# Az Európai Unió L 132/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.132.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 132 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. május 16. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.132.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 132

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. május 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 447/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról | 1 |
| | * | A Bizottság 448/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) a nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról | 3 |
| | | A Bizottság 449/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 6 |
| | | A Bizottság 450/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) a gabonaágazatban 2013. május 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 8 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 447/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról

1

*

A Bizottság 448/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) a nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról

3

A Bizottság 449/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

6

A Bizottság 450/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) a gabonaágazatban 2013. május 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

8

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 521/12/COL határozata (2012. december 19.) a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban a 363/11/COL határozattal megindított hivatalos állami támogatási vizsgálati eljárás lezárásáról (Izland) | 11 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 521/12/COL határozata (2012. december 19.) a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban a 363/11/COL határozattal megindított hivatalos állami támogatási vizsgálati eljárás lezárásáról (Izland)

11

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának

s3

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 16.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/1

---

A BIZOTTSÁG 447/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. május 15.)

a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2011/61/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően azon alternatívbefektetésialap-kezelők (a továbbiakban: ABAK-ok), amelyek megfelelnek az említett irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek, választhatják az irányelv önkéntes alkalmazását (opt in), hogy élhessenek az irányelv által biztosított jogok nyújtotta előnyökkel. Amennyiben valamely ABAK a 2011/61/EU irányelv önkéntes alkalmazását választja, az teljes mértékben alkalmazandó rá. |
| --- | --- |

(1)

A 2011/61/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően azon alternatívbefektetésialap-kezelők (a továbbiakban: ABAK-ok), amelyek megfelelnek az említett irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek, választhatják az irányelv önkéntes alkalmazását (opt in), hogy élhessenek az irányelv által biztosított jogok nyújtotta előnyökkel. Amennyiben valamely ABAK a 2011/61/EU irányelv önkéntes alkalmazását választja, az teljes mértékben alkalmazandó rá.

| (2) | A 2011/61/EU irányelv rendelkezik az ABAK-ok engedélyezési eljárásáról. Az említett eljárás keretében rendelkezésre bocsátandó dokumentumok és tájékoztatás biztosítják a kérelmet benyújtó ABAK szükséges adatait, ezért indokolt ugyanezeket a dokumentumokat és eljárásokat használni az önkéntes alkalmazás választása esetén. Nincsenek az önkéntes alkalmazásra jellemző olyan egyedi indokok, amelyek szükségessé tennék a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt küszöbértéket meghaladó értékű eszközt kezelő ABAK-okra vonatkozó eljárástól eltérő eljárás alkalmazását. Következésképpen azoknak az ABAK-oknak, amelyek a 2011/61/EU irányelv önkéntes alkalmazását választják, ugyanazt az eljárást kell követniük, mint azoknak az ABAK-oknak, amelyek kötelesek a 2011/61/EU irányelvnek megfelelően engedélyt kérni. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/61/EU irányelv rendelkezik az ABAK-ok engedélyezési eljárásáról. Az említett eljárás keretében rendelkezésre bocsátandó dokumentumok és tájékoztatás biztosítják a kérelmet benyújtó ABAK szükséges adatait, ezért indokolt ugyanezeket a dokumentumokat és eljárásokat használni az önkéntes alkalmazás választása esetén. Nincsenek az önkéntes alkalmazásra jellemző olyan egyedi indokok, amelyek szükségessé tennék a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt küszöbértéket meghaladó értékű eszközt kezelő ABAK-okra vonatkozó eljárástól eltérő eljárás alkalmazását. Következésképpen azoknak az ABAK-oknak, amelyek a 2011/61/EU irányelv önkéntes alkalmazását választják, ugyanazt az eljárást kell követniük, mint azoknak az ABAK-oknak, amelyek kötelesek a 2011/61/EU irányelvnek megfelelően engedélyt kérni.

| (3) | Azok az ABAK-ok élhetnek az önkéntes alkalmazás jogával, amelyeket a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerint korábban bejegyeztek, vagy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások alapkezelő társaságaként engedélyeztek. Helyénvaló elkerülni a kettős jelentéstételt és figyelembe venni az ABAK-ok által a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a bejegyzési vagy az engedélyezési eljárás keretében már rendelkezésre bocsátott dokumentumokat és tájékoztatást, feltéve, hogy azok naprakészek. |
| --- | --- |

(3)

Azok az ABAK-ok élhetnek az önkéntes alkalmazás jogával, amelyeket a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerint korábban bejegyeztek, vagy az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások alapkezelő társaságaként engedélyeztek. Helyénvaló elkerülni a kettős jelentéstételt és figyelembe venni az ABAK-ok által a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a bejegyzési vagy az engedélyezési eljárás keretében már rendelkezésre bocsátott dokumentumokat és tájékoztatást, feltéve, hogy azok naprakészek.

| (4) | A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak meg kell vizsgálniuk az önkéntes alkalmazásra vonatkozó kérelmet, és ugyanazon feltételek alapján és eljárást követve kell megadniuk az erre irányuló engedélyt, mint a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt küszöbértéket meghaladó értékű eszközt kezelő ABAK-ok esetében. |
| --- | --- |

(4)

A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak meg kell vizsgálniuk az önkéntes alkalmazásra vonatkozó kérelmet, és ugyanazon feltételek alapján és eljárást követve kell megadniuk az erre irányuló engedélyt, mint a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt küszöbértéket meghaladó értékű eszközt kezelő ABAK-ok esetében.

| (5) | Fontos tisztázni a kapcsolatot az önkéntes alkalmazást választó ABAK-okra alkalmazandó eljárás és a 2011/61/EU irányelvnek megfelelően az ABAK-oknak adott engedély visszavonása között. A 2011/61/EU irányelv szerint engedélyezett azon ABAK, amely esetében a kezelt eszközök értéke később a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt küszöbérték alá esik, továbbra is engedélyezett marad, és az engedély visszavonásáig teljes egészében az említett irányelv hatálya alá tartozik. Az engedély visszavonását nem válthatja ki automatikusan az a tény, hogy az engedélyezett ABAK által kezelt eszközök értéke a megfelelő küszöbérték alá csökken, a visszavonásra csak az ABAK kérésére kerül sor. Következésképpen nincs lehetőség arra, hogy valamely ABAK kérelmezze az önkéntes alkalmazást, amennyiben rendelkezik a 2011/61/EU irányelv szerinti engedéllyel, míg azon ABAK esetében, amelynek engedélye a saját kérésére visszavonásra került, lehetővé kell tenni, hogy kérelmezze a 2011/61/EU irányelv önkéntes alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

Fontos tisztázni a kapcsolatot az önkéntes alkalmazást választó ABAK-okra alkalmazandó eljárás és a 2011/61/EU irányelvnek megfelelően az ABAK-oknak adott engedély visszavonása között. A 2011/61/EU irányelv szerint engedélyezett azon ABAK, amely esetében a kezelt eszközök értéke később a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt küszöbérték alá esik, továbbra is engedélyezett marad, és az engedély visszavonásáig teljes egészében az említett irányelv hatálya alá tartozik. Az engedély visszavonását nem válthatja ki automatikusan az a tény, hogy az engedélyezett ABAK által kezelt eszközök értéke a megfelelő küszöbérték alá csökken, a visszavonásra csak az ABAK kérésére kerül sor. Következésképpen nincs lehetőség arra, hogy valamely ABAK kérelmezze az önkéntes alkalmazást, amennyiben rendelkezik a 2011/61/EU irányelv szerinti engedéllyel, míg azon ABAK esetében, amelynek engedélye a saját kérésére visszavonásra került, lehetővé kell tenni, hogy kérelmezze a 2011/61/EU irányelv önkéntes alkalmazását.

| (6) | A 2011/61/EU irányelv kötelezi a tagállamokat, hogy 2013. július 22-től alkalmazzák az említett irányelvet átültető törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Ezért e rendelet is ugyanettől az időponttól alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

A 2011/61/EU irányelv kötelezi a tagállamokat, hogy 2013. július 22-től alkalmazzák az említett irányelvet átültető törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Ezért e rendelet is ugyanettől az időponttól alkalmazandó.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az önkéntes alkalmazásra vonatkozó eljárás és feltételek

(1)   Az az alternatívbefektetésialap-kezelő (ABAK), amely megfelel a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (2) bekezdésében előírt feltételeknek és az említett irányelv önkéntes alkalmazását választja, engedélyezés iránti kérelmet nyújt be a székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságához.

A kérelmezés a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének (1)–(5) bekezdésében és az annak végrehajtása során elfogadott intézkedésekben előírt eljárást követi.

(2)   A székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága mentesítheti az (1) bekezdésben említett ABAK-ot a szóban forgó irányelv 7. cikkében előírt tájékoztatás és dokumentumok rendelkezésre bocsátása alól, feltéve, hogy a mentesítés által érintett információt és dokumentumokat már a hatáskörrel rendelkező hatóság rendelkezésére bocsátották az említett irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti bejegyzés céljából vagy a 2009/65/EK irányelv 5. cikke szerinti engedélyezési eljárás részeként, és feltéve, hogy ezek az információk és dokumentumok még naprakészek, amit az ABAK írásban megerősít.

(3)   A székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a 2011/61/EU irányelv 8. cikkének (1)–(5) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően adja meg az engedélyt.

