# Az Európai Unió L 39/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.039.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 39 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. február 9. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.039.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 39

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. február 9.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 98/2013/EU rendelete (2013. január 15.) a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 99/2013/EU rendelete (2013. január 15.) az európai statisztikai programról (2013–2017) (
  2
  ) | 12 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 100/2013/EU rendelete (2013. január 15.) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 30 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 98/2013/EU rendelete (2013. január 15.) a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 99/2013/EU rendelete (2013. január 15.) az európai statisztikai programról (2013–2017) (
  2
  )

2

12

*

Az Európai Parlament és a Tanács 100/2013/EU rendelete (2013. január 15.) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |
| | (2)   EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

(2)   EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg

2

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 9.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 98/2013/EU RENDELETE

(2013. január 15.)

a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Egyes anyagok vagy keverékek robbanóanyag-prekurzorok, és visszaélésszerűen felhasználhatók robbanóanyagok jogellenes előállítására. A robbanóanyagok biztonságának fokozásáról szóló európai uniós cselekvési tervben, amelyet a Tanács 2008. április 18-án fogadott el, a Bizottság felkérést kapott, hogy hozzon létre a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottságot, amelynek feladata, hogy a piacon hozzáférhető robbanóanyag-prekurzorok szabályozásával kapcsolatos intézkedéseket mérlegeljen és ajánlásokat készítsen, figyelembe véve a költség-haszon hatásokat. |
| --- | --- |

(1)

Egyes anyagok vagy keverékek robbanóanyag-prekurzorok, és visszaélésszerűen felhasználhatók robbanóanyagok jogellenes előállítására. A robbanóanyagok biztonságának fokozásáról szóló európai uniós cselekvési tervben, amelyet a Tanács 2008. április 18-án fogadott el, a Bizottság felkérést kapott, hogy hozzon létre a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottságot, amelynek feladata, hogy a piacon hozzáférhető robbanóanyag-prekurzorok szabályozásával kapcsolatos intézkedéseket mérlegeljen és ajánlásokat készítsen, figyelembe véve a költség-haszon hatásokat.

| (2) | A prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság, amelyet a Bizottság 2008-ban hozott létre, különböző robbanóanyag-prekurzorokat azonosított, amelyek terrortámadások elkövetésére felhasználhatónak minősülnek, és javasolta, hogy uniós szinten megfelelő intézkedéseket tegyenek. |
| --- | --- |

(2)

A prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság, amelyet a Bizottság 2008-ban hozott létre, különböző robbanóanyag-prekurzorokat azonosított, amelyek terrortámadások elkövetésére felhasználhatónak minősülnek, és javasolta, hogy uniós szinten megfelelő intézkedéseket tegyenek.

| (3) | Egyes tagállamok már fogadtak el törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket egyes robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozatalára, forgalmazására és birtoklására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Egyes tagállamok már fogadtak el törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket egyes robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozatalára, forgalmazására és birtoklására vonatkozóan.

| (4) | Ezeket az eltérő és az Unión belüli kereskedelem korlátozására alkalmas törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket harmonizálni kell a vegyi anyagok és keverékek belső piacon történő szabad mozgásának javítása és a versenytorzulások lehető legnagyobb mértékű kiküszöbölése érdekében, a lakosság biztonságának magas szintű védelme szavatolása mellett. Az e rendelet hatálya alá tartozó egyes anyagokra vonatkozó egyéb szabályokat is rögzítettek nemzeti és uniós szinten a munkavállalók biztonsága és a környezetvédelem tekintetében. Ezeket az egyéb szabályokat e rendelet nem érinti. |
| --- | --- |

(4)

Ezeket az eltérő és az Unión belüli kereskedelem korlátozására alkalmas törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket harmonizálni kell a vegyi anyagok és keverékek belső piacon történő szabad mozgásának javítása és a versenytorzulások lehető legnagyobb mértékű kiküszöbölése érdekében, a lakosság biztonságának magas szintű védelme szavatolása mellett. Az e rendelet hatálya alá tartozó egyes anyagokra vonatkozó egyéb szabályokat is rögzítettek nemzeti és uniós szinten a munkavállalók biztonsága és a környezetvédelem tekintetében. Ezeket az egyéb szabályokat e rendelet nem érinti.

| (5) | A gazdasági szereplők számára a lehető legegységesebb szabályokat kell biztosítani, ezért a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásának és felhasználásának a szabályozására a rendelet a legalkalmasabb jogi eszköz. |
| --- | --- |

(5)

A gazdasági szereplők számára a lehető legegységesebb szabályokat kell biztosítani, ezért a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásának és felhasználásának a szabályozására a rendelet a legalkalmasabb jogi eszköz.

| (6) | Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a veszélyesként besorolt anyagok és keverékek a forgalomba hozataluk előtt megfelelően címkézendők. Továbbá előírja, hogy a gazdasági szereplők, köztük a kiskereskedők is, az ilyen anyagokat vagy osztályozzák és címkézzék, vagy pedig az ellátási lánc mentén feljebb elhelyezkedő valamely gazdasági szereplő osztályozására hagyatkozzanak. Ezért helyénvaló előírni ebben a rendeletben, hogy valamennyi olyan gazdasági szereplő – a kiskereskedőket is beleértve –, amely az e rendelet által korlátozott anyagokat a lakossági személyek rendelkezésére bocsát, biztosítsa, hogy a csomagoláson fel legyen tüntetve, hogy az ilyen anyagokat és keverékeket a lakossági személyek korlátozott feltételekkel szerezhetik meg, birtokolhatják, illetve használhatják fel. |
| --- | --- |

(6)

Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a veszélyesként besorolt anyagok és keverékek a forgalomba hozataluk előtt megfelelően címkézendők. Továbbá előírja, hogy a gazdasági szereplők, köztük a kiskereskedők is, az ilyen anyagokat vagy osztályozzák és címkézzék, vagy pedig az ellátási lánc mentén feljebb elhelyezkedő valamely gazdasági szereplő osztályozására hagyatkozzanak. Ezért helyénvaló előírni ebben a rendeletben, hogy valamennyi olyan gazdasági szereplő – a kiskereskedőket is beleértve –, amely az e rendelet által korlátozott anyagokat a lakossági személyek rendelkezésére bocsát, biztosítsa, hogy a csomagoláson fel legyen tüntetve, hogy az ilyen anyagokat és keverékeket a lakossági személyek korlátozott feltételekkel szerezhetik meg, birtokolhatják, illetve használhatják fel.

| (7) | Annak biztosítására, hogy nemzeti szinten az e rendelet által uniós szinten előirányzott szintnek megfelelő vagy annál magasabb védelmi szint érvényesüljön a robbanóanyag-prekurzorok jogellenes felhasználásával szembeni védelem tekintetében, néhány tagállam már életbe léptetett törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket egyes, jogellenesen is felhasználható anyagokra vonatkozóan. A szóban forgó anyagok közül néhányat e rendelet már tartalmaz, míg más ilyen anyagok uniós szintű korlátozására később kerülhet sor. Mivel e rendelet céljaival ellentétes lenne az, ha az uniós szintű intézkedések csökkentenék a védelmi szintet, helyénvaló egy olyan mechanizmusról rendelkezni, melynek értelmében a vonatkozó nemzeti intézkedések hatályban maradhatnának (védzáradék). |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítására, hogy nemzeti szinten az e rendelet által uniós szinten előirányzott szintnek megfelelő vagy annál magasabb védelmi szint érvényesüljön a robbanóanyag-prekurzorok jogellenes felhasználásával szembeni védelem tekintetében, néhány tagállam már életbe léptetett törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket egyes, jogellenesen is felhasználható anyagokra vonatkozóan. A szóban forgó anyagok közül néhányat e rendelet már tartalmaz, míg más ilyen anyagok uniós szintű korlátozására később kerülhet sor. Mivel e rendelet céljaival ellentétes lenne az, ha az uniós szintű intézkedések csökkentenék a védelmi szintet, helyénvaló egy olyan mechanizmusról rendelkezni, melynek értelmében a vonatkozó nemzeti intézkedések hatályban maradhatnának (védzáradék).

| (8) | A robbanóanyagok jogellenes előállítását meg kell nehezíteni a robbanóanyag-prekurzornak tekinthető anyagokra vonatkozó koncentrációs határértékek rögzítésével. Ezen határértékek alatt – a védzáradékban foglalt mechanizmusra is tekintettel – ezeknek a robbanóanyag-prekurzoroknak a szabad forgalmazása biztosított; ezen határértékeken felül viszont korlátozni kell a lakosságnak az ezen robbanóanyag-prekurzorokhoz történő hozzáférését. |
| --- | --- |

(8)

A robbanóanyagok jogellenes előállítását meg kell nehezíteni a robbanóanyag-prekurzornak tekinthető anyagokra vonatkozó koncentrációs határértékek rögzítésével. Ezen határértékek alatt – a védzáradékban foglalt mechanizmusra is tekintettel – ezeknek a robbanóanyag-prekurzoroknak a szabad forgalmazása biztosított; ezen határértékeken felül viszont korlátozni kell a lakosságnak az ezen robbanóanyag-prekurzorokhoz történő hozzáférését.

| (9) | Ezért meg kell tiltani, hogy lakossági személyek ilyen robbanóanyag-prekurzorokat a határértékek feletti koncentrációban beszerezzenek, behozzanak, birtokoljanak vagy felhasználjanak. Helyénvaló azonban egy olyan rendszert létrehozni, amely a lakossági személyek számára lehetővé teszi, hogy ilyen célú engedély birtokában jogszerű célokra megszerezzék, behozzák, birtokolják vagy felhasználják a robbanóanyag-prekurzorokat. |
| --- | --- |

(9)

Ezért meg kell tiltani, hogy lakossági személyek ilyen robbanóanyag-prekurzorokat a határértékek feletti koncentrációban beszerezzenek, behozzanak, birtokoljanak vagy felhasználjanak. Helyénvaló azonban egy olyan rendszert létrehozni, amely a lakossági személyek számára lehetővé teszi, hogy ilyen célú engedély birtokában jogszerű célokra megszerezzék, behozzák, birtokolják vagy felhasználják a robbanóanyag-prekurzorokat.

| (10) | Ezenkívül, tekintettel arra, hogy néhány tagállamban már megfelelően létrehozott nyilvántartási rendszerek működnek, amelyekkel azon anyagoknak vagy azok közül néhánynak a forgalomba hozatalát ellenőrzik, amelyek lakossági személyek számára nem tehetők elérhetővé, helyénvaló e rendeletben gondoskodni egy, azokra az anyagokra vagy azok közül néhányra alkalmazandó nyilvántartási rendszerről. |
| --- | --- |

(10)

Ezenkívül, tekintettel arra, hogy néhány tagállamban már megfelelően létrehozott nyilvántartási rendszerek működnek, amelyekkel azon anyagoknak vagy azok közül néhánynak a forgalomba hozatalát ellenőrzik, amelyek lakossági személyek számára nem tehetők elérhetővé, helyénvaló e rendeletben gondoskodni egy, azokra az anyagokra vagy azok közül néhányra alkalmazandó nyilvántartási rendszerről.

| (11) | A hidrogén-peroxidot, a salétromsavat és a nitrometánt a lakossági személyek széles körben használják fel jogszerű célokra. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy gondoskodjanak ezen anyagoknak adott koncentrációkban való hozzáférhetőségéről egy, az e rendelet szerinti nyilvántartási rendszernek egy engedélyezési rendszer helyett történő alkalmazásával. |
| --- | --- |

(11)

A hidrogén-peroxidot, a salétromsavat és a nitrometánt a lakossági személyek széles körben használják fel jogszerű célokra. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy gondoskodjanak ezen anyagoknak adott koncentrációkban való hozzáférhetőségéről egy, az e rendelet szerinti nyilvántartási rendszernek egy engedélyezési rendszer helyett történő alkalmazásával.

| (12) | Tekintettel e rendelet jól körülhatárolt tárgyára, a benne foglalt célkitűzések elérhetők úgy, hogy – a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban – a tagállamoknak lehetőségük lesz azt választani, hogy korlátozott hozzáférést biztosítanak ezen anyagokhoz a lakossági személyek számára. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel e rendelet jól körülhatárolt tárgyára, a benne foglalt célkitűzések elérhetők úgy, hogy – a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban – a tagállamoknak lehetőségük lesz azt választani, hogy korlátozott hozzáférést biztosítanak ezen anyagokhoz a lakossági személyek számára.

| (13) | A közbiztonsággal kapcsolatos jogszerű célkitűzések további érvényesítése, ezalatt a belső piac megfelelő működésének a lehető legkisebb mértékű akadályozása érdekében helyénvaló olyan engedélyezési rendszerről gondoskodni, amelynek alapján annak a lakossági személynek, aki az e rendelet által korlátozott anyagot, illetve ilyen anyagot tartalmazó keveréket vagy anyagot szerzett meg a határértéket meghaladó koncentrációban, lehetősége van behozni azt egy másik tagállamból vagy harmadik országból egy olyan tagállamba, amely az e rendelet szerinti rendszerek bármelyikével összhangban lehetővé teszi az adott anyaghoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(13)

A közbiztonsággal kapcsolatos jogszerű célkitűzések további érvényesítése, ezalatt a belső piac megfelelő működésének a lehető legkisebb mértékű akadályozása érdekében helyénvaló olyan engedélyezési rendszerről gondoskodni, amelynek alapján annak a lakossági személynek, aki az e rendelet által korlátozott anyagot, illetve ilyen anyagot tartalmazó keveréket vagy anyagot szerzett meg a határértéket meghaladó koncentrációban, lehetősége van behozni azt egy másik tagállamból vagy harmadik országból egy olyan tagállamba, amely az e rendelet szerinti rendszerek bármelyikével összhangban lehetővé teszi az adott anyaghoz való hozzáférést.

| (14) | A robbanóanyag-prekurzorok behozatalára vonatkozó rendelkezések hatékony végrehajtása érdekében a tagállamokat ösztönzik annak biztosítására, hogy a nemzetközi utazók figyelmét felhívják az e rendelet által korlátozott anyagok - amelyek lakossági személyek számára nem tehetők elérhetővé - behozatalára vonatkozó feltételekre. Ugyanezen okból a tagállamokat ösztönzik annak biztosítására, hogy a lakosság tudatában legyen annak, hogy a korlátozások a magánszemélyek rendelkezésére bocsátott vagy a végső felhasználók által távolról rendelt kis tételekre is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(14)

A robbanóanyag-prekurzorok behozatalára vonatkozó rendelkezések hatékony végrehajtása érdekében a tagállamokat ösztönzik annak biztosítására, hogy a nemzetközi utazók figyelmét felhívják az e rendelet által korlátozott anyagok - amelyek lakossági személyek számára nem tehetők elérhetővé - behozatalára vonatkozó feltételekre. Ugyanezen okból a tagállamokat ösztönzik annak biztosítására, hogy a lakosság tudatában legyen annak, hogy a korlátozások a magánszemélyek rendelkezésére bocsátott vagy a végső felhasználók által távolról rendelt kis tételekre is vonatkoznak.

| (15) | Tekintettel a kis- és középvállalkozásokat terhelő adminisztratív kötelezettségek csökkentésének fontosságára, a tagállamoknak célszerű megfelelő tájékoztatást nyújtaniuk az iparági szereplőknek és különösen a kkv-knak, előmozdítva ezáltal a rendeletnek való megfelelést. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel a kis- és középvállalkozásokat terhelő adminisztratív kötelezettségek csökkentésének fontosságára, a tagállamoknak célszerű megfelelő tájékoztatást nyújtaniuk az iparági szereplőknek és különösen a kkv-knak, előmozdítva ezáltal a rendeletnek való megfelelést.

| (16) | Mivel aránytalan lenne megtiltani a robbanóanyag-prekurzorok foglalkozásszerű tevékenység során történő felhasználását, indokolt, hogy a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozatalára, behozatalára, birtoklására és felhasználására vonatkozó korlátozások csak a lakosságra legyenek alkalmazandók. Mindazonáltal e rendelet általános céljaira tekintettel helyénvaló olyan jelentéstételi mechanizmusról gondoskodni, amely az ellátási lánc mentén elhelyezkedő foglalkozásszerű felhasználókra és a lakossági személyekre egyaránt kiterjed, amennyiben jellegénél vagy méreténél fogva gyanúsnak tekintendő tranzakcióban vesznek részt. Ennek érdekében a tagállamoknak célszerű nemzeti kapcsolattartó pontokat létrehozniuk a gyanús tranzakciók jelentése céljából. |
| --- | --- |

(16)

Mivel aránytalan lenne megtiltani a robbanóanyag-prekurzorok foglalkozásszerű tevékenység során történő felhasználását, indokolt, hogy a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozatalára, behozatalára, birtoklására és felhasználására vonatkozó korlátozások csak a lakosságra legyenek alkalmazandók. Mindazonáltal e rendelet általános céljaira tekintettel helyénvaló olyan jelentéstételi mechanizmusról gondoskodni, amely az ellátási lánc mentén elhelyezkedő foglalkozásszerű felhasználókra és a lakossági személyekre egyaránt kiterjed, amennyiben jellegénél vagy méreténél fogva gyanúsnak tekintendő tranzakcióban vesznek részt. Ennek érdekében a tagállamoknak célszerű nemzeti kapcsolattartó pontokat létrehozniuk a gyanús tranzakciók jelentése céljából.

| (17) | A robbanóanyag-prekurzorokra vonatkozó némely tranzakció gyanúsnak, és ezért jelentendőnek tekinthető. Például azok a tranzakciók, amelyeknél a leendő (foglalkozásszerű vagy lakossági) ügyfél a jelek szerint nincs tisztában a szándékolt felhasználással, illetve azt nem ismeri vagy nem tudja hitelesen elmagyarázni, szokatlan mennyiségben, koncentrációban vagy összetételben kíván anyagot vásárolni, nem hajlandó igazolni személyazonosságát vagy lakóhelyét, illetve nagy összegű készpénzzel járó szokatlan fizetési módszer - ideértve a nagy összegű készpénzfizetést - alkalmazásához ragaszkodik. A gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy fenntartsák a jogot az ilyen tranzakciók megtagadására. |
| --- | --- |

(17)

A robbanóanyag-prekurzorokra vonatkozó némely tranzakció gyanúsnak, és ezért jelentendőnek tekinthető. Például azok a tranzakciók, amelyeknél a leendő (foglalkozásszerű vagy lakossági) ügyfél a jelek szerint nincs tisztában a szándékolt felhasználással, illetve azt nem ismeri vagy nem tudja hitelesen elmagyarázni, szokatlan mennyiségben, koncentrációban vagy összetételben kíván anyagot vásárolni, nem hajlandó igazolni személyazonosságát vagy lakóhelyét, illetve nagy összegű készpénzzel járó szokatlan fizetési módszer - ideértve a nagy összegű készpénzfizetést - alkalmazásához ragaszkodik. A gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy fenntartsák a jogot az ilyen tranzakciók megtagadására.

| (18) | E rendelet általános céljaira tekintettel az illetékes hatóságot arra ösztönzik, hogy tájékoztassa a nemzeti kapcsolattartó pontot az engedély kiadásának annak alapján történő megtagadásáról, hogy a szándékolt felhasználásnak vagy a felhasználó szándékának a jogszerűsége alapos okkal kétségbe vonható. Hasonlóképpen az illetékes hatóságot arra ösztönzik, hogy tájékoztassa a nemzeti kapcsolattartó pontot az engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról. |
| --- | --- |

(18)

E rendelet általános céljaira tekintettel az illetékes hatóságot arra ösztönzik, hogy tájékoztassa a nemzeti kapcsolattartó pontot az engedély kiadásának annak alapján történő megtagadásáról, hogy a szándékolt felhasználásnak vagy a felhasználó szándékának a jogszerűsége alapos okkal kétségbe vonható. Hasonlóképpen az illetékes hatóságot arra ösztönzik, hogy tájékoztassa a nemzeti kapcsolattartó pontot az engedély felfüggesztéséről vagy visszavonásáról.

| (19) | A robbanóanyag-prekurzorok esetleges jogellenes felhasználásának megelőzése és felderítése érdekében kívánatos, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok megőrizzék a jelenlett gyanús tranzakciókkal kapcsolatos adatokat, a nemzeti illetékes hatóságok pedig meghozzák a szükséges intézkedéseket a konkrét körülmények kivizsgálására, beleértve annak vizsgálatát is, hogy a gyanús tranzakcióban részt vevő foglalkozásszerű felhasználó valóban végez-e azzal összefüggő gazdasági tevékenységet. |
| --- | --- |

(19)

A robbanóanyag-prekurzorok esetleges jogellenes felhasználásának megelőzése és felderítése érdekében kívánatos, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok megőrizzék a jelenlett gyanús tranzakciókkal kapcsolatos adatokat, a nemzeti illetékes hatóságok pedig meghozzák a szükséges intézkedéseket a konkrét körülmények kivizsgálására, beleértve annak vizsgálatát is, hogy a gyanús tranzakcióban részt vevő foglalkozásszerű felhasználó valóban végez-e azzal összefüggő gazdasági tevékenységet.

| (20) | Ahol ez lehetséges, koncentrációs határértéket kell meghatározni, mely felett az egyes robbanóanyag-prekurzorokhoz való hozzáférés korlátozva van, míg egyes más robbanóanyag-prekurzorok tekintetében csak a gyanús tranzakciókkal kapcsolatos jelentéstétel van előírva. Az arra vonatkozó kritériumok, hogy mely intézkedések mely robbanóanyag-prekurzorokra alkalmazandók, többek között az alábbiak: az érintett robbanóanyag-prekurzor veszélyességi szintje, az érintett robbanóanyag-prekurzorokkal való kereskedelem mértéke, valamint az, hogy megállapítható-e az a koncentrációs szint, amely alatt a robbanóanyag-prekurzor még felhasználható a forgalomba hozatal alapjául szolgáló jogszerű célokra. A rendelet hatálya alá jelenleg nem tartozó robbanóanyag-prekurzorokkal kapcsolatos jövőbeli intézkedéseknek is a fenti kritériumokon kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(20)

Ahol ez lehetséges, koncentrációs határértéket kell meghatározni, mely felett az egyes robbanóanyag-prekurzorokhoz való hozzáférés korlátozva van, míg egyes más robbanóanyag-prekurzorok tekintetében csak a gyanús tranzakciókkal kapcsolatos jelentéstétel van előírva. Az arra vonatkozó kritériumok, hogy mely intézkedések mely robbanóanyag-prekurzorokra alkalmazandók, többek között az alábbiak: az érintett robbanóanyag-prekurzor veszélyességi szintje, az érintett robbanóanyag-prekurzorokkal való kereskedelem mértéke, valamint az, hogy megállapítható-e az a koncentrációs szint, amely alatt a robbanóanyag-prekurzor még felhasználható a forgalomba hozatal alapjául szolgáló jogszerű célokra. A rendelet hatálya alá jelenleg nem tartozó robbanóanyag-prekurzorokkal kapcsolatos jövőbeli intézkedéseknek is a fenti kritériumokon kell alapulniuk.

| (21) | A tüzelőanyag-tablettákban felhasznált hexaminra vonatkozó koncentrációs határértékek megállapítása technikailag nem lehetséges. Ezen túlmenően a kénsavnak, az acetonnak, a kálium-nitrátnak, a nátrium-nitrátnak, a kalcium-ammónium-nitrátnak és az ammónium-kalcium-nitrátnak is számos jogszerű felhasználási módja van. Ezeknek az anyagoknak a lakosság részére történő értékesítését korlátozó uniós szintű rendelet aránytalanul magas adminisztratív és megfelelési költségeket róna a felhasználókra, a hatóságokra és a vállalkozásokra. Mindazonáltal e rendelet célkitűzéseire tekintettel intézkedéseket kell elfogadni a hexamin tüzelőanyag-tablettákra, valamint a megfelelő és biztonságos alternatívákkal nem rendelkező egyéb robbanóanyag-prekurzorokra vonatkozó gyanús tranzakciók jelentésének megkönnyítésére. |
| --- | --- |

(21)

A tüzelőanyag-tablettákban felhasznált hexaminra vonatkozó koncentrációs határértékek megállapítása technikailag nem lehetséges. Ezen túlmenően a kénsavnak, az acetonnak, a kálium-nitrátnak, a nátrium-nitrátnak, a kalcium-ammónium-nitrátnak és az ammónium-kalcium-nitrátnak is számos jogszerű felhasználási módja van. Ezeknek az anyagoknak a lakosság részére történő értékesítését korlátozó uniós szintű rendelet aránytalanul magas adminisztratív és megfelelési költségeket róna a felhasználókra, a hatóságokra és a vállalkozásokra. Mindazonáltal e rendelet célkitűzéseire tekintettel intézkedéseket kell elfogadni a hexamin tüzelőanyag-tablettákra, valamint a megfelelő és biztonságos alternatívákkal nem rendelkező egyéb robbanóanyag-prekurzorokra vonatkozó gyanús tranzakciók jelentésének megkönnyítésére.

| (22) | A robbanóanyagok jogellenes előállításához szükséges kiinduló anyagok megszerzésének egyik módja a robbanóanyag-prekurzorok ellopása. Ezért helyénvaló előírni a jelentéstételt az e rendelet által korlátozott anyagokat vagy azokat az egyéb anyagokat érintő jelentős lopásokat és hiányokat, amelyek tekintetében a gyanús tranzakciókat jelenteni kell. Annak érdekében, hogy könnyebb legyen az elkövetők felkutatása, valamint más tagállamok illetékes hatóságainak a lehetséges veszélyekre való figyelmeztetése érdekében a nemzeti kapcsolattartó pontokat arra ösztönzik, hogy adott esetben vegyék igénybe az Europol korai előrejelző rendszerét. |
| --- | --- |

(22)

A robbanóanyagok jogellenes előállításához szükséges kiinduló anyagok megszerzésének egyik módja a robbanóanyag-prekurzorok ellopása. Ezért helyénvaló előírni a jelentéstételt az e rendelet által korlátozott anyagokat vagy azokat az egyéb anyagokat érintő jelentős lopásokat és hiányokat, amelyek tekintetében a gyanús tranzakciókat jelenteni kell. Annak érdekében, hogy könnyebb legyen az elkövetők felkutatása, valamint más tagállamok illetékes hatóságainak a lehetséges veszélyekre való figyelmeztetése érdekében a nemzeti kapcsolattartó pontokat arra ösztönzik, hogy adott esetben vegyék igénybe az Europol korai előrejelző rendszerét.

| (23) | Indokolt, hogy a tagállamok szabályokat állapítsanak meg az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(23)

Indokolt, hogy a tagállamok szabályokat állapítsanak meg az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (24) | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) XVII. melléklete tiltja a robbanóanyag-prekurzorként visszaélésre egyszerűen felhasználható ammónium-nitrát lakossági személyek számára történő rendelkezésére bocsátását. Engedélyezni kell azonban az ammónium-nitrát ellátását bizonyos foglalkozásszerű felhasználók, különösen a mezőgazdasági termelők részére. Ezért ennek az ellátásnak az e rendelet által létrehozott, a gyanús tranzakciókra vonatkozó jelentéstételi mechanizmus tárgyát kell képeznie, mivel az 1907/2006/EK rendelet nem tartalmaz egyenértékű követelményt. |
| --- | --- |

(24)

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) XVII. melléklete tiltja a robbanóanyag-prekurzorként visszaélésre egyszerűen felhasználható ammónium-nitrát lakossági személyek számára történő rendelkezésére bocsátását. Engedélyezni kell azonban az ammónium-nitrát ellátását bizonyos foglalkozásszerű felhasználók, különösen a mezőgazdasági termelők részére. Ezért ennek az ellátásnak az e rendelet által létrehozott, a gyanús tranzakciókra vonatkozó jelentéstételi mechanizmus tárgyát kell képeznie, mivel az 1907/2006/EK rendelet nem tartalmaz egyenértékű követelményt.

| (25) | E rendelet személyes adatok feldolgozását, és gyanús tranzakciók esetén harmadik személyekkel való további közlését írja elő. Ez a feldolgozás és közlés a magánélet védelméhez és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogba történő komoly beavatkozást jelent. A személyes adatok e rendelet keretében megvalósuló feldolgozására a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alkalmazandó. Ennek megfelelően biztosítani kell a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jog megfelelő védelmét azon egyének esetében, akiknek a személyes adatait e rendelet alkalmazása során feldolgozzák. Ennek megfelelően az engedélyezéssel, a tranzakciók nyilvántartásával és a gyanús tranzakciók jelentésével járó személyesadat-feldolgozásnak összhangban kell lennie a 95/46/EK irányelvvel, ideértve az adatminimalizálás, a célkorlátozás, az arányosság és a szükségesség általános adatvédelemi elveit, valamint az érintett személy hozzáféréssel, helyesbítéssel és törléssel kapcsolatos jogainak tiszteletben tartására vonatkozó előírást. |
| --- | --- |

(25)

E rendelet személyes adatok feldolgozását, és gyanús tranzakciók esetén harmadik személyekkel való további közlését írja elő. Ez a feldolgozás és közlés a magánélet védelméhez és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogba történő komoly beavatkozást jelent. A személyes adatok e rendelet keretében megvalósuló feldolgozására a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alkalmazandó. Ennek megfelelően biztosítani kell a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jog megfelelő védelmét azon egyének esetében, akiknek a személyes adatait e rendelet alkalmazása során feldolgozzák. Ennek megfelelően az engedélyezéssel, a tranzakciók nyilvántartásával és a gyanús tranzakciók jelentésével járó személyesadat-feldolgozásnak összhangban kell lennie a 95/46/EK irányelvvel, ideértve az adatminimalizálás, a célkorlátozás, az arányosság és a szükségesség általános adatvédelemi elveit, valamint az érintett személy hozzáféréssel, helyesbítéssel és törléssel kapcsolatos jogainak tiszteletben tartására vonatkozó előírást.

| (26) | A terroristáknak és más bűnözőknek a robbanóanyagok jogellenes előállításához felhasznált anyagválasztása gyorsan változhat. Ezért lehetővé kell tenni további anyagok – amennyiben szükséges – bevonását az e rendelettel létrehozott szabályozás körébe. |
| --- | --- |

(26)

A terroristáknak és más bűnözőknek a robbanóanyagok jogellenes előállításához felhasznált anyagválasztása gyorsan változhat. Ezért lehetővé kell tenni további anyagok – amennyiben szükséges – bevonását az e rendelettel létrehozott szabályozás körébe.

| (27) | Az anyagok robbanóanyag-prekurzorként történő visszaélésszerű felhasználása terén bekövetkezett fejleményekhez való igazodás érdekében, feltéve, hogy megfelelő konzultációra kerül sor az érdekelt felekkel a gazdasági szereplőkre gyakorolt potenciálisan jelentős hatás figyelembevétele érdekében, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az olyan koncentrációs határérték módosítása érdekében, amely fölött egyes, e rendelet által korlátozott anyagok nem bocsátandók a lakosság rendelkezésére, valamint az olyan további anyagok jegyzékbe vétele érdekében, amelyekre vonatkozóan a gyanús tranzakciók tekintetében jelentési kötelezettség áll fenn. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(27)

Az anyagok robbanóanyag-prekurzorként történő visszaélésszerű felhasználása terén bekövetkezett fejleményekhez való igazodás érdekében, feltéve, hogy megfelelő konzultációra kerül sor az érdekelt felekkel a gazdasági szereplőkre gyakorolt potenciálisan jelentős hatás figyelembevétele érdekében, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az olyan koncentrációs határérték módosítása érdekében, amely fölött egyes, e rendelet által korlátozott anyagok nem bocsátandók a lakosság rendelkezésére, valamint az olyan további anyagok jegyzékbe vétele érdekében, amelyekre vonatkozóan a gyanús tranzakciók tekintetében jelentési kötelezettség áll fenn. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (28) | A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia azon anyagok jegyzékét, amelyek meghatározott koncentrációs határérték felett nem bocsátandók a lakosság rendelkezésére, és azon anyagok jegyzékét, amelyekre vonatkozóan a gyanús tranzakciók tekintetében jelentéstételi kötelezettség áll fenn. A Bizottságnak indokolt esetben jogalkotási javaslatot kell készítenie – a rendes jogalkotási eljárás keretében – bejegyzéseknek az előző listába vagy listából történő felvételéről vagy törléséről, vagy bejegyzéseknek az utóbbi listából történő törléséről, az anyagok robbanóanyag-prekurzorként történő visszaélésszerű felhasználása terén bekövetkezett fejleményekhez való igazodás céljából. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia azon anyagok jegyzékét, amelyek meghatározott koncentrációs határérték felett nem bocsátandók a lakosság rendelkezésére, és azon anyagok jegyzékét, amelyekre vonatkozóan a gyanús tranzakciók tekintetében jelentéstételi kötelezettség áll fenn. A Bizottságnak indokolt esetben jogalkotási javaslatot kell készítenie – a rendes jogalkotási eljárás keretében – bejegyzéseknek az előző listába vagy listából történő felvételéről vagy törléséről, vagy bejegyzéseknek az utóbbi listából történő törléséről, az anyagok robbanóanyag-prekurzorként történő visszaélésszerű felhasználása terén bekövetkezett fejleményekhez való igazodás céljából.

| (29) | Védzáradékot kell felvenni, amely megfelelő uniós eljárást ír elő az e rendelet által még nem korlátozott olyan anyagokra vonatkozóan, amelyekkel kapcsolatban valamely tagállam alapos okokat tár fel annak feltételezésére, hogy az érintett anyag robbanóanyagok jogellenes előállítására használható fel. |
| --- | --- |

(29)

Védzáradékot kell felvenni, amely megfelelő uniós eljárást ír elő az e rendelet által még nem korlátozott olyan anyagokra vonatkozóan, amelyekkel kapcsolatban valamely tagállam alapos okokat tár fel annak feltételezésére, hogy az érintett anyag robbanóanyagok jogellenes előállítására használható fel.

| (30) | Továbbá az e rendeletben kezelendő konkrét veszélyekre tekintettel helyénvaló megengedni, hogy a tagállamok bizonyos körülmények fennállása esetén elfogadjanak védintézkedéseket, azon anyagokra vonatkozóan is, amelyek tekintetében e rendelet már intézkedéseket ír elő. |
| --- | --- |

(30)

Továbbá az e rendeletben kezelendő konkrét veszélyekre tekintettel helyénvaló megengedni, hogy a tagállamok bizonyos körülmények fennállása esetén elfogadjanak védintézkedéseket, azon anyagokra vonatkozóan is, amelyek tekintetében e rendelet már intézkedéseket ír elő.

| (31) | A Bizottság és a tagállamok számára nyújtandó tájékoztatásra vonatkozóan e rendeletben rögzített követelményekre tekintettel nem lenne helyénvaló az ilyen új védintézkedéseket a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) foglalt szabályok hatálya alá vonni, függetlenül attól, hogy azok az e rendelet által már korlátozott vagy nem korlátozott anyagokra vonatkoznak-e. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság és a tagállamok számára nyújtandó tájékoztatásra vonatkozóan e rendeletben rögzített követelményekre tekintettel nem lenne helyénvaló az ilyen új védintézkedéseket a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) foglalt szabályok hatálya alá vonni, függetlenül attól, hogy azok az e rendelet által már korlátozott vagy nem korlátozott anyagokra vonatkoznak-e.

| (32) | Figyelembe véve e rendelet céljait, valamint a polgárok biztonságára és a belső piacra gyakorolt lehetséges hatásait, a Bizottságnak – a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság keretében folyamatosan zajló megbeszélések eredményéből is merítve – jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben elemzi az e rendelet végrehajtásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő problémákat, valamint a rendelet hatálya kiterjesztésének szükségességét és megvalósíthatóságát, mind a foglalkozásszerű felhasználókra való kiterjesztés, mind a bár e rendeletben előírt intézkedések által nem érintett – de robbanóanyagok jogellenes előállítására felhasználtként azonosított – anyagoknak (jegyzékben nem szereplő robbanóanyag-prekurzorok) a gyanús tranzakciókra, hiányokra és lopásokra vonatkozó jelentéstételi rendelkezések hatálya alá vonása tekintetében. Emellett helyénvaló, hogy a Bizottság jelentést nyújtson be, amelyben a tagállamok által szerzett releváns tapasztalatok alapján, a költségeket és a hasznot mérlegelve megvizsgálja, hogy a közbiztonsági kockázatok alapján mennyiben kívánatos és megvalósítható a rendszer megerősítése és harmonizálása. A felülvizsgálat részeként a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ammónium-nitrátra vonatkozó rendelkezéseknek az 1907/2006/EK rendeletből e rendeletbe történő áthozatalának lehetőségeit. |
| --- | --- |

(32)

Figyelembe véve e rendelet céljait, valamint a polgárok biztonságára és a belső piacra gyakorolt lehetséges hatásait, a Bizottságnak – a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság keretében folyamatosan zajló megbeszélések eredményéből is merítve – jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben elemzi az e rendelet végrehajtásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő problémákat, valamint a rendelet hatálya kiterjesztésének szükségességét és megvalósíthatóságát, mind a foglalkozásszerű felhasználókra való kiterjesztés, mind a bár e rendeletben előírt intézkedések által nem érintett – de robbanóanyagok jogellenes előállítására felhasználtként azonosított – anyagoknak (jegyzékben nem szereplő robbanóanyag-prekurzorok) a gyanús tranzakciókra, hiányokra és lopásokra vonatkozó jelentéstételi rendelkezések hatálya alá vonása tekintetében. Emellett helyénvaló, hogy a Bizottság jelentést nyújtson be, amelyben a tagállamok által szerzett releváns tapasztalatok alapján, a költségeket és a hasznot mérlegelve megvizsgálja, hogy a közbiztonsági kockázatok alapján mennyiben kívánatos és megvalósítható a rendszer megerősítése és harmonizálása. A felülvizsgálat részeként a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megvizsgálja az ammónium-nitrátra vonatkozó rendelkezéseknek az 1907/2006/EK rendeletből e rendeletbe történő áthozatalának lehetőségeit.

| (33) | Mivel a rendelet célját, nevezetesen a robbanóanyag-prekurzorokhoz való lakossági hozzáférés korlátozását, nem akadályozva az áruk belső piacon történő szabad mozgását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a korlátozás léptéke miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(33)

Mivel a rendelet célját, nevezetesen a robbanóanyag-prekurzorokhoz való lakossági hozzáférés korlátozását, nem akadályozva az áruk belső piacon történő szabad mozgását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a korlátozás léptéke miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (34) | Az európai adatvédelmi biztos véleményt (7) nyilvánított a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(34)

Az európai adatvédelmi biztos véleményt (7) nyilvánított a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

| (35) | E rendelet tiszteletben tartja a többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogokat és elveket, így különösen a személyes adatok védelmét, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot és a megkülönböztetés tilalmának elvét. E rendeletet a tagállamoknak e jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazniuk, |
| --- | --- |

(35)

E rendelet tiszteletben tartja a többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogokat és elveket, így különösen a személyes adatok védelmét, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot és a megkülönböztetés tilalmának elvét. E rendeletet a tagállamoknak e jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazniuk,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet összehangolt szabályokat állapít meg a robbanóanyagok jogellenes előállítására visszaélésszerűen felhasználható anyagok vagy keverékek rendelkezésre bocsátására, behozatalára, birtoklására és felhasználására vonatkozóan annak érdekében, hogy korlátozza azok rendelkezésre állását a lakosság számára, és biztosítsa a gyanús tranzakciókra vonatkozó megfelelő jelentéstételt az ellátási lánc egészében.

