# Uradni list L 86/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.086.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 86 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5626. marec 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.086.slv

Uradni list

Evropske unije

L 86

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5626. marec 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 285/2013 z dne 21. marca 2013 o zaključku delne obnove protidampinške preiskave v zvezi z uvozom etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike ter zaključku pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) in delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 286/2013 z dne 22. marca 2013 o prehodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s trgovino s kmetijskimi proizvodi ob pristopu Hrvaške | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 287/2013 z dne 22. marca 2013 o spremembi prilog IV in VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 288/2013 z dne 25. marca 2013 o začasnem preklicu dovoljenj za pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) iz uredb (ES) št. 256/2002, (ES) št. 1453/2004, (ES) št. 255/2005, (ES) št. 1200/2005, (ES) št. 166/2008 in (ES) št. 378/2009 (
  1
  ) | 15 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 289/2013 z dne 25. marca 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 18 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/152/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 21. marca 2013 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Malti | 20 |
| | | 2013/153/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 21. marca 2013 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Malti | 21 |
| | | 2013/154/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. marca 2013 o izvzetju nekaterih storitev v poštnem sektorju na Madžarskem iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1568)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2013/155/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. marca 2013 o finančni pomoči Unije za leto 2013 referenčnim laboratorijem Evropske unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1628) | 28 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 285/2013 z dne 21. marca 2013 o zaključku delne obnove protidampinške preiskave v zvezi z uvozom etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike ter zaključku pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) in delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 286/2013 z dne 22. marca 2013 o prehodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s trgovino s kmetijskimi proizvodi ob pristopu Hrvaške

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 287/2013 z dne 22. marca 2013 o spremembi prilog IV in VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 288/2013 z dne 25. marca 2013 o začasnem preklicu dovoljenj za pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) iz uredb (ES) št. 256/2002, (ES) št. 1453/2004, (ES) št. 255/2005, (ES) št. 1200/2005, (ES) št. 166/2008 in (ES) št. 378/2009 (
  1
  )

Bacillus cereus

toyoi

1

15

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 289/2013 z dne 25. marca 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

18

SKLEPI

2013/152/EU

*

Sklep Sveta z dne 21. marca 2013 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Malti

20

2013/153/EU

*

Sklep Sveta z dne 21. marca 2013 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Malti

21

2013/154/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. marca 2013 o izvzetju nekaterih storitev v poštnem sektorju na Madžarskem iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1568)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1568)

1

22

2013/155/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. marca 2013 o finančni pomoči Unije za leto 2013 referenčnim laboratorijem Evropske unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1628)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1628)

28

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom (UL L 83, 22.3.2013) | 35 |

Popravki

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom (UL L 83, 22.3.2013)

(UL L 83, 22.3.2013)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 285/2013

z dne 21. marca 2013

o zaključku delne obnove protidampinške preiskave v zvezi z uvozom etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike ter zaključku pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) in delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9(2) ter člena 11(2) in 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Obstoječi ukrepi

| (1) | Svet je 2. februarja 1994 z Uredbo (ES) št. 229/94 (2) („osnovna uredba“) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“). Ti ukrepi so bili 20. julija 2000 na podlagi preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov z Uredbo Sveta (ES) št. 1603/2000 (3) („uredba o prvem pregledu zaradi izteka ukrepov“) podaljšani za pet let. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 2. februarja 1994 z Uredbo (ES) št. 229/94 (2) („osnovna uredba“) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“). Ti ukrepi so bili 20. julija 2000 na podlagi preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov z Uredbo Sveta (ES) št. 1603/2000 (3) („uredba o prvem pregledu zaradi izteka ukrepov“) podaljšani za pet let.

| (2) | Na podlagi druge preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov so bili ukrepi 23. oktobra 2006 z Uredbo Sveta (ES) št. 1583/2006 (4) („uredba o drugem pregledu zaradi izteka ukrepov“) podaljšani za nadaljnjih pet let. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi druge preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov so bili ukrepi 23. oktobra 2006 z Uredbo Sveta (ES) št. 1583/2006 (4) („uredba o drugem pregledu zaradi izteka ukrepov“) podaljšani za nadaljnjih pet let.

| (3) | Na podlagi preiskave v zvezi s tretjim pregledom zaradi izteka ukrepov so bile protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA 19. januarja 2010 z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 54/2010 (5) („uredba o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov“) podaljšane za nadaljnji dve leti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi preiskave v zvezi s tretjim pregledom zaradi izteka ukrepov so bile protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA 19. januarja 2010 z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 54/2010 (5) („uredba o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov“) podaljšane za nadaljnji dve leti.

| (4) | Družba The Dow Chemical Company („družba Dow Chemical“) je 9. aprila 2010 vložila zahtevek za razglasitev delne ničnosti Izvedbene uredbe (EU) št. 54/2010. |
| --- | --- |

(4)

Družba The Dow Chemical Company („družba Dow Chemical“) je 9. aprila 2010 vložila zahtevek za razglasitev delne ničnosti Izvedbene uredbe (EU) št. 54/2010.

| (5) | Evropska komisija („Komisija“) je 12. marca 2011 v Uradnem listu objavila obvestilo o bližnjem izteku ukrepov (6). |
| --- | --- |

(5)

Evropska komisija („Komisija“) je 12. marca 2011 v Uradnem listu objavila obvestilo o bližnjem izteku ukrepov (6).

| (6) | Na zahtevo družb BASF AG, Ineos Europe AG in Sasol Germany GmbH („industrija Unije“) je Komisija 21. januarja 2012 začela pregled zaradi izteka ukrepov (četrti pregled zaradi izteka ukrepov) (7). |
| --- | --- |

(6)

Na zahtevo družb BASF AG, Ineos Europe AG in Sasol Germany GmbH („industrija Unije“) je Komisija 21. januarja 2012 začela pregled zaradi izteka ukrepov (četrti pregled zaradi izteka ukrepov) (7).

| (7) | 11. aprila 2012 se je začel delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki je bil omejen na damping družbe Dow Chemical (8). |
| --- | --- |

(7)

11. aprila 2012 se je začel delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki je bil omejen na damping družbe Dow Chemical (8).

| (8) | Na podlagi tožbe (9), vložene 9. aprila 2010, je Splošno sodišče je v sodbi T-158/10 (10) z dne 8. maja 2012 („sodba“) razveljavilo uredbo o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov v delu, v katerem se nanaša na družbo Dow Chemical. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi tožbe (9), vložene 9. aprila 2010, je Splošno sodišče je v sodbi T-158/10 (10) z dne 8. maja 2012 („sodba“) razveljavilo uredbo o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov v delu, v katerem se nanaša na družbo Dow Chemical.