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. július 22-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 174., 2011.7.1., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

2

---

| 16.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/3

---

A BIZOTTSÁG 448/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. május 15.)

a nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 37. cikke (14) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2011/61/EU irányelv 37. cikke (4) bekezdésének b) pontjában, c) pontjának i. alpontjában, e) és f) pontjában, valamint g) pontjának i. alpontjában említett helyzetekben egynél több tagállam tekinthető azon nem uniós alternatívbefektetésialap-kezelő (ABAK) lehetséges referencia-tagállamának, amely uniós alternatív befektetési alapok (ABA-k) kezelését és/vagy az általa kezelt ABA-k Unióban történő forgalmazását tervezi. Ezekben az esetekben a nem uniós ABAK-nak kérelmet kell benyújtania e tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaihoz referencia-tagállamának megállapítása céljából. A kérelemhez csatolni kell az ezen ABAK referencia-tagállamának megállapításához szükséges minden releváns információt és dokumentumot. A referencia-tagállamot az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok közös határozat elfogadásával határozzák meg. Ki kell alakítani az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok által a referencia-tagállam meghatározása során követendő eljárást. Miközben a referencia-tagállam kijelölése az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak közös felelőssége, az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) feladata annak biztosítása, hogy e döntéshozatalban minden lehetséges referencia-tagállam megfelelő módon részt vegyen; az EÉPH emellett a megegyezés céljából segítséget nyújt. |
| --- | --- |

(1)

A 2011/61/EU irányelv 37. cikke (4) bekezdésének b) pontjában, c) pontjának i. alpontjában, e) és f) pontjában, valamint g) pontjának i. alpontjában említett helyzetekben egynél több tagállam tekinthető azon nem uniós alternatívbefektetésialap-kezelő (ABAK) lehetséges referencia-tagállamának, amely uniós alternatív befektetési alapok (ABA-k) kezelését és/vagy az általa kezelt ABA-k Unióban történő forgalmazását tervezi. Ezekben az esetekben a nem uniós ABAK-nak kérelmet kell benyújtania e tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaihoz referencia-tagállamának megállapítása céljából. A kérelemhez csatolni kell az ezen ABAK referencia-tagállamának megállapításához szükséges minden releváns információt és dokumentumot. A referencia-tagállamot az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok közös határozat elfogadásával határozzák meg. Ki kell alakítani az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok által a referencia-tagállam meghatározása során követendő eljárást. Miközben a referencia-tagállam kijelölése az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak közös felelőssége, az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) feladata annak biztosítása, hogy e döntéshozatalban minden lehetséges referencia-tagállam megfelelő módon részt vegyen; az EÉPH emellett a megegyezés céljából segítséget nyújt.

| (2) | A referencia-tagállam meghatározásakor követendő eljárás eltér a 2011/61/EU irányelv szerinti útlevél iránti kérelem eljárásától. Ha meghatározásra került a referencia-tagállam, az érintett nem uniós ABAK-nak e tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságához kell benyújtania az engedély iránti kérelmet, a 2011/61/EU irányelv 7. és 8. cikke szerinti eljárást követve és az ABAK-okra e cikkek értelmében alkalmazandó feltételek szerint. |
| --- | --- |

(2)

A referencia-tagállam meghatározásakor követendő eljárás eltér a 2011/61/EU irányelv szerinti útlevél iránti kérelem eljárásától. Ha meghatározásra került a referencia-tagállam, az érintett nem uniós ABAK-nak e tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságához kell benyújtania az engedély iránti kérelmet, a 2011/61/EU irányelv 7. és 8. cikke szerinti eljárást követve és az ABAK-okra e cikkek értelmében alkalmazandó feltételek szerint.

| (3) | A 2011/61/EU irányelv arra kötelezi a tagállamokat, hogy 2013. július 22-től kezdve alkalmazzák az említett irányelvet átültető törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. A 2011/61/EU irányelv 67. cikkének (6) bekezdésében előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktus sérelme nélkül ezért e rendelet alkalmazása is ezen időponttól kezdődik. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/61/EU irányelv arra kötelezi a tagállamokat, hogy 2013. július 22-től kezdve alkalmazzák az említett irányelvet átültető törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. A 2011/61/EU irányelv 67. cikkének (6) bekezdésében előírt felhatalmazáson alapuló jogi aktus sérelme nélkül ezért e rendelet alkalmazása is ezen időponttól kezdődik.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A referencia-tagállam több lehetséges referencia-tagállam közül történő kiválasztásának eljárása

(1)   Amennyiben egy uniós alternatív befektetési alapokat (ABA-kat) forgalmazás nélkül kezelni kívánó vagy a kezelésében lévő ABA-kat az Unióban forgalmazni kívánó nem uniós alternatívbefektetésialap-kezelő (ABAK) a 2011/61/EU irányelv 37. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint referencia-tagállamának meghatározására kérelmet nyújt be, e kérelemnek írásos formát kell öltenie, és a címzettek körének valamennyi lehetséges referencia-tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságait tartalmaznia kell. A kérelemben minden lehetséges referencia-tagállamot fel kell sorolni.

(2)   A nem uniós ABAK által benyújtott kérelemnek tartalmaznia kell minden, a referencia-tagállam meghatározásához szükséges információt és dokumentumot.

(3)   A 2011/61/EU irányelv 37. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett helyzetben ezen információk és dokumentumok a következőket foglalják magukban:

| a) | azon tagállamok felsorolása, ahol a nem uniós ABAK által kezelt ABA-k letelepedettek; |
| --- | --- |

a)

azon tagállamok felsorolása, ahol a nem uniós ABAK által kezelt ABA-k letelepedettek;

| b) | azon tagállamok felsorolása, ahol a nem uniós ABAK eszközöket kezel; |
| --- | --- |

b)

azon tagállamok felsorolása, ahol a nem uniós ABAK eszközöket kezel;

| c) | a különböző tagállamokban a nem uniós ABAK kezelésében lévő eszközök összege. |
| --- | --- |

c)

a különböző tagállamokban a nem uniós ABAK kezelésében lévő eszközök összege.

(4)   A 2011/61/EU 37. cikke (4) bekezdése c) pontjának i. alpontjában említett helyzetben ezen információk és dokumentumok a következőket foglalják magukban:

| a) | azon tagállam megnevezése, ahol a nem uniós ABAK által kezelt ABA letelepedett; |
| --- | --- |

a)

azon tagállam megnevezése, ahol a nem uniós ABAK által kezelt ABA letelepedett;

| b) | azon tagállamok felsorolása, ahol a nem uniós ABAK forgalmazni kívánja az ABA-t. |
| --- | --- |

b)

azon tagállamok felsorolása, ahol a nem uniós ABAK forgalmazni kívánja az ABA-t.

(5)   A 2011/61/EU irányelv 37. cikke (4) bekezdése e) pontjában és g) pontjának i. alpontjában említett helyzetekben ezen információk és dokumentumok a következőket foglalják magukban:

| a) | azon tagállamok felsorolása, ahol a valamely nem uniós ABAK által kezelt ABA-k letelepedettek; |
| --- | --- |

a)

azon tagállamok felsorolása, ahol a valamely nem uniós ABAK által kezelt ABA-k letelepedettek;

| b) | a nem uniós ABAK azon szándékát igazolni képes forgalmazási stratégia leírása, hogy egy adott ABA-t vagy több ABA-t egy adott tagállamban vagy több tagállamban forgalmazni kíván és hatékony forgalmazási tevékenységet kíván kialakítani bizonyos tagállamokban, megadva legalább a következőket:






  i. | azon tagállamokat, ahol a forgalmazók (és saját forgalmazás esetén az ABAK) az ABAK által kezelt ABA befektetési jegyeit és részvényeit forgalmazni fogják, jelezve az adott tagállam részesedését a teljes uniós forgalmazásból (a kezelt eszközök tekintetében); |
| --- | --- | --- |

b)

a nem uniós ABAK azon szándékát igazolni képes forgalmazási stratégia leírása, hogy egy adott ABA-t vagy több ABA-t egy adott tagállamban vagy több tagállamban forgalmazni kíván és hatékony forgalmazási tevékenységet kíván kialakítani bizonyos tagállamokban, megadva legalább a következőket:

i.

azon tagállamokat, ahol a forgalmazók (és saját forgalmazás esetén az ABAK) az ABAK által kezelt ABA befektetési jegyeit és részvényeit forgalmazni fogják, jelezve az adott tagállam részesedését a teljes uniós forgalmazásból (a kezelt eszközök tekintetében);

| ii. | az azon tagállamokban lakóhellyel rendelkező befektetők várható számának becslését, ahol az ABAK forgalmazni kívánja az ABA-kat; |
| --- | --- |

ii.

az azon tagállamokban lakóhellyel rendelkező befektetők várható számának becslését, ahol az ABAK forgalmazni kívánja az ABA-kat;

| iii. | a tagállamok azon hivatalos nyelveit, amelyekre az ajánlatot és a reklámanyagokat lefordították vagy le fogják fordítani; |
| --- | --- |

iii.

a tagállamok azon hivatalos nyelveit, amelyekre az ajánlatot és a reklámanyagokat lefordították vagy le fogják fordítani;

| iv. | a marketingtevékenységek megoszlását azon tagállamok között, amelyekben az ABAK forgalmazni kívánja az ABA-kat, figyelembe véve mindenekelőtt a reklámok és a road show-k fontosságát és gyakoriságát. |
| --- | --- |

iv.

a marketingtevékenységek megoszlását azon tagállamok között, amelyekben az ABAK forgalmazni kívánja az ABA-kat, figyelembe véve mindenekelőtt a reklámok és a road show-k fontosságát és gyakoriságát.

(6)   A 2011/61/EU 37. cikke (4) bekezdésének f) pontjában említett helyzetben ezen információk és dokumentumok az e cikk (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott információkat foglalják magukban.