E rendelet nem érinti az uniós jognak a mellékletekben felsorolt anyagokra vonatkozó szigorúbb rendelkezéseit.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet a mellékletekben felsorolt anyagokra, valamint az azokat tartalmazó keverékekre és anyagokra alkalmazandó.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó az alábbiakra:

| a) | az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott árucikkekre; |
| --- | --- |

a)

az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott árucikkekre;

| b) | a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló, 2007. május 23-i 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott pirotechnikai termékekre, a nemzeti joggal összhangban a fegyveres erők, a bűnüldöző szervek vagy a tűzoltóság általi, nem kereskedelmi jellegű felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre, a tengerészeti felszerelésekről szóló, 1996. december 20-i 96/98/EK tanácsi irányelv (10) hatálya alá tartozó pirotechnikai felszerelésekre, illetve a repülésben és az űrrepülésben való felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre, valamint a játékokhoz szánt gyújtókupakokra; |
| --- | --- |

b)

a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló, 2007. május 23-i 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott pirotechnikai termékekre, a nemzeti joggal összhangban a fegyveres erők, a bűnüldöző szervek vagy a tűzoltóság általi, nem kereskedelmi jellegű felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre, a tengerészeti felszerelésekről szóló, 1996. december 20-i 96/98/EK tanácsi irányelv (10) hatálya alá tartozó pirotechnikai felszerelésekre, illetve a repülésben és az űrrepülésben való felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre, valamint a játékokhoz szánt gyújtókupakokra;

| c) | olyan gyógyszerekre, amelyeket az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban, orvosi rendelvény alapján, jogszerűen bocsátottak lakossági személyek rendelkezésére. |
| --- | --- |

c)

olyan gyógyszerekre, amelyeket az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban, orvosi rendelvény alapján, jogszerűen bocsátottak lakossági személyek rendelkezésére.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „anyag”: az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 1. pontja értelmében vett anyag;

2.   „keverék”: az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 2. pontja értelmében vett keverék;

3.   „árucikk”: az 1907/2006/EK rendelet 3. cikkének 3. pontja értelmében vett árucikk;

4.   „rendelkezésre bocsátás”: bármilyen ellátás, akár ellenérték fejében, akár ingyenesen történik;

5.   „behozatal”: egy anyagnak valamely tagállam területére történő behozatala, akár másik tagállamból, akár harmadik országból;

6.   „felhasználás”: feldolgozás, összeállítás, tárolás, kezelés vagy keverés – árucikkek előállítása során is – és minden egyéb használat;

7.   „lakossági személy”: olyan természetes személy, aki nem a kereskedelmi, üzleti vagy foglalkozásszerű tevékenységéhez kapcsolódó célokból jár el;

8.   „gyanús tranzakció”: a mellékletekben felsorolt anyagokkal vagy az azokat tartalmazó keverékekkel vagy anyagokkal kapcsolatos olyan tranzakció, beleértve a foglalkozásszerű felhasználók részvételével zajló tranzakciókat is, amelynek esetében alapos okkal feltételezhető, hogy az anyagot vagy a keveréket robbanóanyag jogellenes előállítására szánják;

9.   „gazdasági szereplő”: olyan természetes vagy jogi személy vagy állami szerv, vagy ilyen személyek és/vagy szervek csoportja, aki, illetve amely a piacon termékeket szállít vagy szolgáltatásokat nyújt;

10.   „korlátozott robbanóanyag-prekurzor”: az I. sz. mellékletben felsorolt anyag az abban meghatározott vonatkozó határértéknél magasabb koncentrációban; magában foglalja azt a keveréket vagy egyéb anyagot is, amelyben egy ilyen felsorolt anyag a vonatkozó határértéknél magasabb koncentrációban van jelen.

4. cikk

Rendelkezésre bocsátás, behozatal, birtoklás és felhasználás

(1)   A korlátozott robbanóanyag-prekurzorok nem bocsáthatók lakossági személyek rendelkezésére, lakossági személyek ezeket nem hozhatják be, nem birtokolhatják és nem használhatják fel.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére a tagállamok fenntarthatnak vagy létrehozhatnak olyan engedélyezési rendszert, amely alapján a korlátozott robbanóanyag-prekurzorok lakossági személyek rendelkezésére bocsáthatók, lakossági személyek ezeket birtokolhatják és felhasználhatják, feltéve, hogy a lakossági személy beszerzi, és kérésre bemutatja az azok megszerzésére, birtoklására vagy felhasználására jogosító olyan engedélyt, amelyet a 7. cikkel összhangban annak a tagállamnak az illetékes hatósága állított ki, ahol az adott korlátozott robbanóanyag-prekurzort meg fogják szerezni, birtokolni fogják vagy fel fogják használni.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés ellenére a tagállamok fenntarthatnak vagy létrehozhatnak olyan nyilvántartási rendszert, amely alapján az alábbi korlátozott robbanóanyag-prekurzorok lakossági személyek rendelkezésére bocsáthatók, lakossági személyek azokat birtokolhatják vagy felhasználhatják, amennyiben az azokat rendelkezésre bocsátó gazdasági szereplő a 8. cikkben foglalt részletes szabályokkal összhangban minden egyes tranzakciót nyilvántartásba vesz:

| a) | hidrogén-peroxid (CAS-szám: 7722-84-1) az I. mellékletben meghatározott határértéknél magasabb, de legfeljebb 35 % m/m koncentrációban; |
| --- | --- |

a)

hidrogén-peroxid (CAS-szám: 7722-84-1) az I. mellékletben meghatározott határértéknél magasabb, de legfeljebb 35 % m/m koncentrációban;

| b) | nitrometán (CAS-szám: 75-52-5) az I. mellékletben meghatározott határértéknél magasabb, de legfeljebb 40 % m/m koncentrációban; |
| --- | --- |

b)

nitrometán (CAS-szám: 75-52-5) az I. mellékletben meghatározott határértéknél magasabb, de legfeljebb 40 % m/m koncentrációban;

| c) | salétromsav (CAS-szám: 7697-37-2) az I. mellékletben meghatározott határértéknél magasabb, de legfeljebb 10 % m/m koncentrációban. |
| --- | --- |

c)

salétromsav (CAS-szám: 7697-37-2) az I. mellékletben meghatározott határértéknél magasabb, de legfeljebb 10 % m/m koncentrációban.

(4)   A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot minden olyan intézkedésről, amelyet a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott rendszerek bármelyikének megvalósítására hoznak. Az értesítésben fel kell tüntetni azokat a korlátozott robbanóanyag-prekurzorokat, amelyek tekintetében a tagállam kivételt alkalmaz.

(5)   A Bizottság közzéteszi azon intézkedések listáját, amelyekről a tagállamok a (4) bekezdéssel összhangban értesítést küldtek.

(6)   Ha egy lakossági személy korlátozott robbanóanyag-prekurzort kíván behozni egy olyan tagállam területére, amely a (2) bekezdéssel összhangban engedélyezési rendszert és/vagy a (3) bekezdéssel vagy a 17. cikkel összhangban nyilvántartási rendszert alkalmazva eltért az (1) bekezdéstől, az érintett személynek be kell szereznie és kérésre be kell mutatnia azt az illetékes hatóságnak a 7. cikkben foglalt szabályokkal összhangban kiállított, az adott tagállamban érvényes engedélyt.

(7)   Egy korlátozott robbanóanyag-prekurzort a (2) bekezdéssel összhangban lakossági személy rendelkezésére bocsátó gazdasági szereplőnek minden tranzakciónál kérnie kell az engedély bemutatását, illetve a (3) bekezdéssel összhangban történő rendelkezésre bocsátás esetén nyilvántartásba kell vennie a tranzakciót, azon tagállam szabályainak megfelelően, amelyben a korlátozott robbanóanyag-prekurzort rendelkezésre bocsátja.

5. cikk

Címkézés

Egy korlátozott robbanóanyag-prekurzorokat valamely lakossági személy rendelkezésére bocsátani kívánó gazdasági szereplő köteles gondoskodni arról – akár megfelelő címke elhelyezésével, akár annak ellenőrzésével, hogy elhelyeztek-e megfelelő címkét –, hogy a csomagoláson egyértelműen fel legyen tüntetve, hogy az adott korlátozott robbanóanyag-prekurzornak a lakossági személyek általi megszerzése, birtoklása vagy felhasználása a 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerinti korlátozás tárgyát képezi.

6. cikk

Szabad mozgás

A tagállamok – az 1. cikk második bekezdése és a 13. cikk sérelme nélkül, és amennyiben e rendelet vagy más uniós jogi aktus másképp nem rendelkezik – a robbanóanyagok jogellenes előállításának megakadályozásával kapcsolatos indokok alapján nem tilthatják, nem korlátozhatják és nem gátolhatják az alábbiak rendelkezésre bocsátását:

| a) | az I. mellékletben felsorolt anyagok az ott rögzített határértéknél nem magasabb koncentrációban; és |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt anyagok az ott rögzített határértéknél nem magasabb koncentrációban; és

| b) | a II. mellékletben felsorolt anyagok. |
| --- | --- |

b)

a II. mellékletben felsorolt anyagok.

7. cikk

Engedélyek

(1)   Azon tagállamok, amelyek engedélyt adnak ki azoknak a lakossági személyeknek, akiknek jogos érdeke fűződik a korlátozott robbanóanyag-prekurzorok megszerzéséhez, behozatalához, birtoklásához és felhasználásához, kötelesek szabályokat megállapítani a 4. cikk (2) és (6) bekezdése szerinti engedély megadására vonatkozóan. Az engedély megadásáról való döntés során a tagállam illetékes hatóságának figyelembe kell vennie minden releváns körülményt és különösen az anyag szándékolt felhasználásának jogszerűségét. Az engedély kiadását meg kell tagadni, ha a szándékolt felhasználás jogszerűsége vagy a felhasználónak a jogszerű célra történő felhasználásra vonatkozó szándéka alapos okkal kétségbe vonható.

(2)   Az illetékes hatóság eldöntheti, hogy miként korlátozza az engedély érvényességét, egyszeri vagy – legfeljebb hároméves időtartamra – többszöri felhasználást engedélyezve. Az illetékes hatóság kötelezheti az engedély jogosultját arra, hogy az engedély megjelölt lejárati időpontjáig igazolja, hogy az engedély megadásának alapjául szolgáló feltételek még mindig fennállnak. Az engedélyben fel kell tüntetni azokat a korlátozott robbanóanyag-prekurzorokat, amelyek tekintetében kiállították.

(3)   Az illetékes hatóságok előírhatják, hogy a kérelmezőnek az engedély kérelmezéséért díjat kell fizetnie. Ez a díj nem haladhatja meg a kérelem feldolgozásával járó költségeket.

(4)   Az engedélyt az illetékes hatóság felfüggesztheti vagy visszavonhatja, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az engedély megadásának alapjául szolgáló feltételek már nem állnak fenn.

(5)   Az illetékes hatóság bármely döntése elleni jogorvoslat tárgyában, valamint az engedély feltételeinek való megfeleléssel kapcsolatos vitás ügyekben a nemzeti jog szerint hatáskörrel rendelkező megfelelő szerv jár el.

(6)   A valamely tagállam illetékes hatóságai által kiadott engedélyek más tagállamokban is elismerhetők. Az engedélyek kölcsönös elismerésének megkönnyítése érdekében a Bizottság 2014. szeptember 2-ig, a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően iránymutatást fogad el az engedélyek technikai részleteire vonatkozóan. Ebben az iránymutatásban azt is meg kell határozni, hogy milyen adatoknak kell szerepelniük a korlátozott robbanóanyag-prekurzorok behozatalára vonatkozó engedélyekben, továbbá ilyen engedélymintát is tartalmaznia kell.

8. cikk

A tranzakciók nyilvántartásba vétele

(1)   A 4. cikk (3) bekezdésének megfelelő nyilvántartásba vétel céljából a lakossági személyeknek hivatalos azonosító okmánnyal igazolniuk kell magukat.

(2)   A nyilvántartásnak legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a lakossági személy neve, címe és adott esetben vagy az azonosító száma, vagy a hivatalos azonosító okmányának típusa és száma; |
| --- | --- |

a)

a lakossági személy neve, címe és adott esetben vagy az azonosító száma, vagy a hivatalos azonosító okmányának típusa és száma;

| b) | az anyag vagy keverék megnevezése a koncentráció szintjével együtt; |
| --- | --- |

b)

az anyag vagy keverék megnevezése a koncentráció szintjével együtt;

| c) | az anyag vagy keverék mennyisége; |
| --- | --- |

c)

az anyag vagy keverék mennyisége;

| d) | az anyag vagy keverék szándékolt felhasználása a lakossági személy nyilatkozata alapján; |
| --- | --- |

d)

az anyag vagy keverék szándékolt felhasználása a lakossági személy nyilatkozata alapján;

| e) | a tranzakció helye és időpontja; |
| --- | --- |

e)

a tranzakció helye és időpontja;

| f) | a lakossági személy aláírása. |
| --- | --- |

f)

a lakossági személy aláírása.

(3)   A nyilvántartást a tranzakció napjától számítva öt évig meg kell őrizni. Ezen időszak alatt a nyilvántartást az illetékes hatóságok kérésére vizsgálat céljából rendelkezésre kell bocsátani.

(4)   A nyilvántartást papíron vagy más tartós tárolóeszközön kell tárolni, és a (3) bekezdésben előírt teljes időszak alatt bármikor vizsgálat céljából rendelkezésre kell állnia. Minden elektronikusan tárolt adatnak:

| a) | egyeznie kell a megfelelő papíralapú dokumentumok formájával és tartalmával; továbbá |
| --- | --- |

a)

egyeznie kell a megfelelő papíralapú dokumentumok formájával és tartalmával; továbbá

| b) | a (3) bekezdésben előírt teljes időszak alatt bármikor könnyen rendelkezésre kell állnia. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben előírt teljes időszak alatt bármikor könnyen rendelkezésre kell állnia.

9. cikk

A gyanús tranzakciók, a hiányok és a lopások jelentése

(1)   A mellékletekben felsorolt anyagokkal, illetve az azokat tartalmazó keverékekkel vagy anyagokkal kapcsolatos gyanús tranzakciókat e cikkel összhangban jelenteni kell.

(2)   Valamennyi tagállam a gyanús tranzakciók jelentésére egy vagy több nemzeti kapcsolattartó pontot hoz létre, amelyek világosan meghatározott telefonszámmal és e-mail címmel rendelkeznek.

(3)   A gazdasági szereplők fenntarthatják a jogot a gyanús tranzakció megtagadására, és a tranzakciót vagy a megkísérelt tranzakciót indokolatlan késedelem nélkül – lehetőség szerint az ügyfél személyazonosságának megjelölésével – jelenteniük kell azon tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjának, amely tagállamban a tranzakciót végrehajtották vagy megkísérelték, ha a gazdasági szereplőknek alapos okuk van feltételezni, hogy a mellékletekben felsorolt egy vagy több anyaggal, illetve az azokat tartalmazó keverékekkel vagy anyagokkal kapcsolatos tervezett tranzakció gyanús tranzakció, figyelembe véve valamennyi körülményt és különösen azt, ha a leendő ügyfél:

| a) | a jelek szerint nincs tisztában az anyag vagy keverék szándékolt felhasználásával; |
| --- | --- |

a)

a jelek szerint nincs tisztában az anyag vagy keverék szándékolt felhasználásával;

| b) | a jelek szerint nem ismeri az anyag vagy keverék szándékolt felhasználását vagy azt nem tudja hihetően elmagyarázni; |
| --- | --- |

b)

a jelek szerint nem ismeri az anyag vagy keverék szándékolt felhasználását vagy azt nem tudja hihetően elmagyarázni;

| c) | magáncélú felhasználásnál szokatlan mennyiségben, összetételben, illetve koncentrációban kíván anyagot vásárolni; |
| --- | --- |

c)

magáncélú felhasználásnál szokatlan mennyiségben, összetételben, illetve koncentrációban kíván anyagot vásárolni;

| d) | nem hajlandó igazolni személyazonosságát vagy lakóhelyét; vagy |
| --- | --- |

d)

nem hajlandó igazolni személyazonosságát vagy lakóhelyét; vagy

| e) | szokatlan fizetési módszer - ideértve a nagy összegű készpénzfizetést - alkalmazásához ragaszkodik. |
| --- | --- |

e)

szokatlan fizetési módszer - ideértve a nagy összegű készpénzfizetést - alkalmazásához ragaszkodik.

(4)   A gazdasági szereplőknek jelenteniük kell továbbá a mellékletekben felsorolt anyagokat, illetve az azokat tartalmazó keverékeket vagy anyagokat érintő jelentős hiányokat és lopásokat azon tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjának, ahol a hiány beálltára vagy a lopásra sor került.

(5)   A Bizottság – a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően – az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők közötti együttműködés elősegítése érdekében 2014. szeptember 2-ig a vegyianyag-ellátási láncot és adott esetben az illetékes hatóságokat segítő iránymutatást fogad el. Az iránymutatásnak különösen az alábbiakat kell tartalmaznia:

| a) | információ a gyanús tranzakciók felismerésének és jelentésének módját illetően, különösen a II. mellékletben felsorolt anyagok azon koncentrációját és/vagy mennyiségét illetően, amely alatt főszabályként semmilyen intézkedésre nincs szükség; |
| --- | --- |

a)

információ a gyanús tranzakciók felismerésének és jelentésének módját illetően, különösen a II. mellékletben felsorolt anyagok azon koncentrációját és/vagy mennyiségét illetően, amely alatt főszabályként semmilyen intézkedésre nincs szükség;

| b) | információ a jelentős hiányok és lopások felismerésének és jelentésének módját illetően; |
| --- | --- |

b)

információ a jelentős hiányok és lopások felismerésének és jelentésének módját illetően;

| c) | egyéb hasznosnak ítélt információk. |
| --- | --- |

c)

egyéb hasznosnak ítélt információk.

A Bizottság az iránymutatást rendszeresen naprakésszé teszi.

(6)   Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az iránymutatás célkitűzéseivel összhangban az illetékes hatóságok által megfelelőnek ítélt módon sor kerüljön az (5) bekezdésben előírt iránymutatás rendszeres terjesztésére.

10. cikk

Adatvédelem

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatok e rendelet alkalmazása során történő feldolgozása összhangban álljon a 95/46/EK irányelvvel. A tagállamoknak különösen azt kell biztosítaniuk, hogy a személyes adatoknak az e rendelet 4. cikkének (2) és (6) bekezdése, valamint 7. cikke szerinti engedélyezés tekintetében, illetve a tranzakcióknak az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdése, valamint 8. és 17. cikke szerinti nyilvántartásba vételéhez, valamint a gyanús tranzakcióknak az e rendelet 9. cikke szerinti jelentéséhez szükséges feldolgozása megfeleljen a 95/46/EK irányelvnek.

11. cikk

Szankciók

A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozóan, és minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

12. cikk

A mellékletek módosítása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az I. mellékletben rögzített határértékek – az anyagok robbanóanyag-prekurzorként történő visszaélésszerű felhasználása terén bekövetkezett fejleményekhez való szükséges mértékű igazodás céljából, vagy a kutatási és tesztelési eredmények alapján történő – módosítására vonatkozóan, illetve – amennyiben erre az anyagok robbanóanyag-prekurzorként történő visszaélésszerű felhasználása terén bekövetkezett fejleményekhez való igazodás céljából szükség van – anyagoknak a II. mellékletbe történő felvételére vonatkozóan. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítése során a Bizottság igyekszik konzultálni az érdekelt felekkel, különösen a vegyipar és a kiskereskedelmi ágazat képviselőivel.

Ha az anyagoknak robbanóanyagok jogellenes előállítására történő visszaélésszerű felhasználására vonatkozó kockázatértékelésben bekövetkező hirtelen változás esetén rendkívül sürgős okokból szükséges, a 15. cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

(2)   A Bizottság az I. mellékletben rögzített határértékek minden egyes módosítása, illetve a II. mellékletbe felvett minden egyes anyag tekintetében külön felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el. Valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak olyan elemzésen kell alapulnia, amely megállapítja, hogy a módosítás – az elérni kívánt célokra figyelemmel – várhatóan nem ró aránytalan terhet a gazdasági szereplőkre és a felhasználókra.

13. cikk

Védzáradék

(1)   Ha valamely tagállamnak alapos oka van feltételezni, hogy a mellékletekben fel nem sorolt valamely anyag robbanóanyagok jogellenes előállítására használható fel, korlátozhatja vagy tilthatja az adott anyag, vagy az azt tartalmazó bármely keverék vagy anyag rendelkezésre bocsátását, birtoklását és felhasználását, vagy előírhatja, hogy az anyag a 9. cikkel összhangban a gyanús tranzakciókra vonatkozó jelentéstételi kötelezettség hatálya alá tartozik.

(2)   Ha valamely tagállamnak alapos oka van feltételezni, hogy az I. mellékletben felsorolt valamely anyag az I. mellékletben meghatározott határérték alatti koncentrációban is felhasználható robbanóanyagok jogellenes előállítására, alacsonyabb koncentrációs határérték előírásával tovább szigoríthatja az adott anyag rendelkezésre bocsátására, birtoklására és felhasználására vonatkozó korlátozást vagy tiltást.

(3)   Ha valamely tagállamnak alapos oka van olyan koncentrációs határértéket megállapítani, amely felett a II. mellékletben felsorolt anyagoknak az egyébként a korlátozott robbanóanyag-prekurzorokra vonatkozó korlátozások hatálya alá kell tartozniuk, megengedett legnagyobb koncentráció előírásával korlátozhatja vagy tilthatja az adott anyag rendelkezésre bocsátását, birtoklását és felhasználását.

(4)   Annak a tagállamnak, amely az (1), a (2) vagy a (3) bekezdéssel összhangban valamilyen anyagot korlátoz vagy tilt, haladéktalanul tájékoztatnia kell erről a Bizottságot és a többi tagállamot, és meg is kell indokolnia.

(5)   A Bizottság a (4) bekezdés szerinti tájékoztatás függvényében haladéktalanul megvizsgálja, hogy készítsen-e a mellékletekben teendő módosításokat a 12. cikk (1) bekezdésével összhangban, vagy készítsen-e jogalkotási javaslatot a mellékletek módosítására. Az érintett tagállamnak a mellékletek említett módosításainak figyelembevétele céljából adott esetben módosítania kell vagy hatályon kívül kell helyeznie nemzeti intézkedéseit.

(6)   A tagállamoknak 2013. június 2-ig értesíteniük kell a Bizottságot minden olyan meglévő nemzeti intézkedésről, amely valamely anyag, vagy azt tartalmazó bármely keverék vagy anyag rendelkezésre bocsátásának, birtoklásának és felhasználásának korlátozásáról vagy tiltásáról rendelkezik abból az okból, hogy az felhasználható robbanóanyagok jogellenes előállítására.

14. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottság 12. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2013. március 1-jétől kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 12. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

15. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 14. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

16. cikk

Átmeneti rendelkezés

A korlátozott robbanóanyag-prekurzoroknak a birtoklása és felhasználása 2016. március 2-ig továbbra is megengedett a lakossági személyek számára.

17. cikk

Meglévő nyilvántartási rendszerek

Azon tagállam, amely 2013. március 1-jén olyan rendszerrel rendelkezik, amelynek értelmében a gazdasági szereplők kötelesek minden, korlátozott robbanóanyag-prekurzort lakossági személyek rendelkezésére bocsátó tranzakciót nyilvántartásba venni, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérhet, és a 8. cikkel összhangban ezt a meglévő nyilvántartásba vételi rendszert is alkalmazhatja az I. mellékletben felsorolt egyes anyagokra, illetve az ott felsorolt valamennyi anyagra. A 4. cikk (4)–(7) bekezdésének szabályai értelemszerűen alkalmazandók.

18. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A Bizottság legkésőbb 2017. szeptember 2-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben a következőket vizsgálja:

| a) | bármely olyan probléma, amely e rendelet alkalmazásának eredményeképpen merült fel; |
| --- | --- |

a)

bármely olyan probléma, amely e rendelet alkalmazásának eredményeképpen merült fel;

| b) | annak kívánatossága és megvalósíthatósága, hogy a rendszert tovább szigorítsák és harmonizálják a terrorizmus és az egyéb súlyos bűncselekmények miatt a közbiztonságot fenyegető veszélyek alapján, figyelembe véve a tagállamok által e rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, többek között az esetlegesen feltárt biztonsági hiányosságokat, valamint figyelembe véve a költségeket és a hasznokat a tagállamok, a gazdasági szereplők és az egyéb érdekelt felek szempontjából; |
| --- | --- |

b)

annak kívánatossága és megvalósíthatósága, hogy a rendszert tovább szigorítsák és harmonizálják a terrorizmus és az egyéb súlyos bűncselekmények miatt a közbiztonságot fenyegető veszélyek alapján, figyelembe véve a tagállamok által e rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, többek között az esetlegesen feltárt biztonsági hiányosságokat, valamint figyelembe véve a költségeket és a hasznokat a tagállamok, a gazdasági szereplők és az egyéb érdekelt felek szempontjából;

| c) | annak szükségessége és megvalósíthatósága, hogy e rendelet hatálya a foglalkozásszerű felhasználókra is kiterjedjen, figyelembe véve a gazdasági szereplőkre rótt terheket és e rendelet célkitűzését; |
| --- | --- |

c)

annak szükségessége és megvalósíthatósága, hogy e rendelet hatálya a foglalkozásszerű felhasználókra is kiterjedjen, figyelembe véve a gazdasági szereplőkre rótt terheket és e rendelet célkitűzését;

| d) | annak szükségessége és megvalósíthatósága, hogy a jegyzékben nem szereplő robbanóanyag-prekurzorokat a gyanús tranzakciókra, a hiányokra és a lopásokra vonatkozó jelentéstételi rendelkezések hatálya alá vonják. |
| --- | --- |

d)

annak szükségessége és megvalósíthatósága, hogy a jegyzékben nem szereplő robbanóanyag-prekurzorokat a gyanús tranzakciókra, a hiányokra és a lopásokra vonatkozó jelentéstételi rendelkezések hatálya alá vonják.

(2)   A Bizottság legkésőbb 2015. március 2-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben az ammónium-nitrátra vonatkozó releváns rendelkezéseknek az 1907/2006/EK rendeletből e rendeletbe történő áthozatalának lehetőségeit vizsgálja.

(3)   A Bizottság indokolt esetben, az (1) és (2) bekezdésben említett jelentések függvényében jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet megfelelő módosítására.

19. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. szeptember 2-ától kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2013. január 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

L. CREIGHTON

---

(1)  HL C 84., 2011.3.17., 25. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. november 20-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. december 11-i határozata.

2

(3)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

3

(4)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

4

(5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

5

(6)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

6

(7)  HL C 101., 2011.4.1., 1. o.

7

(8)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

8

(9)  HL L 154., 2007.6.14., 1. o.

9

(10)  HL L 46., 1997.2.17., 25. o.