1.2   Delna obnova preiskave

| (9) | Po sodbi je bilo objavljeno obvestilo (11) o delni obnovi preiskave v zvezi s tretjim pregledom zaradi izteka ukrepov glede uvoza etanolaminov s poreklom iz ZDA. Obnova preiskave je bila po obsegu omejena na izvrševanje sodbe Splošnega sodišča, kar zadeva ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, vključno z neizkoriščenimi zmogljivostmi za proizvodnjo etanolaminov v ZDA. |
| --- | --- |

(9)

Po sodbi je bilo objavljeno obvestilo (11) o delni obnovi preiskave v zvezi s tretjim pregledom zaradi izteka ukrepov glede uvoza etanolaminov s poreklom iz ZDA. Obnova preiskave je bila po obsegu omejena na izvrševanje sodbe Splošnega sodišča, kar zadeva ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, vključno z neizkoriščenimi zmogljivostmi za proizvodnjo etanolaminov v ZDA.

| (10) | V navedenem obvestilu so bile strani obveščene, da glede na sodbo za uvoz etanolaminov, ki jih proizvaja družba Dow Chemical, v Evropsko unijo ne veljajo več protidampinške dajatve, ki jih nalaga uredba o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov, in da bi bilo treba dokončne protidampinške dajatve, plačane v skladu z navedeno uredbo za uvoz etanolaminov, na podlagi veljavnih carinskih predpisov povrniti ali oprostiti. |
| --- | --- |

(10)

V navedenem obvestilu so bile strani obveščene, da glede na sodbo za uvoz etanolaminov, ki jih proizvaja družba Dow Chemical, v Evropsko unijo ne veljajo več protidampinške dajatve, ki jih nalaga uredba o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov, in da bi bilo treba dokončne protidampinške dajatve, plačane v skladu z navedeno uredbo za uvoz etanolaminov, na podlagi veljavnih carinskih predpisov povrniti ali oprostiti.

| (11) | Komisija je o delni obnovi preiskave uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in industrijo Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in Komisijo zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je o delni obnovi preiskave uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in industrijo Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in Komisijo zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila.

| (12) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so v navedenem roku zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(12)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so v navedenem roku zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (13) | Pripombe sta predložila dva proizvajalca izvoznika, trije proizvajalci iz Unije in uporabnik zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(13)

Pripombe sta predložila dva proizvajalca izvoznika, trije proizvajalci iz Unije in uporabnik zadevnega izdelka.

2.   IZVRŠEVANJE SODBE

2.1   Uvodna opomba

| (14) | Spomniti je treba, da je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razveljavilo zato, ker je ugotovilo, da je vsebovala dve napačni presoji: (i) ugotovitev o nadaljevanju dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in nato na tej podlagi ugotovitev, da se bo damping verjetno nadaljeval, ter (ii) ugotovitev, da neizkoriščene zmogljivosti za proizvodnjo etanolaminov v Združenih državah Amerike znašajo okrog 60 000 ton. |
| --- | --- |

(14)

Spomniti je treba, da je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razveljavilo zato, ker je ugotovilo, da je vsebovala dve napačni presoji: (i) ugotovitev o nadaljevanju dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in nato na tej podlagi ugotovitev, da se bo damping verjetno nadaljeval, ter (ii) ugotovitev, da neizkoriščene zmogljivosti za proizvodnjo etanolaminov v Združenih državah Amerike znašajo okrog 60 000 ton.

2.2   Pripombe zainteresiranih strani

| (15) | Industrija Unije je potrdila, da je sodba postavila pod vprašaj metodologijo, ki so jo institucije uporabile za količinsko opredelitev neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v ZDA. Vendar pa je vztrajala pri svojem stališču, da je določitev dejanskih proizvodnih zmogljivosti na 90 % nominalnih zmogljivosti, kot so to storile institucije, preveč konzervativna, saj je za družbe običajno in sprejemljivo, da presežejo nominalne zmogljivosti. Na podlagi objavljenih tržnih podatkov, ki naj bi temeljili na podatkih družbe PCI Xylenes & Polyesters („družba PCI“), je sklenila, da so od leta 2008 dalje dejansko obstajale neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(15)

Industrija Unije je potrdila, da je sodba postavila pod vprašaj metodologijo, ki so jo institucije uporabile za količinsko opredelitev neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v ZDA. Vendar pa je vztrajala pri svojem stališču, da je določitev dejanskih proizvodnih zmogljivosti na 90 % nominalnih zmogljivosti, kot so to storile institucije, preveč konzervativna, saj je za družbe običajno in sprejemljivo, da presežejo nominalne zmogljivosti. Na podlagi objavljenih tržnih podatkov, ki naj bi temeljili na podatkih družbe PCI Xylenes & Polyesters („družba PCI“), je sklenila, da so od leta 2008 dalje dejansko obstajale neizkoriščene zmogljivosti.

| (16) | Poleg tega je industrija Unije menila, da se tržni pogoji od objave uredbe o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov niso bistveno spremenili, ter našla več razlogov za ugotovitev, da se bo damping verjetno ponovil. V zvezi s tem je navedla, da ameriške proizvodne zmogljivosti od obdobja preiskave še vedno presegajo domače povpraševanje, da bi zaradi občutnega povečanja zmogljivosti v tretjih državah po letu 2009 izvozni trgi ZDA postali vedno bolj samozadostni, da so bili za tretje države uvedeni protidampinški ukrepi ali je verjetno, da se bodo uvedli, da so se od leta 2009 povečale zmogljivosti za proizvodnjo monoetilenglikola ter da so ZDA predlagale vključitev nekaterih etanolaminov na seznam izdelkov s potencialno škodljivim učinkom za zdravje, kar bi lahko vplivalo na domačo potrošnjo. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je industrija Unije menila, da se tržni pogoji od objave uredbe o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov niso bistveno spremenili, ter našla več razlogov za ugotovitev, da se bo damping verjetno ponovil. V zvezi s tem je navedla, da ameriške proizvodne zmogljivosti od obdobja preiskave še vedno presegajo domače povpraševanje, da bi zaradi občutnega povečanja zmogljivosti v tretjih državah po letu 2009 izvozni trgi ZDA postali vedno bolj samozadostni, da so bili za tretje države uvedeni protidampinški ukrepi ali je verjetno, da se bodo uvedli, da so se od leta 2009 povečale zmogljivosti za proizvodnjo monoetilenglikola ter da so ZDA predlagale vključitev nekaterih etanolaminov na seznam izdelkov s potencialno škodljivim učinkom za zdravje, kar bi lahko vplivalo na domačo potrošnjo.