(7)   A lehetséges referencia-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaiként valamely nem uniós ABAK által megszólított hatáskörrel rendelkező hatóságok az e cikk (1) bekezdésében említett kérelem kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb három munkanapon belül kapcsolatba lépnek egymással és az Európai Értékpapírpiaci Hatósággal (EÉPH) annak eldöntésére, hogy a 2011/61/EU irányelv 37. cikkének (4) bekezdése értelmében vannak-e még az Unióban más, potenciálisan érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok.

Az EÉPH kérésére a hatáskörrel rendelkező hatóságok haladéktalanul az EÉPH rendelkezésére bocsátják a nem uniós ABAK által benyújtott hiánytalan kérelmet.

(8)   Amennyiben úgy határoznak, hogy más unióbeli hatáskörrel rendelkező hatóságok is érintettek lehetnek, az EÉPH haladéktalanul tájékoztatja azokat, és biztosítja, hogy a nem uniós ABAK által benyújtott hiánytalan kérelem továbbításra kerüljön hozzájuk.

(9)   Bármely, az eljárásban érintett hatáskörrel rendelkező hatóság és az EÉPH további releváns, a referencia-tagállam meghatározásához szükséges információkat és dokumentumokat kérhet a nem uniós ABAK-tól.

E kiegészítő információk és dokumentumok iránti kérelmet írásos formában, indokolással ellátva kell benyújtani, az összes többi hatáskörrel rendelkező hatóság és az EÉPH egyidejű tájékoztatása mellett.

Amint a kérelmező hatáskörrel rendelkező hatóság vagy az EÉPH kézhez kapja a kért kiegészítő információkat vagy dokumentumokat, azokat haladéktalanul továbbítja az összes többi érintett hatáskörrel rendelkező hatóságnak, illetve az EÉPH-nak.

(10)   Az (1) bekezdésben említett kérelemnek az ABAK által megszólított hatáskörrel rendelkező hatóság vagy adott esetben a (8) bekezdésnek megfelelően valamely más unióbeli, hatáskörrel rendelkező hatóság általi kézhezvételét követő egy héten belül minden érintett hatáskörrel rendelkező hatóság véleményt ad egymásnak és az EÉPH-nak a megfelelő referencia-tagállam meghatározására vonatkozóan.

(11)   Ezt követően valamennyi hatáskörrel rendelkező hatóság együtt határozza meg a referencia-tagállamot. A referencia-tagállam meghatározására legkésőbb egy hónappal azt követően kerül sor, hogy a nem uniós ABAK vagy adott esetben a (8) bekezdés szerint más unióbeli hatáskörrel rendelkező hatóságok által azonosított hatáskörrel rendelkező hatóságok kézhez kapták a kérelmet.

Kiegészítő információkra vonatkozó kérelem esetén az első albekezdésben említett határidő meghosszabbodik a (9) bekezdésben említett, kiegészítő információra és dokumentumokra irányuló kérelem benyújtása és az ezen információk és dokumentumok beérkezése közötti időszakkal.

(12)   Az EÉPH az 1095/2010/EU rendelet 31. cikkével összhangban segíti az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságokat és szükség esetén elősegíti a referencia-tagállam meghatározását.

(13)   A referencia-tagállamként meghatározott tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága írásban, indokolatlan késlekedés nélkül tájékoztatja e döntésről a nem uniós ABAK-ot.

(14)   Amennyiben a kérelmező nem uniós ABAK a döntést követő hét napon belül nem kap írásban tájékoztatást, vagy amennyiben az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok az e cikk (11) bekezdésének első albekezdésében említett határidőn belül nem határozzák meg a referencia-tagállamot, a kérelmező nem uniós ABAK a 2011/61/EU irányelv 37. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban maga választhatja meg a referencia-tagállamát.

A nem uniós ABAK haladéktalanul, írásban tájékoztatja az eredetileg megszólított összes hatáskörrel rendelkező hatóságot és az EÉPH-t az általa választott referencia-tagállamról.

(15)   Amennyiben a nem uniós ABAK által választott referencia-tagállam és a hatáskörrel rendelkező hatóságok által meghatározott referencia-tagállam különbözik, az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságok a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ABAK választásáról szóló, (14) bekezdés szerinti tájékoztatást követő két munkanapon belül tájékoztatják a nem uniós ABAK-ot az általuk meghatározott referencia-tagállamról. Ebben az esetben a hatáskörrel rendelkező hatóságok döntése érvényesül.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. július 22-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 174., 2011.7.1., 1. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

2

---

| 16.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/6

---

A BIZOTTSÁG 449/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. május 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 51,2 |
| TN | 81,2 |
| TR | 93,4 |
| ZZ | 75,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 29,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 55,2 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | AR | 117,3 |
| TR | 116,7 |
| ZA | 96,3 |
| ZZ | 110,1 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 93,1 |
| CL | 117,9 |
| CN | 95,9 |
| MK | 43,1 |
| NZ | 151,2 |
| US | 192,6 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 116,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

51,2

TN

81,2

TR

93,4

ZZ

75,3

0707 00 05

AL

36,9

MK

29,8

TR

132,0

ZZ

66,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 10 20

EG

52,5

IL

71,8

MA

55,2

TR

59,9

ZZ

59,9

0805 50 10

AR

117,3

TR

116,7

ZA

96,3

ZZ

110,1

0808 10 80

AR

124,0

BR

93,1

CL

117,9

CN

95,9

MK

43,1

NZ

151,2

US

192,6

ZA

116,3

ZZ

116,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/8

---

A BIZOTTSÁG 450/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. május 15.)

a gabonaágazatban 2013. május 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 1001 19 00, a 1001 11 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában meghatározott vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 1001 19 00, a 1001 11 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában meghatározott vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a hivatkozott cikk (1) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a hivatkozott cikk (1) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó termékekre szabályos időközönként meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat.

| (3) | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a 1001 19 00, a 1001 11 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához a szóban forgó rendelet 5. cikkében előírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a 1001 19 00, a 1001 11 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához a szóban forgó rendelet 5. cikkében előírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló megállapítani a 2013. május 16-tól kezdődő időszakra vonatkozó behozatali vámokat, amelyek alkalmazása új behozatali vámok megállapításáig tart. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló megállapítani a 2013. május 16-tól kezdődő időszakra vonatkozó behozatali vámokat, amelyek alkalmazása új behozatali vámok megállapításáig tart.

| (5) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni, |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2013. május 16-tól alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg, a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 2010.7.21., 5. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre 2013. május 16-tól alkalmazandó behozatali vámok

| KN-kód | Árumegnevezés | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | ROZS | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | CIROKMAG, a hibrid vetőmag kivételével | 0,00 |

KN-kód

Árumegnevezés

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

ex 1001 91 20

KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 99 00

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 10 00

1002 90 00

ROZS

0,00

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

CIROKMAG, a hibrid vetőmag kivételével

0,00

---

(1)  Az importőr a 642/2010/EU rendelet 2. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | tonnánként 3 EUR, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tengeren található, az Unióba az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező áruk esetében, |
| --- | --- |

—

tonnánként 3 EUR, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tengeren található, az Unióba az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező áruk esetében,

| — | tonnánként 2 EUR, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van, az Unióba az Atlanti-óceánon keresztül érkező áruk esetében. |
| --- | --- |

—

tonnánként 2 EUR, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van, az Unióba az Atlanti-óceánon keresztül érkező áruk esetében.

(2)  Az importőr tonnánként 24 EUR mértékű átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. cikkében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben megállapított vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

1.5.2013-14.5.2013

| 1. | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 242,77 | 195,50 | — | — | — |
| FOB-ár USA | — | — | 251,21 | 241,21 | 221,21 |
| Felár a Mexikói-öböl esetében | — | 26,75 | — | — | — |
| Felár a Nagy-tavak esetében | 30,49 | — | — | — | — |

1.

A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

242,77

195,50

—

—

—

FOB-ár USA

—

—

251,21

241,21

221,21

Felár a Mexikói-öböl esetében

—

26,75

—

—

—

Felár a Nagy-tavak esetében

30,49

—

—

—

—

| 2. | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam: | 16,38 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam: | 50,28 EUR/t |

2.