10

---

I. MELLÉKLET

Azon anyagok, amelyek önmagukban vagy az ezeket tartalmazó keverékekben vagy anyagokban nem bocsáthatók lakossági személyek rendelkezésére, kivéve, ha a koncentráció megegyezik az alábbi határértékekkel vagy azoknál alacsonyabb

| Az anyag megnevezése és Chemical Abstracts Service nyilvántartási száma
  (CAS-szám) | Határérték | Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a KN 28., illetve 29. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés követelményeinek megfelelő, önálló, vegyileg meghatározott vegyületek esetében (1) | Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a más KN-kód szerinti besorolást indokoló alkotórészt (pl. higany, nemesfémek vagy ritkaföldfémek, radioaktív anyagok) nem tartalmazó keverékek esetében (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hidrogén-peroxid
  (CAS-szám: 7722-84-1) | 12 % (m/m) | 2847 00 00 | 3824 90 97 |
| Nitrometán
  (CAS-szám: 75-52-5) | 30 % (m/m) | 2904 20 00 | 3824 90 97 |
| Salétromsav
  (CAS-szám: 7697-37-2) | 3 % (m/m) | 2808 00 00 | 3824 90 97 |
| Kálium-klorát
  (CAS-szám: 3811-04-9) | 40 % (m/m) | 2829 19 00 | 3824 90 97 |
| Kálium-perklorát
  (CAS-szám: 7778-74-7) | 40 % (m/m) | 2829 90 10 | 3824 90 97 |
| Nátrium-klorát
  (CAS-szám: 7775-09-9) | 40 % (m/m) | 2829 11 00 | 3824 90 97 |
| Nátrium-perklorát
  (CAS-szám: 7601-89-0) | 40 % (m/m) | 2829 90 10 | 3824 90 97 |

Az anyag megnevezése és Chemical Abstracts Service nyilvántartási száma

(CAS-szám)

Határérték

Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a KN 28., illetve 29. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés követelményeinek megfelelő, önálló, vegyileg meghatározott vegyületek esetében (1)

Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a más KN-kód szerinti besorolást indokoló alkotórészt (pl. higany, nemesfémek vagy ritkaföldfémek, radioaktív anyagok) nem tartalmazó keverékek esetében (1)

Hidrogén-peroxid

(CAS-szám: 7722-84-1)

12 % (m/m)

2847 00 00

3824 90 97

Nitrometán

(CAS-szám: 75-52-5)

30 % (m/m)

2904 20 00

3824 90 97

Salétromsav

(CAS-szám: 7697-37-2)

3 % (m/m)

2808 00 00

3824 90 97

Kálium-klorát

(CAS-szám: 3811-04-9)

40 % (m/m)

2829 19 00

3824 90 97

Kálium-perklorát

(CAS-szám: 7778-74-7)

40 % (m/m)

2829 90 10

3824 90 97

Nátrium-klorát

(CAS-szám: 7775-09-9)

40 % (m/m)

2829 11 00

3824 90 97

Nátrium-perklorát

(CAS-szám: 7601-89-0)

40 % (m/m)

2829 90 10

3824 90 97

---

(1)  A Bizottság 948/2009/EK rendelete (HL L 287., 2009.10.31., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

Azon – akár önmagukban, akár keverékekben vagy anyagokban előforduló – anyagok, amelyekre vonatkozóan a gyanús tranzakciókat jelenteni kell

| Az anyag megnevezése és Chemical Abstracts Service nyilvántartási száma
  (CAS-szám) | Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a KN 28. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés, 29. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés, vagy 31. árucsoportjához tartozó 1.b) megjegyzés követelményeinek megfelelő, önálló, vegyileg meghatározott vegyületek esetében (1) | Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a más KN-kód szerinti besorolást indokoló alkotórészt (pl. higany, nemesfémek vagy ritkaföldfémek, radioaktív anyagok) nem tartalmazó keverékek esetében (1) |
| --- | --- | --- |
| Hexamin
  (CAS-szám: 100-97-0) | 2921 29 00 | 3824 90 97 |
| Kénsav
  (CAS-szám: 7664-93-9) | 2807 00 10 | 3824 90 97 |
| Aceton
  (CAS-szám: 67-64-1) | 2914 11 00 | 3824 90 97 |
| Kálium-nitrát
  (CAS-szám: 7757-79-1) | 2834 21 00 | 3824 90 97 |
| Nátrium-nitrát
  (CAS-szám: 7631-99-4) | 3102 50 10 (természetes) | 3824 90 97 |
| 3102 50 90 (nem természetes) | 3824 90 97 |
| Kalcium-nitrát
  (CAS-szám: 10124-37-5) | 2834 29 80 | 3824 90 97 |
| Kalcium-ammónium-nitrát
  (CAS-szám: 15245-12-2) | 3102 60 00 | 3824 90 97 |
| Ammónium-nitrát
  (CAS-szám: 6484-52-2) (ha a nitrogénnek az ammónium-nitráthoz képest mért koncentrációja 16 % m/m vagy annál magasabb) | 3102 30 10 (vizes oldatban) | 3824 90 97 |
| 3102 30 90 (egyéb) |

Az anyag megnevezése és Chemical Abstracts Service nyilvántartási száma

(CAS-szám)

Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a KN 28. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés, 29. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés, vagy 31. árucsoportjához tartozó 1.b) megjegyzés követelményeinek megfelelő, önálló, vegyileg meghatározott vegyületek esetében (1)

Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a más KN-kód szerinti besorolást indokoló alkotórészt (pl. higany, nemesfémek vagy ritkaföldfémek, radioaktív anyagok) nem tartalmazó keverékek esetében (1)

Hexamin

(CAS-szám: 100-97-0)

2921 29 00

3824 90 97

Kénsav

(CAS-szám: 7664-93-9)

2807 00 10

3824 90 97

Aceton

(CAS-szám: 67-64-1)

2914 11 00

3824 90 97

Kálium-nitrát

(CAS-szám: 7757-79-1)

2834 21 00

3824 90 97

Nátrium-nitrát

(CAS-szám: 7631-99-4)

3102 50 10 (természetes)

3824 90 97

3102 50 90 (nem természetes)

3824 90 97

Kalcium-nitrát

(CAS-szám: 10124-37-5)

2834 29 80

3824 90 97

Kalcium-ammónium-nitrát

(CAS-szám: 15245-12-2)

3102 60 00

3824 90 97

Ammónium-nitrát

(CAS-szám: 6484-52-2) (ha a nitrogénnek az ammónium-nitráthoz képest mért koncentrációja 16 % m/m vagy annál magasabb)

3102 30 10 (vizes oldatban)

3824 90 97

3102 30 90 (egyéb)

---

(1)  A 948/2009/EK rendelet.

---

| 9.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/12

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 99/2013/EU RENDELETE

(2013. január 15.)

az európai statisztikai programról (2013–2017)

(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A szilárd empirikus adatok és statisztikák nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy fel lehessen mérni az uniós politikák és programok terén történt haladást, illetve értékelni lehessen ezek hatékonyságát, különösen az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, a 2010. március 3-i bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégiával összefüggésben. |
| --- | --- |

(1)

A szilárd empirikus adatok és statisztikák nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy fel lehessen mérni az uniós politikák és programok terén történt haladást, illetve értékelni lehessen ezek hatékonyságát, különösen az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, a 2010. március 3-i bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégiával összefüggésben.

| (2) | Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerint az uniós intézkedések finanszírozásának keretét biztosító többéves európai statisztikai programot kell létrehozni (a továbbiakban: a többéves program). |
| --- | --- |

(2)

Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerint az uniós intézkedések finanszírozásának keretét biztosító többéves európai statisztikai programot kell létrehozni (a továbbiakban: a többéves program).

| (3) | A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a többéves programnak az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének keretét, valamint az előirányzott intézkedések főbb területeit és célkitűzéseit kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg kell határoznia az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információk iránti igényekkel kapcsolatos prioritásokat. Ezeket az igényeket egyrészt az előírt statisztikák előállításához uniós és nemzeti szinten szükséges források függvényében, másrészt az adatszolgáltatói terhek és a válaszadók kapcsolódó költségei alapján kell mérlegelni, kiemelt figyelmet fordítva a költséghatékonyságra. |
| --- | --- |

(3)

A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a többéves programnak az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének keretét, valamint az előirányzott intézkedések főbb területeit és célkitűzéseit kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg kell határoznia az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információk iránti igényekkel kapcsolatos prioritásokat. Ezeket az igényeket egyrészt az előírt statisztikák előállításához uniós és nemzeti szinten szükséges források függvényében, másrészt az adatszolgáltatói terhek és a válaszadók kapcsolódó költségei alapján kell mérlegelni, kiemelt figyelmet fordítva a költséghatékonyságra.

| (4) | Az európai statisztikáknak a többéves program jogszabályi keretein belül történő fejlesztését, előállítását és közzétételét az Unió statisztikai hatósága – azaz a Bizottság (Eurostat) –, valamint a nemzeti statisztikai intézetek és egyéb, a tagállamok által kijelölt nemzeti hatóságok (a továbbiakban együttesen: a nemzeti statisztikai hatóságok) (3) között az európai statisztikai rendszerben (ESR) megvalósított, szoros és összehangolt együttműködés útján kell végezni. A nemzeti statisztikai intézetek és a Bizottság (Eurostat) szakmai függetlensége egyaránt alapvető fontosságú a hiteles és magas színvonalú statisztikai adatok biztosításához. |
| --- | --- |

(4)

Az európai statisztikáknak a többéves program jogszabályi keretein belül történő fejlesztését, előállítását és közzétételét az Unió statisztikai hatósága – azaz a Bizottság (Eurostat) –, valamint a nemzeti statisztikai intézetek és egyéb, a tagállamok által kijelölt nemzeti hatóságok (a továbbiakban együttesen: a nemzeti statisztikai hatóságok) (3) között az európai statisztikai rendszerben (ESR) megvalósított, szoros és összehangolt együttműködés útján kell végezni. A nemzeti statisztikai intézetek és a Bizottság (Eurostat) szakmai függetlensége egyaránt alapvető fontosságú a hiteles és magas színvonalú statisztikai adatok biztosításához.

| (5) | A Bizottság (Eurostat) és a nemzeti statisztikai intézetek közötti szorosabb együttműködés nélkülözhetetlen az európai statisztikák minőségének javításához. Az ilyen együttműködést főként a statisztikákra és az azokhoz kapcsolódó témákra vonatkozó további módszertani képzésekre, a meglévő jó gyakorlatok az ESR-en belüli fejlesztésére és terjesztésére, valamint a tagállamok és a Bizottság (Eurostat) közötti kétirányú személyzeti csereprogramokra kell összpontosítani. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság (Eurostat) és a nemzeti statisztikai intézetek közötti szorosabb együttműködés nélkülözhetetlen az európai statisztikák minőségének javításához. Az ilyen együttműködést főként a statisztikákra és az azokhoz kapcsolódó témákra vonatkozó további módszertani képzésekre, a meglévő jó gyakorlatok az ESR-en belüli fejlesztésére és terjesztésére, valamint a tagállamok és a Bizottság (Eurostat) közötti kétirányú személyzeti csereprogramokra kell összpontosítani.

| (6) | A többéves program végrehajtása lehetőséget nyújt harmonizált európai statisztikák előállítására, amelyek hozzájárulhatnak az uniós szintű közös, összehasonlítható és megbízható statisztikai információk fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez. |
| --- | --- |

(6)

A többéves program végrehajtása lehetőséget nyújt harmonizált európai statisztikák előállítására, amelyek hozzájárulhatnak az uniós szintű közös, összehasonlítható és megbízható statisztikai információk fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez.

| (7) | A többéves program keretében fejlesztett, előállított és közzétett, magas színvonalú statisztikák alapvető fontosságúak a tényekre alapozott döntéshozatal szempontjából, időben rendelkezésre kell állniuk, és hozzá kell járulniuk az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) megfogalmazott uniós szakpolitikák, az Európa 2020 stratégia, valamint a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt bizottsági stratégiai prioritások – azaz a gazdasági kormányzás megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, az agrárpolitikai reform, a növekedés és a társadalmi kohézió, a nemek közti egyenlőség, a polgárok Európája, valamint a globalizáció – által érintett egyéb szakpolitikák végrehajtásához. Az uniós szakpolitikákat a többéves program keretében finanszírozott intézkedések révén kell előmozdítani azokban az esetekben, amelyekben az Unió egyértelmű hozzáadott értéket képes létrehozni, és az intézkedéseknek azt is biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági, társadalmi és környezeti mutatókat azonos súllyal kezeljék. |
| --- | --- |

(7)

A többéves program keretében fejlesztett, előállított és közzétett, magas színvonalú statisztikák alapvető fontosságúak a tényekre alapozott döntéshozatal szempontjából, időben rendelkezésre kell állniuk, és hozzá kell járulniuk az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) megfogalmazott uniós szakpolitikák, az Európa 2020 stratégia, valamint a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt bizottsági stratégiai prioritások – azaz a gazdasági kormányzás megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, az agrárpolitikai reform, a növekedés és a társadalmi kohézió, a nemek közti egyenlőség, a polgárok Európája, valamint a globalizáció – által érintett egyéb szakpolitikák végrehajtásához. Az uniós szakpolitikákat a többéves program keretében finanszírozott intézkedések révén kell előmozdítani azokban az esetekben, amelyekben az Unió egyértelmű hozzáadott értéket képes létrehozni, és az intézkedéseknek azt is biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági, társadalmi és környezeti mutatókat azonos súllyal kezeljék.

| (8) | A fejlesztendő statisztikai területek meghatározásakor figyelembe kell venni az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló, 2011. július 6-i 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) azon célkitűzéseit, amelyek új környezeti-gazdasági számlamodulok kidolgozására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(8)

A fejlesztendő statisztikai területek meghatározásakor figyelembe kell venni az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló, 2011. július 6-i 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) azon célkitűzéseit, amelyek új környezeti-gazdasági számlamodulok kidolgozására vonatkoznak.

| (9) | Ezenkívül a statisztikai tanulmányokban külön figyelmet kell szentelni a költségvetési konszolidációs programoknak a munkavállalókra és más polgárokra gyakorolt hatásaira. A statisztikai adatokat oly módon kell gyűjteni, hogy biztosítani lehessen az egyes tagállamokban zajló folyamatok láthatóságát, például a munkanélküliség, a szociális transzferek összege és változása, a munkahelyek száma és minősége, a tagállamokon és az Unión belüli, illetve az Unió és a harmadik országok közötti munkavállalói mobilitás, valamint a bérstruktúra és a képzési intézkedések terén bekövetkezett kapcsolódó társadalomföldrajzi változások tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Ezenkívül a statisztikai tanulmányokban külön figyelmet kell szentelni a költségvetési konszolidációs programoknak a munkavállalókra és más polgárokra gyakorolt hatásaira. A statisztikai adatokat oly módon kell gyűjteni, hogy biztosítani lehessen az egyes tagállamokban zajló folyamatok láthatóságát, például a munkanélküliség, a szociális transzferek összege és változása, a munkahelyek száma és minősége, a tagállamokon és az Unión belüli, illetve az Unió és a harmadik országok közötti munkavállalói mobilitás, valamint a bérstruktúra és a képzési intézkedések terén bekövetkezett kapcsolódó társadalomföldrajzi változások tekintetében.

| (10) | Az elmúlt évek során az európai statisztikai rendszer számos kihívással szembesült. Először is a magas színvonalú nemzeti statisztikák hiánya káros hatással lehet a tagállamokra és általában az Unió egészére. Ezért a szakmailag független nemzeti statisztikai intézetek által előállított, következetesen pontos és magas színvonalú statisztikák a nemzeti és uniós szintű politikaalkotáshoz egyaránt nélkülözhetetlenek, különösen az euroövezet felügyeleti mechanizmusainak összefüggésében. |
| --- | --- |

(10)

Az elmúlt évek során az európai statisztikai rendszer számos kihívással szembesült. Először is a magas színvonalú nemzeti statisztikák hiánya káros hatással lehet a tagállamokra és általában az Unió egészére. Ezért a szakmailag független nemzeti statisztikai intézetek által előállított, következetesen pontos és magas színvonalú statisztikák a nemzeti és uniós szintű politikaalkotáshoz egyaránt nélkülözhetetlenek, különösen az euroövezet felügyeleti mechanizmusainak összefüggésében.

| (11) | Másodszor, az európai statisztikák iránti igény folyamatos növekedést mutat, és valószínűtlen, hogy ez a tendencia a jövőben megváltozna. A gazdasági globalizáció különleges kihívást jelent, ami új mérési rendszerek kidolgozását teszi szükségessé a globális értékláncok nemzetközileg összehangolt módon történő mérése érdekében, hogy ennek révén jobb képet lehessen kialakítani a gazdasági növekedésről és a munkahelyteremtésről. |
| --- | --- |

(11)

Másodszor, az európai statisztikák iránti igény folyamatos növekedést mutat, és valószínűtlen, hogy ez a tendencia a jövőben megváltozna. A gazdasági globalizáció különleges kihívást jelent, ami új mérési rendszerek kidolgozását teszi szükségessé a globális értékláncok nemzetközileg összehangolt módon történő mérése érdekében, hogy ennek révén jobb képet lehessen kialakítani a gazdasági növekedésről és a munkahelyteremtésről.

| (12) | Harmadszor, az igények jellege folyamatosan változik, ami szükségessé teszi a statisztikai területek közti nagyobb mértékű szinergiát. |
| --- | --- |

(12)

Harmadszor, az igények jellege folyamatosan változik, ami szükségessé teszi a statisztikai területek közti nagyobb mértékű szinergiát.

| (13) | Negyedszer, a rendelkezésre álló adatok megfelelő bontása megkönnyítheti a gazdasági és pénzügyi válság következményeinek, valamint a végrehajtott szakpolitikák polgárokra – különösen a legkiszolgáltatottabbakra – gyakorolt hatásainak figyelemmel kísérését. |
| --- | --- |

(13)

Negyedszer, a rendelkezésre álló adatok megfelelő bontása megkönnyítheti a gazdasági és pénzügyi válság következményeinek, valamint a végrehajtott szakpolitikák polgárokra – különösen a legkiszolgáltatottabbakra – gyakorolt hatásainak figyelemmel kísérését.

| (14) | Ötödször, megváltozott a statisztikák jellege. Immár nem csupán az információforrások egyikét jelentik a politikai döntéshozatalban, hanem a politikai döntéshozatali folyamat középpontjába kerültek. A tényekre alapozott döntéshozatal megköveteli, hogy a statisztikák megfeleljenek az adott célhoz kapcsolódó, magas minőségi követelményeknek, továbbá egyre nagyobb igény tapasztalható az összetett szakpolitikai területeket támogató komplex, többdimenziójú statisztikák iránt. A szakpolitikai döntéshozatali követelményeknek való megfelelés érdekében adott esetben nemek szerint lebontott adatokra van szükség. |
| --- | --- |

(14)

Ötödször, megváltozott a statisztikák jellege. Immár nem csupán az információforrások egyikét jelentik a politikai döntéshozatalban, hanem a politikai döntéshozatali folyamat középpontjába kerültek. A tényekre alapozott döntéshozatal megköveteli, hogy a statisztikák megfeleljenek az adott célhoz kapcsolódó, magas minőségi követelményeknek, továbbá egyre nagyobb igény tapasztalható az összetett szakpolitikai területeket támogató komplex, többdimenziójú statisztikák iránt. A szakpolitikai döntéshozatali követelményeknek való megfelelés érdekében adott esetben nemek szerint lebontott adatokra van szükség.

| (15) | Hatodszor, az új – köztük közel valós idejű információkat szolgáltató – információs piaci szereplők megjelenése következtében az ESR részéről a jövőben a jó minőség, ezen belül az időszerűség kap prioritást. |
| --- | --- |

(15)

Hatodszor, az új – köztük közel valós idejű információkat szolgáltató – információs piaci szereplők megjelenése következtében az ESR részéről a jövőben a jó minőség, ezen belül az időszerűség kap prioritást.

| (16) | Hetedszer, a helyzet a tagállami és uniós szinten jelentkező költségvetési korlátok, valamint a vállalkozások és a polgárok terheinek további csökkentése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent. |
| --- | --- |

(16)

Hetedszer, a helyzet a tagállami és uniós szinten jelentkező költségvetési korlátok, valamint a vállalkozások és a polgárok terheinek további csökkentése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent.

| (17) | A Bizottság az „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről – kitekintés az elkövetkező évtizedre” című 2009. augusztus 10-i közleménye, valamint az annak végrehajtására irányuló ESR-stratégia az ESR-ben alkalmazott munkamódszerek áttervezése révén történő hatékonyabbá és rugalmasabbá tételével igyekszik kezelni mindezeket a kihívásokat. A közlemény végrehajtása a többéves program alapja a közös ESR stratégia keretében. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság az „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről – kitekintés az elkövetkező évtizedre” című 2009. augusztus 10-i közleménye, valamint az annak végrehajtására irányuló ESR-stratégia az ESR-ben alkalmazott munkamódszerek áttervezése révén történő hatékonyabbá és rugalmasabbá tételével igyekszik kezelni mindezeket a kihívásokat. A közlemény végrehajtása a többéves program alapja a közös ESR stratégia keretében.

| (18) | Az európai statisztikák e rendelet szerinti fejlesztése, előállítása és közzététele során az integritás és a minőségirányítás biztosítása érdekében a nemzeti statisztikai intézeteknek és a Bizottságnak (Eurostat) meg kell hozniuk minden szükséges intézkedést a statisztika iránti közbizalom fenntartása és az európai statisztikákra vonatkozó hatályos gyakorlati kódex, valamint „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című 2011. április 15-i bizottsági közlemény szigorúbb, az ezekben meghatározott elvek tiszteletben tartása mellett történő végrehajtásának lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(18)

Az európai statisztikák e rendelet szerinti fejlesztése, előállítása és közzététele során az integritás és a minőségirányítás biztosítása érdekében a nemzeti statisztikai intézeteknek és a Bizottságnak (Eurostat) meg kell hozniuk minden szükséges intézkedést a statisztika iránti közbizalom fenntartása és az európai statisztikákra vonatkozó hatályos gyakorlati kódex, valamint „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című 2011. április 15-i bizottsági közlemény szigorúbb, az ezekben meghatározott elvek tiszteletben tartása mellett történő végrehajtásának lehetővé tétele érdekében.

| (19) | Annak érdekében, hogy az európai statisztikák előállításához a nemzeti és európai előállítók számára korlátozottan rendelkezésre álló forrásokat jobban hozzá lehessen igazítani a statisztikák iránti növekvő igényekhez, a többéves program részleteit megfogalmazó bizottsági éves statisztikai munkaprogramok előkészítő szakaszának magában kell foglalnia a statisztikai prioritások rendszeres és alapos, a kevésbé fontos követelményeket csökkentő és a meglévő folyamatokat leegyszerűsítő, ugyanakkor a hivatalos statisztikák megbízhatóságát javító és magas minőségi elvárásait megtartó felülvizsgálatát. Figyelembe kell továbbá venni az adatszolgáltatókra – így a vállalkozásokra, a központi, regionális vagy helyi kormányzati egységekre, háztartásokra és magánszemélyekre – nehezedő terheket. A folyamatot az európai statisztikák felhasználóival és létrehozóival való szoros együttműködésben kell folytatni. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy az európai statisztikák előállításához a nemzeti és európai előállítók számára korlátozottan rendelkezésre álló forrásokat jobban hozzá lehessen igazítani a statisztikák iránti növekvő igényekhez, a többéves program részleteit megfogalmazó bizottsági éves statisztikai munkaprogramok előkészítő szakaszának magában kell foglalnia a statisztikai prioritások rendszeres és alapos, a kevésbé fontos követelményeket csökkentő és a meglévő folyamatokat leegyszerűsítő, ugyanakkor a hivatalos statisztikák megbízhatóságát javító és magas minőségi elvárásait megtartó felülvizsgálatát. Figyelembe kell továbbá venni az adatszolgáltatókra – így a vállalkozásokra, a központi, regionális vagy helyi kormányzati egységekre, háztartásokra és magánszemélyekre – nehezedő terheket. A folyamatot az európai statisztikák felhasználóival és létrehozóival való szoros együttműködésben kell folytatni.

| (20) | Ebben az összefüggésben meg kell valósítani a pénzügyi terhek ésszerű megosztását az uniós és a tagállami költségvetések között. Az e rendelet által meghatározott pénzügyi kereten túlmenően a nemzeti statisztikai hatóságoknak ezért nemzeti szinten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük a többéves program megvalósítása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedések végrehajtásához. |
| --- | --- |

(20)

Ebben az összefüggésben meg kell valósítani a pénzügyi terhek ésszerű megosztását az uniós és a tagállami költségvetések között. Az e rendelet által meghatározott pénzügyi kereten túlmenően a nemzeti statisztikai hatóságoknak ezért nemzeti szinten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük a többéves program megvalósítása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedések végrehajtásához.

| (21) | Tekintettel a megfelelésből eredő, különösen a kisebb tagállamokra nehezedő terhekre, a megfelelés és a magas színvonalú adatok szolgáltatásának biztosítása érdekében a Bizottságnak (Eurostat) képesnek kell lennie arra, hogy technikai segítséget és szakértői támogatást nyújtson a tagállamok számára a kutatással összefüggő nehézségek és a jelentős módszertani akadályok leküzdésére. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel a megfelelésből eredő, különösen a kisebb tagállamokra nehezedő terhekre, a megfelelés és a magas színvonalú adatok szolgáltatásának biztosítása érdekében a Bizottságnak (Eurostat) képesnek kell lennie arra, hogy technikai segítséget és szakértői támogatást nyújtson a tagállamok számára a kutatással összefüggő nehézségek és a jelentős módszertani akadályok leküzdésére.

| (22) | A többéves program költségvetését ezenfelül oly módon kell felhasználni, hogy fedezze a magas színvonalú európai statisztikák előállítását lehetővé tevő eljárások és kapacitások javításához szükséges költségeket, valamint a nemzeti statisztikusok képzési igényeinek költségeit. |
| --- | --- |

(22)

A többéves program költségvetését ezenfelül oly módon kell felhasználni, hogy fedezze a magas színvonalú európai statisztikák előállítását lehetővé tevő eljárások és kapacitások javításához szükséges költségeket, valamint a nemzeti statisztikusok képzési igényeinek költségeit.

| (23) | Az uniós pénzügyi hozzájárulások e rendelet értelmében az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányuló intézkedéseket támogatnak. E hozzájárulásokat támogatások, közbeszerzési szerződések, illetve a többéves program céljai eléréséhez szükséges bármely egyéb beavatkozás formájában kell nyújtani. Ebben az összefüggésben az átalányösszegek használata kell, hogy legyen a támogatáskezelés egyszerűsítésének legfőbb módja. |
| --- | --- |

(23)

Az uniós pénzügyi hozzájárulások e rendelet értelmében az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányuló intézkedéseket támogatnak. E hozzájárulásokat támogatások, közbeszerzési szerződések, illetve a többéves program céljai eléréséhez szükséges bármely egyéb beavatkozás formájában kell nyújtani. Ebben az összefüggésben az átalányösszegek használata kell, hogy legyen a támogatáskezelés egyszerűsítésének legfőbb módja.

| (24) | A 223/2009/EK rendelet 15. cikke szerint megfelelő pénzügyi struktúrát kell kidolgozni az együttműködési hálózatok támogatására. |
| --- | --- |

(24)

A 223/2009/EK rendelet 15. cikke szerint megfelelő pénzügyi struktúrát kell kidolgozni az együttműködési hálózatok támogatására.

| (25) | Rendelkezni kell arról, hogy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai („EGT-EFTA országok”) és Svájc részt vehessenek a többéves programban. Rendelkezni kell arról is, hogy a többéves programban részt vehessenek más országok, különösen az Unió szomszédságában fekvő országok, azok az országok, amelyek uniós tagságot kérelmeztek, valamint a tagjelölt és a csatlakozó országok is. |
| --- | --- |

(25)

Rendelkezni kell arról, hogy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai („EGT-EFTA országok”) és Svájc részt vehessenek a többéves programban. Rendelkezni kell arról is, hogy a többéves programban részt vehessenek más országok, különösen az Unió szomszédságában fekvő országok, azok az országok, amelyek uniós tagságot kérelmeztek, valamint a tagjelölt és a csatlakozó országok is.

| (26) | A többéves program végrehajtásának összefüggésében adott esetben ösztönözni kell a többéves programban részt nem vevő harmadik országokkal való együttműködést, figyelembe véve az adott országok és az Unió között fennálló bármilyen vonatkozó megállapodást, vagy bármely tervezett megállapodást. |
| --- | --- |

(26)

A többéves program végrehajtásának összefüggésében adott esetben ösztönözni kell a többéves programban részt nem vevő harmadik országokkal való együttműködést, figyelembe véve az adott országok és az Unió között fennálló bármilyen vonatkozó megállapodást, vagy bármely tervezett megállapodást.

| (27) | Annak érdekében, hogy az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) („a költségvetési rendelet”) 84. cikke (3) bekezdésének megfelelően finanszírozási határozatoknak minősüljenek, a Bizottság által a többéves program végrehajtása céljából elfogadott éves munkaprogramok meghatározzák a célkitűzéseket, a várható eredményeket, a végrehajtás módját és teljes összegüket. Tartalmazzák emellett a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedésekre előirányzott összegek megjelölését, és a végrehajtásukra vonatkozóan előirányzott menetrendet. Kívánatos, hogy meghatározzák a célkitűzések felhasználó igények szempontjából való relevanciáját, és hogy meghatározzanak egy projekttervet is. A támogatások esetében ki kell térniük a prioritásokra, az alapvető értékelési kritériumokra és a társfinanszírozás maximális mértékére. Ezenfelül az éves munkaprogramoknak megfelelő mutatókat kell tartalmazniuk az eredmények nyomon követésére. |
| --- | --- |

(27)

Annak érdekében, hogy az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) („a költségvetési rendelet”) 84. cikke (3) bekezdésének megfelelően finanszírozási határozatoknak minősüljenek, a Bizottság által a többéves program végrehajtása céljából elfogadott éves munkaprogramok meghatározzák a célkitűzéseket, a várható eredményeket, a végrehajtás módját és teljes összegüket. Tartalmazzák emellett a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedésekre előirányzott összegek megjelölését, és a végrehajtásukra vonatkozóan előirányzott menetrendet. Kívánatos, hogy meghatározzák a célkitűzések felhasználó igények szempontjából való relevanciáját, és hogy meghatározzanak egy projekttervet is. A támogatások esetében ki kell térniük a prioritásokra, az alapvető értékelési kritériumokra és a társfinanszírozás maximális mértékére. Ezenfelül az éves munkaprogramoknak megfelelő mutatókat kell tartalmazniuk az eredmények nyomon követésére.

| (28) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a többéves program létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(28)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a többéves program létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (29) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően előzetes értékelés készült annak érdekében, hogy a többéves program középpontjában a célkitűzései hatékony és eredményes elérése álljon, valamint hogy a költségvetési korlátok már a többéves program tervezési szakaszától kezdődően szerepeljenek benne. A többéves program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeres jelleggel nyomon kell követni és értékelni kell, ideértve a független külső szakértők által végzett értékelést is. A többéves program értékelése érdekében mérhető célkitűzéseket fogalmaztak meg és mutatókat dolgoztak ki. |
| --- | --- |

(29)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően előzetes értékelés készült annak érdekében, hogy a többéves program középpontjában a célkitűzései hatékony és eredményes elérése álljon, valamint hogy a költségvetési korlátok már a többéves program tervezési szakaszától kezdődően szerepeljenek benne. A többéves program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeres jelleggel nyomon kell követni és értékelni kell, ideértve a független külső szakértők által végzett értékelést is. A többéves program értékelése érdekében mérhető célkitűzéseket fogalmaztak meg és mutatókat dolgoztak ki.

| (30) | Ez a rendelet meghatározza a 2013-ra vonatkozó pénzügyi keretösszeget a többéves program vonatkozásában, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja szerint elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(30)

Ez a rendelet meghatározza a 2013-ra vonatkozó pénzügyi keretösszeget a többéves program vonatkozásában, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja szerint elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára.

| (31) | Az e rendelet által meghatározott pénzügyi keretösszegen túlmenően a többéves program végrehajtása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedéseknek, amelyek a nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) között létrejött megállapodások formáját öltő intézkedésekre is vonatkoznak, nemzeti szinten a lehetőségekhez mérten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük. |
| --- | --- |

(31)

Az e rendelet által meghatározott pénzügyi keretösszegen túlmenően a többéves program végrehajtása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedéseknek, amelyek a nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) között létrejött megállapodások formáját öltő intézkedésekre is vonatkoznak, nemzeti szinten a lehetőségekhez mérten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük.

| (32) | Az e rendelet vonatkozásában elvégzett, az Unió és a tagállamok számára költségmegtakarításokat azonosító hatásvizsgálat képezi a többéves program finanszírozása melletti elkötelezettség alapját. Különösen az európai statisztikák készítésének új, az információs és kommunikációs technológia terén végzett fejlesztéseknek köszönhető módszerei eredményeznek majd költségmegtakarításokat. |
| --- | --- |

(32)

Az e rendelet vonatkozásában elvégzett, az Unió és a tagállamok számára költségmegtakarításokat azonosító hatásvizsgálat képezi a többéves program finanszírozása melletti elkötelezettség alapját. Különösen az európai statisztikák készítésének új, az információs és kommunikációs technológia terén végzett fejlesztéseknek köszönhető módszerei eredményeznek majd költségmegtakarításokat.

| (33) | Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ezen intézkedések közé értve a szabálytalanságok megelőzését, felderítését és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben szankciók alkalmazását. |
| --- | --- |

(33)

Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ezen intézkedések közé értve a szabálytalanságok megelőzését, felderítését és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben szankciók alkalmazását.

| (34) | Annak érdekében, hogy a többéves program keretében előírt/végzett tevékenységek folytonosságát a teljes 2013-as naptári év folyamán is biztosítani lehessen, továbbá a jogbiztonság érdekében, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie és azt 2013. január 1-jétől alkalmazni. E rendelet alkalmazásának időpontja különösen a szerződéses alkalmazottak számára történő kifizetés és a többéves program keretében végzett valamennyi tevékenység igazolására szolgál. |
| --- | --- |

(34)

Annak érdekében, hogy a többéves program keretében előírt/végzett tevékenységek folytonosságát a teljes 2013-as naptári év folyamán is biztosítani lehessen, továbbá a jogbiztonság érdekében, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie és azt 2013. január 1-jétől alkalmazni. E rendelet alkalmazásának időpontja különösen a szerződéses alkalmazottak számára történő kifizetés és a többéves program keretében végzett valamennyi tevékenység igazolására szolgál.

| (35) | A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a többéves program tervezetét előzetes vizsgálat céljából benyújtották az európai statisztikai rendszer bizottságának, a 234/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (7) létrehozott európai statisztikai tanácsadó bizottságnak, valamint a 2006/856/EK tanácsi határozattal (8) létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságnak, |
| --- | --- |

(35)

A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a többéves program tervezetét előzetes vizsgálat céljából benyújtották az európai statisztikai rendszer bizottságának, a 234/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (7) létrehozott európai statisztikai tanácsadó bizottságnak, valamint a 2006/856/EK tanácsi határozattal (8) létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságnak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az európai statisztikai program létrehozása

Létrejön a 2013-tól 2017-ig tartó időszakra vonatkozó európai statisztikai program (a továbbiakban: a program).

2. cikk

Hozzáadott érték

A program hozzáadott értéke annak biztosításában áll, hogy az európai statisztikák az uniós szakpolitikák kidolgozásához, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges információkra összpontosítanak. Emellett hozzájárul az erőforrások hatékony felhasználásához, mivel az általa támogatott intézkedések lényeges mértékben hozzájárulnak a harmonizált, összehasonlítható, megbízható, felhasználóbarát és hozzáférhető statisztikai információk fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez az európai statisztika gyakorlati kódexe („gyakorlati kódex”) által meghatározott, az európai statisztikai rendszer bizottsága (ESR-bizottság) által elfogadott egységes szabványok és közös alapelvek, különösen a relevancia minőségi követelményei, a pontosság, a megbízhatóság, az időszerűség és időbeli pontosság, a hozzáférhetőség, a világosság, a koherencia és összehasonlíthatóság alapján.

3. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet a 223/2009/EK rendelet 13. és 14. cikkének megfelelően biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének programozási keretét, valamint a 2013 és 2017 közötti időszakra előirányozott intézkedések fő területeit és célkitűzéseit.

(2)   A program nem terjed ki az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának az 1297/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (9) létrehozott programja („a MEETS-program”) által előírt intézkedésekre a MEETS-program 2013. december 31-i lezárásáig, azonban tartalmaz 2014 és 2017 között végrehajtandó célkitűzéseket a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területén.

4. cikk

Célkitűzések

(1)   A program általános célkitűzése, hogy az európai statisztikai rendszer (ESR) továbbra is az Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatója legyen.