| (17) | Družba Dow Chemical je izrazila dvome glede zakonitosti obnove preiskave, pri čemer je trdila, da v osnovni uredbi ni posebne določbe, ki bi to dovoljevala. Ta prodajalec izvoznik je tudi trdil, da bi bila obnova preiskave v nasprotju z zakonskim 15-mesečnim rokom za zaključek preiskav v zvezi s pregledom iz člena 11(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Družba Dow Chemical je izrazila dvome glede zakonitosti obnove preiskave, pri čemer je trdila, da v osnovni uredbi ni posebne določbe, ki bi to dovoljevala. Ta prodajalec izvoznik je tudi trdil, da bi bila obnova preiskave v nasprotju z zakonskim 15-mesečnim rokom za zaključek preiskav v zvezi s pregledom iz člena 11(5) osnovne uredbe.

| (18) | Družba Dow Chemical je trdila tudi, da sodba ne bi zahtevala izvedbenih ukrepov in da Komisija ne bi mogla zakonito popraviti vidikov izpodbijane uredbe, saj je vse vsebinske razloge, ki so bili temelj za sprejetje Uredbe, Splošno sodišče razveljavilo ali pa so bili izpodbijani. Družba Dow Chemical je zato menila, da je edini zakoniti način za spremembo teh vidikov uredbe o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov preklic obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(18)

Družba Dow Chemical je trdila tudi, da sodba ne bi zahtevala izvedbenih ukrepov in da Komisija ne bi mogla zakonito popraviti vidikov izpodbijane uredbe, saj je vse vsebinske razloge, ki so bili temelj za sprejetje Uredbe, Splošno sodišče razveljavilo ali pa so bili izpodbijani. Družba Dow Chemical je zato menila, da je edini zakoniti način za spremembo teh vidikov uredbe o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov preklic obstoječih ukrepov.

| (19) | Uporabnik iz Unije, družba Stepan Europe („družba Stepan“), je trdil, da so edine možne pravne posledice sodbe, da se ukrepi, ki jih je naložila uredba o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov, umaknejo, saj so bili naloženi na podlagi napačne analize. Podobno stališče je izrazil proizvajalec izvoznik Huntsman Petrochemical Corporation LLC („družba Huntsman“). Družbi Stepan in Huntsman sta trdili, da je bila po mnenju Sodišča stopnja dampinga na nacionalni ravni v obdobju preiskave v zvezi s pregledom negativna, tako da ni mogoče trditi, da se je damping nadaljeval. Družba Stepan je menila, da bi morale zato institucije proučiti, ali je bila ponovitev dampinga verjetna, vendar pa v uredbi o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov o tem ni govora. |
| --- | --- |

(19)

Uporabnik iz Unije, družba Stepan Europe („družba Stepan“), je trdil, da so edine možne pravne posledice sodbe, da se ukrepi, ki jih je naložila uredba o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov, umaknejo, saj so bili naloženi na podlagi napačne analize. Podobno stališče je izrazil proizvajalec izvoznik Huntsman Petrochemical Corporation LLC („družba Huntsman“). Družbi Stepan in Huntsman sta trdili, da je bila po mnenju Sodišča stopnja dampinga na nacionalni ravni v obdobju preiskave v zvezi s pregledom negativna, tako da ni mogoče trditi, da se je damping nadaljeval. Družba Stepan je menila, da bi morale zato institucije proučiti, ali je bila ponovitev dampinga verjetna, vendar pa v uredbi o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov o tem ni govora.

| (20) | Poleg tega je družba Stepan poudarila, da bi morale institucije v primeru, da bi se pojem nadaljevanja damping razlagal v povezavi s posamezno družbo, zaključiti, da se damping ni nadaljeval, kar zadeva družbo Dow Chemical, saj je po trditvah Sodišča družba predstavljala več kot 85 % celotnega uvoza iz ZDA. Zato bi morale institucije proučiti, ali je bilo verjetno, da se bo damping s strani družbe Dow Chemical ponovil. Pri drugih izvoznih družbah je bil damping potrjen, zato bi institucije morale ugotoviti, ali je bilo verjetno, da se bo damping nadaljeval. Analiza verjetnosti nadaljevanja dampinga je po trditvah družbe Stepan temeljila predvsem na neizkoriščenih zmogljivostih v ZDA na nacionalni ravni v višini 60 000 ton. Glede na ugotovitev Sodišča, da so se institucije zmotile pri oceni neizkoriščenih zmogljivosti v ZDA in da so po trditvah družbe Stepan neizkoriščene zmogljivosti znašale največ 8 000 ton, ni bilo več mogoče trditi, da bodo druge izvozne družbe nadaljevale z dampingom. Institucije bi morale analizirati in ugotoviti tudi verjetnost ponovitve dampinga. |
| --- | --- |

(20)

Poleg tega je družba Stepan poudarila, da bi morale institucije v primeru, da bi se pojem nadaljevanja damping razlagal v povezavi s posamezno družbo, zaključiti, da se damping ni nadaljeval, kar zadeva družbo Dow Chemical, saj je po trditvah Sodišča družba predstavljala več kot 85 % celotnega uvoza iz ZDA. Zato bi morale institucije proučiti, ali je bilo verjetno, da se bo damping s strani družbe Dow Chemical ponovil. Pri drugih izvoznih družbah je bil damping potrjen, zato bi institucije morale ugotoviti, ali je bilo verjetno, da se bo damping nadaljeval. Analiza verjetnosti nadaljevanja dampinga je po trditvah družbe Stepan temeljila predvsem na neizkoriščenih zmogljivostih v ZDA na nacionalni ravni v višini 60 000 ton. Glede na ugotovitev Sodišča, da so se institucije zmotile pri oceni neizkoriščenih zmogljivosti v ZDA in da so po trditvah družbe Stepan neizkoriščene zmogljivosti znašale največ 8 000 ton, ni bilo več mogoče trditi, da bodo druge izvozne družbe nadaljevale z dampingom. Institucije bi morale analizirati in ugotoviti tudi verjetnost ponovitve dampinga.

