigaldatud pedaali korpusesse nii, et need on selgesti nähtavad nii sõiduki ette kui ka taha. Kujult pedaali korpusega kohandatud helkurite nulltelg peab asetsema pedaali telje suhtes täisnurga all.

Pedaalihelkurid tuleb paigaldada ainult sõiduki nendele pedaalidele, mis võivad mootori asemel toimides vända või samalaadsete seadiste abil sõiduki käivitada.

Helkureid ei ole vaja paigaldada sõiduki juhtseadistena või juhi või sõitja jalatugedena toimivatele pedaalidele.

Helkurid peavad olema eest ja tagant nähtavad.

6.7.   TAGUMINE HELKUR, MITTEKOLMNURKNE

6.7.1.   Arv

Üks või kaks

6.7.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.7.3.   Asend

| 6.7.3.1. | Kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 900 mm maapinnast. |
| --- | --- |

6.7.3.1.

Kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 900 mm maapinnast.

| 6.7.3.2. | Pikkus: sõiduki taga. |
| --- | --- |

6.7.3.2.

Pikkus: sõiduki taga.

6.7.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 30° vasakule ja paremale, kui on ainult üks helkur;
  30° väljapoole ja 10° sissepoole iga helkuripaari kohta. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

30° vasakule ja paremale, kui on ainult üks helkur;

30° väljapoole ja 10° sissepoole iga helkuripaari kohta.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.7.5.   Reguleeritus

Tahapoole.

6.8.   SUUNATULELATERN

6.8.1.   Arv

Kaks külje kohta.

6.8.2.   Paigaldamine

Kaks eesmist suunatulelaternat (kategooria 11) (5);

Kaks tagumist suunatulelaternat (kategooria 12) (5).

6.8.3.   Asend

| 6.8.3.1. | Laius:






  6.8.3.1.1. | Eesmiste suunatulelaternate kohta kehtivad samaaegselt järgmised nõuded:






  1) | minimaalne kaugus valgusavade vahel peab olema 240 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.3.1.

Laius:

6.8.3.1.1.

Eesmiste suunatulelaternate kohta kehtivad samaaegselt järgmised nõuded:

1)

minimaalne kaugus valgusavade vahel peab olema 240 mm;

| 2) | suunatulelaternad peavad asuma väljaspool vertikaalseid pikitasapindu, mis puutuvad kokku esilaterna(te) valgusavade välisservadega; |
| --- | --- |

2)

suunatulelaternad peavad asuma väljaspool vertikaalseid pikitasapindu, mis puutuvad kokku esilaterna(te) valgusavade välisservadega;

| 3) | minimaalne kaugus suunatulelaternate ja lähimate lähitulelaternate valgusavade vahel peab olema järgmine:






  minimaalne suunatulelaterna valgustugevus
  (cd) | minimaalne kaugus
  (mm) |
| --- | --- | --- |
| 90 | 75 |
| 175 | 40 |
| 250 | 20 |
| 400 | ≤ 20 |

3)

minimaalne kaugus suunatulelaternate ja lähimate lähitulelaternate valgusavade vahel peab olema järgmine:

minimaalne suunatulelaterna valgustugevus

(cd)

minimaalne kaugus

(mm)

90

75

175

40

250

20

400

≤ 20

| 6.8.3.1.2. | Kaugus tagumiste suunatulelaternate valgusavade siseservade vahel peab olema vähemalt 160 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.1.2.

Kaugus tagumiste suunatulelaternate valgusavade siseservade vahel peab olema vähemalt 160 mm.

| 6.8.3.2. | Kõrgus: mitte vähem kui 350 mm või rohkem kui 1 200 mm maapinnast. |
| --- | --- |

6.8.3.2.

Kõrgus: mitte vähem kui 350 mm või rohkem kui 1 200 mm maapinnast.

| 6.8.3.3. | Pikkus: ettepoole ei tohi kaugus sõiduki kõige tagapoolsemat piirjoont tähistava püsttasapinna ja tagumiste suunatulelaternate nullkeskme vahel olla üle 300 mm. |
| --- | --- |

6.8.3.3.