(2)   A nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló források és az adatszolgáltatói terhek figyelembevételével a program végrehajtása érdekében hozott statisztikai intézkedések során a következő egyedi célkitűzések megvalósítására kell törekedni:

—   1. célkitűzés: statisztikai információk időben történő biztosítása az európai uniós szakpolitikák kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében, megfelelően tükrözve a prioritásokat, megteremtve egyúttal a gazdasági, társadalmi és környezeti területek egyensúlyát, és kielégítve az európai statisztikák széles felhasználói köre, így az egyéb döntéshozók, kutatók, vállalkozások és általában az európai polgárok igényeit, költséghatékony módon és az erőfeszítések szükségtelen megsokszorozása nélkül,

—   2. célkitűzés: az európai statisztikák előállítását segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása,

—   3. célkitűzés: az ESR-en belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani, és

—   4. célkitűzés: annak biztosítása, hogy a statisztikákat a program teljes ideje alatt egységesen módon állítsák elő, feltéve, hogy ez nem áll ellentétben az ESR prioritás-meghatározási mechanizmusaival.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett általános és egyedi célkitűzések, valamint a program végrehajtásának nyomon követését lehetővé tevő mutatók részletesebb leírását a melléklet tartalmazza. A 223/2009/EK rendelet 13. és 14. cikkének megfelelően a program éves szintű, részletes tervezése szükséges, amelynek része lesz egy, a folyamat szerves részét képező prioritásmeghatározási mechanizmus. A program célkitűzéseit az ESR-ben megvalósított szoros és összehangolt együttműködés révén kell elérni. A program magában foglalja olyan, megfelelő eszközök fejlesztését, amelyek következtében javul az ESR minősége és rugalmassága, valamint arra vonatkozó képessége, hogy a felhasználók igényeit kellő időben kielégítse. Vezető szerepet kell vállalnia az olyan mutatók kialakításában, amelyek képesek megfelelni a XXI. század kihívásainak, nevezetesen segítségükkel mérhetővé válik a környezeti fenntarthatóság, az életminőség és a társadalmi kohézió, valamint nyilván lehet tartani a szolgáltatási ágazatban és a szociális gazdaságban folytatott gazdasági tevékenységet.

5. cikk

Statisztikai irányítás, függetlenség, átláthatóság és minőség

(1)   Az európai statisztikákat szakmailag független és átlátható módon kell előállítani.

(2)   A programot a gyakorlati kódex elveivel összhangban hajtják végre a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének megfelelően kiváló minőségű, harmonizált és összehasonlítható európai statisztikák előállítása és közzététele, valamint a teljes ESR megfelelő működésének biztosítása céljából. A nemzeti statisztikai intézetek és az Unió statisztikai hatósága (Bizottság [Eurostat]) szakmai függetlenségük révén biztosítják, hogy az európai statisztikák megfeleljenek a gyakorlati kódexnek.

(3)   Az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős, a tagállamok által kijelölt nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok (együttesen: a nemzeti statisztikai hatóságok) és a Bizottság (Eurostat):

| — | olyan intézményi és szervezeti környezet megszilárdítására törekednek, amely elősegíti az európai statisztikákat előállító és közzétevő nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) tevékenységeinek összehangolását, eredményességét és hitelességét, |
| --- | --- |

—

olyan intézményi és szervezeti környezet megszilárdítására törekednek, amely elősegíti az európai statisztikákat előállító és közzétevő nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) tevékenységeinek összehangolását, eredményességét és hitelességét,

| — | hangsúlyt helyeznek a 223/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésében megállapított statisztikai alapelvekre és a felhasználók igényeire, |
| --- | --- |

—

hangsúlyt helyeznek a 223/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésében megállapított statisztikai alapelvekre és a felhasználók igényeire,

| — | a 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az Unió intézményi felhasználóinak igényeit elégítik ki, és olyan statisztikák létrehozására törekednek, amelyek az európai statisztikák széles felhasználói körét, így egyéb döntéshozókat, kutatókat, vállalkozásokat és általában az európai polgárokat szolgálják ki, és |
| --- | --- |

—

a 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az Unió intézményi felhasználóinak igényeit elégítik ki, és olyan statisztikák létrehozására törekednek, amelyek az európai statisztikák széles felhasználói körét, így egyéb döntéshozókat, kutatókat, vállalkozásokat és általában az európai polgárokat szolgálják ki, és

| — | nemzetközi szinten együttműködnek a statisztikai szervezetekkel a nemzetközi koncepciók, osztályozások, módszerek és egyéb standardok használatának előmozdítása érdekében, különösen a nagyobb koherencia és jobb összehasonlíthatóság globális szinten való biztosítása céljából. |
| --- | --- |

—

nemzetközi szinten együttműködnek a statisztikai szervezetekkel a nemzetközi koncepciók, osztályozások, módszerek és egyéb standardok használatának előmozdítása érdekében, különösen a nagyobb koherencia és jobb összehasonlíthatóság globális szinten való biztosítása céljából.

(4)   Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a statisztikákat standardizált módon állítsa elő, valamint ellenőrzési mechanizmusokkal erősítse meg, amennyire csak lehetséges.

(5)   Az átláthatóság érdekében a Bizottság (Eurostat) adott esetben a minőséggel kapcsolatos jelentéstételi és megfelelést ellenőrző gyakorlat keretében nyilvánosságra hozza az európai statisztikákhoz való nemzeti hozzájárulások minőségére vonatkozó értékelését.

(6)   A Bizottság (Eurostat) megvizsgálja, hogy milyen módon teheti – különösen a weboldalán hozzáférhető – kiadványait felhasználóbarátabbá a laikusok számára, valamint biztosítania kell a teljes adatsorokhoz való könnyű hozzáférést, továbbá intuitív összehasonlító grafikonokkal kell szolgálnia, hogy nagyobb hozzáadott értéket nyújtson a polgároknak. A Bizottság (Eurostat) rendszeres frissítéseinek – lehetőség szerint – információval kell szolgálniuk minden egyes tagállamról és – adott esetben és amennyiben annak haszna nagyobb, mint az adatgyűjtés költsége – éves, havi, illetve hosszú távú adatsorokat kell tartalmazniuk.

6. cikk

Statisztikai prioritásmeghatározás

(1)   A program a jelenlegi uniós szakpolitikák kialakítását, végrehajtását és nyomon követését támogató statisztikai kezdeményezéseket biztosít, valamint statisztikai támogatást nyújt az új uniós szakpolitikai kezdeményezésekből eredő fontos követelmények vonatkozásában.

(2)   A Bizottság a 9. cikkben említett éves munkaprogramok előkészítése során gondoskodik a prioritások hatékony megállapításáról és a statisztikai prioritások éves felülvizsgálatáról, illetve a prioritásokról való jelentéstételről. Az éves munkaprogramok ezért annak biztosítását célozzák majd, hogy az európai statisztikákat a nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló források keretein belül lehessen előállítani. A prioritások megállapítása az európai statisztikák meglévő területein fennálló statisztikai követelmények csökkentésével hozzájárul az új statisztikai követelményekkel járó költségek és terhek csökkentéséhez, és azokat a tagállamokkal szorosan együttműködve kell megállapítani.

(3)   A Bizottság biztosítja a statisztikai tevékenységek prioritásainak éves felülvizsgálatához szükséges eszközök kifejlesztését és alkalmazását, hogy ezáltal hozzájáruljon az adatszolgáltatók és a statisztikák előállítói költségeinek és terheinek csökkentéséhez.

(4)   A Bizottságnak az új intézkedésekre vonatkozó javaslatokat és a meglévő statisztikák jelentősebb felülvizsgálatát megfelelően indokolnia kell, és a tagállamok által szolgáltatott adatokra támaszkodva a 223/2009/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése értelmében információt kell nyújtania az adatszolgáltatói terhekről és az előállítási költségekről.

7. cikk

Finanszírozás

(1)   A program végrehajtásához 2013-ban rendelkezésre álló 57,3 millió EUR uniós pénzügyi keretösszeg a 2007 és 2013 közötti programozási időszakhoz tartozik.

(2)   A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló rendelet (a 2014–2020 közötti TPK) elfogadásától számított három hónapon belül a Bizottságot felkérik arra, hogy nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a 2014-től 2017-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi keretet bevezető jogalkotási javaslatot.

(3)   A Bizottság az uniós pénzügyi támogatást a költségvetési rendelettel összhangban hajtja végre.

(4)   Az éves előirányzatokról a Bizottság határoz, tiszteletben tartva a költségvetési hatóság előjogait.

8. cikk

Adminisztratív és technikai segítségnyújtás

A programhoz rendelt pénzügyi keret fedezheti a program irányításához és célkitűzései eléréshez szükséges előkészítő, nyomonkövetési, ellenőrző, audit- és értékelőtevékenységekre vonatkozó költségeket: ideértve különösen a tanulmányokat, a szakértői találkozókat, a statisztikai szakértők díjazásával kapcsolatos kiadásokat, a tájékoztatási és kommunikációs intézkedéseket, az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadásokat, valamint a Bizottság részéről a program irányításával kapcsolatban felmerülő minden egyéb technikai és adminisztratív segítségnyújtási kiadást. A pénzügyi keret az azon tagállamok számára nyújtott technikai segítséget és szakértői támogatást is magában foglalhatja, amelyek sajátos körülmények miatt nem képesek egyes európai statisztikák előállítására, vagy azoknak az előírt minőségben való előállítására.

9. cikk

Éves munkaprogramok

A program végrehajtása érdekében a Bizottság a 223/2009/EK rendelet 17. cikkében meghatározott követelményeknek megfelelő, éves munkaprogramokat fogad el, amelyek meghatározzák célkitűzéseiket és várható eredményeiket, az e rendelet 4. cikke (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzésekkel összhangban. Valamennyi éves munkaprogramot tájékoztatás céljából közölni kell az Európai Parlamenttel.

10. cikk

A beavatkozások típusai

Az uniós pénzügyi hozzájárulások támogatások vagy közbeszerzési szerződések, illetve a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzések eléréséhez szükséges bármely egyéb beavatkozások formájában nyújthatók.

11. cikk

Támogatható intézkedések

(1)   Az uniós pénzügyi hozzájárulások a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzések eléréséhez szükséges, az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányuló intézkedéseket támogatnak. A 2. cikknek megfelelően az Unió számára magas hozzáadott értéket képviselő intézkedések elsőbbséget élveznek.

(2)   A 223/2009/EK rendelet 15. cikkében említett együttműködési hálózatok támogatására irányuló pénzügyi hozzájárulás biztosítható az intézkedések számára nyújtott támogatások formájában, és a támogatható költségek legfeljebb 95 %-át fedezheti.

(3)   Adott esetben a 12. cikk (3) bekezdésében említett szervezetek működésének támogatására működési támogatások ítélhetők oda, amelyek nem haladhatják meg a támogatható költségek 50 %-át.

(4)   A tagállamok részéről az adatgyűjtéseken alapuló intézkedések végrehajtása során keletkező kiadások finanszírozásához való hozzájárulásként adatgyűjtésenként egyösszegű kifizetés nyújtható – az adatgyűjtésenként meghatározott felső határig – minden adatállomány után; az adatgyűjtések eredményeit hiánytalanul továbbítani kell a Bizottságnak. Az egyösszegű kifizetés összegét a Bizottság rögzíti, megfelelően figyelembe véve az adatgyűjtés összetettségét.

12. cikk

A támogatható kedvezményezettek

(1)   A költségvetési rendelet 128. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban a 223/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott nemzeti statisztikai hatóságok ajánlattételi felhívás nélkül is részesülhetnek támogatásban.

(2)   Az együttműködési hálózatok az 1. bekezdésben említett kedvezményezettekre és más, a költségvetési rendelet 128. cikkének (1) bekezdésével összhangban ajánlattételi felhívás nélkül támogatható szervekre is kiterjedhetnek.

(3)   A 11. cikk (3) bekezdésében említett működési támogatások olyan szervezeteknek ítélhetők oda, amelyek mindkét alábbi kritériumnak megfelelnek:

| a) | nem profitorientált szervezetek, amelyek függetlenek az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen érdekektől, és amelyek fő célkitűzésként és tevékenységként a gyakorlati kódex végrehajtását, valamint az európai statisztikák előállításának új, a hatékonyság uniós szintű növelésére és a minőség uniós szintű javítására irányuló módszereinek végrehajtását segítik elő és támogatják; valamint |
| --- | --- |

a)

nem profitorientált szervezetek, amelyek függetlenek az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen érdekektől, és amelyek fő célkitűzésként és tevékenységként a gyakorlati kódex végrehajtását, valamint az európai statisztikák előállításának új, a hatékonyság uniós szintű növelésére és a minőség uniós szintű javítására irányuló módszereinek végrehajtását segítik elő és támogatják; valamint

| b) | a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról.

13. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, következetes és hatékony ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során ne sérüljenek.

(2)   A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet keretében forrásokban részesülő valamennyi támogatásban részesülő kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál.

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) adott esetben jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (10) előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e e rendelet alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Európai Unió pénzügyi érdekeit sérti.

Az első és második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett auditokat, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat.

14. cikk

Harmadik országok részvétele a programban

Az alábbiak vehetnek részt az európai statisztikai programban:

| a) | az EGT-EFTA országok, az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az EGT-EFTA országok, az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban;

| b) | Svájc, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti statisztikai együttműködésről szóló 2004. október 26-i megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban (11); és |
| --- | --- |

b)

Svájc, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti statisztikai együttműködésről szóló 2004. október 26-i megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban (11); és

| c) | az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, az uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy a csatlakozó országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, az ezen országokkal kötött megfelelő két- vagy többoldalú, az adott országok uniós programokban való részvételének általános elveit meghatározó megállapodásokban foglalt feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

c)

az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, az uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy a csatlakozó országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, az ezen országokkal kötött megfelelő két- vagy többoldalú, az adott országok uniós programokban való részvételének általános elveit meghatározó megállapodásokban foglalt feltételekkel összhangban.

15. cikk

A program értékelése és felülvizsgálata

(1)   A Bizottság az ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően legkésőbb 2015. június 30-ig időközi jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program végrehajtásának eredményeiről.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett időközi jelentés alapján az ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően legkésőbb 2016. december 31-ig javaslatot tehet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2018–2020 közötti program meghosszabbítására, tiszteletben tartva a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó TPK-t.

(3)   A Bizottság az ESR-bizottsággal és az európai statisztikai tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően 2018. december 31-ig a program végrehajtásáról szóló végső értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

16. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2013. január 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

L. CREIGHTON

---

(1)  Az Európai Parlament 2012. december 12-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. december 20-i határozata.

1

(2)  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

2

(3)  A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. sz. jegyzőkönyv 5. cikkének sérelme nélkül.

3

(4)  HL L 192., 2011.7.22., 1. o.

4

(5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

5

(6)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

6

(7)  HL L 73., 2008.3.15., 13. o.

7

(8)  HL L 332., 2006.11.30., 21. o.

8

(9)  HL L 340., 2008.12.19., 76. o.

9

(10)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

10

(11)  HL L 90., 2006.3.28., 2. o.

11

---

MELLÉKLET

A 2013 és 2017 közötti európai statisztikai program statisztikai infrastruktúrája és célkitűzései

Bevezető

Az uniós szakpolitikák végrehajtása az Unió, valamint annak nemzeti és regionális szintű részegységei gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetére vonatkozó, magas színvonalú, összehasonlítható és megbízható statisztikai információkat igényel. Az európai statisztikák nélkülözhetetlenek továbbá ahhoz, hogy a közvélemény és az európai polgárok megértsék a demokratikus folyamatokat, valamint részt vehessenek abban, és megvitathassák az Unió jelenét és jövőjét.

Az európai statisztikai program biztosítja az európai statisztikák a 2013 és 2017 közötti időszakban történő fejlesztésének, előállításának és közzétételének jogszabályi keretét.

Az európai statisztikákat e jogszabályi keretek között az európai statisztikai rendszeren (ESR) belül folytatott szoros és összehangolt együttműködés útján fejlesztik, állítják elő és teszik közzé.

A 2013 és 2017 közötti európai statisztikai program (a továbbiakban: a program) keretében fejlesztett, előállított és közzétett statisztikák hozzájárulnak az EUMSZ-ben, az Európa 2020 stratégiában és annak megfelelő kiemelt kezdeményezéseiben megfogalmazott uniós szakpolitikák, valamint a Bizottság stratégiai prioritásai által érintett egyéb szakpolitikák végrehajtásához.

Tekintettel arra, hogy a program egy ötéves időszakot felölelő többéves program, valamint hogy az ESR célja, hogy megőrizze a statisztika területén betöltött kiemelkedő szerepét, a program hatályát és célkitűzéseit tekintve ambiciózus, megvalósítása ugyanakkor lépésenkénti megközelítés alapján történik. A program célja egy, a prioritások meghatározására és az egyszerűsítésre irányuló hatékony mechanizmus kidolgozása.

Statisztikai infrastruktúra

A program statisztikai információs infrastruktúra létrehozására irányul. Ezt az infrastruktúrát a különböző felhasználási módok széles körű és intenzív alkalmazására tekintettel kell kialakítani.

Az európai statisztikai információk előállítására vonatkozó döntések mozgatórugója a politikaalkotás. Azonban e statisztikáknak más döntéshozók, kutatók, vállalkozások, valamint általánosságban az európai polgárok számára is rendelkezésre kell állniuk és könnyen hozzáférhetőeknek kell lenniük, mivel közjavaknak minősülnek, amelyekért a polgárok és a vállalkozások fizetnek, akiknek szintén részesülniük kell a szolgáltatások előnyeiből. Ahhoz, hogy az infrastruktúra betölthesse e szerepet, olyan megalapozott koncepcionális keret alapján kell megtervezni, amely egyrészt biztosítja a több célra való alkalmasságot, másrészt lehetővé teszi a felhasználók átalakuló igényeihez való rugalmas alkalmazkodást az elkövetkező évek során.

A statisztikai információk infrastruktúráját az alábbi rész ismerteti:

A STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK INFRASTRUKTÚRÁJA

Image

Ezen az átfogó rendszeren belül a program a statisztikai információk három további pillérét különbözteti meg: vállalkozások, polgárok Európája, valamint térinformatikai, környezeti, mezőgazdasági és egyéb ágazati statisztikák.

Az uniós és vonatkozó globális szakpolitikák olyan eszközök, amelyek meghatározzák azokat a statisztikai követelményeket, amelyekre a program az újratervezett szerkezeti felépítés és a megfelelő statisztika-előállítási folyamatok révén reagál. Ezért minden egyes uniós és globális szakpolitika megjelenik a statisztikai infrastruktúra különböző elemeiben, és a program azok mindegyikére vonatkozóan egyedi tevékenységeket tartalmaz. Az elkövetkező évek során meghatározott új szakpolitikákat a mutatók/számlák képzését segítő új módszerek kialakításával fogják lefedni, amelyek a három pillér keretében előállított statisztikai adatokon alapulnak.

STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK – SZERKEZET ÉS DINAMIKA

Image

Célkitűzések

A program általános célkitűzése, hogy az ESR az Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatójának szerepét töltse be.

A nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló források és az adatszolgáltatói terhek figyelembevételével a program végrehajtása érdekében tett statisztikai intézkedések során a következő egyedi célkitűzések megvalósítására kell törekedni:

| — | 1. célkitűzés: statisztikai információk időben történő biztosítása az európai uniós szakpolitikák kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében, megfelelően tükrözve a prioritásokat, megteremtve egyúttal a gazdasági, társadalmi és környezeti területek egyensúlyát, és az európai statisztikák széles felhasználói körének, így egyéb döntéshozóknak, kutatóknak, vállalkozásoknak és általában az európai polgároknak az igényeit szolgálva, költséghatékony módon és az erőfeszítések szükségtelen megsokszorozása nélkül, |
| --- | --- |

—

1. célkitűzés: statisztikai információk időben történő biztosítása az európai uniós szakpolitikák kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében, megfelelően tükrözve a prioritásokat, megteremtve egyúttal a gazdasági, társadalmi és környezeti területek egyensúlyát, és az európai statisztikák széles felhasználói körének, így egyéb döntéshozóknak, kutatóknak, vállalkozásoknak és általában az európai polgároknak az igényeit szolgálva, költséghatékony módon és az erőfeszítések szükségtelen megsokszorozása nélkül,

| — | 2. célkitűzés: az európai statisztikák előállítását segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása, |
| --- | --- |

—

2. célkitűzés: az európai statisztikák előállítását segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása,

| — | 3. célkitűzés: az ESR-en belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani, és |
| --- | --- |

—

3. célkitűzés: az ESR-en belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani, és

| — | 4. célkitűzés: annak biztosítása, hogy az ilyen statisztikákat a program teljes időtartama alatt egységes módon állítják elő, feltéve, hogy ez összhangban áll az ESR prioritásmeghatározási mechanizmusával. |
| --- | --- |

—

4. célkitűzés: annak biztosítása, hogy az ilyen statisztikákat a program teljes időtartama alatt egységes módon állítják elő, feltéve, hogy ez összhangban áll az ESR prioritásmeghatározási mechanizmusával.

Ezek az egyedi célkitűzések az alábbiakban ismertetett kiemelt területre bonthatók fel. Az 1. és 4. célkitűzésre az „I. Statisztikai források”, a 2. célkitűzésre a „II. Az uniós statisztikák előállításának módszerei”, a 3. célkitűzésre pedig a „III. Partnerség” című rész vonatkozik.

I.   STATISZTIKAI EREDMÉNYEK

1.   Mutatók

1.1.   Európa 2020

Az Európa 2020 stratégiának a 2010. júniusi Európai Tanács általi jóváhagyása jelentős mértékben befolyásolta az Uniót és a nemzeti szakpolitikákat az elkövetkező években érintő stratégiai menetrendet. Ez a menetrend számos olyan kiemelt célt és kezdeményezést határoz meg, amelyekkel kapcsolatban az ESR-nek több területre (az innováció, a kutatás és a fejlesztés feltételeinek javítására, a foglalkoztatás előmozdítása, az Unió éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzéseinek teljesítése, az erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás, az oktatás színvonalának növelése – többek között a tanulmányi célú mobilitás –, az aktív és egészséges időskor, valamint a társadalmi befogadásnak a szegénység csökkentése általi előmozdítása) vonatkozó statisztikai mutatókat kell szolgáltatnia.

1.1.1.   célkitűzés

Jó minőségű és megfelelő időben rendelkezésre bocsátott statisztikai információk szolgáltatása és az Európa 2020 stratégia végrehajtásának nyomon követése. Az új mutatóknak a lehető legnagyobb mértékben a rendelkezésre álló statisztikai adatokon kell alapulniuk.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | az Európa 2020 stratégia kiemelt céljaira vonatkozó frissített, Bizottság (Eurostat) weboldalán elérhető mutatók (a foglalkoztatás, a kutatás és fejlesztés, az innováció, az energia/éghajlatváltozás, az oktatás, a környezetvédelem, a szociális védelem, a társadalmi befogadás és a szegénység elleni küzdelem területén), |
| --- | --- |

—

az Európa 2020 stratégia kiemelt céljaira vonatkozó frissített, Bizottság (Eurostat) weboldalán elérhető mutatók (a foglalkoztatás, a kutatás és fejlesztés, az innováció, az energia/éghajlatváltozás, az oktatás, a környezetvédelem, a szociális védelem, a társadalmi befogadás és a szegénység elleni küzdelem területén),

| — | statisztikák, amelyek az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései végrehajtását segítenek nyomon követni, |
| --- | --- |

—

statisztikák, amelyek az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései végrehajtását segítenek nyomon követni,

| — | további, az Unió gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi politikáinak előzetes és utólagos értékeléséhez forrásként szolgáló mutatók, és |
| --- | --- |

—

további, az Unió gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi politikáinak előzetes és utólagos értékeléséhez forrásként szolgáló mutatók, és

| — | a részmunkaidős és a teljes munkaidős foglalkoztatás között különbséget tevő foglalkoztatási mutatók, valamint a munkanélküliséggel kapcsolatos olyan mutatók, amelyek figyelembe veszik az aktiválási politikákban, például képzésekben részt vevők számát. |
| --- | --- |

—

a részmunkaidős és a teljes munkaidős foglalkoztatás között különbséget tevő foglalkoztatási mutatók, valamint a munkanélküliséggel kapcsolatos olyan mutatók, amelyek figyelembe veszik az aktiválási politikákban, például képzésekben részt vevők számát.

1.2.   Gazdasági kormányzás

A válság és a pénzügyi piacokon kialakult feszültségek rámutattak az uniós gazdasági kormányzás megerősítésének szükségességére. Az Unió a gazdasági kormányzás és a koordináció terén már tett döntő fontosságú lépéseket, amelyek némelyike a folyamatban levő statisztikai tevékenységek mellett jelentős statisztikai következményekkel fog járni.

1.2.1.   célkitűzés

Az uniós döntéshozók és a lakosság számára lényeges új statisztikai információk kidolgozása és a meglévők továbbfejlesztése a megerősített és integrált uniós gazdasági kormányzás, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumot és a gazdaságpolitikát integráló felügyeleti ciklus vonatkozásában.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a makrogazdasági egyensúlyhiányt jelző eredménytáblához és az azt megalapozó elemzéshez szükséges statisztikai adatok nyújtása, |
| --- | --- |

—

a makrogazdasági egyensúlyhiányt jelző eredménytáblához és az azt megalapozó elemzéshez szükséges statisztikai adatok nyújtása,

| — | továbbfejlesztett Stabilitási és Növekedési Paktumhoz szükséges – különösen az államadósságra vonatkozó magas színvonalú statisztikák előállítását és biztosítását szolgáló – statisztikai adatok nyújtása, |
| --- | --- |

—

továbbfejlesztett Stabilitási és Növekedési Paktumhoz szükséges – különösen az államadósságra vonatkozó magas színvonalú statisztikák előállítását és biztosítását szolgáló – statisztikai adatok nyújtása,

| — | a versenyképesség mérésére szolgáló mutatók kidolgozása és előállítása, és |
| --- | --- |

—

a versenyképesség mérésére szolgáló mutatók kidolgozása és előállítása, és

| — | az előállítási lánc megbízható minőségirányításának megvalósítása, amely a tagállami upstream államháztartási adatokra és a mögöttes munkafolyamatokra is kiterjed. |
| --- | --- |

—

az előállítási lánc megbízható minőségirányításának megvalósítása, amely a tagállami upstream államháztartási adatokra és a mögöttes munkafolyamatokra is kiterjed.

1.2.2.   célkitűzés

Az uniós döntéshozók megbízható statisztikákkal és mutatókkal való ellátása igazgatási és szabályozási célokra, valamint az egyes uniós szakpolitikák terén tett kötelezettségvállalások nyomon követéséhez.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | az igazgatási és szabályozási célokra szolgáló statisztikák körének meghatározása és elfogadása a felhasználókkal közösen, és |
| --- | --- |

—

az igazgatási és szabályozási célokra szolgáló statisztikák körének meghatározása és elfogadása a felhasználókkal közösen, és

| — | adott esetben e mutatók megbízható minőségirányítási keretének meghatározása, végrehajtása és ismertetése. |
| --- | --- |

—

adott esetben e mutatók megbízható minőségirányítási keretének meghatározása, végrehajtása és ismertetése.

1.3.   Gazdasági globalizáció

A pénzügyi válság szociális, gazdasági és egyéb hatásai, a határokon átívelő forgalom növekedése és az előállítási folyamatok szétaprózódása rámutatott a globalizálódott előállítás koherensebb keretének és fokozott mérésének szükségességére.

1.3.1.   célkitűzés

Az uniós döntéshozók és a lakosság számára a gazdasági globalizációval és a globális értékláncokkal kapcsolatban rendelkezésre álló mutatók és statisztikai információk javítása.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a gazdasági globalizációra vonatkozóan az Eurostat weboldalán közzétett, meglévő mutatók frissítése, |
| --- | --- |

—

a gazdasági globalizációra vonatkozóan az Eurostat weboldalán közzétett, meglévő mutatók frissítése,

| — | a globális értékláncokra – többek között a természeti erőforrások áramlásaira és az azoktól való függőségre – vonatkozó új mutatók kidolgozása, |
| --- | --- |

—

a globális értékláncokra – többek között a természeti erőforrások áramlásaira és az azoktól való függőségre – vonatkozó új mutatók kidolgozása,

| — | a globális értékláncok elemzése adott esetben megfelelő, adatokra/eredményekre vonatkozó táblázatok, valamint külkereskedelmi és vállalkozási statisztikák segítségével, ideértve a mikroadatok összekapcsolását, és |
| --- | --- |

—

a globális értékláncok elemzése adott esetben megfelelő, adatokra/eredményekre vonatkozó táblázatok, valamint külkereskedelmi és vállalkozási statisztikák segítségével, ideértve a mikroadatok összekapcsolását, és

| — | a pénzügyi közvetítési szolgáltatások díjának kiszámítására és elosztására vonatkozó reform szükségességének elemzése. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi közvetítési szolgáltatások díjának kiszámítására és elosztására vonatkozó reform szükségességének elemzése.

2.   Számviteli keretek

„A GDP-n innen és túl – A haladás mérése változó világunkban” című 2009. augusztus 20-i bizottsági közlemény, valamint a gazdasági teljesítmény és a társadalmi haladás méréséről szóló Stiglitz–Sen–Fitoussi-jelentés közzététele új lendületet adott az ESR fő kihívása tekintetében: hozzájárult annak megoldásához, hogy miként lehet több területet érintő kérdésekre vonatkozóan jobb, az összetett társadalmi, környezeti és gazdasági jelenségeket leíró integráltabb statisztikákhoz jutni a gazdasági termeléssel kapcsolatos hagyományos méréseken túl. A nemzeti és regionális számlák európai rendszere (ESA) valamennyi gazdasági statisztika számára integrált és egységes keretet biztosít, amelyet egyéb mutatókkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy átfogóbb információkat szolgáltathasson a politikaalkotáshoz és a döntéshozatalhoz.

2.1.   Gazdasági és társadalmi teljesítmény

A gazdasági válság fokozta a gazdasági ingadozások, illetve azok társadalmi hatása jobb megértését és elemzését lehetővé tevő, és ezáltal a döntéshozatali folyamatot megkönnyítő, magas színvonalú makrogazdasági mutatók szükségességét. Az egyre inkább globalizálódó előállítás egy, a különböző területekről származó statisztikák értelmezését és integrálását megkönnyítő, egységes keret kialakítását teszi szükségessé.

2.1.1.   célkitűzés

A gazdasági teljesítmény kiegészítő mérése a globalizáció, az életminőség, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a gazdasági fenntarthatóság, az egészség, a jólét, a társadalmi kohézió és a társadalmi befogadás különböző dimenziói révén. A globalizált statisztika-előállítás elemzését szolgáló keret kidolgozása.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | éves és negyedéves nemzeti számlák, valamint éves regionális számlák alkalmazása és összeállítása az ESA-nak megfelelően, |
| --- | --- |

—

éves és negyedéves nemzeti számlák, valamint éves regionális számlák alkalmazása és összeállítása az ESA-nak megfelelően,

| — | a bevétel és fogyasztás háztartások közötti megoszlására vonatkozó mutatók előállítása (a nemzeti számlákra vonatkozó aggregátumoknak a háztartások körében végzett felmérések adataival való egyeztetése útján), |
| --- | --- |

—

a bevétel és fogyasztás háztartások közötti megoszlására vonatkozó mutatók előállítása (a nemzeti számlákra vonatkozó aggregátumoknak a háztartások körében végzett felmérések adataival való egyeztetése útján),

| — | árakkal kapcsolatos időszerű és jó minőségű statisztikák, különös tekintettel a harmonizált fogyasztói árindexek összeállítására, |
| --- | --- |

—

árakkal kapcsolatos időszerű és jó minőségű statisztikák, különös tekintettel a harmonizált fogyasztói árindexek összeállítására,

| — | két új terület tekintetében kidolgozott szatellitszámlák, |
| --- | --- |

—

két új terület tekintetében kidolgozott szatellitszámlák,

| — | a növekedés és a termelékenység mérésére szolgáló adatbázis létrehozása, a köz- és a magánszektor termelékenységében bekövetkezett változások figyelembevételével, |
| --- | --- |

—

a növekedés és a termelékenység mérésére szolgáló adatbázis létrehozása, a köz- és a magánszektor termelékenységében bekövetkezett változások figyelembevételével,

| — | a globalizált statisztika-előállítás elemzését szolgáló koncepcionális keret kidolgozása, |
| --- | --- |

—

a globalizált statisztika-előállítás elemzését szolgáló koncepcionális keret kidolgozása,

| — | az életminőség és a jólét mérésére szolgáló koncepcionális keret kidolgozása, és |
| --- | --- |

—

az életminőség és a jólét mérésére szolgáló koncepcionális keret kidolgozása, és

| — | amennyire csak lehetséges, a vonatkozó elszámolások és statisztikai koncepciók összehangolása. |
| --- | --- |

—

amennyire csak lehetséges, a vonatkozó elszámolások és statisztikai koncepciók összehangolása.

2.1.2.   célkitűzés

Kulcsfontosságú makrogazdasági és társadalmi mutatók, valamint európai gazdasági főmutatók (PEEI) biztosítása az uniós és globális statisztikai adatok iránti igényeket kielégítő mutatók koherens állománya formájában, továbbá a PEEI-k kiigazítása a felhasználók átalakuló igényeinek megfelelően.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a kulcsfontosságú makrogazdasági, társadalmi és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos mutatók rendszereinek összehangolt kidolgozása, |
| --- | --- |

—

a kulcsfontosságú makrogazdasági, társadalmi és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos mutatók rendszereinek összehangolt kidolgozása,

| — | harmonizált módszertan elérhetősége a kulcsfontosságú makrogazdasági és társadalmi mutatók, valamint a PEEI-k tekintetében, |
| --- | --- |

—

harmonizált módszertan elérhetősége a kulcsfontosságú makrogazdasági és társadalmi mutatók, valamint a PEEI-k tekintetében,

| — | a mutatók nemzetközi összehasonlíthatóságának továbbfejlesztése, |
| --- | --- |

—

a mutatók nemzetközi összehasonlíthatóságának továbbfejlesztése,

| — | a mutatók értelmezését és közzétételét megkönnyítő továbbfejlesztett eszközök biztosítása, és |
| --- | --- |

—

a mutatók értelmezését és közzétételét megkönnyítő továbbfejlesztett eszközök biztosítása, és

| — | valamennyi tagállam tekintetében rendelkezésre álló harmonizált, lakásügyi és kapcsolódó statisztikák elérhetősége. |
| --- | --- |

—

valamennyi tagállam tekintetében rendelkezésre álló harmonizált, lakásügyi és kapcsolódó statisztikák elérhetősége.