| (21) | Tudi analiza družbe Huntsman je temeljila na predpostavki, da je sodba potrdila, da v ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bilo neizkoriščenih zmogljivosti in da zato ni bilo verjetno, da bi se zaradi tega povečal izvoz etanolaminov v Unijo. Družba je trdila, da zato ni bilo treba analizirati drugih dejavnikov, na primer učinka ukrepov trgovinske zaščite v tretjih državah, morebitnega razvoja povpraševanja v ZDA in na drugih trgih ali pritiska po znižanju cen. Poleg tega je družba Huntsman trdila, da glede na ugotovitve Sodišča o tem, da v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v ZDA ni bilo neizkoriščenih zmogljivosti, Komisija ni več mogla ponovno analizirati verjetnosti ponovitve dampinga in škode ali v okviru te delne obnove preiskave zaključiti, da se bo škodljivi damping verjetno ponovil. Če bi Komisija kljub temu lahko ponovno proučila verjetnost ponovitve dampinga in škode, po mnenju družbe Huntsman ne bi bilo dokazov, da so zahteve iz člena 11(2) osnovne uredbe izpolnjene. Kar zadeva verjetnost ponovitve dampinga, je družba Huntsman menila, da na podlagi ugotovitve, da v obdobju preiskave v zvezi s pregledom družba Dow Chemical, ki je daleč največja izvoznica, ni izvajala dampinga, ponovitev dampinga na nacionalni ravni po izteku obdobja preiskave v zvezi s pregledom dajatev ni bila verjetna, tudi če bi odpravili protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(21)

Tudi analiza družbe Huntsman je temeljila na predpostavki, da je sodba potrdila, da v ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bilo neizkoriščenih zmogljivosti in da zato ni bilo verjetno, da bi se zaradi tega povečal izvoz etanolaminov v Unijo. Družba je trdila, da zato ni bilo treba analizirati drugih dejavnikov, na primer učinka ukrepov trgovinske zaščite v tretjih državah, morebitnega razvoja povpraševanja v ZDA in na drugih trgih ali pritiska po znižanju cen. Poleg tega je družba Huntsman trdila, da glede na ugotovitve Sodišča o tem, da v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v ZDA ni bilo neizkoriščenih zmogljivosti, Komisija ni več mogla ponovno analizirati verjetnosti ponovitve dampinga in škode ali v okviru te delne obnove preiskave zaključiti, da se bo škodljivi damping verjetno ponovil. Če bi Komisija kljub temu lahko ponovno proučila verjetnost ponovitve dampinga in škode, po mnenju družbe Huntsman ne bi bilo dokazov, da so zahteve iz člena 11(2) osnovne uredbe izpolnjene. Kar zadeva verjetnost ponovitve dampinga, je družba Huntsman menila, da na podlagi ugotovitve, da v obdobju preiskave v zvezi s pregledom družba Dow Chemical, ki je daleč največja izvoznica, ni izvajala dampinga, ponovitev dampinga na nacionalni ravni po izteku obdobja preiskave v zvezi s pregledom dajatev ni bila verjetna, tudi če bi odpravili protidampinške dajatve.

| (22) | Po trditvah družbe Huntsman ni bilo verjetno, da bi se škoda ponovila, saj ni bilo neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti, kar pušča malo možnosti za povečanje izvoza v Unijo po izteku obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Družba Huntsman je vztrajala pri tem, da tak sklep potrjuje tudi dejstvo, da se v skladu s poročilom SRI (12) pričakovana rast porabe v ZDA ne razlikuje občutno od rasti na drugih trgih. |
| --- | --- |

(22)

Po trditvah družbe Huntsman ni bilo verjetno, da bi se škoda ponovila, saj ni bilo neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti, kar pušča malo možnosti za povečanje izvoza v Unijo po izteku obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Družba Huntsman je vztrajala pri tem, da tak sklep potrjuje tudi dejstvo, da se v skladu s poročilom SRI (12) pričakovana rast porabe v ZDA ne razlikuje občutno od rasti na drugih trgih.

| (23) | Družba Huntsman je trdila, da bi bilo morebitno škodo industriji Unije treba pripisati učinkom gospodarske krize, ne pa uvozu iz ZDA. Zaradi samega poslabšanja negativnega učinka krize zaradi uvoza ne bi bilo mogoče zaključiti, da se bo zaradi tega uvoza škoda verjetno ponovila. |
| --- | --- |

(23)

Družba Huntsman je trdila, da bi bilo morebitno škodo industriji Unije treba pripisati učinkom gospodarske krize, ne pa uvozu iz ZDA. Zaradi samega poslabšanja negativnega učinka krize zaradi uvoza ne bi bilo mogoče zaključiti, da se bo zaradi tega uvoza škoda verjetno ponovila.

2.3   Analiza pripomb

| (24) | Glede domnevne nezakonitosti obnove preiskave (uvodni izjavi 17 in 18) se opozarja, da je Sodišče v zadevi C-458/98 P („sodba IPS“) ugotovilo, da v primerih, ko je postopek sestavljen iz več upravnih korakov, razglasitev ničnosti enega od korakov ne pomeni, da je za ničnega razglašen celoten postopek. Protidampinški postopek je primer takega postopka v več korakih. Zato razglasitev ničnosti uredbe o spremembi v delu, v katerem se nanaša na eno stran, ne pomeni, da je ničen celoten postopek, ki je potekal pred sprejetjem navedene uredbe (13). Poleg tega morajo institucije Evropske unije v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) izvrševati sodbo. Glede na navedeno je bila trditev, da ni pravne podlage za delno obnovo preiskave v zvezi s pregledom, ugotovljena za neutemeljeno. |
| --- | --- |

(24)

Glede domnevne nezakonitosti obnove preiskave (uvodni izjavi 17 in 18) se opozarja, da je Sodišče v zadevi C-458/98 P („sodba IPS“) ugotovilo, da v primerih, ko je postopek sestavljen iz več upravnih korakov, razglasitev ničnosti enega od korakov ne pomeni, da je za ničnega razglašen celoten postopek. Protidampinški postopek je primer takega postopka v več korakih. Zato razglasitev ničnosti uredbe o spremembi v delu, v katerem se nanaša na eno stran, ne pomeni, da je ničen celoten postopek, ki je potekal pred sprejetjem navedene uredbe (13). Poleg tega morajo institucije Evropske unije v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) izvrševati sodbo. Glede na navedeno je bila trditev, da ni pravne podlage za delno obnovo preiskave v zvezi s pregledom, ugotovljena za neutemeljeno.