A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam:

16,38 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam:

50,28 EUR/t

---

(1)  Tonnánként 14 EUR felárral együtt (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(2)  Tonnánként 10 EUR engedmény (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(3)  Tonnánként 30 EUR engedmény (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 16.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/11

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 521/12/COL HATÁROZATA

(2012. december 19.)

a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban a 363/11/COL határozattal megindított hivatalos állami támogatási vizsgálati eljárás lezárásáról (Izland)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (a továbbiakban: Hatóság),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen az I. rész 1. cikkének (3) bekezdésére, valamint a II. rész 4. cikkének (4) bekezdésére és 6. cikkére,

MIUTÁN, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket (1), hogy tegyék meg észrevételeiket, és tekintettel az észrevételeikre,

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   Az eljárás

| (1) | 2010. június 22-én kelt levelében egy izlandi értékpapírcég, a H.F. Verðbréf hf. panaszt intézett az EFTA Felügyeleti Hatósághoz (a továbbiakban: a Hatóság), melyben azt állította, hogy az izlandi kincstár 2009 márciusában – kedvező feltételek melletti, az izlandi központi bankkal (a továbbiakban: CBI) szemben fennálló rövid lejáratú tartozásaik hosszú lejáratú kölcsönné alakítása révén – jogellenes állami támogatást nyújtott a Saga Capital és a VBS befektetési bankok számára. A levél a Hatósághoz 2010. július 7-én érkezett, és aznap iktatták (iktatószám: 563424). |
| --- | --- |

(1)

2010. június 22-én kelt levelében egy izlandi értékpapírcég, a H.F. Verðbréf hf. panaszt intézett az EFTA Felügyeleti Hatósághoz (a továbbiakban: a Hatóság), melyben azt állította, hogy az izlandi kincstár 2009 márciusában – kedvező feltételek melletti, az izlandi központi bankkal (a továbbiakban: CBI) szemben fennálló rövid lejáratú tartozásaik hosszú lejáratú kölcsönné alakítása révén – jogellenes állami támogatást nyújtott a Saga Capital és a VBS befektetési bankok számára. A levél a Hatósághoz 2010. július 7-én érkezett, és aznap iktatták (iktatószám: 563424).

| (2) | Miután a kért információ megérkezett az izlandi hatóságoktól, és azt követően, hogy a Hatóság a 2011. június 6-i találkozón megvitatta velük az ügyet (2), a Hatóság a 2011. november 23-i 363/11/COL határozatával elindította a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárást (3). E határozattal a Hatóság felkérte az érintett feleket észrevételeik benyújtására. 2012. február 21-én kelt levelükben (iktatószám: 625875) az izlandi hatóságok benyújtották a Hatóság 363/11/COL határozatához fűzött megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(2)

Miután a kért információ megérkezett az izlandi hatóságoktól, és azt követően, hogy a Hatóság a 2011. június 6-i találkozón megvitatta velük az ügyet (2), a Hatóság a 2011. november 23-i 363/11/COL határozatával elindította a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárást (3). E határozattal a Hatóság felkérte az érintett feleket észrevételeik benyújtására. 2012. február 21-én kelt levelükben (iktatószám: 625875) az izlandi hatóságok benyújtották a Hatóság 363/11/COL határozatához fűzött megjegyzéseiket.

| (3) | A Hatósághoz 2012 júniusában információ érkezett a panaszostól, a H.F. Verðbréf hf. vállalkozástól a Saga Capital hf. felszámolásával kapcsolatban (iktatószám: 641907). A Hatósághoz ezt illetően más forrásoktól is érkezett információ és szorosan figyelemmel kísérte a 363/11/COL határozat tárgyát képező befektetési bankok felszámolását. |
| --- | --- |

(3)

A Hatósághoz 2012 júniusában információ érkezett a panaszostól, a H.F. Verðbréf hf. vállalkozástól a Saga Capital hf. felszámolásával kapcsolatban (iktatószám: 641907). A Hatósághoz ezt illetően más forrásoktól is érkezett információ és szorosan figyelemmel kísérte a 363/11/COL határozat tárgyát képező befektetési bankok felszámolását.

2.   Az intézkedések ismertetése

2.1.   A CBI repóügyletei és értékpapír-kölcsönzése

| (4) | A Hatóság 363/11/COL határozatában előzetes értékelés tárgyát képező intézkedések a CBI repóügyleteihez és értékpapír-kölcsönzéséhez kapcsolódnak. A CBI központi banki és végső hitelezői szerepének részeként és más központi bankok monetáris politikájával összhangban rövid lejáratú hiteleket nyújtott pénzügyi vállalkozásoknak repóügyletek formájában (4), a CBI erre vonatkozó szabályainak megfelelően. 2007-ben és 2008-ban a repóügyletek volumene folyamatosan növekedett és a CBI a pénzügyi vállalkozások fő likviditási forrásává vált. A három izlandi kereskedelmi bank 2008. októberi pénzügyi összeomlásakor a CBI jelentős követelésállománnyal rendelkezett hazai pénzügyi vállalkozásokkal szemben, melyeket különböző típusú biztosítékokkal fedeztek. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság 363/11/COL határozatában előzetes értékelés tárgyát képező intézkedések a CBI repóügyleteihez és értékpapír-kölcsönzéséhez kapcsolódnak. A CBI központi banki és végső hitelezői szerepének részeként és más központi bankok monetáris politikájával összhangban rövid lejáratú hiteleket nyújtott pénzügyi vállalkozásoknak repóügyletek formájában (4), a CBI erre vonatkozó szabályainak megfelelően. 2007-ben és 2008-ban a repóügyletek volumene folyamatosan növekedett és a CBI a pénzügyi vállalkozások fő likviditási forrásává vált. A három izlandi kereskedelmi bank 2008. októberi pénzügyi összeomlásakor a CBI jelentős követelésállománnyal rendelkezett hazai pénzügyi vállalkozásokkal szemben, melyeket különböző típusú biztosítékokkal fedeztek.

| (5) | A bankok összeomlása miatt a biztosítékok értéke csökkent és világossá vált, hogy a CBI-nek veszteségeket kellett elkönyvelnie elértéktelenedett biztosítékok miatt. Miután a parlament megadta a felhatalmazást, a kincstár és a CBI 2009 januárjában megállapodást kötött, mely szerint a CBI a pénzügyminisztériumra ruházta a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni, repóügyletekkel kapcsolatos követeléseinek egy részét, a mögöttes biztosítékokkal együtt. 2010 februárjában a minisztérium és a CBI megállapodott abban, hogy a CBI által korábban a minisztériumra átruházott követeléseket 2009. december 31-i, csökkentett áron vissza kell ruházni a CBI nemrég létrehozott holdingvállalatára, az Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ) vállalatra. |
| --- | --- |

(5)

A bankok összeomlása miatt a biztosítékok értéke csökkent és világossá vált, hogy a CBI-nek veszteségeket kellett elkönyvelnie elértéktelenedett biztosítékok miatt. Miután a parlament megadta a felhatalmazást, a kincstár és a CBI 2009 januárjában megállapodást kötött, mely szerint a CBI a pénzügyminisztériumra ruházta a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni, repóügyletekkel kapcsolatos követeléseinek egy részét, a mögöttes biztosítékokkal együtt. 2010 februárjában a minisztérium és a CBI megállapodott abban, hogy a CBI által korábban a minisztériumra átruházott követeléseket 2009. december 31-i, csökkentett áron vissza kell ruházni a CBI nemrég létrehozott holdingvállalatára, az Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ) vállalatra.

| (6) | A CBI által igazgatott államadósság-kezelő központ (GDM) állami értékpapírok elsődleges értékesítői számára kölcsönöz értékpapírokat. Az értékpapír-kölcsönzés célja a piac működésének javítása és piaci likviditás biztosítása a GDM által kibocsátott kötvénysorozatok számára. A GDM a kincstárkötvényekre és -jegyekre biztosítékul szolgáló értékpapírként az összes államkötvényt és a másodlagos piacon elektronikusan kereskedett meghatározó jelzálogkötvényeket fogadja el. Más, elektronikusan kereskedett értékpapírok is elfogadhatók az adott hitellehetőség kapcsán meghatározott feltételektől függően. E hitelek kamatlába a CBI repó-kamatlábon alapul. A leghosszabb szerződési időszak 28 nap (5). |
| --- | --- |

(6)

A CBI által igazgatott államadósság-kezelő központ (GDM) állami értékpapírok elsődleges értékesítői számára kölcsönöz értékpapírokat. Az értékpapír-kölcsönzés célja a piac működésének javítása és piaci likviditás biztosítása a GDM által kibocsátott kötvénysorozatok számára. A GDM a kincstárkötvényekre és -jegyekre biztosítékul szolgáló értékpapírként az összes államkötvényt és a másodlagos piacon elektronikusan kereskedett meghatározó jelzálogkötvényeket fogadja el. Más, elektronikusan kereskedett értékpapírok is elfogadhatók az adott hitellehetőség kapcsán meghatározott feltételektől függően. E hitelek kamatlába a CBI repó-kamatlábon alapul. A leghosszabb szerződési időszak 28 nap (5).

2.2.   A rövid lejáratú hitelek átalakítása hosszú lejáratú kölcsönökké

| (7) | 2009 márciusában a pénzügyminisztérium kölcsönkonverziós megállapodásokat kötött a Saga Capital Investment Bank hf., a VBS Investment Bank hf. és az Askar Capital Investment Bank hf. bankokkal. Valamennyi kölcsönmegállapodást hasonló feltételekkel kötötték. A kölcsönösszegeket a vonatkozó kötelezettségek 2008. decemberi értékében határozták meg. A Saga és a VBS banknak nyújtott kölcsönök visszafizetési feltételei azonosak voltak. A kölcsönöket a következő hét évben kellett visszafizetni, indexálással és évi 2 %-os kamatlábbal. Az Askar Capital banknak fizetett kölcsön visszafizetési feltételei hasonlók voltak, kivéve, hogy az éves kamatláb 3 %-os volt. A hosszú lejáratú kötvények kibocsátásakor a három befektetési bank adósságának teljes nominális összege 52,4 milliárd ISK volt (6). |
| --- | --- |

(7)

2009 márciusában a pénzügyminisztérium kölcsönkonverziós megállapodásokat kötött a Saga Capital Investment Bank hf., a VBS Investment Bank hf. és az Askar Capital Investment Bank hf. bankokkal. Valamennyi kölcsönmegállapodást hasonló feltételekkel kötötték. A kölcsönösszegeket a vonatkozó kötelezettségek 2008. decemberi értékében határozták meg. A Saga és a VBS banknak nyújtott kölcsönök visszafizetési feltételei azonosak voltak. A kölcsönöket a következő hét évben kellett visszafizetni, indexálással és évi 2 %-os kamatlábbal. Az Askar Capital banknak fizetett kölcsön visszafizetési feltételei hasonlók voltak, kivéve, hogy az éves kamatláb 3 %-os volt. A hosszú lejáratú kötvények kibocsátásakor a három befektetési bank adósságának teljes nominális összege 52,4 milliárd ISK volt (6).