2.2.   Környezeti fenntarthatóság

A környezetnek a jelen és jövőbeni nemzedékek érdekében történő védelme, megőrzése és javítása, valamint az éghajlatváltozás hatásai elleni küzdelem kiemelt helyen szerepel az európai témák között, és a Szerződések célkitűzései közé tartozik. Ahhoz, hogy az e területeken végrehajtott szakpolitikák hatásosak lehessenek, különböző területekre vonatkozó statisztikai információkra van szükség.

2.2.1.   célkitűzés

Környezeti számlák, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikák rendelkezésre bocsátása, figyelembe véve az e területen bekövetkező nemzetközi fejleményeket.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a fő nemzeti számlák „szatellitszámláiként” kidolgozott környezeti számlák egységes rendszere, amely információkat szolgáltat a légköri kibocsátásokról, az energiafogyasztásról, valamint az anyagi-természeti erőforrások és a víz áramlásairól és az azokból rendelkezésre álló készletekről, az alapvető és kritikus nyersanyagok kereskedelméről, a környezetvédelmi adókról és a környezetvédelemre fordított kiadásokról, adott esetben ideértve a környezetkímélő növekedést/beszerzést, |
| --- | --- |

—

a fő nemzeti számlák „szatellitszámláiként” kidolgozott környezeti számlák egységes rendszere, amely információkat szolgáltat a légköri kibocsátásokról, az energiafogyasztásról, valamint az anyagi-természeti erőforrások és a víz áramlásairól és az azokból rendelkezésre álló készletekről, az alapvető és kritikus nyersanyagok kereskedelméről, a környezetvédelmi adókról és a környezetvédelemre fordított kiadásokról, adott esetben ideértve a környezetkímélő növekedést/beszerzést,

| — | olyan mutatók továbbfejlesztése, kidolgozása, előállítása és terjesztése, amelyek az éghajlatváltozás okozta másodlagos terhelésekre és hatásokra vonatkoznak, ideértve az egészségre gyakorolt hatásokat, a sebezhető pontokat és az alkalmazkodás terén tett előrelépéseket, és |
| --- | --- |

—

olyan mutatók továbbfejlesztése, kidolgozása, előállítása és terjesztése, amelyek az éghajlatváltozás okozta másodlagos terhelésekre és hatásokra vonatkoznak, ideértve az egészségre gyakorolt hatásokat, a sebezhető pontokat és az alkalmazkodás terén tett előrelépéseket, és

| — | a globális környezeti terhelésre vonatkozó elsődleges mutató kidolgozása. |
| --- | --- |

—

a globális környezeti terhelésre vonatkozó elsődleges mutató kidolgozása.

3.   Adatok

3.1.   Vállalkozások

Az európai vállalkozásokkal számos uniós szakpolitika foglalkozik. A vállalkozások ugyanakkor alapadatokat is szolgáltatnak. Ennek megfelelően nagy a kereslet a tágabb értelemben vett, vállalkozásokra vonatkozó statisztikák iránt, amelyek célja nemcsak a döntéshozatali folyamat támogatása, hanem annak biztosítása is, hogy az európai polgárok és vállalkozások könnyebben megértsék a nagyvállalatokat, a közepes méretű társaságokat és a kis- és középvállalkozásokat különbözőképpen kezelő szakpolitikák hatásait, amihez egyre nagyobb szükség van részletes és harmonizált statisztikákra. Ezzel egyidejűleg csökkenteni kell az adminisztratív és adatszolgáltatási terheket.

3.1.1.   célkitűzés

A statisztika-előállítási folyamatok hatékonyságának és eredményességének növelése. Magas színvonalú statisztikák szolgáltatása azon kulcsfontosságú területeken, amelyeken a vállalkozások állnak az érdeklődés középpontjában; ilyenek például vállalkozásokkal kapcsolatos statisztikák, a rövid távú mutatók, a vállalkozások humán tőkébe és készségekbe történő befektetései, a nemzetközi ügyletek, a globalizáció, a belső piac figyelemmel kísérése, a K+F és az innováció, valamint az idegenforgalom. Különös figyelmet kell fordítani az adatok hozzáférhetőségére a magas hozzáadott értéket előállító ipari vagy szolgáltatási ágazatokban, különösen a zöld, a digitális vagy a szociális gazdaság ágazataiban (amilyen például az egészségügy és az oktatás).

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a statisztikai rendszerben vagy a társadalmi szférában rendelkezésre álló adatok újrafelhasználása, valamint közös infrastruktúra és eszközök létrehozása, |
| --- | --- |

—

a statisztikai rendszerben vagy a társadalmi szférában rendelkezésre álló adatok újrafelhasználása, valamint közös infrastruktúra és eszközök létrehozása,

| — | vállalkozásokkal kapcsolatos éves és évközi statisztikai információk és mutatók szolgáltatása, |
| --- | --- |

—

vállalkozásokkal kapcsolatos éves és évközi statisztikai információk és mutatók szolgáltatása,

| — | olyan statisztikai információk szolgáltatása, amelyek Európának a világban betöltött szerepét, valamint az Uniónak a világ többi részével fennálló kapcsolatát írják le, |
| --- | --- |

—

olyan statisztikai információk szolgáltatása, amelyek Európának a világban betöltött szerepét, valamint az Uniónak a világ többi részével fennálló kapcsolatát írják le,

| — | statisztikai információk szolgáltatása a globális értékláncok elemzéséhez, valamint az eurocsoportra vonatkozó olyan nyilvántartás kidolgozása, amely a globalizációval kapcsolatos, több területet érintő információk gyűjtésének alapjául szolgál, |
| --- | --- |

—

statisztikai információk szolgáltatása a globális értékláncok elemzéséhez, valamint az eurocsoportra vonatkozó olyan nyilvántartás kidolgozása, amely a globalizációval kapcsolatos, több területet érintő információk gyűjtésének alapjául szolgál,

| — | új egyensúly megteremtése az áruk és szolgáltatások kereskedelmében a szolgáltatásokra és intézkedésekre vonatkozó statisztikai adatgyűjtés jobb elérhetősége révén, valamint olyan intézkedések, amelyek új egyensúlyt teremtenek az árukról és szolgáltatásokról szóló statisztikai információk terén, |
| --- | --- |

—

új egyensúly megteremtése az áruk és szolgáltatások kereskedelmében a szolgáltatásokra és intézkedésekre vonatkozó statisztikai adatgyűjtés jobb elérhetősége révén, valamint olyan intézkedések, amelyek új egyensúlyt teremtenek az árukról és szolgáltatásokról szóló statisztikai információk terén,

| — | az egységes piac figyelemmel kísérésére szolgáló eszközök – például élelmiszerár-megfigyelési eszköz és az ahhoz kapcsolódó mutatók – kidolgozása, |
| --- | --- |

—

az egységes piac figyelemmel kísérésére szolgáló eszközök – például élelmiszerár-megfigyelési eszköz és az ahhoz kapcsolódó mutatók – kidolgozása,

| — | az innováció, valamint a kutatás és fejlesztés terén elért teljesítmény kulcsfontosságú területeire vonatkozó statisztikák szolgáltatása a szabadalmi lajstromok nagyobb mértékű használata, valamint az egyedi mikroadatok fokozott kutatása és statisztikai célú hasznosítása által, |
| --- | --- |

—

az innováció, valamint a kutatás és fejlesztés terén elért teljesítmény kulcsfontosságú területeire vonatkozó statisztikák szolgáltatása a szabadalmi lajstromok nagyobb mértékű használata, valamint az egyedi mikroadatok fokozott kutatása és statisztikai célú hasznosítása által,

| — | az idegenforgalmi kínálatra és keresletre vonatkozó statisztikai információk szolgáltatása optimalizált adatgyűjtés és az idegenforgalmi adatoknak más területekkel való nagyobb mértékű integrációja által, és |
| --- | --- |

—

az idegenforgalmi kínálatra és keresletre vonatkozó statisztikai információk szolgáltatása optimalizált adatgyűjtés és az idegenforgalmi adatoknak más területekkel való nagyobb mértékű integrációja által, és

| — | az erőforrás-felhasználásra és az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó statisztikák szolgáltatása, amennyire csak lehetséges, már összegyűjtött adatok alapján. |
| --- | --- |

—

az erőforrás-felhasználásra és az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó statisztikák szolgáltatása, amennyire csak lehetséges, már összegyűjtött adatok alapján.

3.2.   A polgárok Európája

Az európai polgárok az uniós szakpolitikák középpontjában állnak. Következésképpen a tágabb értelemben vett társadalmi statisztikákra nagy szükség van a döntéshozatali folyamat támogatásához és a szociális politikák eredményeinek nyomon követéséhez, valamint ahhoz, hogy az európai polgárok könnyebben felmérhessék az e szakpolitikák által a saját életükre és jólétükre gyakorolt hatást.

3.2.1.   célkitűzés

Statisztikák szolgáltatása a szociális politika azon kulcsfontosságú területeire vonatkozóan, amelyek esetén a polgárok érdekei állnak a középpontban; ilyenek például a jólét, a fenntarthatóság, a társadalmi kohézió, a szegénység, az egyenlőtlenségek, a demográfiai kihívások (különösen a népesség elöregedése és a migráció kapcsán), a munkaerőpiac, az oktatás és a képzés – ideértve a gyermekkori oktatást, a felnőttoktatást, a szakképzést és a fiatalok tanulmányi célú mobilitását –, a kultúra, a testmozgás, az életminőség, a biztonság, az egészség, a fogyatékosság, a fogyasztás, a szabad mozgás és a belső piac, a fiatalok mobilitása, a technológiai innováció, valamint az újfajta életviteli döntések. E statisztikákat adott esetben nemek szerint lebontják olyan csoportok esetében, amelyek a szociális politika döntéshozói számára különösen fontosak. A prioritásokat a 6. cikknek megfelelően állapítják meg.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | az európai társadalmi statisztikák konszolidált alapvető infrastruktúrájának bevezetése, ideértve a felméréses és adminisztratív alapú adatgyűjtési módszert, valamint egységes alapváltozókat, |
| --- | --- |

—

az európai társadalmi statisztikák konszolidált alapvető infrastruktúrájának bevezetése, ideértve a felméréses és adminisztratív alapú adatgyűjtési módszert, valamint egységes alapváltozókat,

| — | a személyekre és háztartásokra vonatkozó adatokat (köztük mikroadatokat) szolgáltató alapvető társadalmi felmérések kidolgozása, további és ritkább mikroadatgyűjtésekkel ésszerűsítve és kiegészítve, |
| --- | --- |

—

a személyekre és háztartásokra vonatkozó adatokat (köztük mikroadatokat) szolgáltató alapvető társadalmi felmérések kidolgozása, további és ritkább mikroadatgyűjtésekkel ésszerűsítve és kiegészítve,

| — | oktatásra és képzésre vonatkozó statisztikák szolgáltatása, ideértve a felnőttoktatási felmérés ésszerűsítését és korszerűsítését, |
| --- | --- |

—

oktatásra és képzésre vonatkozó statisztikák szolgáltatása, ideértve a felnőttoktatási felmérés ésszerűsítését és korszerűsítését,

| — | a jövedelmi egyenlőtlenségekre vonatkozó statisztikák szolgáltatása, amelyek összehasonlítható nemzeti elsődleges mutatóként szolgálnak, valamint az alapvető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés egyenlőtlenségeire vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

—

a jövedelmi egyenlőtlenségekre vonatkozó statisztikák szolgáltatása, amelyek összehasonlítható nemzeti elsődleges mutatóként szolgálnak, valamint az alapvető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés egyenlőtlenségeire vonatkozó adatok,

| — | a testmozgással és a kultúrával kapcsolatos módszertani munka, |
| --- | --- |

—

a testmozgással és a kultúrával kapcsolatos módszertani munka,

| — | a bűnözéssel szembeni biztonsággal, – a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi keretrendeletben (1) elfogadottak szerint – az egészséggel, valamint a fogyatékossággal kapcsolatos statisztikák szolgáltatása, |
| --- | --- |

—

a bűnözéssel szembeni biztonsággal, – a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi keretrendeletben (1) elfogadottak szerint – az egészséggel, valamint a fogyatékossággal kapcsolatos statisztikák szolgáltatása,

| — | a migrációs statisztikák általános alkalmazására irányuló munkaprogram intézkedéseinek végrehajtása, |
| --- | --- |

—

a migrációs statisztikák általános alkalmazására irányuló munkaprogram intézkedéseinek végrehajtása,

| — | a társadalmi haladás mérésére szolgáló életminőségi mutatók biztosítása, és |
| --- | --- |

—

a társadalmi haladás mérésére szolgáló életminőségi mutatók biztosítása, és

| — | a következő (2021-re tervezett) népszámlálás előkészületeinek megkezdése. |
| --- | --- |

—

a következő (2021-re tervezett) népszámlálás előkészületeinek megkezdése.

3.3.   Térinformatikai, környezeti, mezőgazdasági és egyéb ágazati statisztikák

A statisztikák térbeli hivatkozásokkal ellátott adatokkal és térinformatikai elemzéssel való összekapcsolása új lehetőségeket nyit meg, amelyeket az ESR részletesen meg fog vizsgálni. Az egyedi kérdésekre – például a kis területeket érintő becslések bizalmas kezelésére és statisztikai érvényességére – kiemelt figyelmet kell fordítani.

Az Európa 2020 stratégiát és az éghajlat-változási politikát támogató, energiára és közlekedésre vonatkozó statisztikák a jövőben különösen fontos szerepet fognak játszani.

A mezőgazdaság a 2013 és 2017 közötti időszakban megőrzi az uniós szakpolitikák közötti kiemelt szerepét. A statisztikai tevékenységeket erőteljesen befolyásolja majd a közös agrárpolitika 2013 utáni alakulása. A hangsúlyt a környezeti, biodiverzitással/ökoszisztémákkal kapcsolatos, gazdasági, az emberek egészségére és biztonságára vonatkozó, valamint társadalmi dimenziókra helyezik.

3.3.1.   célkitűzés

A tényeken alapuló döntéshozatal támogatása a társadalmi, gazdasági és környezeti statisztikákkal összekapcsolt térinformációs adatok rugalmasabb és nagyobb mértékű felhasználása révén.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) létrehozott európai térinformációs infrastruktúra (INSPIRE), és különösen az uniós geoportál továbbfejlesztése, karbantartása és működtetése, |
| --- | --- |

—

a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) létrehozott európai térinformációs infrastruktúra (INSPIRE), és különösen az uniós geoportál továbbfejlesztése, karbantartása és működtetése,

| — | földrajzi információknak a földhasználati felmérésekre és távérzékelésre vonatkozó uniós programokkal együttműködésben történő rendelkezésre bocsátása, és |
| --- | --- |

—

földrajzi információknak a földhasználati felmérésekre és távérzékelésre vonatkozó uniós programokkal együttműködésben történő rendelkezésre bocsátása, és

| — | adott esetben a statisztikai adatok integrációja, és ezáltal a célzott, térbeli és időbeli elemzésekhez szükséges többforrásos, rugalmas infrastruktúra létrehozása. |
| --- | --- |

—

adott esetben a statisztikai adatok integrációja, és ezáltal a célzott, térbeli és időbeli elemzésekhez szükséges többforrásos, rugalmas infrastruktúra létrehozása.

3.3.2.   célkitűzés

Környezeti statisztikák szolgáltatása az uniós szakpolitika-kidolgozási folyamat támogatása érdekében.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | erőforrásokra – például hulladékra és újrahasznosításra, vízre, nyersanyaglelőhelyekre, ökoszisztéma-szolgáltatásokra és biodiverzitásra – vonatkozó kulcsfontosságú nemzeti, illetve – ha mód van rá – regionális szintű környezeti statisztikák, valamint az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló, a helyitől az uniósig valamennyi vonatkozó szinten hozott intézkedések és szakpolitikák támogatására szolgáló, éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikák. |
| --- | --- |

—

erőforrásokra – például hulladékra és újrahasznosításra, vízre, nyersanyaglelőhelyekre, ökoszisztéma-szolgáltatásokra és biodiverzitásra – vonatkozó kulcsfontosságú nemzeti, illetve – ha mód van rá – regionális szintű környezeti statisztikák, valamint az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló, a helyitől az uniósig valamennyi vonatkozó szinten hozott intézkedések és szakpolitikák támogatására szolgáló, éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikák.

3.3.3.   célkitűzés

Energiával és közlekedéssel kapcsolatos statisztikák szolgáltatása az uniós szakpolitikák támogatása érdekében.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiakra vonatkozó statisztikák előállításával és közzétételével fogják szolgálni:

| — | megújuló energia, |
| --- | --- |

—

megújuló energia,

| — | energiamegtakarítás/energiahatékonyság, és |
| --- | --- |

—

energiamegtakarítás/energiahatékonyság, és

| — | közlekedésbiztonság, az utasok mobilitása, a közúti forgalom mérése és az intermodális áruszállítás. |
| --- | --- |

—

közlekedésbiztonság, az utasok mobilitása, a közúti forgalom mérése és az intermodális áruszállítás.

3.3.4.   célkitűzés

Statisztikák fejlesztésével, előállításával és közzétételével kapcsolatos, rendszeres tevékenységek révén mezőgazdasági, halászati és erdészeti statisztikák szolgáltatása olyan közös mezőgazdasági és halászati politika kidolgozásához és figyelemmel kíséréséhez, amely a fenntarthatósághoz, valamint a vidékfejlesztéshez kapcsolódó, kulcsfontosságú európai stratégiai célkitűzéseket tükrözi.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a mezőgazdasági adatok gyűjtésének felülvizsgálata és egyszerűsítése a közös agrárpolitika 2013 utáni felülvizsgálatával összhangban, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági adatok gyűjtésének felülvizsgálata és egyszerűsítése a közös agrárpolitika 2013 utáni felülvizsgálatával összhangban,

| — | a mezőgazdasági adatok gyűjtési folyamatainak átalakítása, különösen a szolgáltatott adatok minőségének és időszerűségének javítása érdekében, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági adatok gyűjtési folyamatainak átalakítása, különösen a szolgáltatott adatok minőségének és időszerűségének javítása érdekében,

| — | a földhasználati/földlefedettségi adatkezelési rendszer alapos felülvizsgálata, valamint ennek alapján új rendszer kidolgozása és megvalósítása, |
| --- | --- |

—

a földhasználati/földlefedettségi adatkezelési rendszer alapos felülvizsgálata, valamint ennek alapján új rendszer kidolgozása és megvalósítása,

| — | a koherens agrárkörnyezeti mutatókra irányuló adatgyűjtési rendszer megvalósítása, lehetőség szerint meglévő adatok alapján, |
| --- | --- |

—

a koherens agrárkörnyezeti mutatókra irányuló adatgyűjtési rendszer megvalósítása, lehetőség szerint meglévő adatok alapján,

| — | megfelelő regionális bontás biztosítása, és |
| --- | --- |

—

megfelelő regionális bontás biztosítása, és

| — | az erdőgazdálkodási környezeti és gazdasági számlák integrált rendszeréből származó, többek között az erdők területére, a faállomány mennyiségére és értékére, valamint az erdészettel és a fakitermeléssel kapcsolatos gazdasági számlákra vonatkozó kulcsfontosságú erdészeti adatok alkalmazása és közzététele. |
| --- | --- |

—

az erdőgazdálkodási környezeti és gazdasági számlák integrált rendszeréből származó, többek között az erdők területére, a faállomány mennyiségére és értékére, valamint az erdészettel és a fakitermeléssel kapcsolatos gazdasági számlákra vonatkozó kulcsfontosságú erdészeti adatok alkalmazása és közzététele.

II.   AZ EURÓPAI STATISZTIKÁK ELŐÁLLÍTÁSÁNAK MÓDSZEREI

Az ESR-nek jelenleg több kihívással is szembe kell néznie: a jó minőségű statisztikák iránti egyre nagyobb kereslet, a komplex, többdimenziójú statisztikák iránti növekvő igény, új információs piaci szereplők megjelenése, a források korlátozottsága, a válaszadók statisztikai terheinek további csökkentése iránti igény, valamint a kommunikációs eszközök diverzifikációja. Ez a hivatalos európai statisztikák előállítása és közzététele módszereinek progresszív kiigazítását teszi szükségessé.

1.   Minőségirányítás az ESR-ben

1.1.   célkitűzés

A gyakorlati kódexen alapuló minőségirányítási rendszer megvalósítása az ESR-ben.

A gyakorlati kódex végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásának erősítése, valamint annak biztosítása, hogy a minőségről szóló jelentéstétel a különböző felhasználói igényekre összpontosítson.

A célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg:

| — | új nyomonkövetési mechanizmusok bevezetése, valamint a szakértői értékelések második köre a gyakorlati kódexnek való megfelelés értékelése céljából, |
| --- | --- |

—

új nyomonkövetési mechanizmusok bevezetése, valamint a szakértői értékelések második köre a gyakorlati kódexnek való megfelelés értékelése céljából,

| — | az ESR és a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) minőségbiztosítási keretének összehangolása, |
| --- | --- |

—

az ESR és a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) minőségbiztosítási keretének összehangolása,

| — | a felhasználók minőségről szóló jelentéstétellel kapcsolatos igényeinek való megfelelés, és |
| --- | --- |

—

a felhasználók minőségről szóló jelentéstétellel kapcsolatos igényeinek való megfelelés, és

| — | a különböző statisztikai területekre vonatkozó minőségi jelentések uniós szintű egységesítése. |
| --- | --- |

—

a különböző statisztikai területekre vonatkozó minőségi jelentések uniós szintű egységesítése.

2.   A prioritások meghatározása és egyszerűsítés

Az ESR-nek jelentős kihívással kell szembenéznie: meg kell találnia a módját, hogy a tagállamok jelentősen csökkentett költségvetése, valamint a Bizottság és a tagállamok humánerőforrás-politikájában alkalmazott – egyes testületekben az emberi erőforrások tényleges csökkenését eredményező – létszámstop mellett miként elégítheti ki jó minőségű európai statisztikákkal a statisztikák iránti növekvő keresletet. Az erőforrások európai és tagállami korlátozottságára tekintettel fontos megerősíteni a prioritások meghatározására irányuló és egyszerűsítési intézkedéseket, ami valamennyi ESR-partner részéről elkötelezettséget igényel. Az éves munkaprogramok előkészületeinek szerves részeként prioritásmeghatározási mechanizmust vezettek be, amelyet a program folyamán alkalmaznak majd. Ez többek között a meglévő statisztikai követelmények olyan éves felülvizsgálatát foglalja magában, amely a statisztikai követelmények csökkentésére irányuló bizottsági kezdeményezésekből kiindulva felhasználók, statisztika-előállítók és válaszadók érdekeit veszi figyelembe. A folyamatot az európai statisztikák felhasználóival és készítőivel való szoros együttműködésben kell folytatni.

2.1.   célkitűzés

Az ESR prioritásmeghatározási mechanizmusának megvalósítása a jelentéstételi követelmények egyszerűsítése, valamint a statisztikák iránti új igényekhez való igazodás érdekében, figyelembe véve a statisztika-előállítók korlátait a válaszadói terheket és a felhasználók igényeit.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a prioritások meghatározása és az erőforrások ennek megfelelően történő elosztása, |
| --- | --- |

—

a prioritások meghatározása és az erőforrások ennek megfelelően történő elosztása,

| — | az ESR prioritásainak meghatározása a 9. cikkben említett éves munkaprogram részeként, |
| --- | --- |

—

az ESR prioritásainak meghatározása a 9. cikkben említett éves munkaprogram részeként,

| — | a felhasználókkal és statisztika-előállítókkal folytatott konzultációk eredményeinek figyelembevétele az éves munkaprogramban, és |
| --- | --- |

—

a felhasználókkal és statisztika-előállítókkal folytatott konzultációk eredményeinek figyelembevétele az éves munkaprogramban, és

| — | a felhasználók tájékoztatása az egyszerűsítendő statisztikai területekről és a csökkentendő/megszüntetendő adatgyűjtésekről. |
| --- | --- |

—

a felhasználók tájékoztatása az egyszerűsítendő statisztikai területekről és a csökkentendő/megszüntetendő adatgyűjtésekről.

3.   Többcélú statisztikák és a hatékonyság növelése a statisztika-előállítás során

3.1.   célkitűzés

Olyan ESR működési felépítés bevezetése – az ESR végrehajtásával keletkező költségek fokozatos figyelembevételével –, amely az európai statisztikák integráltabb előállítását teszi lehetővé; a statisztika-előállítási módszerek és metaadatok harmonizálása és szabványosítása, a statisztika-előállítási folyamatok horizontális (statisztikai területek közötti) és vertikális (ESR-partnerek közötti) integrációjának a szubszidiaritás elvére tekintettel történő javítása az ESR-en belül, többféle adatforrás használata és integrálása, többcélú statisztikák előállítása. Külön figyelmet kapnak az adatok bizalmas kezelésének olyan kérdései, amelyek a mikroadatok és az igazgatási nyilvántartások fokozott felhasználásából, újrafelhasználásából és cseréjéből adódnak.

A célkitűzést az alábbiak révén valósítják meg:

| — | a megfelelő igazgatási adatok nagyobb mértékű felhasználása valamennyi statisztikai területen, |
| --- | --- |

—

a megfelelő igazgatási adatok nagyobb mértékű felhasználása valamennyi statisztikai területen,

| — | az európai statisztikák új adatforrásainak meghatározása és használata, |
| --- | --- |

—

az európai statisztikák új adatforrásainak meghatározása és használata,

| — | a Bizottság (Eurostat) és nemzeti statisztikai hatóságok nagyobb mértékű részvétele az igazgatási nyilvántartások tervezésében, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (Eurostat) és nemzeti statisztikai hatóságok nagyobb mértékű részvétele az igazgatási nyilvántartások tervezésében,

| — | statisztikai megfeleltetési és adatkapcsolási technikák szélesebb körű alkalmazása az európai statisztikák kínálatának bővítése érdekében, |
| --- | --- |

—

statisztikai megfeleltetési és adatkapcsolási technikák szélesebb körű alkalmazása az európai statisztikák kínálatának bővítése érdekében,

| — | a gyors szakpolitikai válaszadásra irányuló európai megközelítés alkalmazása konkrét és kellően indokolt esetekben, |
| --- | --- |

—

a gyors szakpolitikai válaszadásra irányuló európai megközelítés alkalmazása konkrét és kellően indokolt esetekben,

| — | az európai statisztikák előállítási folyamatainak az ESR összehangolt intézkedései révén megvalósított, magasabb fokú integrációja, |
| --- | --- |

—

az európai statisztikák előállítási folyamatainak az ESR összehangolt intézkedései révén megvalósított, magasabb fokú integrációja,

| — | a statisztikai koncepciók további harmonizálása a statisztikai területek között, |
| --- | --- |

—

a statisztikai koncepciók további harmonizálása a statisztikai területek között,

| — | rugalmas informatikai referencia-infrastruktúra és műszaki szabványok kidolgozása és végrehajtása az interoperabilitás, az adatok és metaadatok megosztása, valamint a közös adatmodellezés javítása érdekében, |
| --- | --- |

—

rugalmas informatikai referencia-infrastruktúra és műszaki szabványok kidolgozása és végrehajtása az interoperabilitás, az adatok és metaadatok megosztása, valamint a közös adatmodellezés javítása érdekében,

| — | standard informatikai eszközök alkalmazása a statisztikai munkafolyamatokban, |
| --- | --- |

—

standard informatikai eszközök alkalmazása a statisztikai munkafolyamatokban,

| — | módszertani standardok kidolgozása a harmonizált módszerek (köztük az adatgyűjtésre vonatkozó, vegyes módszereket alkalmazó megközelítések) és harmonizált metaadatok használatának és elérhetőségének növelése érdekében, |
| --- | --- |

—

módszertani standardok kidolgozása a harmonizált módszerek (köztük az adatgyűjtésre vonatkozó, vegyes módszereket alkalmazó megközelítések) és harmonizált metaadatok használatának és elérhetőségének növelése érdekében,

| — | a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartásainak a vállalkozásokkal kapcsolatos valamennyi statisztikai egység tárolásában és a nemzeti számlák adatforrásaként betöltött szerepének megerősítése, és |
| --- | --- |

—

a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartásainak a vállalkozásokkal kapcsolatos valamennyi statisztikai egység tárolásában és a nemzeti számlák adatforrásaként betöltött szerepének megerősítése, és

| — | a metaadatok szolgáltatásának javítása, nevezetesen az adatgyűjtés módjával, az adatok minőségével, valamint az összegyűjtött adatok közérthetőségét célzó módszerekkel kapcsolatos háttér-információk javítása. |
| --- | --- |

—

a metaadatok szolgáltatásának javítása, nevezetesen az adatgyűjtés módjával, az adatok minőségével, valamint az összegyűjtött adatok közérthetőségét célzó módszerekkel kapcsolatos háttér-információk javítása.

3.2.   célkitűzés

Az ESR megfelelő működésének és koherenciájának hatékony együttműködés és kommunikáció útján történő biztosítása.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | az ESR-en belüli partnerség eredményes és hatékony támogatása, |
| --- | --- |

—

az ESR-en belüli partnerség eredményes és hatékony támogatása,

| — | az ESR-en belüli teher- és munkamegosztás folyamatainak meghatározása és végrehajtása, és |
| --- | --- |

—

az ESR-en belüli teher- és munkamegosztás folyamatainak meghatározása és végrehajtása, és

| — | az együttműködési hálózatok továbbfejlesztése és működőképessé tétele. |
| --- | --- |

—

az együttműködési hálózatok továbbfejlesztése és működőképessé tétele.

4.   Közzététel és tájékoztatás

4.1.   célkitűzés

Az ESR-nek az európai statisztikák első számú adatforrásává tétele valamennyi felhasználó – különösen a köz- és magánszférabeli döntéshozók – számára az olyan jó minőségű statisztikai tájékoztatási szolgáltatás révén, amely az európai statisztikákhoz való szabad és egyszerű hozzáférés elvein alapul.

A statisztikák felhasználói és előállítói közötti párbeszéd elmélyítése és kiterjesztése a felhasználók statisztikák iránti igényeinek kielégítése érdekében. A felhasználók új fejlesztésekbe történő korai bevonása kulcsfontosságú az ESR eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében.

A közzétételi termékek körének bővítése és ésszerűsítése annak érdekében, hogy azok megfeleljenek az új technológiákat alkalmazó felhasználók igényeinek.

Költséghatékony, integrált és biztonságos infrastruktúra kialakítása az ESR-en belül bizalmas adatokhoz történő tudományos célú hozzáférés érdekében.

A célkitűzést az alábbiak révén valósítják meg:

| — | az ESR-nek az európai statisztikák felhasználóinak első számú referenciájaként való elismerése, |
| --- | --- |

—

az ESR-nek az európai statisztikák felhasználóinak első számú referenciájaként való elismerése,

| — | integrált, biztonságos infrastruktúra bevezetése az uniós mikroadatokhoz való hozzáféréshez, |
| --- | --- |

—

integrált, biztonságos infrastruktúra bevezetése az uniós mikroadatokhoz való hozzáféréshez,

| — | olyan rendszer bevezetése, amely a felhasználóknak a statisztikai információkhoz való azonnali hozzáférésre és az adatok értelmezését segítő tanácsadásra irányuló kérelmeinek kezelésére szolgál, |
| --- | --- |

—

olyan rendszer bevezetése, amely a felhasználóknak a statisztikai információkhoz való azonnali hozzáférésre és az adatok értelmezését segítő tanácsadásra irányuló kérelmeinek kezelésére szolgál,

| — | a közzétételi termékeknek az új technológiákat alkalmazó felhasználók igényeihez történő igazítása, |
| --- | --- |

—

a közzétételi termékeknek az új technológiákat alkalmazó felhasználók igényeihez történő igazítása,

| — | nagyobb számú statisztikai kimenet a több területet érintő kérdések vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

nagyobb számú statisztikai kimenet a több területet érintő kérdések vonatkozásában,

| — | az új (pl. SDMX-alapú) tájékoztatási és közzétételi technológiák nagyobb mértékű használata, |
| --- | --- |

—

az új (pl. SDMX-alapú) tájékoztatási és közzétételi technológiák nagyobb mértékű használata,

| — | a statisztikai kutatási célú mikroadat-állományok nagyobb kínálata az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban, és |
| --- | --- |

—

a statisztikai kutatási célú mikroadat-állományok nagyobb kínálata az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban, és

| — | adatállományok összeállítása a statisztikai adatok oktatási és kutatási célokra történő felhasználásának elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

—

adatállományok összeállítása a statisztikai adatok oktatási és kutatási célokra történő felhasználásának elősegítése érdekében.

5.   Képzés, innováció és kutatás

5.1.   célkitűzés

Az ESR-en belüli tanulmányi és fejlesztési igények kielégítése képzések, valamint tanulmányi és fejlesztési lehetőségek kombinációja révén.

Az ESR tagjai közötti együttműködés javítása az ismeretek átadása terén, valamint a statisztika-előállítás bevált gyakorlatainak és közös, innovatív megközelítéseinek megosztása és végrehajtása témájában.

A kutatói közösségeknek a statisztika-előállítási folyamatok fejlesztése, valamint a hivatalos statisztikai információk minőségének javítása terén folytatott tevékenységei, részvétele és közreműködése megszervezése.

A célkitűzést az alábbiak révén valósítják meg:

| — | posztgraduális képzések (pl. hivatalos statisztikai mesterképzés) kidolgozása, |
| --- | --- |

—

posztgraduális képzések (pl. hivatalos statisztikai mesterképzés) kidolgozása,

| — | a felhasználók és egyéb polgárok igényeinek megfelelő képzési programok biztosítása, |
| --- | --- |

—

a felhasználók és egyéb polgárok igényeinek megfelelő képzési programok biztosítása,

| — | a kutatási projektek eredményeinek a statisztikák előállítása és közzététele tekintetében való szélesebb körű alkalmazása, |
| --- | --- |

—

a kutatási projektek eredményeinek a statisztikák előállítása és közzététele tekintetében való szélesebb körű alkalmazása,

| — | az ESR-nek a statisztikai kutatóközösségek referenciájaként való elismerése, |
| --- | --- |

—

az ESR-nek a statisztikai kutatóközösségek referenciájaként való elismerése,

| — | a kutatóközösségek széles körű bevonása a hivatalos statisztikák területén folytatott kutatási tevékenységekbe, és |
| --- | --- |

—

a kutatóközösségek széles körű bevonása a hivatalos statisztikák területén folytatott kutatási tevékenységekbe, és

| — | az ESR-en belül a gyakorlatok megosztására és a közös megoldások alkalmazására szolgáló, megfelelő eszközök bevezetése. |
| --- | --- |

—

az ESR-en belül a gyakorlatok megosztására és a közös megoldások alkalmazására szolgáló, megfelelő eszközök bevezetése.