| (25) | Tudi trditev, da Komisija zaradi uvedbe rokov za zaključek protidampinških preiskav ne more podaljšati preiskave prek zakonskega 15-mesečnega roka (uvodna izjava 17) je bila ugotovljena za neutemeljeno. Šteje se, da ta rok ni relevanten za izvrševanje sodbe Sodišča. Tak rok ureja le zaključek začetne preiskave v zvezi s pregledom od datuma začetka do datuma dokončnega ukrepa in ne zadeva nobenega poznejšega ukrepa, ki ga je mogoče treba sprejeti, na primer na podlagi ponovne sodne presoje. Če bi institucije sprejele to trditev, ne bi mogle upoštevati ugotovitev Splošnega sodišča (kot določa člen 266 PDEU). Splošno sodišče bo vedno izreklo sodbo po izteku roka za preiskavo. Poleg tega je treba opozoriti, da bi kakršna koli druga razlaga pomenila na primer, da uspešna rešitev pravnega spora, ki ga sproži ena od strani, za navedeno stran ne bi imela praktičnega učinka, če iztek roka za zaključitev prvotne preiskave ne bi omogočil izvrševanja sodbe Splošnega sodišča. To bi bilo v nasprotju z načelom, da bi vse strani morale imeti pravico do učinkovite ponovne sodne presoje. |
| --- | --- |

(25)

Tudi trditev, da Komisija zaradi uvedbe rokov za zaključek protidampinških preiskav ne more podaljšati preiskave prek zakonskega 15-mesečnega roka (uvodna izjava 17) je bila ugotovljena za neutemeljeno. Šteje se, da ta rok ni relevanten za izvrševanje sodbe Sodišča. Tak rok ureja le zaključek začetne preiskave v zvezi s pregledom od datuma začetka do datuma dokončnega ukrepa in ne zadeva nobenega poznejšega ukrepa, ki ga je mogoče treba sprejeti, na primer na podlagi ponovne sodne presoje. Če bi institucije sprejele to trditev, ne bi mogle upoštevati ugotovitev Splošnega sodišča (kot določa člen 266 PDEU). Splošno sodišče bo vedno izreklo sodbo po izteku roka za preiskavo. Poleg tega je treba opozoriti, da bi kakršna koli druga razlaga pomenila na primer, da uspešna rešitev pravnega spora, ki ga sproži ena od strani, za navedeno stran ne bi imela praktičnega učinka, če iztek roka za zaključitev prvotne preiskave ne bi omogočil izvrševanja sodbe Splošnega sodišča. To bi bilo v nasprotju z načelom, da bi vse strani morale imeti pravico do učinkovite ponovne sodne presoje.

| (26) | Kar zadeva trditev, da Komisija ne bi mogla zakonito odpraviti napak v presoji, ki so bile odkrite v izpodbijani uredbi, in da je edini način za izvrševanje sodbe preklic obstoječih ukrepov (uvodna izjava 18), je treba opozoriti na naslednje: Sodišče je že ugotovilo, da razveljavitev uredbe pomeni tudi možnost popravka uredbe o spremembi v vidikih, zaradi katerih je bila uredba razveljavljena, pri čemer bi neizpodbijani deli, na katere se sodba ne nanaša, ostali nespremenjeni, kot navaja sodba IPS. Institucije morajo zato upoštevati ne le izrek sodbe, pač pa tudi njeno obrazložitev, ki predstavlja njeno bistveno podlago, kolikor je potrebna za določitev točnega pomena izreka sodbe (14). Postopek za nadomestitev nezakonitega ukrepa se tako lahko ponovno začne (15). Tako je tudi navedena trditev neutemeljena. |
| --- | --- |

(26)

Kar zadeva trditev, da Komisija ne bi mogla zakonito odpraviti napak v presoji, ki so bile odkrite v izpodbijani uredbi, in da je edini način za izvrševanje sodbe preklic obstoječih ukrepov (uvodna izjava 18), je treba opozoriti na naslednje: Sodišče je že ugotovilo, da razveljavitev uredbe pomeni tudi možnost popravka uredbe o spremembi v vidikih, zaradi katerih je bila uredba razveljavljena, pri čemer bi neizpodbijani deli, na katere se sodba ne nanaša, ostali nespremenjeni, kot navaja sodba IPS. Institucije morajo zato upoštevati ne le izrek sodbe, pač pa tudi njeno obrazložitev, ki predstavlja njeno bistveno podlago, kolikor je potrebna za določitev točnega pomena izreka sodbe (14). Postopek za nadomestitev nezakonitega ukrepa se tako lahko ponovno začne (15). Tako je tudi navedena trditev neutemeljena.

| (27) | Kot ugotavljata družbi Stepan in Huntsman (glej uvodno izjavo 19), je Splošno sodišče ugotovilo, da institucije med preiskavo, ki je vodila do sprejetja uredbe o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov, niso mogle sklepati, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval, niti da se bo verjetno nadaljeval. Velika večina uvoza iz ZDA namreč po navedbah Sodišča vstopi v Unijo po nedampinških cenah, od tega 85 % uvoza predstavlja družba Dow Chemical. Poleg tega bi takšen položaj moral voditi do zaključka, da je bila tehtana povprečna stopnja za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA negativna. Sodišče je zaključilo, da so bile institucije zato pravno obvezane dokazati, da bi se damping verjetno ponovil (16). |
| --- | --- |

(27)

Kot ugotavljata družbi Stepan in Huntsman (glej uvodno izjavo 19), je Splošno sodišče ugotovilo, da institucije med preiskavo, ki je vodila do sprejetja uredbe o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov, niso mogle sklepati, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval, niti da se bo verjetno nadaljeval. Velika večina uvoza iz ZDA namreč po navedbah Sodišča vstopi v Unijo po nedampinških cenah, od tega 85 % uvoza predstavlja družba Dow Chemical. Poleg tega bi takšen položaj moral voditi do zaključka, da je bila tehtana povprečna stopnja za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA negativna. Sodišče je zaključilo, da so bile institucije zato pravno obvezane dokazati, da bi se damping verjetno ponovil (16).

| (28) | Kot se strinjajo vse zainteresirane strani, je analiza verjetnosti ponovitve dampinga v tem primeru eksplicitno ali implicitno povezana z izračunom neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v ZDA. Nekatere zainteresirane strani trdijo, da je Splošno sodišče potrdilo, da v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v ZDA ni bilo veliko neizkoriščenih zmogljivosti. Sodišče je ugotovilo, da je bila metodologija, po kateri so bile neizkoriščene proizvodne zmogljivosti etanolaminov v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izračunane na 60 000 ton, nejasna in da rezultat 60 000 ton ni bil skladen z dokazi v obravnavani zadevi (17). |
| --- | --- |

(28)