Pikkus: ettepoole ei tohi kaugus sõiduki kõige tagapoolsemat piirjoont tähistava püsttasapinna ja tagumiste suunatulelaternate nullkeskme vahel olla üle 300 mm.

6.8.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 20° sissepoole ja 80° väljapoole. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

20° sissepoole ja 80° väljapoole.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.8.5.   Reguleeritus

Eesmised suunatulelaternad võivad liikuda olenevalt pöördenurgast.

6.8.6.   Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga.

6.8.7.   Ei tohi olla vastastikku ühendatud muude laternatega.

6.8.8.   Elektriühendused

Suunatulelaternad peavad olema sisselülitatavad muudest laternatest sõltumatult. Kõik sõiduki ühel küljel asuvad suunatulelaternad peavad olema sisse- ja väljalülitatavad ühe lülitusseadise abil.

6.8.9.   Muud nõuded

Allpool loetletud karakteristikute mõõtmisel ei tohi vooluallikas varustada elektriga muid kui mootori ja valgustusseadmete töötamiseks vajalikke vooluahelaid.

6.8.9.1.   Kõigi alalisvoolul töötavate suunatulelaternatega sõidukite puhul peab tulede vilkumissagedus olema 90 ± 30 korda minutis.

| 6.8.9.1.1. | Sõiduki ühel küljel asuvad suunatulelaternad võivad vilkuda samaaegselt või vaheldumisi. |
| --- | --- |

6.8.9.1.1.

Sõiduki ühel küljel asuvad suunatulelaternad võivad vilkuda samaaegselt või vaheldumisi.

| 6.8.9.1.2. | Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme kontrollseadise aktiveerimist. |
| --- | --- |

6.8.9.1.2.

Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme kontrollseadise aktiveerimist.

6.8.9.2.   Kui sõiduk on varustatud suunatulelaternatega, mis töötavad vahelduvvoolul, ning mootori pöörlemiskiirus on vahemikus 50–100 % sõiduki maksimaalkiirusele vastavast kiirusest, peab tulede vilkumissagedus olema 90 ± 30 korda minutis.

| 6.8.9.2.1. | Sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled võivad vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi. |
| --- | --- |

6.8.9.2.1.

Sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled võivad vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi.

| 6.8.9.2.2. | Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme lülitusseadise aktiveerimist. |
| --- | --- |

6.8.9.2.2.

Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme lülitusseadise aktiveerimist.

6.8.9.3.   Kui sõiduk on varustatud vahelduvvoolul töötavate suunatulelaternatega ning mootori pöörlemiskiirus jääb valmistaja määratud tühikäigu pöörlemiskiiruse ja 50 % sõiduki maksimaalkiirusele vastava kiiruse vahemikku, peab vilkumissagedus olema vahemikus 90 + 30 ja 90 – 45 korda minutis.

| 6.8.9.3.1. | Sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled võivad vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi. |
| --- | --- |

6.8.9.3.1.

Sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled võivad vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi.

| 6.8.9.3.2. | Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ja esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme kontrollseadise aktiveerimist. |
| --- | --- |

6.8.9.3.2.

Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ja esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme kontrollseadise aktiveerimist.

6.8.10.   Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, v.a lühis, peab teine edasi vilkuma või põlema jääma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda, välja arvatud juhul, kui sõiduk on varustatud märgulambiga.

6.8.11.   Märgulamp

Kohustuslik kõigi suunatulelaternate puhul, mis ei ole otseselt sõidukijuhi vaateväljas: töökorras oleku märgulamp, roheline, vilkuv ja/või helisignaaliga. Suunatulelaterna rikke korral märgulamp lülitub välja, jätkab tööd või vahetab sagedust.