III.   PARTNERSÉG

1.   Az ESR-en belüli és azon túli partnerség

A partnerség szellemében a nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) felelősek az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és terjesztéséért.

1.1.   célkitűzés

Az ESR továbbfejlesztett irányítási keretének megvalósítása.

A célkitűzés a 223/2009/EK rendelet felülvizsgálatának és az Eurostatról szóló, 2012. szeptember 17-ei 2012/504/EU bizottsági határozatnak (3) a végrehajtása révén valósul meg.

1.2.   célkitűzés

A Bizottságnak (Eurostat) az Európai Unió Statisztikai Hivatalaként betöltött koordináló szerepének továbbfejlesztése.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | a Bizottság (Eurostat) a statisztikai vonatkozások tekintetében már a korai szakaszban részt vesz valamennyi bizottsági kezdeményezésben, és |
| --- | --- |

—

a Bizottság (Eurostat) a statisztikai vonatkozások tekintetében már a korai szakaszban részt vesz valamennyi bizottsági kezdeményezésben, és

| — | rendszeres, felső vezetői szintű párbeszédek az érdekeltekkel. |
| --- | --- |

—

rendszeres, felső vezetői szintű párbeszédek az érdekeltekkel.

1.3.   célkitűzés

A KBER-rel, valamint a statisztikai vagy igazgatási célú adatok előállításában részt vevő európai és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés megerősítése közös projektek és összehangolt fejlesztések útján. Az uniós és a nemzetközi szabványok közötti összhang biztosítása.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | az ESR és a KBER közös minőségbiztosítási keretének megvalósítása, |
| --- | --- |

—

az ESR és a KBER közös minőségbiztosítási keretének megvalósítása,

| — | a Bizottság (Eurostat) nemzetközi tanácsadói csoportokban való egyre nagyobb mértékű részvétele, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (Eurostat) nemzetközi tanácsadói csoportokban való egyre nagyobb mértékű részvétele,

| — | az együttműködés új módjainak meghatározása és megvalósítása a statisztikai fejlesztések nemzetközi szervezetek közti összehangolása és a hatékony munkamegosztás érdekében, és |
| --- | --- |

—

az együttműködés új módjainak meghatározása és megvalósítása a statisztikai fejlesztések nemzetközi szervezetek közti összehangolása és a hatékony munkamegosztás érdekében, és

| — | a nemzeti számlák új rendszere (Egyesült Nemzetek), az ESA, a környezeti és gazdasági számlák rendszere (Egyesült Nemzetek), az európai környezeti-gazdasági számlák és a fizetésimérleg-kézikönyvek alkalmazása. |
| --- | --- |

—

a nemzeti számlák új rendszere (Egyesült Nemzetek), az ESA, a környezeti és gazdasági számlák rendszere (Egyesült Nemzetek), az európai környezeti-gazdasági számlák és a fizetésimérleg-kézikönyvek alkalmazása.

1.4.   célkitűzés

Statisztikai tanácsadási és statisztikai segítségnyújtási tevékenységek Unión kívüli országokban történő előmozdítása és végrehajtása az Unió külpolitikai prioritásaival összhangban, különös tekintettel a bővítésre és az európai szomszédságpolitikára.

A célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:

| — | az ESR vezető szerepének érvényesítése a nemzetközi színtéren, |
| --- | --- |

—

az ESR vezető szerepének érvényesítése a nemzetközi színtéren,

| — | adatok szolgáltatása uniós külpolitikai célokra, |
| --- | --- |

—

adatok szolgáltatása uniós külpolitikai célokra,

| — | a bizottsági szolgálatok támogatása a fejlesztési és nemzetközi együttműködési politikák végrehajtásában, a nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolataikban, valamint a harmadik országbeli régiókkal vagy harmadik országokkal közös statisztikai érdeket jelentő kérdések terén, |
| --- | --- |

—

a bizottsági szolgálatok támogatása a fejlesztési és nemzetközi együttműködési politikák végrehajtásában, a nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolataikban, valamint a harmadik országbeli régiókkal vagy harmadik országokkal közös statisztikai érdeket jelentő kérdések terén,

| — | vonatkozó statisztikai adatok közzététele a bővítési folyamat és tárgyalások támogatása céljából, |
| --- | --- |

—

vonatkozó statisztikai adatok közzététele a bővítési folyamat és tárgyalások támogatása céljából,

| — | az adathiányhoz vezető új tagállami eltérés iránti kérelmek minimalizálása, |
| --- | --- |

—

az adathiányhoz vezető új tagállami eltérés iránti kérelmek minimalizálása,

| — | megállapodások és egyetértési megállapodások aláírása harmadik országokkal, |
| --- | --- |

—

megállapodások és egyetértési megállapodások aláírása harmadik országokkal,

| — | technikai együttműködési programok tervezése és megvalósítása, |
| --- | --- |

—

technikai együttműködési programok tervezése és megvalósítása,

| — | az adatok harmonizációjára és közzétételére összpontosító technikai segítségnyújtás, és |
| --- | --- |

—

az adatok harmonizációjára és közzétételére összpontosító technikai segítségnyújtás, és

| — | az ESR tagjai közötti együttműködési és koordinációs tevékenységek javítása. |
| --- | --- |

—

az ESR tagjai közötti együttműködési és koordinációs tevékenységek javítása.

---

(1)  HL L 354., 2008.12.31., 70. o.

(2)  HL L 108., 2007.4.25., 1. o.

(3)  HL L 251., 2012.9.18., 49. o.

---

| 9.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 39/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 39/30

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 100/2013/EU RENDELETE

(2013. január 15.)

az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az „Erika” nevű olajszállító tartályhajó balesetére válaszul elfogadott 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tengerbiztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása és a hajók által okozott szennyezés megelőzése céljából létrehozta az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (EMSA) (a továbbiakban: az ügynökség). |
| --- | --- |

(1)

Az „Erika” nevű olajszállító tartályhajó balesetére válaszul elfogadott 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tengerbiztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása és a hajók által okozott szennyezés megelőzése céljából létrehozta az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (EMSA) (a továbbiakban: az ügynökség).

| (2) | A „Prestige” nevű olajszállító tartályhajó 2002-es balesetét követően az 1406/2002/EK rendeletet módosították, és az ügynökség számára további feladatokat jelöltek ki a szennyezések elhárítása tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A „Prestige” nevű olajszállító tartályhajó 2002-es balesetét követően az 1406/2002/EK rendeletet módosították, és az ügynökség számára további feladatokat jelöltek ki a szennyezések elhárítása tekintetében.

| (3) | Fontos tisztázni, hogy az 1406/2002/EK rendelet célkitűzései a tengerszennyezés mely fajtáit foglalják magukban. Az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés alatt – a veszélyes és mérgező anyagok okozta szennyezés elhárítását célzó készültségről, ellenintézkedésekről és együttműködésről szóló 2000. évi jegyzőkönyv értelmében – az olaj és az olajon kívül bármely olyan anyag által okozott szennyezés értendő, amely a tengeri környezetbe kerülve valószínűleg veszélyezteti az emberi egészséget, árt az élő erőforrásoknak és a tengeri élővilágnak, valamint hátrányosan érinti a tengeri környezet üdülési célú vagy egyéb jogszerű felhasználását. |
| --- | --- |

(3)

Fontos tisztázni, hogy az 1406/2002/EK rendelet célkitűzései a tengerszennyezés mely fajtáit foglalják magukban. Az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés alatt – a veszélyes és mérgező anyagok okozta szennyezés elhárítását célzó készültségről, ellenintézkedésekről és együttműködésről szóló 2000. évi jegyzőkönyv értelmében – az olaj és az olajon kívül bármely olyan anyag által okozott szennyezés értendő, amely a tengeri környezetbe kerülve valószínűleg veszélyezteti az emberi egészséget, árt az élő erőforrásoknak és a tengeri élővilágnak, valamint hátrányosan érinti a tengeri környezet üdülési célú vagy egyéb jogszerű felhasználását.

| (4) | Az ügynökség igazgatási tanácsa (a továbbiakban: az igazgatási tanács) az 1406/2002/EK rendelet 22. cikkének megfelelően 2007-ben független külső értékelést készíttetett az említett rendelet végrehajtásáról. Az igazgatási tanács az értékelés alapján 2008 júniusában ajánlásokat tett az ügynökség működése, annak hatásköre és munkamódszerei módosításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

Az ügynökség igazgatási tanácsa (a továbbiakban: az igazgatási tanács) az 1406/2002/EK rendelet 22. cikkének megfelelően 2007-ben független külső értékelést készíttetett az említett rendelet végrehajtásáról. Az igazgatási tanács az értékelés alapján 2008 júniusában ajánlásokat tett az ügynökség működése, annak hatásköre és munkamódszerei módosításával kapcsolatban.

| (5) | Az 1406/2002/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit a külső értékelés megállapításai, az ajánlások és az igazgatási tanács által 2010 márciusában elfogadott többéves stratégia alapján pontosítani és aktualizálni kell. Miközben az ügynökség a tengerbiztonsággal kapcsolatos kiemelt feladataira összpontosít, számos olyan új alapvető és kiegészítő feladatot kell kapnia, amely tükrözi az uniós és a nemzetközi tengerbiztonsági politika fejlődését. Figyelembe véve az Unió költségvetésének szigorú korlátait, a költség- és költségvetési hatékonyság biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében az erőforrások alapos felmérésére és jelentős átszervezésekre van szükség. Az új alapvető és kiegészítő feladatok ellátásához szükséges személyzetet elvileg az ügynökségen belüli átcsoportosítás révén kell biztosítani. Ezzel egyidejűleg az ügynökséget adott esetben az uniós költségvetés más részeiből, főként az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből kell finanszírozni. Az ügynökség bármely új alapvető és kiegészítő feladatot csak a jelenlegi pénzügyi tervnek és az ügynökség költségvetésének a korlátain belül láthat el, a jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások és határozatok sérelme nélkül. Mivel ez a rendelet nem finanszírozási határozat, az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság dönt az ügynökség számára biztosítandó forrásokról. |
| --- | --- |

(5)

Az 1406/2002/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit a külső értékelés megállapításai, az ajánlások és az igazgatási tanács által 2010 márciusában elfogadott többéves stratégia alapján pontosítani és aktualizálni kell. Miközben az ügynökség a tengerbiztonsággal kapcsolatos kiemelt feladataira összpontosít, számos olyan új alapvető és kiegészítő feladatot kell kapnia, amely tükrözi az uniós és a nemzetközi tengerbiztonsági politika fejlődését. Figyelembe véve az Unió költségvetésének szigorú korlátait, a költség- és költségvetési hatékonyság biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében az erőforrások alapos felmérésére és jelentős átszervezésekre van szükség. Az új alapvető és kiegészítő feladatok ellátásához szükséges személyzetet elvileg az ügynökségen belüli átcsoportosítás révén kell biztosítani. Ezzel egyidejűleg az ügynökséget adott esetben az uniós költségvetés más részeiből, főként az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből kell finanszírozni. Az ügynökség bármely új alapvető és kiegészítő feladatot csak a jelenlegi pénzügyi tervnek és az ügynökség költségvetésének a korlátain belül láthat el, a jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások és határozatok sérelme nélkül. Mivel ez a rendelet nem finanszírozási határozat, az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság dönt az ügynökség számára biztosítandó forrásokról.

| (6) | Az ügynökség feladatait világosan és pontosan meg kell határozni, és el kell kerülni a párhuzamos munkavégzést. |
| --- | --- |

(6)

Az ügynökség feladatait világosan és pontosan meg kell határozni, és el kell kerülni a párhuzamos munkavégzést.

| (7) | Az ügynökség már kimutatta, hogy egyes feladatokat uniós szinten hatékonyabban lehet elvégezni, ami a tagállamok számára bizonyos esetekben megtakarításokat eredményezhet nemzeti költségvetéseikben, és emellett, ahol ez bizonyított, valódi európai értéktöbbletet is jelenthet. |
| --- | --- |

(7)

Az ügynökség már kimutatta, hogy egyes feladatokat uniós szinten hatékonyabban lehet elvégezni, ami a tagállamok számára bizonyos esetekben megtakarításokat eredményezhet nemzeti költségvetéseikben, és emellett, ahol ez bizonyított, valódi európai értéktöbbletet is jelenthet.

| (8) | Az ügynökség konkrét irányításával kapcsolatos rendelkezések némelyike pontosításra szorul. A Bizottságnak – az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott, az uniós szakpolitikák végrehajtásával kapcsolatos külön felelősségét figyelembe véve – szakpolitikai útmutatást kell nyújtania az ügynökség számára a feladatok teljesítéséhez, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor az ügynökség jogállását és az ügynökség ügyvezető igazgatójának függetlenségét az 1406/2002/EK rendeletben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(8)

Az ügynökség konkrét irányításával kapcsolatos rendelkezések némelyike pontosításra szorul. A Bizottságnak – az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott, az uniós szakpolitikák végrehajtásával kapcsolatos külön felelősségét figyelembe véve – szakpolitikai útmutatást kell nyújtania az ügynökség számára a feladatok teljesítéséhez, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor az ügynökség jogállását és az ügynökség ügyvezető igazgatójának függetlenségét az 1406/2002/EK rendeletben foglaltak szerint.

| (9) | Az igazgatási tanács tagjainak kinevezése, az igazgatási tanács elnökének és alelnökének megválasztása, valamint az osztályvezetők kinevezése során teljes körűen figyelemmel kell lenni a nemek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására. |
| --- | --- |

(9)

Az igazgatási tanács tagjainak kinevezése, az igazgatási tanács elnökének és alelnökének megválasztása, valamint az osztályvezetők kinevezése során teljes körűen figyelemmel kell lenni a nemek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására.

| (10) | Bármely vonatkozó uniós jogi aktusra való hivatkozást olyan aktusokra történő hivatkozásnak kell tekinteni, amelyek a tengerbiztonságra és a tengerhajózási biztonságra, a hajókról történő szennyezés megelőzésére és elhárítására, továbbá az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés elhárítására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

Bármely vonatkozó uniós jogi aktusra való hivatkozást olyan aktusokra történő hivatkozásnak kell tekinteni, amelyek a tengerbiztonságra és a tengerhajózási biztonságra, a hajókról történő szennyezés megelőzésére és elhárítására, továbbá az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés elhárítására vonatkoznak.

| (11) | E rendelet alkalmazásában a „tengerhajózási biztonság” alatt – a hajók és kikötő-létesítmények védelmének fokozásáról szóló, 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban – a hajóknak és a kikötőknek a szándékos jogellenes cselekmények jelentette fenyegetéssel szembeni védelmét szolgáló, összetett megelőző intézkedések értendők. A biztonságra vonatkozó cél eléréséhez megfelelő intézkedéseket kell elfogadni a tengeri közlekedési politika terén, az olyan területekre vonatkozó tagállami szabályok sérelme nélkül, mint a nemzetbiztonság, a védelem és a közbiztonság, valamint az állam ellen elkövetett pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet alkalmazásában a „tengerhajózási biztonság” alatt – a hajók és kikötő-létesítmények védelmének fokozásáról szóló, 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban – a hajóknak és a kikötőknek a szándékos jogellenes cselekmények jelentette fenyegetéssel szembeni védelmét szolgáló, összetett megelőző intézkedések értendők. A biztonságra vonatkozó cél eléréséhez megfelelő intézkedéseket kell elfogadni a tengeri közlekedési politika terén, az olyan területekre vonatkozó tagállami szabályok sérelme nélkül, mint a nemzetbiztonság, a védelem és a közbiztonság, valamint az állam ellen elkövetett pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem.

| (12) | Az ügynökségnek az Európai Unió érdekét kell szolgálnia. Ez arra az esetre is érvényes, ha az ügynökség arra kap megbízást, hogy hatáskörébe tartozóan a tagállamok területén kívül lépjen fel, és az uniós tengerbiztonsági politika előmozdítása keretében technikai segítségnyújtást biztosítson érintett harmadik országok számára. |
| --- | --- |

(12)

Az ügynökségnek az Európai Unió érdekét kell szolgálnia. Ez arra az esetre is érvényes, ha az ügynökség arra kap megbízást, hogy hatáskörébe tartozóan a tagállamok területén kívül lépjen fel, és az uniós tengerbiztonsági politika előmozdítása keretében technikai segítségnyújtást biztosítson érintett harmadik országok számára.

| (13) | Az ügynökségnek technikai segítséget kell nyújtania a tagállamok számára, amely megkönnyíti az uniós vívmányok végrehajtáshoz szükséges nemzeti kapacitások kialakítását. |
| --- | --- |

(13)

Az ügynökségnek technikai segítséget kell nyújtania a tagállamok számára, amely megkönnyíti az uniós vívmányok végrehajtáshoz szükséges nemzeti kapacitások kialakítását.

| (14) | Az ügynökségnek operatív segítséget kell nyújtania a tagállamok és a Bizottság számára. Ez olyan szolgáltatásokat is magában foglal, mint az uniós tengeri információcsere-rendszer (SafeSeaNet), az európai műholdas olajszennyezés-figyelő szolgálat (CleanSeaNet), az európai uniós nagy hatósugarú azonosítási és nyomonkövetési adatközpont (EU LRIT-adatközpont) és a kikötő szerinti illetékes uniós állam hatósága által végzett ellenőrzés megvalósításához szükséges információs rendszer (Thetis). |
| --- | --- |

(14)

Az ügynökségnek operatív segítséget kell nyújtania a tagállamok és a Bizottság számára. Ez olyan szolgáltatásokat is magában foglal, mint az uniós tengeri információcsere-rendszer (SafeSeaNet), az európai műholdas olajszennyezés-figyelő szolgálat (CleanSeaNet), az európai uniós nagy hatósugarú azonosítási és nyomonkövetési adatközpont (EU LRIT-adatközpont) és a kikötő szerinti illetékes uniós állam hatósága által végzett ellenőrzés megvalósításához szükséges információs rendszer (Thetis).

| (15) | Az ügynökség elektronikus adatátvitellel és tengeri információcsere-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmét felhasználva egyszerűsíteni kell a hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményeket, hogy ezáltal fel lehessen számolni a tengeri közlekedés útjában álló akadályokat, és így létrejöhessen a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség. Ezen belül az ügynökségnek támogatnia kell a tagállamokat a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) végrehajtásában. |
| --- | --- |

(15)

Az ügynökség elektronikus adatátvitellel és tengeri információcsere-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmét felhasználva egyszerűsíteni kell a hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményeket, hogy ezáltal fel lehessen számolni a tengeri közlekedés útjában álló akadályokat, és így létrejöhessen a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség. Ezen belül az ügynökségnek támogatnia kell a tagállamokat a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) végrehajtásában.

| (16) | Az ügynökségnek a hatáskörébe tartozó területekhez kapcsolódó kutatási tevékenységek esetében fokozott segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A meglévő uniós kutatási kerettel kapcsolatban a feladatok megkettőződését kerülni kell. Az ügynökség nem irányíthat kutatási projekteket. |
| --- | --- |

(16)

Az ügynökségnek a hatáskörébe tartozó területekhez kapcsolódó kutatási tevékenységek esetében fokozott segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A meglévő uniós kutatási kerettel kapcsolatban a feladatok megkettőződését kerülni kell. Az ügynökség nem irányíthat kutatási projekteket.

| (17) | Az új innovatív alkalmazások és szolgáltatások megjelenésének, valamint a már meglévő alkalmazások és szolgáltatások fejlődésének fényében, az ügynökségnek a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához teljes mértékben ki kell aknáznia az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) és a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési program (GMES) által biztosított lehetőségeket. |
| --- | --- |

(17)

Az új innovatív alkalmazások és szolgáltatások megjelenésének, valamint a már meglévő alkalmazások és szolgáltatások fejlődésének fényében, az ügynökségnek a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához teljes mértékben ki kell aknáznia az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) és a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési program (GMES) által biztosított lehetőségeket.

| (18) | Miután a 2850/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) által a véletlen és a szándékos tengerszennyezés területén történő együttműködés érdekében létrehozott uniós keret hatályát veszti, az ügynökségnek folytatnia kell az előzőleg e keretben folytatott tevékenységek egy részét, elsősorban a tengerszennyezés elhárítását célzó készültséggel és a szennyezés elleni fellépéssel foglalkozó szaktanácsadó csoport szakértelmére támaszkodva. Az ügynökség által e téren végzett tevékenységek nem mentesítik a part menti államokat az alól, hogy megfelelő beavatkozási mechanizmusokkal rendelkezzenek a szennyezések esetére, ugyanakkor az ügynökségnek tiszteletben kell tartania a tagállamok vagy a tagállamok egy csoportja között kötött együttműködési megállapodásokat. |
| --- | --- |

(18)

Miután a 2850/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) által a véletlen és a szándékos tengerszennyezés területén történő együttműködés érdekében létrehozott uniós keret hatályát veszti, az ügynökségnek folytatnia kell az előzőleg e keretben folytatott tevékenységek egy részét, elsősorban a tengerszennyezés elhárítását célzó készültséggel és a szennyezés elleni fellépéssel foglalkozó szaktanácsadó csoport szakértelmére támaszkodva. Az ügynökség által e téren végzett tevékenységek nem mentesítik a part menti államokat az alól, hogy megfelelő beavatkozási mechanizmusokkal rendelkezzenek a szennyezések esetére, ugyanakkor az ügynökségnek tiszteletben kell tartania a tagállamok vagy a tagállamok egy csoportja között kötött együttműködési megállapodásokat.

| (19) | Az ügynökség a CleanSeaNeten keresztül kérésre részletes tájékoztatást nyújt a tagállamoknak a hajók által okozott lehetséges szennyezésekről annak érdekében, hogy a tagállamok eleget tudjanak tenni a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) foglalt kötelezettségeiknek. A végrehajtás hatékonysága azonban országonként jelentősen eltér annak ellenére, hogy a szennyezés más országok vizeit is elérheti. Ezért a Bizottság a szóban forgó irányelv 12. cikke alapján elkészítendő következő jelentésében tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a tagállamok mennyire hatékonyan és következetesen hajtják végre az említett irányelvet, és az irányelv alkalmazásával kapcsolatos egyéb releváns információkról is beszámol majd. |
| --- | --- |

(19)

Az ügynökség a CleanSeaNeten keresztül kérésre részletes tájékoztatást nyújt a tagállamoknak a hajók által okozott lehetséges szennyezésekről annak érdekében, hogy a tagállamok eleget tudjanak tenni a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) foglalt kötelezettségeiknek. A végrehajtás hatékonysága azonban országonként jelentősen eltér annak ellenére, hogy a szennyezés más országok vizeit is elérheti. Ezért a Bizottság a szóban forgó irányelv 12. cikke alapján elkészítendő következő jelentésében tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a tagállamok mennyire hatékonyan és következetesen hajtják végre az említett irányelvet, és az irányelv alkalmazásával kapcsolatos egyéb releváns információkról is beszámol majd.

| (20) | Az érintett államoktól érkező és az ügynökség szennyezés elleni intézkedéseinek az igénybevételére vonatkozó kérelmeket a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (8) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell benyújtani. Mindazonáltal a Bizottság a készenléti szennyezéscsökkentő hajók és berendezések igénybevételére irányuló kérelmek eseteinek kivételével dönthet úgy, hogy más – fejlettebb információs technológiát alkalmazó – kommunikációs eszközök megfelelőbb megoldást jelenthetnek a szóban forgó kérelmek benyújtására, és erről tájékoztathatja a segítséget kérő tagállamot. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett államoktól érkező és az ügynökség szennyezés elleni intézkedéseinek az igénybevételére vonatkozó kérelmeket a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (8) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell benyújtani. Mindazonáltal a Bizottság a készenléti szennyezéscsökkentő hajók és berendezések igénybevételére irányuló kérelmek eseteinek kivételével dönthet úgy, hogy más – fejlettebb információs technológiát alkalmazó – kommunikációs eszközök megfelelőbb megoldást jelenthetnek a szóban forgó kérelmek benyújtására, és erről tájékoztathatja a segítséget kérő tagállamot.

| (21) | A közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázfeltárási, illetve -kitermelési tevékenységeknek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira. Az ügynökség olajszennyezésekkel kapcsolatos beavatkozási képességét és a veszélyes és mérgező anyagok által okozott szennyezések területével kapcsolatos szakértelmét az érintett állam kérésére az említett feltárási és kitermelési tevékenységekből származó szennyezések elhárítására is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(21)

A közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázfeltárási, illetve -kitermelési tevékenységeknek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira. Az ügynökség olajszennyezésekkel kapcsolatos beavatkozási képességét és a veszélyes és mérgező anyagok által okozott szennyezések területével kapcsolatos szakértelmét az érintett állam kérésére az említett feltárási és kitermelési tevékenységekből származó szennyezések elhárítására is ki kell terjeszteni.

| (22) | Az ügynökség által jelenleg a hajók által okozott olajszennyezésekre utaló CleanSeaNetet kell alkalmazni a tengeri olaj- és gázfeltárási, illetve -kitermelési tevékenységek által okozott olajszennyezések felderítésére és jelentésére is, anélkül azonban, hogy ez hátrányosan érintené a CleanSeaNet tengeri közlekedés területén biztosított szolgáltatásait. |
| --- | --- |

(22)

Az ügynökség által jelenleg a hajók által okozott olajszennyezésekre utaló CleanSeaNetet kell alkalmazni a tengeri olaj- és gázfeltárási, illetve -kitermelési tevékenységek által okozott olajszennyezések felderítésére és jelentésére is, anélkül azonban, hogy ez hátrányosan érintené a CleanSeaNet tengeri közlekedés területén biztosított szolgáltatásait.

| (23) | Az ügynökség megalapozott és elismert szakértelemmel és eszközökkel rendelkezik a tengerbiztonság, a tengerhajózási biztonság, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása terén. Ez a szakértelem és ezek az eszközök a tengeri közlekedési politikával kapcsolatos egyéb uniós tevékenységi területeken is hasznosak lehetnek. Az ügynökségnek ezért, amennyiben arra felkérést kap, segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat ezen uniós tevékenységek kidolgozásában és végrehajtásában, azzal a feltétellel, hogy az igazgatási tanács ezt az ügynökség éves munkaprogramjának keretében jóváhagyta. Az effajta segítségnyújtás nem befolyásolhatja hátrányosan az ügynökség alapvető feladatait, és vonatkozásában részletes költség-haszon elemzést kell készíteni. |
| --- | --- |

(23)

Az ügynökség megalapozott és elismert szakértelemmel és eszközökkel rendelkezik a tengerbiztonság, a tengerhajózási biztonság, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása terén. Ez a szakértelem és ezek az eszközök a tengeri közlekedési politikával kapcsolatos egyéb uniós tevékenységi területeken is hasznosak lehetnek. Az ügynökségnek ezért, amennyiben arra felkérést kap, segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat ezen uniós tevékenységek kidolgozásában és végrehajtásában, azzal a feltétellel, hogy az igazgatási tanács ezt az ügynökség éves munkaprogramjának keretében jóváhagyta. Az effajta segítségnyújtás nem befolyásolhatja hátrányosan az ügynökség alapvető feladatait, és vonatkozásában részletes költség-haszon elemzést kell készíteni.

| (24) | Az ügynökség az általa biztosított technikai segítségnyújtás révén a környezetbarátabb tengeri közlekedés kialakításához is hozzájárul. |
| --- | --- |

(24)

Az ügynökség az általa biztosított technikai segítségnyújtás révén a környezetbarátabb tengeri közlekedés kialakításához is hozzájárul.

| (25) | A legtöbb hajóosztályozási társaság mind a tengerjáró, mind pedig a belvízi hajókkal foglalkozik. Az ügynökség – a tengerjáró hajók osztályozásával foglalkozó társaságok tekintetében szerzett tapasztalataira alapozva – megfelelő információt nyújthatna a Bizottságnak a belvízi hajók osztályozásával foglalkozó társaságok vonatkozásában, és ezáltal növelhető lenne a hatékonyság. |
| --- | --- |

(25)

A legtöbb hajóosztályozási társaság mind a tengerjáró, mind pedig a belvízi hajókkal foglalkozik. Az ügynökség – a tengerjáró hajók osztályozásával foglalkozó társaságok tekintetében szerzett tapasztalataira alapozva – megfelelő információt nyújthatna a Bizottságnak a belvízi hajók osztályozásával foglalkozó társaságok vonatkozásában, és ezáltal növelhető lenne a hatékonyság.

| (26) | Ami a közlekedési információs rendszerek összekapcsolását illeti, az ügynökségnek – az e rendszerek közötti információmegosztás lehetőségének a folyami információs szolgáltatási rendszerben (River Information Services System) érintett illetékes hatóságokkal közösen történő feltárása révén – segítséget kell nyújtania a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

(26)

Ami a közlekedési információs rendszerek összekapcsolását illeti, az ügynökségnek – az e rendszerek közötti információmegosztás lehetőségének a folyami információs szolgáltatási rendszerben (River Information Services System) érintett illetékes hatóságokkal közösen történő feltárása révén – segítséget kell nyújtania a Bizottságnak és a tagállamoknak.

| (27) | Az ügynökségnek – az illetékes hatóságok feladatköreinek sérelme nélkül – segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat az e-tengerészetre vonatkozó jövőbeli uniós kezdeményezés kidolgozásában és végrehajtásában; a kezdeményezés célja, hogy a fejlett információs technológiák használatának előmozdítása révén növelje az európai tengeri közlekedési ágazat hatékonyságát. |
| --- | --- |

(27)

Az ügynökségnek – az illetékes hatóságok feladatköreinek sérelme nélkül – segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat az e-tengerészetre vonatkozó jövőbeli uniós kezdeményezés kidolgozásában és végrehajtásában; a kezdeményezés célja, hogy a fejlett információs technológiák használatának előmozdítása révén növelje az európai tengeri közlekedési ágazat hatékonyságát.

| (28) | Az egységes piac megteremtése és a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozása érdekében csökkenteni kell a hajózást terhelő adminisztratív költségeket, ezáltal ösztönözve például a rövid távú tengeri hajózást. Ezzel összefüggésben az ún. „kék övezet” koncepció és az e-tengerészetre vonatkozó kezdeményezés potenciálisan hozzájárulhatna a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló kereskedelmi hajók által készítendő jelentések alaki követelményeinek az egyszerűsítéséhez. |
| --- | --- |

(28)

Az egységes piac megteremtése és a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozása érdekében csökkenteni kell a hajózást terhelő adminisztratív költségeket, ezáltal ösztönözve például a rövid távú tengeri hajózást. Ezzel összefüggésben az ún. „kék övezet” koncepció és az e-tengerészetre vonatkozó kezdeményezés potenciálisan hozzájárulhatna a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló kereskedelmi hajók által készítendő jelentések alaki követelményeinek az egyszerűsítéséhez.

| (29) | Szem előtt kell tartani, hogy az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően és az intézményi egyensúly elvének betartása érdekében egy ügynökség nem ruházható fel általános hatályú határozatok elfogadásának a jogkörével. |
| --- | --- |

(29)

Szem előtt kell tartani, hogy az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően és az intézményi egyensúly elvének betartása érdekében egy ügynökség nem ruházható fel általános hatályú határozatok elfogadásának a jogkörével.

| (30) | A Bizottság – az 1406/2002/EK rendeletben megállapított célkitűzések és feladatok sérelme nélkül és e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy éven belül – az érdekelt felekkel szoros együttműködésben költséghatékonysági elemzést is tartalmazó megvalósíthatósági tanulmányt készít és terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben meghatározza és értékeli a különböző partvédelmi funkciók közötti koordináció és együttműködés megerősítésének lehetőségeit, figyelembe véve a hatályos jogi keretet és a megfelelő uniós fórumok idevágó ajánlásait, valamint a közös információmegosztási környezet folyamatban lévő kidolgozását, és maradéktalanul tiszteletben tartva a szubszidiaritás és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság – az 1406/2002/EK rendeletben megállapított célkitűzések és feladatok sérelme nélkül és e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy éven belül – az érdekelt felekkel szoros együttműködésben költséghatékonysági elemzést is tartalmazó megvalósíthatósági tanulmányt készít és terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben meghatározza és értékeli a különböző partvédelmi funkciók közötti koordináció és együttműködés megerősítésének lehetőségeit, figyelembe véve a hatályos jogi keretet és a megfelelő uniós fórumok idevágó ajánlásait, valamint a közös információmegosztási környezet folyamatban lévő kidolgozását, és maradéktalanul tiszteletben tartva a szubszidiaritás és az arányosság elvét.

| (31) | Az uniós tengerészeti ágazat versenyképessége szempontjából fontos, hogy az EU magasan képzett európai tengerészeket tudjon megnyerni magának. Következésképpen – és a magasan képzett tengerészek iránti jelenlegi és jövőbeli uniós kereslet fényében – az ügynökségnek adott esetben segítenie kell a tagállamokat és a Bizottságot a tengerészeti képzések népszerűsítésében, mégpedig azáltal, hogy egyfelől elősegíti a legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét, másfelől pedig tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról. Ez magában foglalhatná a szakértelemmel rendelkező európai érdekelt felek számára történő, a tengerészeti oktatás és képzés kiválóságának eléréséhez önkéntes alapon nyújtott segítséget, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor azt, hogy a tengerészeti képzések megszervezése és tartalmuk kialakítása a tagállamok feladata. |
| --- | --- |

(31)

Az uniós tengerészeti ágazat versenyképessége szempontjából fontos, hogy az EU magasan képzett európai tengerészeket tudjon megnyerni magának. Következésképpen – és a magasan képzett tengerészek iránti jelenlegi és jövőbeli uniós kereslet fényében – az ügynökségnek adott esetben segítenie kell a tagállamokat és a Bizottságot a tengerészeti képzések népszerűsítésében, mégpedig azáltal, hogy egyfelől elősegíti a legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét, másfelől pedig tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról. Ez magában foglalhatná a szakértelemmel rendelkező európai érdekelt felek számára történő, a tengerészeti oktatás és képzés kiválóságának eléréséhez önkéntes alapon nyújtott segítséget, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor azt, hogy a tengerészeti képzések megszervezése és tartalmuk kialakítása a tagállamok feladata.