Kot se strinjajo vse zainteresirane strani, je analiza verjetnosti ponovitve dampinga v tem primeru eksplicitno ali implicitno povezana z izračunom neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v ZDA. Nekatere zainteresirane strani trdijo, da je Splošno sodišče potrdilo, da v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v ZDA ni bilo veliko neizkoriščenih zmogljivosti. Sodišče je ugotovilo, da je bila metodologija, po kateri so bile neizkoriščene proizvodne zmogljivosti etanolaminov v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izračunane na 60 000 ton, nejasna in da rezultat 60 000 ton ni bil skladen z dokazi v obravnavani zadevi (17).

| (29) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je industrija Unije trdila, da so na podlagi podatkov družbe PCI neizkoriščene zmogljivosti na nacionalni ravni leta 2008 znašale 60 000 ton. Vseeno je treba omeniti, da so bile v izračunu, ki ga je predložila industrija Unije, uporabljene celotne proizvodne zmogljivosti v ZDA, tj. niso bile zaokrožene navzdol na 90 %. |
| --- | --- |

(29)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je industrija Unije trdila, da so na podlagi podatkov družbe PCI neizkoriščene zmogljivosti na nacionalni ravni leta 2008 znašale 60 000 ton. Vseeno je treba omeniti, da so bile v izračunu, ki ga je predložila industrija Unije, uporabljene celotne proizvodne zmogljivosti v ZDA, tj. niso bile zaokrožene navzdol na 90 %.

| (30) | Kar zadeva trditve o izračunu neizkoriščenih zmogljivosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je treba opozoriti, da sta v preiskavi v zvezi s tretjim pregledom zaradi izteka ukrepov sodelovala dva proizvajalca izvoznika. Med navedeno preiskavo je bilo ugotovljeno, da družba INEOS Oxide LLC („družba INEOS“) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za razliko od družbe Dow Chemical ni imela neizkoriščenih zmogljivosti. Na podlagi preverjenih informacij je razvidno, da družba Dow Chemical neizkoriščenih zmogljivosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni uporabljala za izvoz po nizkih cenah, čeprav bi to lahko storila glede na raven ukrepov, izraženih ad valorem. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva trditve o izračunu neizkoriščenih zmogljivosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je treba opozoriti, da sta v preiskavi v zvezi s tretjim pregledom zaradi izteka ukrepov sodelovala dva proizvajalca izvoznika. Med navedeno preiskavo je bilo ugotovljeno, da družba INEOS Oxide LLC („družba INEOS“) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za razliko od družbe Dow Chemical ni imela neizkoriščenih zmogljivosti. Na podlagi preverjenih informacij je razvidno, da družba Dow Chemical neizkoriščenih zmogljivosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni uporabljala za izvoz po nizkih cenah, čeprav bi to lahko storila glede na raven ukrepov, izraženih ad valorem.

| (31) | Poleg tega sta sodelujoči družbi, Dow Chemical in INEOS, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skupaj predstavljali 91,6 % izvoza iz ZDA v Unijo. Skupni izvoz družb Dow Chemical in INEOS je znašal med 30 000 in 35 000 tonami, izvoz nesodelujočih družb pa ni presegal 3 000–4 000 ton. Stopnja dampinga na nacionalni ravni je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zanemarljiva, uvoz iz nesodelujočih družb pa je predstavljal manj kot 1 % trga Unije. Zaradi zaupnosti so navedeni razponi vrednosti ali podatki niso točni. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega sta sodelujoči družbi, Dow Chemical in INEOS, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skupaj predstavljali 91,6 % izvoza iz ZDA v Unijo. Skupni izvoz družb Dow Chemical in INEOS je znašal med 30 000 in 35 000 tonami, izvoz nesodelujočih družb pa ni presegal 3 000–4 000 ton. Stopnja dampinga na nacionalni ravni je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zanemarljiva, uvoz iz nesodelujočih družb pa je predstavljal manj kot 1 % trga Unije. Zaradi zaupnosti so navedeni razponi vrednosti ali podatki niso točni.

| (32) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, se je industrija Unije sklicevala na različne dejavnike, ki po njenem mnenju nakazujejo na to, da je bila po letu 2008 verjetna ponovitev dampinga. Vendar pa se tržni pogoji od objave uredbe o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov niso občutno spremenili. Te okoliščine potrjuje tudi industrija Unije. Vendar pa je treba poudariti, da glede na nizko stopnjo ukrepov, dejstvo, da družba INEOS ni imela neizkoriščenih zmogljivosti, in dejstvo, da družba Dow Chemical ni izvajala dampinga, ni mogoče trditi, da bi se z razveljavitvijo ukrepa stanje spremenilo, kot je navedeno tudi v uvodnih izjavah 30 in 31. |
| --- | --- |

(32)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, se je industrija Unije sklicevala na različne dejavnike, ki po njenem mnenju nakazujejo na to, da je bila po letu 2008 verjetna ponovitev dampinga. Vendar pa se tržni pogoji od objave uredbe o tretjem pregledu zaradi izteka ukrepov niso občutno spremenili. Te okoliščine potrjuje tudi industrija Unije. Vendar pa je treba poudariti, da glede na nizko stopnjo ukrepov, dejstvo, da družba INEOS ni imela neizkoriščenih zmogljivosti, in dejstvo, da družba Dow Chemical ni izvajala dampinga, ni mogoče trditi, da bi se z razveljavitvijo ukrepa stanje spremenilo, kot je navedeno tudi v uvodnih izjavah 30 in 31.

| (33) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je menil, da na podlagi preiskave v zvezi s tretjim pregledom z Izvedbeno uredbo (EU) št. 54/2010 ne bi smeli biti uvedeni ukrepi. Proizvajalec izvoznik je zahteval razveljavitev ukrepov z retroaktivnim učinkom, tako da bi se vse dajatve, ki so jih uvozniki plačali od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) št. 54/2010, povrnile. |
| --- | --- |

(33)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je menil, da na podlagi preiskave v zvezi s tretjim pregledom z Izvedbeno uredbo (EU) št. 54/2010 ne bi smeli biti uvedeni ukrepi. Proizvajalec izvoznik je zahteval razveljavitev ukrepov z retroaktivnim učinkom, tako da bi se vse dajatve, ki so jih uvozniki plačali od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) št. 54/2010, povrnile.

| (34) | Ta zahteva se zavrne, saj bi lahko ničnostno tožbo v zvezi z Uredbo, ki je bila razveljavljena le v delu, v katerem se nanaša na vložnika, družbo Dow Chemical, vložili tudi drugi proizvajalci, ne le družba Dow Chemical. Zato se v skladu z načelom pravne varnosti in na podlagi sodne prakse Sodišča (18) Uredba uporablja za vse ostale proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(34)

Ta zahteva se zavrne, saj bi lahko ničnostno tožbo v zvezi z Uredbo, ki je bila razveljavljena le v delu, v katerem se nanaša na vložnika, družbo Dow Chemical, vložili tudi drugi proizvajalci, ne le družba Dow Chemical. Zato se v skladu z načelom pravne varnosti in na podlagi sodne prakse Sodišča (18) Uredba uporablja za vse ostale proizvajalce izvoznike.