| (8) | A fent említett intézkedések egy munkacsoport ajánlásain alapultak, mely 2009. január 20-án memorandumot küldött a pénzügyminiszternek a pénzügyi vállalkozások azon adósságának átalakításáról, mely a központi bankkal szembeni repó-ügyletek miatt keletkezett. A memorandum a pénzügyi vállalkozásokra, valamint azok adósságvisszafizetési képességére vonatkozó információkon alapult. A memorandum szerint a pénzügyi vállalkozások – Izland pénzügyi összeomlásának hatásai miatt – képtelenek voltak valamennyi adósságukat visszafizetni a CBI-nek. A miniszter munkacsoportjának memoranduma azt is megállapítja, hogy abban az időszakban valamennyi izlandi hatóság az ország pénzügyi rendszerének működőképességének megőrzésével és a betétesek érdekeinek védelmével volt elfoglalva. Egyéb megfontolások mellett ezt is szem előtt tartva szükséges volt bizonyos intézkedéseket meghozni annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozások képesek legyenek adósságuk visszafizetésére. |
| --- | --- |

(8)

A fent említett intézkedések egy munkacsoport ajánlásain alapultak, mely 2009. január 20-án memorandumot küldött a pénzügyminiszternek a pénzügyi vállalkozások azon adósságának átalakításáról, mely a központi bankkal szembeni repó-ügyletek miatt keletkezett. A memorandum a pénzügyi vállalkozásokra, valamint azok adósságvisszafizetési képességére vonatkozó információkon alapult. A memorandum szerint a pénzügyi vállalkozások – Izland pénzügyi összeomlásának hatásai miatt – képtelenek voltak valamennyi adósságukat visszafizetni a CBI-nek. A miniszter munkacsoportjának memoranduma azt is megállapítja, hogy abban az időszakban valamennyi izlandi hatóság az ország pénzügyi rendszerének működőképességének megőrzésével és a betétesek érdekeinek védelmével volt elfoglalva. Egyéb megfontolások mellett ezt is szem előtt tartva szükséges volt bizonyos intézkedéseket meghozni annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozások képesek legyenek adósságuk visszafizetésére.

| (9) | Az izlandi hatóságok szerint a kamatfizetés feltételeiről szóló határozat meghozatalakor nem volt központi kérdés, hogy milyennek kellene lennie a méltányos és normális sajáttőke-arányos nyereségnek (ROE), mivel már eleve világos volt, hogy a kérdéses vállalkozások valószínűleg nem tudják majd visszafizetni az összes tartozást. A munkacsoport ehelyett arra összpontosított, hogy olyan kamatlábat találjon, amely elegendően magas ahhoz, hogy a kérdéses vállalkozást motiválja a visszafizetésre, de nem annyira magas, hogy lehetetlenné tegye a visszafizetést, ezáltal elriasztva a vállalkozásokat a pénzügyeik átalakításától. |
| --- | --- |

(9)

Az izlandi hatóságok szerint a kamatfizetés feltételeiről szóló határozat meghozatalakor nem volt központi kérdés, hogy milyennek kellene lennie a méltányos és normális sajáttőke-arányos nyereségnek (ROE), mivel már eleve világos volt, hogy a kérdéses vállalkozások valószínűleg nem tudják majd visszafizetni az összes tartozást. A munkacsoport ehelyett arra összpontosított, hogy olyan kamatlábat találjon, amely elegendően magas ahhoz, hogy a kérdéses vállalkozást motiválja a visszafizetésre, de nem annyira magas, hogy lehetetlenné tegye a visszafizetést, ezáltal elriasztva a vállalkozásokat a pénzügyeik átalakításától.

| (10) | Az izlandi hatóságok ugyanakkor megállapítottak néhány feltételt az adósságátalakításra. A feltételek szerint az adós többek között nem fizethetett osztalékokat, hacsak nem teljesített ugyanekkora összegű kölcsön-visszafizetést, az adós nem tehetett semmilyen, a saját tőke 20 %-át meghaladó jelentős kockázatvállalást (tőkemegfelelési irányelv), az adósoknak mérsékelniük kellett a (vezetőknek) fizetendő bónuszok nagyságát, az adósoknak a hitelezőket részletes negyedéves jelentésekben kellett értesíteniük műveleteikről, és az adósok tőkemegfelelési mutatója nem eshetett 10 %-alá. Amennyiben a CBI szerint az adósok likviditási helyzete elfogadhatatlanná válik, vagy a tőkemegfelelési mutatók 10 % alá esnek, a hitelező kérheti, hogy a hitel fennmaradó összegét kamattal és más releváns költségekkel együtt saját tőkévé alakítsák. A feltételek célja az volt, hogy növeljék a kölcsönök teljes visszafizetésének valószínűségét, és ezáltal biztosítsák a kincstár érdekét. |
| --- | --- |

(10)

Az izlandi hatóságok ugyanakkor megállapítottak néhány feltételt az adósságátalakításra. A feltételek szerint az adós többek között nem fizethetett osztalékokat, hacsak nem teljesített ugyanekkora összegű kölcsön-visszafizetést, az adós nem tehetett semmilyen, a saját tőke 20 %-át meghaladó jelentős kockázatvállalást (tőkemegfelelési irányelv), az adósoknak mérsékelniük kellett a (vezetőknek) fizetendő bónuszok nagyságát, az adósoknak a hitelezőket részletes negyedéves jelentésekben kellett értesíteniük műveleteikről, és az adósok tőkemegfelelési mutatója nem eshetett 10 %-alá. Amennyiben a CBI szerint az adósok likviditási helyzete elfogadhatatlanná válik, vagy a tőkemegfelelési mutatók 10 % alá esnek, a hitelező kérheti, hogy a hitel fennmaradó összegét kamattal és más releváns költségekkel együtt saját tőkévé alakítsák. A feltételek célja az volt, hogy növeljék a kölcsönök teljes visszafizetésének valószínűségét, és ezáltal biztosítsák a kincstár érdekét.

| (11) | Az intézkedések részletes leírását lásd a Hatóság 363/11/COL határozatában (7). |
| --- | --- |

(11)

Az intézkedések részletes leírását lásd a Hatóság 363/11/COL határozatában (7).

2.3.   Az intézkedés célja és a nemzeti jogalap

| (12) | Az izlandi hatóságok szerint az intézkedés kétféle célt szolgált: az első cél az állam jelentős érdekeltségeinek biztosítása a követelések kincstár általi maximális behajtása révén, a második cél a pénzügyi vállalkozások számára lehetőséget nyújtani arra, hogy levegőhöz jussanak és megoldják problémáikat, és kikerüljenek a nehéz helyzetükből. |
| --- | --- |

(12)

Az izlandi hatóságok szerint az intézkedés kétféle célt szolgált: az első cél az állam jelentős érdekeltségeinek biztosítása a követelések kincstár általi maximális behajtása révén, a második cél a pénzügyi vállalkozások számára lehetőséget nyújtani arra, hogy levegőhöz jussanak és megoldják problémáikat, és kikerüljenek a nehéz helyzetükből.

| (13) | Az intézkedések jogalapja a 2008. évre szóló pótköltségvetés 7.20. pontjában az izlandi parlamenttől kapott felhatalmazás, mely szerint a pénzügyminiszter a kincstár nevében megvásárolhatja az izlandi központi banktól a bank kölcsöneinek fedezetéül szolgáló kereskedelmi papírokat, valamint a lehető legéletképesebb módon rendezheti a vonatkozó követeléseket. |
| --- | --- |

(13)

Az intézkedések jogalapja a 2008. évre szóló pótköltségvetés 7.20. pontjában az izlandi parlamenttől kapott felhatalmazás, mely szerint a pénzügyminiszter a kincstár nevében megvásárolhatja az izlandi központi banktól a bank kölcsöneinek fedezetéül szolgáló kereskedelmi papírokat, valamint a lehető legéletképesebb módon rendezheti a vonatkozó követeléseket.

2.4.   A kedvezményezettek

| (14) | Amint az már említésre került, a fenti intézkedések három kedvezményezettje a Saga Capital Investment Bank hf., a VBS Investment Bank hf. és az Askar Capital Investment Bank hf. volt. A három kedvezményezett részletesebb ismertetését és a működésükkel kapcsolatos fejleményeket lásd a Hatóság 363/11/COL határozatának 2.5. és 2.6. szakaszaiban. |
| --- | --- |

(14)

Amint az már említésre került, a fenti intézkedések három kedvezményezettje a Saga Capital Investment Bank hf., a VBS Investment Bank hf. és az Askar Capital Investment Bank hf. volt. A három kedvezményezett részletesebb ismertetését és a működésükkel kapcsolatos fejleményeket lásd a Hatóság 363/11/COL határozatának 2.5. és 2.6. szakaszaiban.