| (32) | A kalóztámadások egyre nagyobb kockázata elleni fellépés érdekében az ügynökségnek adott esetben továbbra is közölnie kell az illetékes tagállami hatóságokkal és más illetékes szervekkel – köztük az idevágó műveletekkel, így például az uniós tengeri haderő Atalanta műveletével – az uniós tagállamok lobogója alatt közlekedő és ezeken a különösen veszélyesnek tekintett területeken áthaladó hajók pontos helyzetét. Ezen túlmenően az ügynökség további olyan eszközökkel is rendelkezik, amelyek hasznosak lehetnek, különösen a közös információmegosztási környezet (CISE) kialakításának összefüggésében. Éppen ezért indokolt, hogy az ügynökség – a tagállami jogok és kötelezettségek sérelme nélkül és a mindenekelőtt az adatokat kérelmező szervekre vonatkozó nemzeti és uniós joggal összhangban – kérésre földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatokat biztosítson az illetékes tagállami hatóságok és uniós szervek, mint például a Frontex és az Europol számára, hogy ezáltal hozzájárulhasson a vonatkozó uniós jog értelmében vett szándékos jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekhez. A hajók nagy hatósugarú azonosítási és nyomonkövetési (LRIT) adatainak továbbítását az érintett lobogó szerinti állam hozzájárulásához kell kötni, és arra az igazgatási tanács által megállapítandó eljárásokkal összhangban kerülhetne sor. |
| --- | --- |

(32)

A kalóztámadások egyre nagyobb kockázata elleni fellépés érdekében az ügynökségnek adott esetben továbbra is közölnie kell az illetékes tagállami hatóságokkal és más illetékes szervekkel – köztük az idevágó műveletekkel, így például az uniós tengeri haderő Atalanta műveletével – az uniós tagállamok lobogója alatt közlekedő és ezeken a különösen veszélyesnek tekintett területeken áthaladó hajók pontos helyzetét. Ezen túlmenően az ügynökség további olyan eszközökkel is rendelkezik, amelyek hasznosak lehetnek, különösen a közös információmegosztási környezet (CISE) kialakításának összefüggésében. Éppen ezért indokolt, hogy az ügynökség – a tagállami jogok és kötelezettségek sérelme nélkül és a mindenekelőtt az adatokat kérelmező szervekre vonatkozó nemzeti és uniós joggal összhangban – kérésre földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatokat biztosítson az illetékes tagállami hatóságok és uniós szervek, mint például a Frontex és az Europol számára, hogy ezáltal hozzájárulhasson a vonatkozó uniós jog értelmében vett szándékos jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekhez. A hajók nagy hatósugarú azonosítási és nyomonkövetési (LRIT) adatainak továbbítását az érintett lobogó szerinti állam hozzájárulásához kell kötni, és arra az igazgatási tanács által megállapítandó eljárásokkal összhangban kerülhetne sor.

| (33) | A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) összhangban végzett ellenőrzéssel kapcsolatos információk közzétételekor a Bizottság és az ügynökség a következetesség biztosítása érdekében a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló, párizsi memorandum keretében szerzett szakértelemre és tapasztalatra épít. |
| --- | --- |

(33)

A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) összhangban végzett ellenőrzéssel kapcsolatos információk közzétételekor a Bizottság és az ügynökség a következetesség biztosítása érdekében a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló, párizsi memorandum keretében szerzett szakértelemre és tapasztalatra épít.

| (34) | Az ügynökség által a tagállamok és a Bizottság számára a nemzetközi és regionális szervezetek munkája vonatkozásában nyújtott segítség nem érinti az említett szervezetek és a tagállamok közötti, a tagállamoknak az említett szervezetekben való tagságából eredő kapcsolatokat. |
| --- | --- |

(34)

Az ügynökség által a tagállamok és a Bizottság számára a nemzetközi és regionális szervezetek munkája vonatkozásában nyújtott segítség nem érinti az említett szervezetek és a tagállamok közötti, a tagállamoknak az említett szervezetekben való tagságából eredő kapcsolatokat.

| (35) | Az Európai Unió csatlakozott az alábbi okmányokhoz, amelyek olyan regionális szervezeteket hoztak létre, amelyek tevékenységei egybeesnek az ügynökség céljaival: a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (az 1992-ben felülvizsgált helsinki egyezmény) (10); a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (barcelonai egyezmény) (11) és annak 1995-ben felülvizsgált változata (12), valamint egyes jegyzőkönyvei; az Északi-tenger olaj és egyéb káros anyagok általi szennyezésének kezelésére irányuló együttműködésről szóló megállapodás (bonni megállapodás) (13); az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR egyezmény) (14); az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló, 1990. október 17-én aláírt együttműködési megállapodás (lisszaboni megállapodás) (15) és annak 2008. május 20-án aláírt kiegészítő jegyzőkönyve, amely még nem lépett hatályba (16). Az Unió továbbá tárgyalásokat folytat az 1992 áprilisában aláírt, a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez (bukaresti egyezmény) való csatlakozásról. Az ügynökségnek ennek megfelelően technikai segítséget kell nyújtania a tagállamok és a Bizottság számára, hogy részt vehessenek az említett regionális szervezetekben folyó munkában. |
| --- | --- |

(35)

Az Európai Unió csatlakozott az alábbi okmányokhoz, amelyek olyan regionális szervezeteket hoztak létre, amelyek tevékenységei egybeesnek az ügynökség céljaival: a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (az 1992-ben felülvizsgált helsinki egyezmény) (10); a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (barcelonai egyezmény) (11) és annak 1995-ben felülvizsgált változata (12), valamint egyes jegyzőkönyvei; az Északi-tenger olaj és egyéb káros anyagok általi szennyezésének kezelésére irányuló együttműködésről szóló megállapodás (bonni megállapodás) (13); az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR egyezmény) (14); az Atlanti-óceán északkeleti partjainak és vizeinek szennyezés elleni védelméről szóló, 1990. október 17-én aláírt együttműködési megállapodás (lisszaboni megállapodás) (15) és annak 2008. május 20-án aláírt kiegészítő jegyzőkönyve, amely még nem lépett hatályba (16). Az Unió továbbá tárgyalásokat folytat az 1992 áprilisában aláírt, a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez (bukaresti egyezmény) való csatlakozásról. Az ügynökségnek ennek megfelelően technikai segítséget kell nyújtania a tagállamok és a Bizottság számára, hogy részt vehessenek az említett regionális szervezetekben folyó munkában.

| (36) | A fent említett regionális szervezeteken kívül számos más, régiók közötti vagy régiókon belüli, valamint kétoldalú koordinációs és együttműködési megállapodás is létezik a szennyezés elhárítására. Az Unióval közös regionális tengermedencén osztozó harmadik országokban keletkezett szennyezés elhárításához biztosított segítségnyújtás során az ügynökségnek tiszteletben kell tartania e megállapodásokat. |
| --- | --- |

(36)

A fent említett regionális szervezeteken kívül számos más, régiók közötti vagy régiókon belüli, valamint kétoldalú koordinációs és együttműködési megállapodás is létezik a szennyezés elhárítására. Az Unióval közös regionális tengermedencén osztozó harmadik országokban keletkezett szennyezés elhárításához biztosított segítségnyújtás során az ügynökségnek tiszteletben kell tartania e megállapodásokat.

| (37) | Az Unió a szomszédos országokkal a földközi-tengeri, fekete-tengeri és balti-tengeri regionális tengermedencéken osztozik. Az ügynökség a Bizottság felkérésére segítséget nyújt a szomszédos országok számára a szennyezés elhárításában. |
| --- | --- |

(37)

Az Unió a szomszédos országokkal a földközi-tengeri, fekete-tengeri és balti-tengeri regionális tengermedencéken osztozik. Az ügynökség a Bizottság felkérésére segítséget nyújt a szomszédos országok számára a szennyezés elhárításában.

| (38) | A hatékonyság maximalizálása érdekében az ügynökségnek a lehető legszorosabban együtt kell működnie a párizsi memorandum keretében. A Bizottságnak és a tagállamoknak a továbbiakban is meg kell vizsgálniuk minden olyan lehetőséget, amely alkalmas lehet a hatékonyság növelésére, hogy azután ezeket a párizsi memorandum keretében is megvizsgálhassák. |
| --- | --- |

(38)

A hatékonyság maximalizálása érdekében az ügynökségnek a lehető legszorosabban együtt kell működnie a párizsi memorandum keretében. A Bizottságnak és a tagállamoknak a továbbiakban is meg kell vizsgálniuk minden olyan lehetőséget, amely alkalmas lehet a hatékonyság növelésére, hogy azután ezeket a párizsi memorandum keretében is megvizsgálhassák.

| (39) | Annak érdekében, hogy a tengerbiztonság, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása terén kötelező erejű uniós jogi aktusokat a gyakorlatban megfelelően hajtsák végre, az ügynökségnek a tagállamokban tett látogatások révén segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A nemzeti hatóságoknál tett ezen látogatások során az ügynökségnek minden olyan információt össze kell gyűjtenie, amely ahhoz szükséges, hogy a Bizottság számára a további értékelést szolgáló átfogó jelentést nyújthasson be. A látogatásoknak az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvek szellemében kell zajlaniuk, mégpedig úgy, hogy az a nemzeti tengerészeti hatóságok számára a lehető legkisebb adminisztratív teherrel járjon. Ezen túlmenően, e látogatásokat az igazgatási tanács által elfogadott eljárásokkal összhangban, és ezen belül egységes módszertan szerint kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(39)

Annak érdekében, hogy a tengerbiztonság, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása terén kötelező erejű uniós jogi aktusokat a gyakorlatban megfelelően hajtsák végre, az ügynökségnek a tagállamokban tett látogatások révén segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A nemzeti hatóságoknál tett ezen látogatások során az ügynökségnek minden olyan információt össze kell gyűjtenie, amely ahhoz szükséges, hogy a Bizottság számára a további értékelést szolgáló átfogó jelentést nyújthasson be. A látogatásoknak az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvek szellemében kell zajlaniuk, mégpedig úgy, hogy az a nemzeti tengerészeti hatóságok számára a lehető legkisebb adminisztratív teherrel járjon. Ezen túlmenően, e látogatásokat az igazgatási tanács által elfogadott eljárásokkal összhangban, és ezen belül egységes módszertan szerint kell végrehajtani.

| (40) | Az ügynökségnek továbbá azzal is segítenie kell a Bizottságot, hogy részt vesz az elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) szerinti ellenőrzésében. Ezekre az ellenőrzésekre harmadik országokban is sor kerülhet. A Bizottság és az ügynökség gondoskodik arról, hogy az érintett tagállamok megfelelő tájékoztatásban részesüljenek. Az ügynökség továbbá a Bizottság által ráruházott hatáskör keretében ellenőrzi a harmadik országok tengerészeinek képzését és képesítését, amely ellenőrzésekre a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében kerül sor. Az 1406/2002/EK rendelet hatályát nem indokolt kiterjeszteni a Bizottság által – a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról szóló, 2008. április 9-i 324/2008/EK bizottsági rendelettel (19) összhangban – a tengerhajózás biztonságának vonatkozásában végzett ellenőrzésekhez az ügynökség által nyújtott technikai segítség részleteire. |
| --- | --- |

(40)

Az ügynökségnek továbbá azzal is segítenie kell a Bizottságot, hogy részt vesz az elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) szerinti ellenőrzésében. Ezekre az ellenőrzésekre harmadik országokban is sor kerülhet. A Bizottság és az ügynökség gondoskodik arról, hogy az érintett tagállamok megfelelő tájékoztatásban részesüljenek. Az ügynökség továbbá a Bizottság által ráruházott hatáskör keretében ellenőrzi a harmadik országok tengerészeinek képzését és képesítését, amely ellenőrzésekre a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében kerül sor. Az 1406/2002/EK rendelet hatályát nem indokolt kiterjeszteni a Bizottság által – a tengeri védelemmel kapcsolatos bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó felülvizsgált eljárások megállapításáról szóló, 2008. április 9-i 324/2008/EK bizottsági rendelettel (19) összhangban – a tengerhajózás biztonságának vonatkozásában végzett ellenőrzésekhez az ügynökség által nyújtott technikai segítség részleteire.

| (41) | A szakpolitikai célkitűzésekkel és az EU intézményi felépítésével, valamint az alkalmazandó igazgatási és pénzügyi eljárásokkal való összhang biztosítása érdekében a Bizottság írásos vélemény formájában hivatalos ajánlásokat fogalmaz meg az ügynökség többéves stratégiájának és éves munkaprogramjainak a tervezetéhez, amelyeket a szóban forgó dokumentumok elfogadása előtt az igazgatási tanácsnak figyelembe kell vennie. |
| --- | --- |

(41)

A szakpolitikai célkitűzésekkel és az EU intézményi felépítésével, valamint az alkalmazandó igazgatási és pénzügyi eljárásokkal való összhang biztosítása érdekében a Bizottság írásos vélemény formájában hivatalos ajánlásokat fogalmaz meg az ügynökség többéves stratégiájának és éves munkaprogramjainak a tervezetéhez, amelyeket a szóban forgó dokumentumok elfogadása előtt az igazgatási tanácsnak figyelembe kell vennie.

| (42) | Annak érdekében, hogy az ügyvezető igazgató kinevezésével kapcsolatos eljárás tisztességes volta és átláthatósága biztosított legyen, a követendő felvételi eljárásnak összhangban kell állnia az uniós ügynökségek igazgatóinak kiválasztására és kinevezésére vonatkozó bizottsági iránymutatásokkal. Az iránymutatások értelmében bármely tagállam állampolgára benyújthatja jelentkezését. Ugyancsak a fent említett okokból, az igazgatási tanácsnak egy megfigyelő révén képviseltetnie kell magát az előzetes kiválasztásért felelős bizottságban. A megfigyelőt a felvételi eljárás további szakaszaiban is folyamatosan tájékoztatni kell. A kinevezésre vonatkozó döntések igazgatási tanács általi meghozatalakor az igazgatási tanácsa tagjai számára lehetővé kell tenni, hogy kérdéseket tehessen fel a Bizottságnak a felvételi eljárással kapcsolatban. Az igazgatási tanácsnak továbbá meg kell adni a lehetőséget, hogy a szokásos gyakorlatnak megfelelően szóbeli elbeszélgetést folytasson az előválogatott jelöltekkel. Az érintett feleknek az ügynökség ügyvezető igazgatói álláshelyének betöltésére irányuló felvételi eljárás és kinevezés valamennyi szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy a jelöltek személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) megfelelően dolgozzák fel. |
| --- | --- |

(42)

Annak érdekében, hogy az ügyvezető igazgató kinevezésével kapcsolatos eljárás tisztességes volta és átláthatósága biztosított legyen, a követendő felvételi eljárásnak összhangban kell állnia az uniós ügynökségek igazgatóinak kiválasztására és kinevezésére vonatkozó bizottsági iránymutatásokkal. Az iránymutatások értelmében bármely tagállam állampolgára benyújthatja jelentkezését. Ugyancsak a fent említett okokból, az igazgatási tanácsnak egy megfigyelő révén képviseltetnie kell magát az előzetes kiválasztásért felelős bizottságban. A megfigyelőt a felvételi eljárás további szakaszaiban is folyamatosan tájékoztatni kell. A kinevezésre vonatkozó döntések igazgatási tanács általi meghozatalakor az igazgatási tanácsa tagjai számára lehetővé kell tenni, hogy kérdéseket tehessen fel a Bizottságnak a felvételi eljárással kapcsolatban. Az igazgatási tanácsnak továbbá meg kell adni a lehetőséget, hogy a szokásos gyakorlatnak megfelelően szóbeli elbeszélgetést folytasson az előválogatott jelöltekkel. Az érintett feleknek az ügynökség ügyvezető igazgatói álláshelyének betöltésére irányuló felvételi eljárás és kinevezés valamennyi szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy a jelöltek személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) megfelelően dolgozzák fel.

| (43) | Bár az ügynökség finanszírozása elsősorban uniós hozzájárulás révén történik, az ügynökség a szolgáltatásaival kapcsolatos díjakból és illetékekből származó bevételekkel is rendelkezik. E díjak és illetékek különösen az európai LRIT adatközpont műveleteihez kapcsolódnak, és azokat az európai LRIT adatközpont létrehozására vonatkozó, 2007. október 1-jén és 2-án, valamint 2008. december 9-én elfogadott tanácsi állásfoglalásokkal és azon belül is az LRIT jelentések finanszírozására vonatkozó bekezdésekkel összhangban alkalmazzák. |
| --- | --- |

(43)

Bár az ügynökség finanszírozása elsősorban uniós hozzájárulás révén történik, az ügynökség a szolgáltatásaival kapcsolatos díjakból és illetékekből származó bevételekkel is rendelkezik. E díjak és illetékek különösen az európai LRIT adatközpont műveleteihez kapcsolódnak, és azokat az európai LRIT adatközpont létrehozására vonatkozó, 2007. október 1-jén és 2-án, valamint 2008. december 9-én elfogadott tanácsi állásfoglalásokkal és azon belül is az LRIT jelentések finanszírozására vonatkozó bekezdésekkel összhangban alkalmazzák.

| (44) | Az elért eredményekről szóló, az 1406/2002/EK rendelet szerint meghatározott jelentésben a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy az ügynökség – megalapozott és elismert szakértelme és eszközei alapján – milyen potenciális hozzájárulást nyújthat majd a tengeri olaj- és gázkutatási, -feltárási, illetve -kitermelési tevékenységek biztonságáról szóló, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által vizsgált, a későbbiekben elfogadásra kerülő jogalkotási aktus végrehajtásához, különösen ami a tengeri gáz- és olajipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzését illeti. |
| --- | --- |

(44)

Az elért eredményekről szóló, az 1406/2002/EK rendelet szerint meghatározott jelentésben a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy az ügynökség – megalapozott és elismert szakértelme és eszközei alapján – milyen potenciális hozzájárulást nyújthat majd a tengeri olaj- és gázkutatási, -feltárási, illetve -kitermelési tevékenységek biztonságáról szóló, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által vizsgált, a későbbiekben elfogadásra kerülő jogalkotási aktus végrehajtásához, különösen ami a tengeri gáz- és olajipari létesítmények által okozott szennyezések megelőzését illeti.

| (45) | Az ügynökség tevékenységeinek adott esetben egy valóban korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához is hozzá kell járulniuk. |
| --- | --- |

(45)

Az ügynökség tevékenységeinek adott esetben egy valóban korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozásához is hozzá kell járulniuk.

| (46) | Figyelembe kell venni az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (21) és különösen annak 208. cikkét. |
| --- | --- |

(46)

Figyelembe kell venni az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (21) és különösen annak 208. cikkét.

| (47) | Az 1406/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(47)

Az 1406/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1406/2002/EK rendelet módosításai

Az 1406/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1–3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Célkitűzések
  (1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség), amelynek célja a tengerbiztonság és a tengerhajózási biztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása, továbbá az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés elhárítása.
  (2)   Az ügynökség e célból együttműködik a tagállamokkal és a Bizottsággal, és az e cikk (1) bekezdésében említett területekkel kapcsolatban technikai, operatív és tudományos támogatást nyújt nekik a 2. cikkben meghatározott alapvető feladatai és – adott esetben – a 2a. cikkben meghatározott kiegészítő feladatai keretében, mindenekelőtt azért, hogy segítse a tagállamokat és a Bizottságot az Unió releváns jogi aktusainak megfelelő alkalmazásában. A szennyezésekre adandó válaszlépésekhez az ügynökség csak az érintett állam vagy államok kérésére nyújt operatív támogatást.
  (3)   A (2) bekezdésben említett támogatásnyújtás révén az ügynökség adott esetben hozzájárul a tengeri forgalom és a tengeri szállítás e rendelet szerinti általános hatékonyságához annak érdekében, hogy elősegítsék a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozását.
  2. cikk
  Az ügynökség alapvető feladatai
  (1)   Az 1. cikkben meghatározott célok megfelelő módon történő elérésének biztosítása érdekében az ügynökség ellátja az e cikkben felsorolt alapvető feladatokat:
  (2)   Az ügynökség támogatja a Bizottságot:






  a) | abban az előkészítő munkában, amely arra irányul, hogy különösen a nemzetközi jog alakulása fényében naprakésszé tegye és továbbfejlessze az alkalmazandó uniós jogi aktusokat; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1–3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Célkitűzések

(1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség), amelynek célja a tengerbiztonság és a tengerhajózási biztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzése és elhárítása, továbbá az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezés elhárítása.

(2)   Az ügynökség e célból együttműködik a tagállamokkal és a Bizottsággal, és az e cikk (1) bekezdésében említett területekkel kapcsolatban technikai, operatív és tudományos támogatást nyújt nekik a 2. cikkben meghatározott alapvető feladatai és – adott esetben – a 2a. cikkben meghatározott kiegészítő feladatai keretében, mindenekelőtt azért, hogy segítse a tagállamokat és a Bizottságot az Unió releváns jogi aktusainak megfelelő alkalmazásában. A szennyezésekre adandó válaszlépésekhez az ügynökség csak az érintett állam vagy államok kérésére nyújt operatív támogatást.

(3)   A (2) bekezdésben említett támogatásnyújtás révén az ügynökség adott esetben hozzájárul a tengeri forgalom és a tengeri szállítás e rendelet szerinti általános hatékonyságához annak érdekében, hogy elősegítsék a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozását.

2. cikk

Az ügynökség alapvető feladatai

(1)   Az 1. cikkben meghatározott célok megfelelő módon történő elérésének biztosítása érdekében az ügynökség ellátja az e cikkben felsorolt alapvető feladatokat:

(2)   Az ügynökség támogatja a Bizottságot:

a)

abban az előkészítő munkában, amely arra irányul, hogy különösen a nemzetközi jog alakulása fényében naprakésszé tegye és továbbfejlessze az alkalmazandó uniós jogi aktusokat;

| b) | a kötelező erejű uniós jogi aktusok eredményes végrehajtásában, különösen a látogatásoknak és az ellenőrzéseknek az e rendelet 3. cikkében foglaltak szerinti elvégzéséhez, valamint a 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 9. cikkének (4) bekezdésében a Bizottságra ruházott ellenőrzési feladatok elvégzéséhez nyújtott technikai segítség révén. E tekintetben az ügynökség esetleges módosításokat javasolhat a Bizottságnak e kötelező erejű jogi aktusokhoz; |
| --- | --- |

b)

a kötelező erejű uniós jogi aktusok eredményes végrehajtásában, különösen a látogatásoknak és az ellenőrzéseknek az e rendelet 3. cikkében foglaltak szerinti elvégzéséhez, valamint a 2004. március 31-i 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 9. cikkének (4) bekezdésében a Bizottságra ruházott ellenőrzési feladatok elvégzéséhez nyújtott technikai segítség révén. E tekintetben az ügynökség esetleges módosításokat javasolhat a Bizottságnak e kötelező erejű jogi aktusokhoz;

| c) | az ügynökség céljai szempontjából fontos, folyamatban lévő és befejezett kutatási projektek elemzésében; ebbe beletartozhat az egyes kutatási projektek nyomán meghozandó lehetséges intézkedések meghatározása is; |
| --- | --- |

c)

az ügynökség céljai szempontjából fontos, folyamatban lévő és befejezett kutatási projektek elemzésében; ebbe beletartozhat az egyes kutatási projektek nyomán meghozandó lehetséges intézkedések meghatározása is;

| d) | az uniós jogi aktusok által a Bizottságra ruházott egyéb, az ügynökség céljaihoz kapcsolódó feladatok ellátásában. |
| --- | --- |

d)

az uniós jogi aktusok által a Bizottságra ruházott egyéb, az ügynökség céljaihoz kapcsolódó feladatok ellátásában.

(3)   Az ügynökség együttműködik a tagállamokkal az alábbiakban:

| a) | adott esetben a tagállamok felelősségi körébe tartozó területeken releváns képzési programok megszervezése; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a tagállamok felelősségi körébe tartozó területeken releváns képzési programok megszervezése;

| b) | technikai megoldásoknak, többek között a releváns operatív szolgáltatások nyújtásának a kidolgozása és technikai segítség nyújtása a vonatkozó uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges nemzeti kapacitásépítéshez; |
| --- | --- |

b)

technikai megoldásoknak, többek között a releváns operatív szolgáltatások nyújtásának a kidolgozása és technikai segítség nyújtása a vonatkozó uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges nemzeti kapacitásépítéshez;

| c) | valamely tagállam kérésére a 3. cikkben említett ellenőrzésekből származó, megfelelő információk átadása annak érdekében, hogy támogatást nyújtson a tagállamok nevében tanúsítási feladatokat ellátó elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK irányelv (23) 9. cikke szerinti és a lobogó szerinti állam jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélküli ellenőrzéséhez; |
| --- | --- |

c)

valamely tagállam kérésére a 3. cikkben említett ellenőrzésekből származó, megfelelő információk átadása annak érdekében, hogy támogatást nyújtson a tagállamok nevében tanúsítási feladatokat ellátó elismert szervezeteknek a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK irányelv (23) 9. cikke szerinti és a lobogó szerinti állam jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélküli ellenőrzéséhez;

| d) | a szennyezésekre adott válaszlépések támogatása további eszközökkel költséghatékony módon egyrészt a hajókról történő szennyezések, másrészt az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezések esetén, amennyiben a tisztítási műveletek elvégzéséért felelős érintett tagállam ezt kérte, és nem érintve a parti államok arra vonatkozó felelősségét, hogy a szennyezések esetén alkalmazandó megfelelő mechanizmusokkal rendelkezzenek, továbbá tiszteletben tartva a tagállamok között e területen folytatott együttműködést. Adott esetben a szennyezés elleni intézkedések igénybevételére vonatkozó kérelmeket a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (24) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell benyújtani. |
| --- | --- |

d)

a szennyezésekre adott válaszlépések támogatása további eszközökkel költséghatékony módon egyrészt a hajókról történő szennyezések, másrészt az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezések esetén, amennyiben a tisztítási műveletek elvégzéséért felelős érintett tagállam ezt kérte, és nem érintve a parti államok arra vonatkozó felelősségét, hogy a szennyezések esetén alkalmazandó megfelelő mechanizmusokkal rendelkezzenek, továbbá tiszteletben tartva a tagállamok között e területen folytatott együttműködést. Adott esetben a szennyezés elleni intézkedések igénybevételére vonatkozó kérelmeket a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (24) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell benyújtani.

(4)   Az ügynökség elősegíti a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést az alábbi módon:

| a) | a 2002/59/EK irányelv hatálya alá tartozó forgalomfigyelés területén az ügynökség mindenekelőtt ösztönzi az érintett hajózási területeken található parti államok közötti együttműködést, valamint fejleszti és működteti az említett irányelv 6b. és 22a. cikkében említett, európai uniós nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomon követő európai adatközpontot (európai LRIT adatközpont) és az uniós tengeri információcsere-rendszert (SafeSeaNet), valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) vállalt kötelezettséggel összhangban a nemzetközi nagy hatókörű hajóazonosító és nyomon követő információs adatcsererendszert; |
| --- | --- |

a)

a 2002/59/EK irányelv hatálya alá tartozó forgalomfigyelés területén az ügynökség mindenekelőtt ösztönzi az érintett hajózási területeken található parti államok közötti együttműködést, valamint fejleszti és működteti az említett irányelv 6b. és 22a. cikkében említett, európai uniós nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomon követő európai adatközpontot (európai LRIT adatközpont) és az uniós tengeri információcsere-rendszert (SafeSeaNet), valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) vállalt kötelezettséggel összhangban a nemzetközi nagy hatókörű hajóazonosító és nyomon követő információs adatcsererendszert;

| b) | a nemzeti és az uniós jog sérelme nélkül, kérésre földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatokat szolgáltat az illetékes nemzeti hatóságoknak és az érintett uniós szerveknek megbízatásuk keretein belül annak érdekében, hogy hozzájáruljon a kalózkodás és a szándékos jogellenes cselekmények által jelentett veszély miatt hozott intézkedésekhez a tengeri közlekedés területét érintő uniós jogban és az e területen elfogadott nemzetközi jogi eszközökben meghatározottaknak megfelelően, az alkalmazandó adtavédelmi szabályokra is figyelemmel, valamint az adott esettől függően az igazgatási tanács vagy a 2002/59/EK irányelvvel összhangban létrehozott magas szintű irányító csoport által meghatározott adminisztratív eljárásokkal összhangban. A nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomon követési adatok továbbítása az érintett lobogó szerinti tagállam hozzájárulásától függ; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti és az uniós jog sérelme nélkül, kérésre földmegfigyelési és a hajók helyzetére vonatkozó releváns adatokat szolgáltat az illetékes nemzeti hatóságoknak és az érintett uniós szerveknek megbízatásuk keretein belül annak érdekében, hogy hozzájáruljon a kalózkodás és a szándékos jogellenes cselekmények által jelentett veszély miatt hozott intézkedésekhez a tengeri közlekedés területét érintő uniós jogban és az e területen elfogadott nemzetközi jogi eszközökben meghatározottaknak megfelelően, az alkalmazandó adtavédelmi szabályokra is figyelemmel, valamint az adott esettől függően az igazgatási tanács vagy a 2002/59/EK irányelvvel összhangban létrehozott magas szintű irányító csoport által meghatározott adminisztratív eljárásokkal összhangban. A nagy hatósugarú hajóazonosító és nyomon követési adatok továbbítása az érintett lobogó szerinti tagállam hozzájárulásától függ;

| c) | a tengeri baleseteknek a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) szerinti kivizsgálása területén: amennyiben az érintett tagállamok ezt kérik, és feltéve, hogy nem merül fel összeférhetetlenség, az ügynökség operatív támogatást nyújt az említett érintett tagállamoknak a súlyos vagy nagyon súlyos tengeri balesetek kivizsgálásában, és elemzi a baleseti jelentéseket az uniós hozzáadott értéknek a levonható tanulságok alapján történő megállapítása érdekében. Az ügynökség a tagállamok által szolgáltatott adatok alapján – az említett irányelv 17. cikkével összhangban – éves összefoglalót készít a tengeri balesetekről és rendkívüli eseményekről; |
| --- | --- |

c)

a tengeri baleseteknek a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) szerinti kivizsgálása területén: amennyiben az érintett tagállamok ezt kérik, és feltéve, hogy nem merül fel összeférhetetlenség, az ügynökség operatív támogatást nyújt az említett érintett tagállamoknak a súlyos vagy nagyon súlyos tengeri balesetek kivizsgálásában, és elemzi a baleseti jelentéseket az uniós hozzáadott értéknek a levonható tanulságok alapján történő megállapítása érdekében. Az ügynökség a tagállamok által szolgáltatott adatok alapján – az említett irányelv 17. cikkével összhangban – éves összefoglalót készít a tengeri balesetekről és rendkívüli eseményekről;

| d) | objektív, megbízható és összehasonlítható statisztikákat, információkat és adatokat szolgáltat, és ezáltal lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok megtegyék a tevékenységeik javításához és a meglévő intézkedések eredményességének, illetve költséghatékonyságának értékeléséhez szükséges lépéseket. Ezek a feladatok magukban foglalják a műszaki adatok összegyűjtését, rögzítését és értékelését, a meglévő adatbázisok szisztematikus kihasználását, ideértve a szóban forgó adatbázisok kölcsönös gyarapítását is, és adott esetben további adatbázisok létrehozását. Az ügynökség az összegyűjtött adatok alapján segítséget nyújt a Bizottságnak abban, hogy a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (26) megfelelően közzétegye a hajókkal kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

d)

objektív, megbízható és összehasonlítható statisztikákat, információkat és adatokat szolgáltat, és ezáltal lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok megtegyék a tevékenységeik javításához és a meglévő intézkedések eredményességének, illetve költséghatékonyságának értékeléséhez szükséges lépéseket. Ezek a feladatok magukban foglalják a műszaki adatok összegyűjtését, rögzítését és értékelését, a meglévő adatbázisok szisztematikus kihasználását, ideértve a szóban forgó adatbázisok kölcsönös gyarapítását is, és adott esetben további adatbázisok létrehozását. Az ügynökség az összegyűjtött adatok alapján segítséget nyújt a Bizottságnak abban, hogy a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (26) megfelelően közzétegye a hajókkal kapcsolatos információkat;

| e) | segítséget nyújt a tengerészekre vonatkozó, a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK irányelvvel (27) összhangban továbbított és felhasznált adatok összegyűjtéséhez és elemzéséhez; |
| --- | --- |

e)

segítséget nyújt a tengerészekre vonatkozó, a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK irányelvvel (27) összhangban továbbított és felhasznált adatok összegyűjtéséhez és elemzéséhez;

| f) | segít javítani azoknak a hajóknak az azonosítását és felkutatását, amelyek a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) értelmében jogellenes kirakodást végeznek; |
| --- | --- |

f)

segít javítani azoknak a hajóknak az azonosítását és felkutatását, amelyek a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) értelmében jogellenes kirakodást végeznek;

| g) | az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengeri olajszennyezéseket illetően az európai műholdas olajszennyezés-figyelő szolgálat (CleanSeaNet) felhasználásával segítséget nyújt e szennyezések kiterjedésének és környezeti hatásának figyelemmel kíséréséhez; |
| --- | --- |

g)

az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengeri olajszennyezéseket illetően az európai műholdas olajszennyezés-figyelő szolgálat (CleanSeaNet) felhasználásával segítséget nyújt e szennyezések kiterjedésének és környezeti hatásának figyelemmel kíséréséhez;

| h) | megadja a tagállamoknak és a Bizottságnak az ahhoz szükséges technikai segítséget, hogy a hajózást illetően és az uniós hatáskörbe tartozó esetekben hozzá tudjanak járulni az IMO és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) technikai szerveinek, a kikötő szerinti illetékes állam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi memorandumnak (párizsi memorandum) és azoknak a releváns regionális szervezeteknek a keretében végzett munkához, amelyekhez az Unió csatlakozott; |
| --- | --- |

h)

megadja a tagállamoknak és a Bizottságnak az ahhoz szükséges technikai segítséget, hogy a hajózást illetően és az uniós hatáskörbe tartozó esetekben hozzá tudjanak járulni az IMO és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) technikai szerveinek, a kikötő szerinti illetékes állam által végzett ellenőrzésről szóló párizsi memorandumnak (párizsi memorandum) és azoknak a releváns regionális szervezeteknek a keretében végzett munkához, amelyekhez az Unió csatlakozott;

| i) | elősegíti a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) végrehajtását különösen azáltal, hogy megkönnyíti a SafeSeaNeten keresztül az adatok elektronikus továbbítását, és támogatja az egyablakos rendszerek kialakítását. |
| --- | --- |

i)

elősegíti a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) végrehajtását különösen azáltal, hogy megkönnyíti a SafeSeaNeten keresztül az adatok elektronikus továbbítását, és támogatja az egyablakos rendszerek kialakítását.