2.4   Zaključek

| (35) | Ob upoštevanju pripomb strani in njihove analize je bilo sklenjeno, da izvrševanje sodbe pomeni, da med preiskavo, ki je vodila do sprejetja Izvedbene uredbe (EU) št. 54/2010, institucije niso mogle zaključiti, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval ali da je bilo verjetno, da se bo nadaljeval. Poleg tega bi morale institucije zaključiti tudi, da ponovitev dampinga ni bila verjetna. |
| --- | --- |

(35)

Ob upoštevanju pripomb strani in njihove analize je bilo sklenjeno, da izvrševanje sodbe pomeni, da med preiskavo, ki je vodila do sprejetja Izvedbene uredbe (EU) št. 54/2010, institucije niso mogle zaključiti, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval ali da je bilo verjetno, da se bo nadaljeval. Poleg tega bi morale institucije zaključiti tudi, da ponovitev dampinga ni bila verjetna.

| (36) | Na podlagi zgornjih trditev se protidampinške dajatve na etanolamine ne bi smelo ponovno uvesti. Kar zadeva družbo Dow Chemical, je treba ponovno opozoriti, da je bila Izvedbena uredba (EU) št. 54/2010 s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-158/10 že razveljavljena v delu, v katerem se nanaša na navedeno družbo. Zato je treba v zvezi z uvozom etanolaminov družbe Dow Chemical zaradi jasnosti poudariti, da se protidampinške dajatve ne uporabljajo več od datuma sprejetja Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 54/2010 (23. januarja 2010). |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi zgornjih trditev se protidampinške dajatve na etanolamine ne bi smelo ponovno uvesti. Kar zadeva družbo Dow Chemical, je treba ponovno opozoriti, da je bila Izvedbena uredba (EU) št. 54/2010 s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-158/10 že razveljavljena v delu, v katerem se nanaša na navedeno družbo. Zato je treba v zvezi z uvozom etanolaminov družbe Dow Chemical zaradi jasnosti poudariti, da se protidampinške dajatve ne uporabljajo več od datuma sprejetja Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 54/2010 (23. januarja 2010).

3.   ČETRTI PREGLED ZARADI IZTEKA UKREPOV

| (37) | Glede na navedeno, zlasti uvodno izjavo 35, velja, da bi bilo treba četrti pregled zaradi izteka ukrepov zaključiti, ne da bi ponovno uvedli dajatev. Kar zadeva družbo Dow Chemical, je bil četrti pregled zaradi izteka ukrepov brezpredmeten na podlagi sodbe, poleg tega pa od 23. januarja 2010 ni pravne podlage za zaračunavanje protidampinških dajatev na uvoz navedene družbe. |
| --- | --- |

(37)

Glede na navedeno, zlasti uvodno izjavo 35, velja, da bi bilo treba četrti pregled zaradi izteka ukrepov zaključiti, ne da bi ponovno uvedli dajatev. Kar zadeva družbo Dow Chemical, je bil četrti pregled zaradi izteka ukrepov brezpredmeten na podlagi sodbe, poleg tega pa od 23. januarja 2010 ni pravne podlage za zaračunavanje protidampinških dajatev na uvoz navedene družbe.

4.   DELNI VMESNI PREGLED

| (38) | Ob upoštevanju ugotovitev, ki so povzete v uvodni izjavi 35, se šteje, da bi bilo treba pregled zaključiti, saj ukrepi nimajo podlage, tj. ni verjetno, da bi se škodljivi damping nadaljeval ali ponovno pojavil. |
| --- | --- |

(38)

Ob upoštevanju ugotovitev, ki so povzete v uvodni izjavi 35, se šteje, da bi bilo treba pregled zaključiti, saj ukrepi nimajo podlage, tj. ni verjetno, da bi se škodljivi damping nadaljeval ali ponovno pojavil.

5.   PREJETE PRIPOMBE

| (39) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti razveljavitev obstoječih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Njihove pripombe so bile upoštevane, vendar se zaradi njih zaključek ne spremeni. |
| --- | --- |

(39)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti razveljavitev obstoječih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Njihove pripombe so bile upoštevane, vendar se zaradi njih zaključek ne spremeni.

6.   ZAKLJUČEK

| (40) | Iz navedenega sledi, da bi bilo treba delno obnovo preiskave zaključiti in razveljaviti protidampinške ukrepe na uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA. Ker je bila Izvedbena uredba (EU) št. 54/2010 razveljavljena v delu, v katerem se nanaša na uvoz etanolaminov družbe Dow Chemical, se zanjo ukrepi ne uporabljajo od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) št. 54/2010 (23. januar 2010). |
| --- | --- |

(40)

Iz navedenega sledi, da bi bilo treba delno obnovo preiskave zaključiti in razveljaviti protidampinške ukrepe na uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA. Ker je bila Izvedbena uredba (EU) št. 54/2010 razveljavljena v delu, v katerem se nanaša na uvoz etanolaminov družbe Dow Chemical, se zanjo ukrepi ne uporabljajo od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) št. 54/2010 (23. januar 2010).

| (41) | Tudi četrto preiskavo v zvezi z iztekom ukrepov glede veljavnih protidampinških dajatev na uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA bi bilo treba zaključiti brez ponovne uvedbe dajatve. Kar zadeva uvoz družbe Dow Chemical je ta pregled zaradi izteka ukrepov brezpredmeten. |
| --- | --- |

(41)

Tudi četrto preiskavo v zvezi z iztekom ukrepov glede veljavnih protidampinških dajatev na uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA bi bilo treba zaključiti brez ponovne uvedbe dajatve. Kar zadeva uvoz družbe Dow Chemical je ta pregled zaradi izteka ukrepov brezpredmeten.

| (42) | Delni vmesni pregled, omejen na preiskavo dampinga, bi bilo treba zaradi preklica obstoječih ukrepov zaključiti – |
| --- | --- |

(42)

Delni vmesni pregled, omejen na preiskavo dampinga, bi bilo treba zaradi preklica obstoječih ukrepov zaključiti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Delna obnova protidampinške preiskave v zvezi z uvozom etanolaminov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2922 11 00 (monoetanolamin) (oznaka TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamin) (oznaka TARIC 2922120010) in 2922 13 10 (trietanolamin), s poreklom iz Združenih držav Amerike se zaključi brez ponovne uvedbe protidampinške dajatve, veljavni ukrepi pa se razveljavijo.