3.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokolása

| (15) | A Hatóság a 363/11/COL határozatában előzetesen azt értékelte, hogy a kincstár intézkedései – vagyis a rövid lejáratú követelések kedvező feltételek melletti átalakítása hosszú lejáratú kölcsönökké – összeegyeztethetők-e az EGT-megállapodás állami támogatási rendelkezéseivel. Bár, mivel az állam szerepvállalása, mint az érintett vállalkozások jelentős hitelezője, korábbi intézkedésekből – nevezetesen a CBI repóügyletei és értékpapír-kölcsönzése – ered, szükséges megvizsgálni, hogy azok az intézkedések állami támogatást képezhettek-e. |
| --- | --- |

(15)

A Hatóság a 363/11/COL határozatában előzetesen azt értékelte, hogy a kincstár intézkedései – vagyis a rövid lejáratú követelések kedvező feltételek melletti átalakítása hosszú lejáratú kölcsönökké – összeegyeztethetők-e az EGT-megállapodás állami támogatási rendelkezéseivel. Bár, mivel az állam szerepvállalása, mint az érintett vállalkozások jelentős hitelezője, korábbi intézkedésekből – nevezetesen a CBI repóügyletei és értékpapír-kölcsönzése – ered, szükséges megvizsgálni, hogy azok az intézkedések állami támogatást képezhettek-e.

| (16) | A Hatóság ezért az értékelését a CBI pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott rövid lejáratú repóügyleteinek elemzésével kezdte. Az izlandi hatóságok hangsúlyozták, hogy az érintett rövid lejáratú hitelek a CBI rendszeres monetáris politikai és pénzügyi piaci intézkedéseinek és a kincstár rendszeres államadósság-kezelő tevékenységének körébe tartoznak. A Hatóság nem vitatta, hogy ezek az intézkedések a monetáris és államadósság-kezelő intézkedések közé tartozik, és azt sem, hogy az intézkedések az utóbbiakra vonatkozó szabályokra épülnek (8). Az intézkedéseket az érintett pénzügyi vállalkozások kezdeményezésére hozták, és a CBI akkoriban nem rendelkezett az állam részéről semmilyen garanciával. A Hatóság ezért megállapította, hogy a CBI által a pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott, rövid lejáratú repóügyletei és a kincstár rövid lejáratú kölcsönzései nem tartalmaztak állami támogatást. |
| --- | --- |

(16)

A Hatóság ezért az értékelését a CBI pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott rövid lejáratú repóügyleteinek elemzésével kezdte. Az izlandi hatóságok hangsúlyozták, hogy az érintett rövid lejáratú hitelek a CBI rendszeres monetáris politikai és pénzügyi piaci intézkedéseinek és a kincstár rendszeres államadósság-kezelő tevékenységének körébe tartoznak. A Hatóság nem vitatta, hogy ezek az intézkedések a monetáris és államadósság-kezelő intézkedések közé tartozik, és azt sem, hogy az intézkedések az utóbbiakra vonatkozó szabályokra épülnek (8). Az intézkedéseket az érintett pénzügyi vállalkozások kezdeményezésére hozták, és a CBI akkoriban nem rendelkezett az állam részéről semmilyen garanciával. A Hatóság ezért megállapította, hogy a CBI által a pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott, rövid lejáratú repóügyletei és a kincstár rövid lejáratú kölcsönzései nem tartalmaztak állami támogatást.

| (17) | A Hatóság előzetes véleménye szerint azonban a kincstár kölcsönkonverziós megállapodásai az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. A következő szempontokat azonosították a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban:






  i. | A Hatóság megállapította, hogy az intézkedéseket egyértelműen állami forrásokból nyújtották, mivel a kölcsönöket a pénzügyminisztérium nyújtotta az állami költségvetésben biztosított felhatalmazás alapján. |
| --- | --- | --- |

(17)

A Hatóság előzetes véleménye szerint azonban a kincstár kölcsönkonverziós megállapodásai az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. A következő szempontokat azonosították a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban:

i.

A Hatóság megállapította, hogy az intézkedéseket egyértelműen állami forrásokból nyújtották, mivel a kölcsönöket a pénzügyminisztérium nyújtotta az állami költségvetésben biztosított felhatalmazás alapján.

| ii. | A Hatóság megállapította, hogy az intézkedések a három befektetési bank számára kereskedelmi előnyökkel jártak, mivel mentesültek minden olyan díj megfizetése alól, amelyeket egyébként saját maguknak kellett volna viselniük (a rövid lejáratú CBI-hitelek kamatai és egyéb költségei). A Hatóság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy az intézkedések vajon megfelelnek-e egy hasonló jogi és ténybeli helyzetben levő magánhitelező magatartásának, tekintettel a kölcsönök előnyös visszafizetési feltételeire, és arra, hogy nem irányoztak elő kamatlábemelést arra az esetre, ha javulna az adósok pénzügyi helyzete. |
| --- | --- |

ii.

A Hatóság megállapította, hogy az intézkedések a három befektetési bank számára kereskedelmi előnyökkel jártak, mivel mentesültek minden olyan díj megfizetése alól, amelyeket egyébként saját maguknak kellett volna viselniük (a rövid lejáratú CBI-hitelek kamatai és egyéb költségei). A Hatóság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy az intézkedések vajon megfelelnek-e egy hasonló jogi és ténybeli helyzetben levő magánhitelező magatartásának, tekintettel a kölcsönök előnyös visszafizetési feltételeire, és arra, hogy nem irányoztak elő kamatlábemelést arra az esetre, ha javulna az adósok pénzügyi helyzete.

| iii. | A Hatóság a szelektivitást illetően megállapította, hogy az intézkedéseket a jellegüket tekintve nem lehetett általánosnak tekinteni, mivel azok egy adott gazdasági ágazat három vállalkozását célozták, az intézkedésekből más vállalkozások és ágazatok nem részesültek. Az intézkedéseket ezért szelektívnek kell tekinteni (9). Az izlandi hatóságok nem nyújtottak be egyértelmű bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az előnyös kölcsönkonverziós megállapodások ténylegesen rendelkezésre álltak volna a Saga Capital, a VBS és az Askar Capital bankok helyzetéhez hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő valamennyi vállalkozás számára. |
| --- | --- |

iii.

A Hatóság a szelektivitást illetően megállapította, hogy az intézkedéseket a jellegüket tekintve nem lehetett általánosnak tekinteni, mivel azok egy adott gazdasági ágazat három vállalkozását célozták, az intézkedésekből más vállalkozások és ágazatok nem részesültek. Az intézkedéseket ezért szelektívnek kell tekinteni (9). Az izlandi hatóságok nem nyújtottak be egyértelmű bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az előnyös kölcsönkonverziós megállapodások ténylegesen rendelkezésre álltak volna a Saga Capital, a VBS és az Askar Capital bankok helyzetéhez hasonló jogi és ténybeli helyzetben lévő valamennyi vállalkozás számára.

| iv. | A Hatóság végezetül megállapította, hogy az intézkedések torzíthatják a versenyt. Bár az érintett befektetési bankok túlnyomórészt az izlandi piacon működtek és kisméretűek voltak, mégis olyan pénzügyi szolgáltatásokat nyújtottak, melyek az Európai Gazdasági Térségen belül teljes mértékben nyitva álltak a verseny és a kereskedelem előtt. |
| --- | --- |

iv.

A Hatóság végezetül megállapította, hogy az intézkedések torzíthatják a versenyt. Bár az érintett befektetési bankok túlnyomórészt az izlandi piacon működtek és kisméretűek voltak, mégis olyan pénzügyi szolgáltatásokat nyújtottak, melyek az Európai Gazdasági Térségen belül teljes mértékben nyitva álltak a verseny és a kereskedelem előtt.

| (18) | Ezenkívül a Hatóság kétségbe vonta, hogy az állami támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodással. Az izlandi hatóságok az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésére, valamint a Hatóság megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatására való hivatkozással igyekeztek alátámasztani álláspontjukat, mely szerint az intézkedés összeegyeztethető volt a megállapodással. Az izlandi hatóságok ugyanakkor nem nyújtottak be semmilyen bizonyítékot, amely alapján értékelni lehetett volna az intézkedés összeegyeztethetőségét az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésének b) pontja, valamint a Hatóság pénzügyi válsággal kapcsolatos ideiglenes állami támogatási iránymutatása szerint. A Hatóság hangsúlyozta, hogy a pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott támogatásra vonatkozó ideiglenes szabályok szerint a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia, a bank hosszútávú életképességének visszaállítását kell céloznia és biztosítania kell, hogy nem vezet a verseny indokolatlan torzulásához. Az iránymutatás szabályokat határoz meg az állami feltőkésítésért nyújtott helyes és megfelelő ellentételezés biztosítására (10). Úgy tűnik, az állam által nyújtott hitelek visszafizetésére vonatkozó feltételek nem vették figyelembe ezeket az elveket. A hiteleket hét éves visszafizetési időszakkal nyújtották, indexálással, évi 2 % rögzített kamatláb mellett, ami a piaci kamatlábnál jóval alacsonyabb volt, emellett nem irányozták elő a kamatlábnak az állami tőke visszafizetésére ösztönzőleg ható emelését. Ennek fényében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az ilyen kölcsönzési feltételek nem voltak összeegyeztethetőek a Hatóság állami támogatási iránymutatásával. |
| --- | --- |

(18)

Ezenkívül a Hatóság kétségbe vonta, hogy az állami támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodással. Az izlandi hatóságok az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésére, valamint a Hatóság megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatására való hivatkozással igyekeztek alátámasztani álláspontjukat, mely szerint az intézkedés összeegyeztethető volt a megállapodással. Az izlandi hatóságok ugyanakkor nem nyújtottak be semmilyen bizonyítékot, amely alapján értékelni lehetett volna az intézkedés összeegyeztethetőségét az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésének b) pontja, valamint a Hatóság pénzügyi válsággal kapcsolatos ideiglenes állami támogatási iránymutatása szerint. A Hatóság hangsúlyozta, hogy a pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott támogatásra vonatkozó ideiglenes szabályok szerint a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia, a bank hosszútávú életképességének visszaállítását kell céloznia és biztosítania kell, hogy nem vezet a verseny indokolatlan torzulásához. Az iránymutatás szabályokat határoz meg az állami feltőkésítésért nyújtott helyes és megfelelő ellentételezés biztosítására (10). Úgy tűnik, az állam által nyújtott hitelek visszafizetésére vonatkozó feltételek nem vették figyelembe ezeket az elveket. A hiteleket hét éves visszafizetési időszakkal nyújtották, indexálással, évi 2 % rögzített kamatláb mellett, ami a piaci kamatlábnál jóval alacsonyabb volt, emellett nem irányozták elő a kamatlábnak az állami tőke visszafizetésére ösztönzőleg ható emelését. Ennek fényében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az ilyen kölcsönzési feltételek nem voltak összeegyeztethetőek a Hatóság állami támogatási iránymutatásával.