6.9.   PIDURITULELATERNAD

6.9.1.   Arv

Üks või kaks

6.9.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.9.3.   Asend

| 6.9.3.1. | kõrgus: mitte vähem kui 250 mm või rohkem kui 1 500 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.9.3.1.

kõrgus: mitte vähem kui 250 mm või rohkem kui 1 500 mm maapinnast;

| 6.9.3.2. | pikkus: sõiduki taga. |
| --- | --- |

6.9.3.2.

pikkus: sõiduki taga.

6.9.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:
  45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari kohta. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:

45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari kohta.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.9.5.   Reguleeritus

Tahapoole.

6.9.6.   Elektriühendused

Peavad süttima vähemalt ühe sõidupiduri sisselülitamisel.

6.9.7.   Muud nõuded

Piduritulelaterna valgustugevus peab olema märkimisväärselt suurem kui tagumisel ääretulelaternal.

6.9.8.   Märgulamp

Keelatud.

6.10.   TAGUMINE ÄÄRETULELATERN

6.10.1.   Arv

Üks või kaks.

6.10.2.   Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.10.3.   Asend

| 6.10.3.1. | kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 1 500 mm maapinnast; |
| --- | --- |

6.10.3.1.

kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 1 500 mm maapinnast;

| 6.10.3.2. | pikkus: sõiduki taga. |
| --- | --- |

6.10.3.2.

pikkus: sõiduki taga.

6.10.4.   Geomeetriline nähtavus

| Horisontaalnurk | : | 80° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:
  horisontaalnurk võib olla 80° väljapoole ja 45° sissepoole iga laternapaari kohta. |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalnurk | : | 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole. |

Horisontaalnurk

:

80° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern:

horisontaalnurk võib olla 80° väljapoole ja 45° sissepoole iga laternapaari kohta.

Vertikaalnurk

:

15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.10.5.   Reguleeritus

Tahapoole.

6.10.6.   Märgulamp

Ei ole kohustuslik. Võib olla kombineeritud esilaternaga.

6.10.7.   Muud nõuded

Puuduvad.

6.11.   TAGUMISE REGISTREERIMISMÄRGI VALGUSTUSSEADE

6.11.1.   Arv

Üks. Latern võib koosneda mitmest optilisest elemendist, mis on ette nähtud registreerimismärgi asukoha valgustamiseks.

| 6.11.2. | Paigaldamine | Latern peab valgustama registreerimismärgi asukohta. |
| --- | --- | --- |
| 6.11.3. | Asend |
| 6.11.3.1. | laius: |
| 6.11.3.2. | kõrgus: |
| 6.11.3.3. | pikkus: |
| 6.11.4. | Geomeetriline nähtavus |
| 6.11.5. | Reguleeritus |

6.11.2.

Paigaldamine

Latern peab valgustama registreerimismärgi asukohta.

6.11.3.

Asend

6.11.3.1.

laius:

6.11.3.2.

kõrgus:

6.11.3.3.

pikkus:

6.11.4.

Geomeetriline nähtavus

6.11.5.

Reguleeritus

6.11.6.   Märgulamp

Ei ole kohustuslik: selle funktsiooni täidab ääretulelaterna jaoks ettenähtud sisselülitatuse märguanne.

6.11.7.   Muud nõuded

Kui numbritulelatern on kombineeritud tagumise ääretulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud piduritulelaternaga, siis võib numbritulelaterna fotomeetrilisi omadusi piduritulelaterna töötamise ajal muuta.

7.   SÕIDUKITE REGISTREERIMINE

Valitsus võib nende territooriumil registreeritud sõidukite puhul nõuda või keelata punktis 5.15.1 nimetatud kaugtulelaterna olemasolu tingimusel, et käesoleva eeskirja kohaldamisel informeeritakse sellest Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri.