(5)   Az alkalmazandó uniós jogi aktusokkal kapcsolatban az ügynökség a Bizottság kérésére technikai segítséget nyújthat – amelybe releváns képzési tevékenységek szervezése is beletartozik – az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó országoknak, adott esetben az európai szomszédságpolitika partnerországainak és a párizsi memorandum részes országainak.

Az ügynökség a 2007/779/EK, Euratom határozattal létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmusnak megfelelően, és az e cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett, a tagállamokra alkalmazandókkal megegyező feltételekkel támogatást nyújthat a hajókról történő szennyezések, valamint az olaj- és gázipari létesítmények által okozott tengerszennyezések esetén is, amennyiben a szennyezések olyan harmadik országokat érintenek, amelyek az Unióval közös regionális tengermedencén osztoznak. Ezeket a feladatokat össze kell hangolni a tengerszennyezéshez kapcsolódó meglévő regionális együttműködési megállapodásokkal.

2a. cikk

Az ügynökség kiegészítő feladatai

(1)   A 2. cikkben említett alapvető feladatokat nem érintve az ügynökség adott esetben segít a Bizottságnak és a tagállamoknak az ügynökség céljaihoz kapcsolódó, az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott uniós tevékenységek kidolgozásában és végrehajtásában, amennyiben az ügynökség rendelkezik megalapozott és elismert szakértelemmel és eszközökkel. Az e cikkben meghatározott kiegészítő feladatok:

| a) | alátámasztottan hozzáadott értéket képeznek; |
| --- | --- |

a)

alátámasztottan hozzáadott értéket képeznek;

| b) | nem hoznak létre átfedést az egyes tevékenységek között; |
| --- | --- |

b)

nem hoznak létre átfedést az egyes tevékenységek között;

| c) | az Unió tengeri közlekedési politikájának érdekeit szolgálják; |
| --- | --- |

c)

az Unió tengeri közlekedési politikájának érdekeit szolgálják;

| d) | nem befolyásolják hátrányosan az ügynökség alapvető feladatait; valamint |
| --- | --- |

d)

nem befolyásolják hátrányosan az ügynökség alapvető feladatait; valamint

| e) | nem sértik a tagállamok, különösen a lobogó szerinti, a kikötő szerinti és a parti államok jogait és kötelességeit. |
| --- | --- |

e)

nem sértik a tagállamok, különösen a lobogó szerinti, a kikötő szerinti és a parti államok jogait és kötelességeit.

(2)   Az ügynökség támogatja a Bizottságot:

| a) | a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (30) végrehajtásában azáltal, hogy hozzájárul a tengervizek jó környezeti állapotára irányuló cél hajózáshoz kapcsolódó elemeinek eléréséhez, továbbá a meglévő eszközök, például a SafeSeaNet és a CleanSeaNet eredményeinek kiaknázásához; |
| --- | --- |

a)

a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (30) végrehajtásában azáltal, hogy hozzájárul a tengervizek jó környezeti állapotára irányuló cél hajózáshoz kapcsolódó elemeinek eléréséhez, továbbá a meglévő eszközök, például a SafeSeaNet és a CleanSeaNet eredményeinek kiaknázásához;

| b) | azáltal, hogy technikai segítséget nyújt az üvegházhatást okozó gázok hajók általi kibocsátásával kapcsolatban, mindenekelőtt az aktuális nemzetközi fejlemények nyomon követése révén; |
| --- | --- |

b)

azáltal, hogy technikai segítséget nyújt az üvegházhatást okozó gázok hajók általi kibocsátásával kapcsolatban, mindenekelőtt az aktuális nemzetközi fejlemények nyomon követése révén;

| c) | azáltal, hogy a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési programmal (GMES) összefüggésben ösztönzi a GMES-adatok és -szolgáltatások tengerhajózási célokra történő felhasználását a GMES irányításának keretében; |
| --- | --- |

c)

azáltal, hogy a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési programmal (GMES) összefüggésben ösztönzi a GMES-adatok és -szolgáltatások tengerhajózási célokra történő felhasználását a GMES irányításának keretében;

| d) | az uniós tengeri területekre kiterjedő közös információmegosztási környezet kifejlesztésében; |
| --- | --- |

d)

az uniós tengeri területekre kiterjedő közös információmegosztási környezet kifejlesztésében;

| e) | a mobil tengeri olaj- és gázipari létesítményekkel kapcsolatban az IMO-követelmények vizsgálatában és a tengeri közlekedést és környezetet esetlegesen fenyegető veszélyekről szóló alapvető információk összegyűjtésében; |
| --- | --- |

e)

a mobil tengeri olaj- és gázipari létesítményekkel kapcsolatban az IMO-követelmények vizsgálatában és a tengeri közlekedést és környezetet esetlegesen fenyegető veszélyekről szóló alapvető információk összegyűjtésében;

| f) | azáltal, hogy a belvízi hajókat osztályozó társaságokkal kapcsolatos releváns információkat nyújt a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 2006. december 12-i 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (31) megfelelően. Ezeknek az információknak szerepelniük kell az e rendelet 3. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett jelentésekben. |
| --- | --- |

f)

azáltal, hogy a belvízi hajókat osztályozó társaságokkal kapcsolatos releváns információkat nyújt a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló, 2006. december 12-i 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (31) megfelelően. Ezeknek az információknak szerepelniük kell az e rendelet 3. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett jelentésekben.

(3)   Az ügynökség segíti a Bizottságot és a tagállamokat:

| a) | a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozását elősegítő olyan szakpolitikák és projektek megvalósíthatóságának és végrehajtásának a vizsgálatában, mint például a »kék övezet« koncepció, az e-tengerészet és a tengeri gyorsforgalmi utak. Ezt mindenekelőtt azáltal teszi, hogy a 2002/59/EK irányelvvel összhangban létrehozott magas szintű irányítócsoport szerepének sérelme nélkül feltérképezi a SafeSeaNet további felhasználhatóságát; |
| --- | --- |

a)

a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozását elősegítő olyan szakpolitikák és projektek megvalósíthatóságának és végrehajtásának a vizsgálatában, mint például a »kék övezet« koncepció, az e-tengerészet és a tengeri gyorsforgalmi utak. Ezt mindenekelőtt azáltal teszi, hogy a 2002/59/EK irányelvvel összhangban létrehozott magas szintű irányítócsoport szerepének sérelme nélkül feltérképezi a SafeSeaNet további felhasználhatóságát;

| b) | azáltal, hogy a 2010/65/EU irányelv 15. cikkében említett jelentés alapján a folyami információs rendszerben (River Information Services System) érintett illetékes hatóságokkal közösen feltérképezi e rendszer és a tengeri közlekedési információs rendszerek közötti információmegosztás lehetőségeit; |
| --- | --- |

b)

azáltal, hogy a 2010/65/EU irányelv 15. cikkében említett jelentés alapján a folyami információs rendszerben (River Information Services System) érintett illetékes hatóságokkal közösen feltérképezi e rendszer és a tengeri közlekedési információs rendszerek közötti információmegosztás lehetőségeit;

| c) | azáltal, hogy elősegíti a tengerészeti képzéssel és oktatással kapcsolatos legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét az Unión belül, és tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 166. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

c)

azáltal, hogy elősegíti a tengerészeti képzéssel és oktatással kapcsolatos legjobb gyakorlati megoldások önkéntes cseréjét az Unión belül, és tájékoztatást nyújt a tengerészeti képzésekkel kapcsolatos uniós csereprogramokról az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 166. cikkének maradéktalan tiszteletben tartása mellett.

3. cikk

A tagállamokban tett látogatások és ellenőrzések

(1)   Az ügynökség az igazgatási tanács által meghatározott eljárást követve látogatásokat tesz a tagállamokban feladatai teljesítése céljából és annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot az EUMSZ-ben meghatározott kötelességeinek teljesítésében, különösen az alkalmazandó uniós jog tényleges végrehajtásának értékelésében.

(2)   Az ügynökség időben értesíti az érintett tagállamokat a tervezett látogatásról, a látogatás elvégzésére felhatalmazott tisztviselők nevéről, valamint a látogatás kezdetének napjáról és várható időtartamáról. A látogatások elvégzésével megbízott ügynökségi tisztviselők e célból írásban megküldik az ügynökség igazgatójától származó, a látogatásuk szándékát és célját megjelölő határozatot.

(3)   Az ügynökség a Bizottság nevében elvégzi a kötelező erejű uniós jogi aktusok által előírt ellenőrzéseket egyrészről a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (32) megfelelően az Unió által elismert szervezetekkel kapcsolatban, másrészről pedig a 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a harmadik országok tengerészeinek képzésével és képesítésével kapcsolatban.

(4)   Az egyes látogatások vagy vizsgálatok végén az ügynökség jelentést készít, és azt elküldi a Bizottságnak és az érintett tagállamnak.

(5)   Az ügynökség adott esetben, de a látogatási vagy vizsgálati ciklus lezárásakor mindenképpen, elemzést készít a ciklusban készült jelentésekről, hogy a meglévő intézkedések eredményességével és költséghatékonyságával kapcsolatban horizontális megállapításokat tegyen, és levonja az általános következtetéseket. Az ügynökség az elemzését benyújtja a Bizottságnak, hogy a tagállamokkal további megbeszéléseket lehessen folytatni a vonatkozó tanulságok levonása és a bevált munkamódszerek megosztásának megkönnyítése érdekében.

| 2. | A 4. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az igazgatási tanács az információ közzétételét megelőzően elfogadja az (1) és (2) bekezdés alkalmazásával kapcsolatos gyakorlati szabályokat, beleértve adott esetben a tagállamokkal folytatott konzultáció szabályait is.
  (4)   A Bizottság és az ügynökség által e rendeletnek megfelelően összegyűjtött és feldolgozott információkra a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) vonatkozik, az ügynökség pedig meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy garantálja a bizalmas adatok biztonságos kezelését és feldolgozását. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az igazgatási tanács az információ közzétételét megelőzően elfogadja az (1) és (2) bekezdés alkalmazásával kapcsolatos gyakorlati szabályokat, beleértve adott esetben a tagállamokkal folytatott konzultáció szabályait is.

(4)   A Bizottság és az ügynökség által e rendeletnek megfelelően összegyűjtött és feldolgozott információkra a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) vonatkozik, az ügynökség pedig meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy garantálja a bizalmas adatok biztonságos kezelését és feldolgozását.

| 3. | Az 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság kérésére az igazgatási tanács az érintett tagállamok hozzájárulásával és együttműködésével, valamint a költségvetési hatások megfelelő figyelembevételével – mely során figyelembe veszi azokat a hozzájárulásokat is, amelyeket az érintett tagállamok nyújthatnak – határozhat az ügynökség egyes feladatainak a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb végrehajtásához szükséges regionális központok létrehozásáról. Az ilyen határozatok meghozatalakor az igazgatási tanács pontosan meghatározza a regionális központ tevékenységi körét, elkerülve a felesleges pénzügyi kiadásokat, és erősítve a meglévő regionális és nemzeti hálózatokkal folytatott együttműködést.” |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság kérésére az igazgatási tanács az érintett tagállamok hozzájárulásával és együttműködésével, valamint a költségvetési hatások megfelelő figyelembevételével – mely során figyelembe veszi azokat a hozzájárulásokat is, amelyeket az érintett tagállamok nyújthatnak – határozhat az ügynökség egyes feladatainak a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb végrehajtásához szükséges regionális központok létrehozásáról. Az ilyen határozatok meghozatalakor az igazgatási tanács pontosan meghatározza a regionális központ tevékenységi körét, elkerülve a felesleges pénzügyi kiadásokat, és erősítve a meglévő regionális és nemzeti hálózatokkal folytatott együttműködést.”

| 4. | A 10. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | elfogadja az ügynökség tevékenységéről szóló éves jelentést, és azt legkésőbb az adott év június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és a tagállamoknak.
  Az ügynökség évente megküldi a költségvetési hatóság részére az értékelési eljárások kimenetelére vonatkozó összes információt;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 10. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

elfogadja az ügynökség tevékenységéről szóló éves jelentést, és azt legkésőbb az adott év június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és a tagállamoknak.

Az ügynökség évente megküldi a költségvetési hatóság részére az értékelési eljárások kimenetelére vonatkozó összes információt;”;

| b) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a munkaprogram elkészítésének keretében megvizsgálja és jóváhagyja a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett, a Bizottsághoz címzett segítségnyújtás iránti kérelmeket, a 2. cikk (3) bekezdésében említett, a tagállamoktól érkező technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket, a 2. cikk (5) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket, valamint a 2a. cikkben említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket; |
| --- | --- | --- |

b)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a munkaprogram elkészítésének keretében megvizsgálja és jóváhagyja a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett, a Bizottsághoz címzett segítségnyújtás iránti kérelmeket, a 2. cikk (3) bekezdésében említett, a tagállamoktól érkező technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket, a 2. cikk (5) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket, valamint a 2a. cikkben említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeket;

| ca) | a Bizottság írásbeli véleményének figyelembevételével megvizsgálja és elfogadja az ügynökségnek a következő öt évre vonatkozó többéves stratégiáját; |
| --- | --- |

ca)

a Bizottság írásbeli véleményének figyelembevételével megvizsgálja és elfogadja az ügynökségnek a következő öt évre vonatkozó többéves stratégiáját;

| cb) | megvizsgálja és elfogadja az ügynökség személyzeti politikával kapcsolatos többéves tervét; |
| --- | --- |

cb)

megvizsgálja és elfogadja az ügynökség személyzeti politikával kapcsolatos többéves tervét;

| cc) | megvizsgálja a 15. cikk (2) bekezdésének ba) pontjában említett igazgatási megállapodások tervezetét;” |
| --- | --- |

cc)

megvizsgálja a 15. cikk (2) bekezdésének ba) pontjában említett igazgatási megállapodások tervezetét;”

| c) | a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | meghatározza a 3. cikk szerint végrehajtandó látogatásokra vonatkozó eljárást. Abban az esetben, ha az eljárás elfogadását követő 15 napon belül a Bizottság kinyilvánítja egyet nem értését, az igazgatási tanács felülvizsgálja ezt az eljárást, és azt második olvasatban – adott esetben módosított formában – elfogadja, mégpedig vagy a Bizottság képviselőit is beleszámítva kétharmados többséggel, vagy pedig a tagállamok képviselőinek egyhangú döntésével;” |
| --- | --- | --- |

c)

a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

meghatározza a 3. cikk szerint végrehajtandó látogatásokra vonatkozó eljárást. Abban az esetben, ha az eljárás elfogadását követő 15 napon belül a Bizottság kinyilvánítja egyet nem értését, az igazgatási tanács felülvizsgálja ezt az eljárást, és azt második olvasatban – adott esetben módosított formában – elfogadja, mégpedig vagy a Bizottság képviselőit is beleszámítva kétharmados többséggel, vagy pedig a tagállamok képviselőinek egyhangú döntésével;”

| d) | a h) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | a 18., 19. és 21. cikk értelmében eleget tesz az ügynökség költségvetésével kapcsolatos kötelezettségeinek, valamint felügyeli és biztosítja a belső és külső ellenőrzési jelentésekben és értékelésekben szereplő észrevételek és ajánlások megfelelő nyomon követését;” |
| --- | --- | --- |

d)

a h) pont helyébe a következő szöveg lép:

„h)

a 18., 19. és 21. cikk értelmében eleget tesz az ügynökség költségvetésével kapcsolatos kötelezettségeinek, valamint felügyeli és biztosítja a belső és külső ellenőrzési jelentésekben és értékelésekben szereplő észrevételek és ajánlások megfelelő nyomon követését;”

| e) | az i) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „i) | fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató és a 16. cikkben említett osztályvezetők felett;” |
| --- | --- | --- |

e)

az i) pont helyébe a következő szöveg lép:

„i)

fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató és a 16. cikkben említett osztályvezetők felett;”

| f) | az l) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „l) | felülvizsgálja az e bekezdés k) pontjában említett részletes terv pénzügyi végrehajtását, valamint a hajók által okozott szennyezés elleni fellépés területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség cselekvéseinek többéves finanszírozásáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (34) előírt költségvetési kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- | --- |

f)

az l) pont helyébe a következő szöveg lép:

„l)

felülvizsgálja az e bekezdés k) pontjában említett részletes terv pénzügyi végrehajtását, valamint a hajók által okozott szennyezés elleni fellépés területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség cselekvéseinek többéves finanszírozásáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (34) előírt költségvetési kötelezettségvállalásokat;

| g) | a bekezdés egy új m) ponttal egészül ki:






  „m) | tagjai közül kinevez egy megfigyelőt, aki figyelemmel kíséri az ügyvezető igazgató kinevezését célzó bizottsági kiválasztási eljárást.” |
| --- | --- | --- |

g)

a bekezdés egy új m) ponttal egészül ki:

„m)

tagjai közül kinevez egy megfigyelőt, aki figyelemmel kíséri az ügyvezető igazgató kinevezését célzó bizottsági kiválasztási eljárást.”

| 5. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az igazgatósági tanács tagjait szakmai tapasztalatuk, illetve az 1. cikkben említett területekhez kapcsolódó szakértelmük alapján nevezik ki. A tagállamok és a Bizottság a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére törekszik az igazgatási tanácsban.”; |
| --- | --- | --- |

5.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az igazgatósági tanács tagjait szakmai tapasztalatuk, illetve az 1. cikkben említett területekhez kapcsolódó szakértelmük alapján nevezik ki. A tagállamok és a Bizottság a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére törekszik az igazgatási tanácsban.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A hivatali idő négy év. Ez a hivatali idő megújítható.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A hivatali idő négy év. Ez a hivatali idő megújítható.”

| 6. | A 13. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Bizalmas ügy vagy érdekellentét esetén az igazgatási tanács határozhat a napirend egyes pontjainak az érintett tagok jelenléte nélkül történő vizsgálatáról. E rendelkezés alkalmazásának részletes szabályait az eljárási szabályzatban kell megállapítani.” |
| --- | --- |

6.

A 13. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Bizalmas ügy vagy érdekellentét esetén az igazgatási tanács határozhat a napirend egyes pontjainak az érintett tagok jelenléte nélkül történő vizsgálatáról. E rendelkezés alkalmazásának részletes szabályait az eljárási szabályzatban kell megállapítani.”

| 7. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az igazgatási tanács tagjainak véleményét és az általuk javasoltakat figyelembe véve elkészíti az ügynökség többéves stratégiáját, és azt a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább nyolc héttel a vonatkozó igazgatósági tanácsi ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az igazgatási tanács tagjainak véleményét és az általuk javasoltakat figyelembe véve elkészíti az ügynökség többéves stratégiáját, és azt a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább nyolc héttel a vonatkozó igazgatósági tanácsi ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak;

| aa) | elkészíti az ügynökség személyzeti politikájával kapcsolatos többéves tervet, és azt a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább négy héttel a vonatkozó igazgatósági tanácsi ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak; |
| --- | --- |

aa)

elkészíti az ügynökség személyzeti politikájával kapcsolatos többéves tervet, és azt a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább négy héttel a vonatkozó igazgatósági tanácsi ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak;

| ab) | az igazgatási tanács tagjainak véleményét és az általuk javasoltakat figyelembe véve, az egyes tevékenységekhez rendelt várható emberi és pénzügyi erőforrások feltüntetésével elkészíti az éves munkaprogramot és az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervét, és azokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább nyolc héttel a vonatkozó ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak. Megteszi az ezek végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően reagál a tagállamok segítségnyújtás iránti kérelmére; |
| --- | --- |

ab)

az igazgatási tanács tagjainak véleményét és az általuk javasoltakat figyelembe véve, az egyes tevékenységekhez rendelt várható emberi és pénzügyi erőforrások feltüntetésével elkészíti az éves munkaprogramot és az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervét, és azokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legalább nyolc héttel a vonatkozó ülést megelőzően benyújtja az igazgatási tanácsnak. Megteszi az ezek végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően reagál a tagállamok segítségnyújtás iránti kérelmére;

| b) | a Bizottsággal folytatott konzultációt követően határoz a 3. cikkben előírt látogatások és vizsgálatok végrehajtásáról, az igazgatási tanács által a 10. cikk (2) bekezdésének g) pontja szerint megállapított, a látogatásokra vonatkozó eljárást követve; |
| --- | --- |

b)

a Bizottsággal folytatott konzultációt követően határoz a 3. cikkben előírt látogatások és vizsgálatok végrehajtásáról, az igazgatási tanács által a 10. cikk (2) bekezdésének g) pontja szerint megállapított, a látogatásokra vonatkozó eljárást követve;

| ba) | igazgatási megállapodásokat köthet az ügynökség tevékenységi körében működő egyéb szervekkel, feltéve, ha a megállapodás tervezetét konzultációra megküldte az igazgatási tanácsnak, és az igazgatási tanács négy héten belül nem emel kifogást.”; |
| --- | --- |

ba)

igazgatási megállapodásokat köthet az ügynökség tevékenységi körében működő egyéb szervekkel, feltéve, ha a megállapodás tervezetét konzultációra megküldte az igazgatási tanácsnak, és az igazgatási tanács négy héten belül nem emel kifogást.”;

| b) | a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | hatékony ellenőrzési rendszert hoz létre abból a célból, hogy az ügynökség eredményeit össze lehessen hasonlítani az e rendeletben meghatározott céljaival és feladataival. Ennek érdekében a Bizottsággal és az igazgatási tanáccsal egyetértésben az elért eredmények hatékony értékelésére alkalmas teljesítménymutatókat állít fel. Biztosítja, hogy az ügynökség szervezeti struktúráját rendszeresen kiigazítsák a változó igények szerint, a rendelkezésre álló pénzügyi és emberi erőforrások figyelembevételével. Ezek alapján az ügyvezető igazgató évente általános jelentéstervezetet készít, és azt megfontolásra benyújtja az igazgatási tanácsnak. A jelentés külön részben foglalkozik az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és a szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervének pénzügyi végrehajtásával, és aktuális információkkal szolgál a terv keretében finanszírozott tevékenységek helyzetével kapcsolatban. Megállapítja az elismert szakmai színvonalnak megfelelő rendszeres értékelési eljárásokat;”; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

hatékony ellenőrzési rendszert hoz létre abból a célból, hogy az ügynökség eredményeit össze lehessen hasonlítani az e rendeletben meghatározott céljaival és feladataival. Ennek érdekében a Bizottsággal és az igazgatási tanáccsal egyetértésben az elért eredmények hatékony értékelésére alkalmas teljesítménymutatókat állít fel. Biztosítja, hogy az ügynökség szervezeti struktúráját rendszeresen kiigazítsák a változó igények szerint, a rendelkezésre álló pénzügyi és emberi erőforrások figyelembevételével. Ezek alapján az ügyvezető igazgató évente általános jelentéstervezetet készít, és azt megfontolásra benyújtja az igazgatási tanácsnak. A jelentés külön részben foglalkozik az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és a szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervének pénzügyi végrehajtásával, és aktuális információkkal szolgál a terv keretében finanszírozott tevékenységek helyzetével kapcsolatban. Megállapítja az elismert szakmai színvonalnak megfelelő rendszeres értékelési eljárásokat;”;

| c) | a (2) bekezdés g) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés g) pontját el kell hagyni;

| d) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az ügyvezető igazgató szükség szerint beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak feladatai elvégzéséről.
  Mindenekelőtt felvázolja a többéves stratégia és az éves munkaprogram előkészítésének aktuális állását.” |
| --- | --- |

d)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ügyvezető igazgató szükség szerint beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak feladatai elvégzéséről.

Mindenekelőtt felvázolja a többéves stratégia és az éves munkaprogram előkészítésének aktuális állását.”

| 8. | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „16. cikk
  Az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése és felmentése
  (1)   Az ügyvezető igazgatót az igazgatási tanács nevezi ki és menti fel. A kinevezés ötéves időtartamra történik a jelölt érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az 1. cikkben említett területeken szerzett dokumentált tapasztalatai alapján a 10. cikkben említett megfigyelő véleményének meghallgatását követően. Az ügyvezető igazgatót a Bizottság által javasolt legalább három jelöltből kell kiválasztani, akiknek a jegyzékét az Európai Unió Hivatalos Lapjában és másutt közzétett pályázati felhívást követő nyílt kiválasztási eljárás után állítják össze. Az igazgatási tanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.Az igazgatási tanács a felmentést a tanács tagjainak egyharmadától vagy a Bizottságtól kapott felkérés alapján vitatja meg. Az igazgatási tanács a kinevezésről vagy a felmentésről szóló határozatait az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg.
  (2)   Az igazgatási tanács a Bizottság javaslata alapján, az értékelő jelentés figyelembevételével egyszer, legfeljebb négy évvel meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató kinevezését. Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. Ha az igazgatási tanácsnak szándékában áll megújítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az ügyvezető igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre. Ha megbízatását nem újították meg, az ügyvezető igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik.
  (3)   Az ügyvezető igazgatót egy vagy több osztályvezető segítheti munkájában. Az ügyvezető igazgatót távolléte vagy akadályoztatása esetén az osztályvezetők egyike helyettesíti.
  (4)   Az osztályvezetőket érdemeik, dokumentált igazgatási és vezetői készségeik, valamint szakmai hozzáértésük és az 1. cikkben említett területeken szerzett tapasztalataik alapján nevezik ki. Az osztályvezetőket az ügyvezető igazgató nevezi ki és menti fel, miután a döntését az igazgatási tanács jóváhagyta.” |
| --- | --- |

8.

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése és felmentése

(1)   Az ügyvezető igazgatót az igazgatási tanács nevezi ki és menti fel. A kinevezés ötéves időtartamra történik a jelölt érdemei, dokumentált igazgatási és vezetői készségei, valamint az 1. cikkben említett területeken szerzett dokumentált tapasztalatai alapján a 10. cikkben említett megfigyelő véleményének meghallgatását követően. Az ügyvezető igazgatót a Bizottság által javasolt legalább három jelöltből kell kiválasztani, akiknek a jegyzékét az Európai Unió Hivatalos Lapjában és másutt közzétett pályázati felhívást követő nyílt kiválasztási eljárás után állítják össze. Az igazgatási tanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.Az igazgatási tanács a felmentést a tanács tagjainak egyharmadától vagy a Bizottságtól kapott felkérés alapján vitatja meg. Az igazgatási tanács a kinevezésről vagy a felmentésről szóló határozatait az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg.

(2)   Az igazgatási tanács a Bizottság javaslata alapján, az értékelő jelentés figyelembevételével egyszer, legfeljebb négy évvel meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató kinevezését. Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. Ha az igazgatási tanácsnak szándékában áll megújítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az ügyvezető igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre. Ha megbízatását nem újították meg, az ügyvezető igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik.

(3)   Az ügyvezető igazgatót egy vagy több osztályvezető segítheti munkájában. Az ügyvezető igazgatót távolléte vagy akadályoztatása esetén az osztályvezetők egyike helyettesíti.

(4)   Az osztályvezetőket érdemeik, dokumentált igazgatási és vezetői készségeik, valamint szakmai hozzáértésük és az 1. cikkben említett területeken szerzett tapasztalataik alapján nevezik ki. Az osztályvezetőket az ügyvezető igazgató nevezi ki és menti fel, miután a döntését az igazgatási tanács jóváhagyta.”

| 9. | A 18. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a kiadványok, a képzések és/vagy az ügynökség által biztosított egyéb szolgáltatások díjaiból és költségeiből.”; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

A 18. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a kiadványok, a képzések és/vagy az ügynökség által biztosított egyéb szolgáltatások díjaiból és költségeiből.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az ügyvezető igazgató a tevékenységalapú költségvetés-tervezés alapján elkészíti az ügynökség következő évre előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, és azt a létszámterv tervezetével együtt megküldi az igazgatási tanács részére.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ügyvezető igazgató a tevékenységalapú költségvetés-tervezés alapján elkészíti az ügynökség következő évre előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, és azt a létszámterv tervezetével együtt megküldi az igazgatási tanács részére.”;

| c) | a (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   Az előirányzatokra vonatkozó kimutatást a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) részére.
  (8)   Az előirányzatokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió általános költségvetésének tervezetébe a létszámterv céljaira általa szükségesnek tekintett előirányzatokat és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, majd az általános költségvetés tervezetét az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti az ügynökségnek az előirányzatokra vonatkozó kimutatása és az általános költségvetésre terhelendő támogatás közötti bármely különbség feltüntetésével és magyarázatával együtt.”; |
| --- | --- |

c)

a (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Az előirányzatokra vonatkozó kimutatást a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) részére.

(8)   Az előirányzatokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió általános költségvetésének tervezetébe a létszámterv céljaira általa szükségesnek tekintett előirányzatokat és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, majd az általános költségvetés tervezetét az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti az ügynökségnek az előirányzatokra vonatkozó kimutatása és az általános költségvetésre terhelendő támogatás közötti bármely különbség feltüntetésével és magyarázatával együtt.”;

| d) | a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   A költségvetést az igazgatási tanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Az ügynökség költségvetését az éves munkaprogrammal együtt adott esetben ennek megfelelően ki kell igazítani.” |
| --- | --- |

d)

a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A költségvetést az igazgatási tanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Az ügynökség költségvetését az éves munkaprogrammal együtt adott esetben ennek megfelelően ki kell igazítani.”

| 10. | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „22. cikk
  Értékelés
  (1)   Az igazgatási tanács rendszeresen és legalább ötévente független külső értékelést készíttet e rendelet végrehajtásáról. A Bizottság az ügynökség számára hozzáférhetővé tesz minden olyan információt, amelyet e vizsgálat szempontjából relevánsnak tekint.
  (2)   Az értékelésnek ki kell térnie e rendelet hatásának, az ügynökség tevékenysége és munkamódszere hasznosságának, jelentőségének, tényleges hozzáadott értékének és hatékonyságának értékelésére. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekelt felek véleményét európai és tagállami szinten egyaránt. Ki kell térni az ügynökség feladatainak módosítása iránti esetleges igényre. Az igazgatási tanács a Bizottsággal egyetértésben, az érintett felekkel folytatott konzultációkat követően egyedi megbízást ad a vizsgálat elvégzésére.
  (3)   Az értékelés kézhezvételét követően az igazgatási tanács ajánlásokat ad a Bizottságnak e rendelet, valamint az ügynökség és munkamódszereinek módosítására vonatkozóan. A Bizottság továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az értékelés megállapításait és az ajánlásokat, amelyeket nyilvánosságra hoznak. Adott esetben csatolnak egy cselekvési tervet ütemtervvel együtt.” |
| --- | --- |

10.

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

Értékelés

(1)   Az igazgatási tanács rendszeresen és legalább ötévente független külső értékelést készíttet e rendelet végrehajtásáról. A Bizottság az ügynökség számára hozzáférhetővé tesz minden olyan információt, amelyet e vizsgálat szempontjából relevánsnak tekint.

(2)   Az értékelésnek ki kell térnie e rendelet hatásának, az ügynökség tevékenysége és munkamódszere hasznosságának, jelentőségének, tényleges hozzáadott értékének és hatékonyságának értékelésére. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekelt felek véleményét európai és tagállami szinten egyaránt. Ki kell térni az ügynökség feladatainak módosítása iránti esetleges igényre. Az igazgatási tanács a Bizottsággal egyetértésben, az érintett felekkel folytatott konzultációkat követően egyedi megbízást ad a vizsgálat elvégzésére.

(3)   Az értékelés kézhezvételét követően az igazgatási tanács ajánlásokat ad a Bizottságnak e rendelet, valamint az ügynökség és munkamódszereinek módosítására vonatkozóan. A Bizottság továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az értékelés megállapításait és az ajánlásokat, amelyeket nyilvánosságra hoznak. Adott esetben csatolnak egy cselekvési tervet ütemtervvel együtt.”

| 11. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „22a. cikk
  Jelentés az elért eredményekről
  A Bizottság a 22. cikkben említett értékelő jelentés figyelembevételével 2018. március 2-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben ismerteti, hogy az ügynökség hogyan teljesítette az e rendelet által rárótt további kötelezettségeket, abból a célból, hogy meghatározzák, hogy milyen módon növelhető a hatékonyság, valamint, hogy szükség van-e adott esetben az ügynökség célkitűzéseinek és feladatainak további módosítására.” |
| --- | --- |

11.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„22a. cikk

Jelentés az elért eredményekről

A Bizottság a 22. cikkben említett értékelő jelentés figyelembevételével 2018. március 2-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben ismerteti, hogy az ügynökség hogyan teljesítette az e rendelet által rárótt további kötelezettségeket, abból a célból, hogy meghatározzák, hogy milyen módon növelhető a hatékonyság, valamint, hogy szükség van-e adott esetben az ügynökség célkitűzéseinek és feladatainak további módosítására.”

| 12. | A 23. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A 23. cikket el kell hagyni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Strasbourgban, 2013. január 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

L. CREIGHTON

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 68. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. december 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. október 4-i álláspontja első olvasatban (HL C 352. E, 2012.11.16., 1. o.). Az Európai Parlament 2012. december 13-i álláspontja.

2

(3)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

3

(4)  HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

4

(5)  HL L 283., 2010.10.29., 1. o.

5

(6)  HL L 332., 2000.12.28., 1. o.

6

(7)  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

7

(8)  HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

8

(9)  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

9

(10)  94/157/EK tanácsi határozat (HL L 73., 1994.3.16., 19. o.).

10

(11)  77/585/EGK tanácsi határozat (HL L 240., 1997.9.19., 1. o.).

11

(12)  1999/802/EK tanácsi határozat (HL L 322., 1999.12.14., 32. o.).

12

(13)  84/358/EGK tanácsi határozat (HL L 188., 1984.7.16., 7. o.).

13

(14)  98/249/EGK tanácsi határozat (HL L 104., 1998.4.3., 1. o.).

14

(15)  93/550/EGK tanácsi határozat (HL L 267., 1993.10.28., 20. o.).

15

(16)  2010/655/EU tanácsi határozat (HL L 285., 2010.10.30., 1. o.).

16

(17)  HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

17

(18)  HL L 323., 2008.12.3., 33. o.

18

(19)  HL L 98., 2008.4.10., 5. o.

19

(20)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

20

(21)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

21

(22)  HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

22

(23)  HL L 131., 2009.5.28., 47. o.

23

(24)  HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

24

(25)  HL L 131., 2009.5.28., 114. o.

25

(26)  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

26

(27)  HL L 323., 2008.12.3., 33. o.

27

(28)  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

28

(29)  HL L 283., 2010.10.29., 1. o.

29

(30)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

30

(31)  HL L 389., 2006.12.30., 1. o.

31

(32)  HL L 131., 2009.5.28., 11. o.”

32

(33)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.”

33

(34)  HL L 394., 2006.12.30., 1. o.”;

34

---