4.   Az izlandi hatóságok észrevételei

| (19) | Az izlandi hatóságok észrevételei arra az álláspontjukra összpontosítanak, hogy az intézkedések összeegyeztethetők az EGT-megállapodással. Véleményük szerint az intézkedések nem voltak szelektívek, mivel a három befektetési bank különböző helyzetben volt, és más bankok, mint pl. a Straumur, az SPB és a SPRON nem voltak a három befektetési bankhoz hasonló helyzetben. Néhány más bankintézmény már a kölcsönkonverziós megállapodások idején nem fizetett a hitelezőinek, és a reorganizációs erőfeszítéseik olyan számottevőek voltak, hogy a CBI-vel szembeni adósság konverziója nem lett volna jelentős tényező a pénzügyi szerkezetátalakításukban. Az izlandi hatóságok fenntartották továbbá, hogy a kölcsönkonverzióra vonatkozó döntéseik összhangban voltak a magánhitelező elvével, mivel bármely hitelező, aki ugyanabban a helyzetben volt, mint annak idején az izlandi állam, ugyanígy járt volna el. |
| --- | --- |

(19)

Az izlandi hatóságok észrevételei arra az álláspontjukra összpontosítanak, hogy az intézkedések összeegyeztethetők az EGT-megállapodással. Véleményük szerint az intézkedések nem voltak szelektívek, mivel a három befektetési bank különböző helyzetben volt, és más bankok, mint pl. a Straumur, az SPB és a SPRON nem voltak a három befektetési bankhoz hasonló helyzetben. Néhány más bankintézmény már a kölcsönkonverziós megállapodások idején nem fizetett a hitelezőinek, és a reorganizációs erőfeszítéseik olyan számottevőek voltak, hogy a CBI-vel szembeni adósság konverziója nem lett volna jelentős tényező a pénzügyi szerkezetátalakításukban. Az izlandi hatóságok fenntartották továbbá, hogy a kölcsönkonverzióra vonatkozó döntéseik összhangban voltak a magánhitelező elvével, mivel bármely hitelező, aki ugyanabban a helyzetben volt, mint annak idején az izlandi állam, ugyanígy járt volna el.

| (20) | Emellett az izlandi hatóságok információt szolgáltattak a három befektetési bank jelenlegi helyzetéről, valamint a Hatóság 363/11/COL határozatának közzététele óta bekövetkezett fejleményekről. (11) |
| --- | --- |

(20)

Emellett az izlandi hatóságok információt szolgáltattak a három befektetési bank jelenlegi helyzetéről, valamint a Hatóság 363/11/COL határozatának közzététele óta bekövetkezett fejleményekről. (11)

| (21) | Tekintettel arra, hogy a három kedvezményezett a 363/11/COL határozat közzététele óta valamennyi gazdasági tevékenységével felhagyott, és hivatkozással az Európai Bizottság és a Hatóság azon bevett gyakorlatára, melyet a hasonló körülmények mellett hozott intézkedések osztályozásakor és azok összeegyeztethetőségének értékelésekor követ (12), az izlandi hatóságok fenntartották, hogy a Hatóságnak nem volt oka az ügy további kivizsgálására. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel arra, hogy a három kedvezményezett a 363/11/COL határozat közzététele óta valamennyi gazdasági tevékenységével felhagyott, és hivatkozással az Európai Bizottság és a Hatóság azon bevett gyakorlatára, melyet a hasonló körülmények mellett hozott intézkedések osztályozásakor és azok összeegyeztethetőségének értékelésekor követ (12), az izlandi hatóságok fenntartották, hogy a Hatóságnak nem volt oka az ügy további kivizsgálására.

II.   ÉRTÉKELÉS

| (22) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
  „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(22)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

| (23) | Ebből az következik, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülő intézkedéseknek állami vagy állami forrásból származó, vissza nem fizetendő támogatást kell tartalmazniuk, előnyben kell részesíteniük a kedvezményezett vállalkozást, szelektívnek kell lenniük, torzítaniuk kell a versenyt, és érinteniük kell a szerződő felek közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(23)

Ebből az következik, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülő intézkedéseknek állami vagy állami forrásból származó, vissza nem fizetendő támogatást kell tartalmazniuk, előnyben kell részesíteniük a kedvezményezett vállalkozást, szelektívnek kell lenniük, torzítaniuk kell a versenyt, és érinteniük kell a szerződő felek közötti kereskedelmet.

| (24) | Amint az már említésre került, a Hatóság a 363/11/COL határozatban előzetesen megállapította, hogy a vizsgált intézkedések, vagyis a rövid lejáratú hitelek hosszú lejáratú kölcsönökké alakítása, teljesítik az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, és ezért állami támogatást képeznek. Emellett nem volt semmi, ami alapján következtetni lehetett volna arra, hogy az intézkedések összeegyeztethetők volnának vagy az EGT-megállapodás általános állami támogatási rendelkezéseivel, vagy a Hatóság pénzügyi válsággal kapcsolatos ideiglenes állami támogatási iránymutatásával. A Hatósághoz a vizsgálat folyamán nem érkeztek olyan információk, amelyek megváltoztatnák ezt az előzetes álláspontot. Sőt, az izlandi hatóságok nem jelentették be az eljárást elindító határozatban említett támogatási intézkedéseket a Hatóságnak azok végrehajtását megelőzően. Ezzel nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüknek. Az említett támogatási intézkedések végrehajtása ezért jogellenes volt. Ennek ellenére a Hatóságnak értékelnie kell, hogy indokolt-e az ügy további kivizsgálása. |
| --- | --- |

(24)

Amint az már említésre került, a Hatóság a 363/11/COL határozatban előzetesen megállapította, hogy a vizsgált intézkedések, vagyis a rövid lejáratú hitelek hosszú lejáratú kölcsönökké alakítása, teljesítik az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, és ezért állami támogatást képeznek. Emellett nem volt semmi, ami alapján következtetni lehetett volna arra, hogy az intézkedések összeegyeztethetők volnának vagy az EGT-megállapodás általános állami támogatási rendelkezéseivel, vagy a Hatóság pénzügyi válsággal kapcsolatos ideiglenes állami támogatási iránymutatásával. A Hatósághoz a vizsgálat folyamán nem érkeztek olyan információk, amelyek megváltoztatnák ezt az előzetes álláspontot. Sőt, az izlandi hatóságok nem jelentették be az eljárást elindító határozatban említett támogatási intézkedéseket a Hatóságnak azok végrehajtását megelőzően. Ezzel nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüknek. Az említett támogatási intézkedések végrehajtása ezért jogellenes volt. Ennek ellenére a Hatóságnak értékelnie kell, hogy indokolt-e az ügy további kivizsgálása.

| (25) | Amint azt már a 363/11/COL határozat is említette, az Askar Capital Investment Bank hf. már 2007-ben jelentős veszteségeket könyvelt el az amerikai jelzálogkölcsönökkel fedezett strukturált hiteltermékekbe való befektetései miatt (sub-prime). A bank 2010 júniusában még ennél is nagyobb nehézségekkel találta magát szemben, amikor is az izlandi legfelsőbb bíróság ítéletében kimondta, hogy a devizaalapú hitelek illegálisak. A bank 2010. július 14-én csődöt jelentett, és a Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: FME) még aznap átvette. A Hatóságnak ezt követően megküldött információ szerint a bank jelenleg felszámolás alatt áll és megszüntette valamennyi gazdasági tevékenységét. |
| --- | --- |

(25)

Amint azt már a 363/11/COL határozat is említette, az Askar Capital Investment Bank hf. már 2007-ben jelentős veszteségeket könyvelt el az amerikai jelzálogkölcsönökkel fedezett strukturált hiteltermékekbe való befektetései miatt (sub-prime). A bank 2010 júniusában még ennél is nagyobb nehézségekkel találta magát szemben, amikor is az izlandi legfelsőbb bíróság ítéletében kimondta, hogy a devizaalapú hitelek illegálisak. A bank 2010. július 14-én csődöt jelentett, és a Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: FME) még aznap átvette. A Hatóságnak ezt követően megküldött információ szerint a bank jelenleg felszámolás alatt áll és megszüntette valamennyi gazdasági tevékenységét.

| (26) | Amint azt már a 363/11/COL határozat is említette, a VBS Investment bank hf. pénzügyi helyzete jelentősen romlott a bank és a hitelezői és részvényesei közötti sikertelen tárgyalást követően, melynek következményeként 2010-ben a bank hitelezői megszakították az összes tárgyalást. 2010. március 3-i határozatában az FME a VBS számára ideiglenes igazgatótanácsot nevezett ki, a reykjavíki kerületi bíróság 2010. április 9-i ítéletével elindult a VBS felszámolása a pénzügyi vállalkozásokról szóló 161/2002. törvény 101. cikkének megfelelően. A bank működési engedélyét visszavonták, mivel a bank felszámolási eljárás alatt áll. |
| --- | --- |