8.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. lisaga ja see peab vastama järgmistele nõuetele:

| 8.1. | Käesoleva eeskirja alusel heaks kiidetud mopeedid peavad vastama punktides 5 ja 6 sätestatud tüübikinnituse nõuetele. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva eeskirja alusel heaks kiidetud mopeedid peavad vastama punktides 5 ja 6 sätestatud tüübikinnituse nõuetele.

| 8.2. | Tuleb tagada käesoleva eeskirja 5. lisas esitatud toodangu miinimumnõuetele vastavuse kontrollimise kord. |
| --- | --- |

8.2.

Tuleb tagada käesoleva eeskirja 5. lisas esitatud toodangu miinimumnõuetele vastavuse kontrollimise kord.

| 8.3. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid. Kontrollimisi korraldatakse tavaliselt kord aastas. |
| --- | --- |

8.3.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid. Kontrollimisi korraldatakse tavaliselt kord aastas.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui sätestatud nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

9.1.

Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui sätestatud nõuded ei ole täidetud.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

10.   SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE SEOSES VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMETE PAIGALDAMISEGA

| 10.1. | Igast sõidukitüübi muutmisest tuleb teatada sõidukitüübi kinnitanud ametiasutusele. Seejärel võib asutus kas:






  10.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ja sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

10.1.

Igast sõidukitüübi muutmisest tuleb teatada sõidukitüübi kinnitanud ametiasutusele. Seejärel võib asutus kas:

10.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ja sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 10.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

10.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 10.2. | Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 määratletud korras. |
| --- | --- |

10.2.

Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 määratletud korras.

| 10.3. | Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

10.3.

Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamisel teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 12.1. | Alates 01-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. |
| --- | --- |

12.1.

Alates 01-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

| 12.2. | Pärast 24 kuu möödumist punkti 12.1 jõustumisest annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi vaid juhul, kui kinnitatava sõidukitüübi valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis vastab 01-seeria muudatusi sisaldava käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

12.2.

Pärast 24 kuu möödumist punkti 12.1 jõustumisest annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi vaid juhul, kui kinnitatava sõidukitüübi valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis vastab 01-seeria muudatusi sisaldava käesoleva eeskirja nõuetele.

| 12.3. | Käesoleva eeskirja alusel enne punktis 12.2 nimetatud kuupäeva antud tüübikinnitused jäävad jõusse. Kui sõidukid registreeriti esmakordselt rohkem kui neli aastat pärast punktis 12.1 nimetatud jõustumiskuupäeva, võivad eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda kinnitamast sõidukitüüpe, mille valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis ei vasta 01-seeria muudatusi sisaldava käesoleva eeskirja nõuetele. |
| --- | --- |

12.3.

Käesoleva eeskirja alusel enne punktis 12.2 nimetatud kuupäeva antud tüübikinnitused jäävad jõusse. Kui sõidukid registreeriti esmakordselt rohkem kui neli aastat pärast punktis 12.1 nimetatud jõustumiskuupäeva, võivad eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda kinnitamast sõidukitüüpe, mille valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis ei vasta 01-seeria muudatusi sisaldava käesoleva eeskirja nõuetele.

13.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE TEOSTAMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile kinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse; nendele asutustele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, selle andmisest keeldumise või selle tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas, (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, nagu viimati muudetud 4. muudatusega).

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(3)  Laternate kiiratava valguse värvuskoordinaatide mõõtmine ei kuulu käesoleva eeskirja alla.

(4)  Eeskirja nr 113 kohased LED-moodulitega A-klassi esituled ainult sõidukitele, mille maksimaalne kiirus on kuni 25 km/h.

(5)  Võib asendada eeskirjas nr 6 esitatud vastavate 1. ja 2. kategooria suunatulelaternatega.

---

1. LISA

TEATIS

(maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

Image

Mopeedile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduk on valgustus- ja valgussignaalseadmetega seoses saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 74 kohaselt kinnitusnumbri 012439 alusel. Tüübikinnitusmärgi kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus anti eeskirja nr 74 kohaselt, nagu seda on muudetud 01-seeria muudatustega.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5.)

Image

Mopeedile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduk on valgustus- ja valgussignaalseadmetega seoses saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4), vastavalt eeskirjadele nr 74 ja 78 (1). Tüübikinnitusmärk näitab, et vastavate kinnituste andmise ajal hõlmas eeskiri nr 74 01-seeria muudatusi ja eeskiri nr 78 02-seeria muudatusi.

---

(1)  Viimane on esitatud vaid näitena.

---

3. LISA

LATERNA VALGUSAVAD, NULLTELG, NULLKESE JA GEOMEETRILISE NÄHTAVUSE NURGAD

Image

VALGUSAVA VÕRRELDUNA VALGUST KIIRGAVA PINNAGA

(vt käesoleva eeskirja punktid 2.9 ja 2.8)

SKEEM A

Image

| | Valgusava | Valgust kiirgav pind |
| --- | --- | --- |
| Servad on | a ja b | c ja d |

Valgusava

Valgust kiirgav pind

Servad on

a ja b

c ja d

SKEEM B

Image

| | Valgusava | Valgust kiirgav pind |
| --- | --- | --- |
| Servad on | a ja b | c ja d |

Valgusava

Valgust kiirgav pind

Servad on

a ja b

c ja d

---

4. LISA

PUNASTE TULEDE NÄHTAVUS EEST JA VALGETE TULEDE NÄHTAVUS TAGANT

(vt käesoleva eeskirja punkt 5.9)

Joonis 1

Punase tule nähtavus eest

Image

Joonis 2

Valge tule nähtavus tagant

Image

---

5. LISA

TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLIMINE

1.   KATSED

1.1.   Laternate asetus

Käesoleva eeskirja punktis 6 määratletud laternate asendit kontrollitakse vastavalt käesoleva eeskirja punktis 5 sätestatud üldnõuetele.

Kauguste mõõdetud väärtused peavad vastama iga laterna suhtes ettenähtud erinõuetele.

1.2.   Laternate nähtavus

| 1.2.1. | Geomeetrilise nähtavuse nurki tuleb kontrollida vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.11.
  Nurkade mõõdetud väärtused peavad vastama iga laterna suhtes ettenähtud erinõuetele, kuid nurkade piirväärtuste puhul on lubatud hälve ± 3°, mis on lubatud valgussignaalseadmete paigaldamisel punkti 5.3 kohaselt. |
| --- | --- |

1.2.1.

Geomeetrilise nähtavuse nurki tuleb kontrollida vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.11.

Nurkade mõõdetud väärtused peavad vastama iga laterna suhtes ettenähtud erinõuetele, kuid nurkade piirväärtuste puhul on lubatud hälve ± 3°, mis on lubatud valgussignaalseadmete paigaldamisel punkti 5.3 kohaselt.

| 1.2.2. | Punase tule nähtavust eest ja valge tule nähtavust tagant kontrollitakse käesoleva eeskirja punkti 5.9 kohaselt. |
| --- | --- |

1.2.2.

Punase tule nähtavust eest ja valge tule nähtavust tagant kontrollitakse käesoleva eeskirja punkti 5.9 kohaselt.

1.3.   Elektriühendused ja märgulambid

Elektriühendusi tuleb kontrollida kõikide mopeedi elektrisüsteemist elektrienergiat saavate laternate sisselülitamise teel. Laternad ja märgulambid peavad töötama käesoleva eeskirja punktis 5.10 sätestatud nõuete ja iga laterna suhtes kohaldatavate erinõuete kohaselt.

1.4.   Laternate arvu, värvuse, järjestuse ja vajaduse korral laternate kategooria kontrollimiseks kasutatakse laternate ja nende märgistuse visuaalset vaatlust.

Need peavad vastama punktis 5.13 sätestatud nõuetele ja iga laterna suhtes kohaldatavatele erinõuetele.

---