(26)

Amint azt már a 363/11/COL határozat is említette, a VBS Investment bank hf. pénzügyi helyzete jelentősen romlott a bank és a hitelezői és részvényesei közötti sikertelen tárgyalást követően, melynek következményeként 2010-ben a bank hitelezői megszakították az összes tárgyalást. 2010. március 3-i határozatában az FME a VBS számára ideiglenes igazgatótanácsot nevezett ki, a reykjavíki kerületi bíróság 2010. április 9-i ítéletével elindult a VBS felszámolása a pénzügyi vállalkozásokról szóló 161/2002. törvény 101. cikkének megfelelően. A bank működési engedélyét visszavonták, mivel a bank felszámolási eljárás alatt áll.

| (27) | A Saga Capital működési engedélyét az FME 2011. szeptember 28-i határozatával vonta vissza. Ezt követően az FME kérte a Saga Capital felszámolásának elindítását és felszámoló bizottságot nevezett ki. Az északkelet-izlandi kerületi bíróság a 2012. május 16-i ítéletében helyt adott az FME keresetének és kinyilvánította, hogy a Saga Capitalt fel kell számolni. 2012. június 14-én az izlandi legfelsőbb bíróság megerősítette ezt az ítéletet. A reykjavíki kerületi bíróság 2012. március 5-i ítéletében helybenhagyta az FME azon döntését, hogy a Saga Capital működési engedélyét vissza kell vonni. A reykjavíki kerületi bíróság ítéletét megfellebbezték a legfelsőbb bíróságnál. Ugyanakkor a bank felhagyott valamennyi engedélyezett tevékenységével, mivel pénzintézetként való működési engedélyét visszavonták. |
| --- | --- |

(27)

A Saga Capital működési engedélyét az FME 2011. szeptember 28-i határozatával vonta vissza. Ezt követően az FME kérte a Saga Capital felszámolásának elindítását és felszámoló bizottságot nevezett ki. Az északkelet-izlandi kerületi bíróság a 2012. május 16-i ítéletében helyt adott az FME keresetének és kinyilvánította, hogy a Saga Capitalt fel kell számolni. 2012. június 14-én az izlandi legfelsőbb bíróság megerősítette ezt az ítéletet. A reykjavíki kerületi bíróság 2012. március 5-i ítéletében helybenhagyta az FME azon döntését, hogy a Saga Capital működési engedélyét vissza kell vonni. A reykjavíki kerületi bíróság ítéletét megfellebbezték a legfelsőbb bíróságnál. Ugyanakkor a bank felhagyott valamennyi engedélyezett tevékenységével, mivel pénzintézetként való működési engedélyét visszavonták.

| (28) | Emiatt egyértelmű, hogy a szóban forgó három befektetési bank mára megszüntette összes gazdasági tevékenységét, működési engedélyeiket visszavonták, jelenleg felszámolási eljárás alatt állnak, és a bank vagyonára vonatkozó követelések benyújtási határideje lejárt (13). Amennyiben a befektetési bankoknak állami támogatást nyújtottak, a támogatás már nem jár torzító hatásokkal, amennyiben jogellenes támogatást nyújtottak, a támogatás visszafizettetése lehetetlen. Ilyen körülmények között semmilyen gyakorlati hatása nem lenne egy, a szóban forgó intézkedések támogatási jellegéről, illetve az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségéről szóló hatósági határozatnak (14). |
| --- | --- |

(28)

Emiatt egyértelmű, hogy a szóban forgó három befektetési bank mára megszüntette összes gazdasági tevékenységét, működési engedélyeiket visszavonták, jelenleg felszámolási eljárás alatt állnak, és a bank vagyonára vonatkozó követelések benyújtási határideje lejárt (13). Amennyiben a befektetési bankoknak állami támogatást nyújtottak, a támogatás már nem jár torzító hatásokkal, amennyiben jogellenes támogatást nyújtottak, a támogatás visszafizettetése lehetetlen. Ilyen körülmények között semmilyen gyakorlati hatása nem lenne egy, a szóban forgó intézkedések támogatási jellegéről, illetve az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségéről szóló hatósági határozatnak (14).

| (29) | A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint indított hivatalos vizsgálati eljárás folytatása nem célravezető, |
| --- | --- |

(29)

A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint indított hivatalos vizsgálati eljárás folytatása nem célravezető,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban megindított hivatalos vizsgálati eljárást ezennel lezárjuk.

2. cikk

Ennek a határozatnak Izland a címzettje.

3. cikk

A határozatnak csak az angol nyelvű szövege hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 19-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

testületi tag

---

(1)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2011. november 23-i 363/11/COL határozatát az Európai Unió hivatalos lapjában tették közzé (HL C 21., 2012.1.26., 2. o., 4. EGT-kiegészítés, 2012.1.26., 8. o.).

1

(2)  Lásd a Hatóság 363/11/COL határozatának 2–6. pontjait.

2

(3)  A kihirdetések hivatkozásait lásd a fenti 1. lábjegyzetben.

3

(4)  A biztosítékkal fedezett kölcsönök másik elnevezése a repó-kölcsön. A repó vagy visszavásárlási megállapodások olyan szerződések, amelyek keretében az értékpapírok – mint pl. kincstárjegyek – eladója beleegyezik azok meghatározott időpontban és meghatározott áron történő visszavásárlásába.

4

(5)  További részletekért lásd az izlandi központi banknak a kincstár nevében az elsődleges eladók részére történő értékpapír-kölcsönzésére vonatkozó, 2008. november 28-i szabályokat, melyek a következő honlapon érhetők el: http://www.lanamal.is/assets/nyrlanasysla/regluren08.pdf

5

(6)  A kölcsönmegállapodások további részleteit a Hatóság 363/11/COL határozata tartalmazza, 11–27. pontok.

6

(7)  Lásd a határozat 2.2. részét.

7

(8)  E szabályok helyébe 2009. június 26-án az 553. sz., azonos tárgyú szabályok léptek (jelenleg alkalmazandó szabályok).

8

(9)  Lásd pl.: C-75/97 sz. Belgium kontra Bizottság (Maribel bis/ter) ügyet, EBHT 1999., I-3671. o., valamint a C-106/09 P sz. és C-107/09 P sz. Bizottság kontra Gibraltár kormánya egyesített ügyekben hozott legutóbbi ítéletet, még nem tették közzé, 75. pont.

9

Belgium kontra Bizottság (Maribel bis/ter)

Bizottság kontra Gibraltár kormánya

(10)  Lásd pl. a Hatóság feltőkésítésről szóló iránymutatását: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1

10

(11)  A Hatósághoz később megérkezett a kért információ a panaszostól (iktatószám: 641907).

11

(12)  A Bizottság 2007. szeptember 25-i határozata a Spanyolország által az IZAR vonatkozásában végrehajtott intézkedésekről, C-47/2003 sz. ügy (HL L 44., 2008.2.20., 33. o.), valamint a Bizottság 2005. november 9-i határozata Franciaországnak a Mines de Potasse d’Alsace részére tett intézkedéséről, C-53/2000 sz. ügy (HL L 86., 2006.3.24., 20.o.), valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság 2009. május 27-i határozata a NordBook AS vállalkozás számára állítólag jogellenesen nyújtott támogatásról, 245/09/COL sz. ügy (HL L 282., 2009.10.29., 41. o.).

12

IZAR

Mines de Potasse d’Alsace

NordBook AS vállalkozás számára állítólag jogellenesen nyújtott támogatásról

(13)  Megemlítendő, hogy lejárt a követelések három bank felszámoló bizottságához való benyújtási határideje: A 21/1991 sz. csődtörvény 85. cikke szerint a követelések benyújtási határideje rendszerint két hónap, de kivételes esetekben a csődgondnok háromtól legfeljebb hat hónapig tartó időszakot határozhat meg. Az időtartamtól függetlenül a követelések benyújtási időszaka akkor kezdődik, amikor az első alkalommal közzéteszik a hitelezőknek az értesítést, ezt az értesítésnek egyértelműen tartalmaznia kell. Emiatt a jelen esetben nem volna célravezető, ha a Hatóság jogellenes támogatás visszafizettetését elrendelő határozatot adna ki. Tekintettel arra, hogy az izlandi hatóságok nem tettek eleget a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségének, a Hatóság nem tudta a 363/11/COL határozatában szereplőnél (2011. november) korábban elindítani az intézkedések kivizsgálását. A Hatóság minden esetben elvárja, hogy a három befektetési bank eszközeinek értékesítése piaci feltételek mellett fog történni, a csődeljárásokra akalmazandó általános szabályoknak megfelelően.

13

(14)  A Bizottság 2007. szeptember 25-i határozata a Spanyolország által az IZAR vonatkozásában végrehajtott intézkedésekről, C-47/2003 sz. ügy (HL L 44., 2008.2.20., 33. o.), valamint a Bizottság 2005. november 9-i határozata Franciaországnak a Mines de Potasse d’Alsace részére tett intézkedéséről, C-53/2000 sz. ügy (HL L 86., 2006.3.24., 20. o.).

14

IZAR

Mines de Potasse d’Alsace

---

16.5.2013

| 16.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 69., 2013.3.13., 1. o.) értelmében 2013. július 1-jétől kizárólag a Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekinthető hitelesnek és vált ki joghatást.

Amikor előre nem látható vagy kivételes körülmények miatt a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele nem lehetséges, a nyomtatott kiadás hiteles és vált ki joghatást a 216/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint.

---