2.   Kar zadeva uvoz družbe The Dow Chemical Company, od 23. januarja 2010 ni pravne podlage za pobiranje protidampinških dajatev.

Člen 2

Preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov, začeta 21. januarja 2012 v okviru protidampinške preiskave v zvezi z uvozom etanolaminov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2922 11 00 (monoetanolamin) (oznaka TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamin) (oznaka TARIC 2922120010) in 2922 13 10 (trietanolamin), vseh proizvajalcev izvoznikov s poreklom iz Združenih držav Amerike se zaključi brez uvedbe ukrepov. Kar zadeva uvoz družbe The Dow Chemical Company, je ta pregled zaradi izteka ukrepov brezpredmeten.

Člen 3

Delni vmesni pregled, omejen na preiskavo dampinga v zvezi z uvozom etanolaminov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2922 11 00 (monoetanolamin) (oznaka TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamin) (oznaka TARIC 2922120010) in 2922 13 10 (trietanolamin), družbe The Dow Chemical Company s poreklom iz Združenih držav Amerike se zaključi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. marca 2013

Za Svet

Predsednik

P. HOGAN

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 28, 2.2.1994, str. 40.

2

(3)  UL L 185, 25.7.2000, str. 1.

3

(4)  UL L 294, 25.10.2006, str. 2.

4

(5)  UL L 17, 22.1.2010, str. 1.

5

(6)  UL C 79, 12.3.2011, str. 20.

6

(7)  UL C 18, 21.1.2012, str. 16.

7

(8)  UL C 103, 11.4.2012, str. 8.

8

(9)  UL C 161, 9.4.2010, str. 44.

9

(10)  Sodba z dne 8. maja 2012 v zadevi The Dow Chemical Company proti Svetu, T-158/10, ZOdl. II.

10

The Dow Chemical Company proti Svetu

(11)  UL C 314, 18.10.2012, str. 12.

11

(12)  Chemical Economic Handbook Product Review, „Ethanolamines“, SRI Consulting.

12

Chemical Economic Handbook Product Review

(13)  Sodba z dne 3. oktobra 2000 v zadevi Industrie des Poudres Sphériques proti Svetu, C-458/98 P, Recueil, str. I-8147.

13

Industrie des Poudres Sphériques proti Svetu

(14)  Sodba z dne 3. oktobra 2000 v zadevi Industrie des Poudres Sphériques proti Svetu, C-458/98 P, točka 81.

14

Industrie des Poudres Sphériques proti Svetu

(15)  Sodba z dne 3. oktobra 2000 v zadevi Industrie des Poudres Sphériques proti Svetu, C-458/98 P, točka 82.

15

Industrie des Poudres Sphériques proti Svetu

(16)  Sodba z dne 8. maja 2012 v zadevi The Dow Chemical Company proti Svetu, T-158/10, točka 45.

16

The Dow Chemical Company proti Svetu

(17)  Sodba z dne 8. maja 2012 v zadevi The Dow Chemical Company proti Svetu, T-158/10, točka 54.

17

The Dow Chemical Company proti Svetu

(18)  Sodba z dne 15. februarja 2001 v zadevi Nachi Europe GmHb proti Hauptzollamt Krefeld, C-239/99, Recueil, str. I-1220.

18

Nachi Europe GmHb proti Hauptzollamt Krefeld

---

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 286/2013

z dne 22. marca 2013

o prehodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s trgovino s kmetijskimi proizvodi ob pristopu Hrvaške

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Hrvaške, zlasti člena 3(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške in zlasti člena 41 Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Treba bi bilo sprejeti prehodne ukrepe za preprečevanje izkrivljanja trgovine, ki bi lahko prizadelo skupno ureditev kmetijskih trgov zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji 1. julija 2013. |
| --- | --- |

(1)

Treba bi bilo sprejeti prehodne ukrepe za preprečevanje izkrivljanja trgovine, ki bi lahko prizadelo skupno ureditev kmetijskih trgov zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji 1. julija 2013.

| (2) | Izkrivljanje trgovine, ki utegne povzročiti motnje tržnih ureditev, pogosto vključuje proizvode, ki so bili z namenom izkoriščanja širitve Unije umetno premeščeni in niso sestavni del običajnih zalog zadevne države pristopnice. Kopičenje takšnih presežnih količin lahko povzroči tudi izkrivljanje konkurence, kar lahko vpliva na pravilno delovanje skupne ureditve trgov. Presežne zaloge so lahko tudi posledica nacionalne proizvodnje. Zato bi bilo treba določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne dajatve v višini razlike med uvoznimi dajatvami na Hrvaškem pred pristopom in uvoznimi dajatvami, ki se uporabljajo v Uniji, povečane za 20 %, ki se odmerijo za presežne zaloge na Hrvaškem. |
| --- | --- |

(2)

Izkrivljanje trgovine, ki utegne povzročiti motnje tržnih ureditev, pogosto vključuje proizvode, ki so bili z namenom izkoriščanja širitve Unije umetno premeščeni in niso sestavni del običajnih zalog zadevne države pristopnice. Kopičenje takšnih presežnih količin lahko povzroči tudi izkrivljanje konkurence, kar lahko vpliva na pravilno delovanje skupne ureditve trgov. Presežne zaloge so lahko tudi posledica nacionalne proizvodnje. Zato bi bilo treba določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne dajatve v višini razlike med uvoznimi dajatvami na Hrvaškem pred pristopom in uvoznimi dajatvami, ki se uporabljajo v Uniji, povečane za 20 %, ki se odmerijo za presežne zaloge na Hrvaškem.

| (3) | Treba je preprečiti, da bi bilo blago, za katerega so bila izvozna nadomestila plačana pred 1. julijem 2013, upravičeno do drugega izvoznega nadomestila ob izvozu v tretje države po 30. juniju 2013. |
| --- | --- |

(3)

Treba je preprečiti, da bi bilo blago, za katerega so bila izvozna nadomestila plačana pred 1. julijem 2013, upravičeno do drugega izvoznega nadomestila ob izvozu v tretje države po 30. juniju 2013.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za proizvode, določene v Prilogi.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe „proizvodi“ pomenijo kmetijske proizvode in/ali blago, ki niso zajeti v Prilogi I k Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Člen 3

Dajatve za imetnike proizvodov v prostem prometu

1.   Brez poseganja v oddelek 3(a) Priloge IV k Aktu o pristopu in kjer se na nacionalni ravni ne uporablja strožja zakonodaja, začne Hrvaška s 1. julijem 2013 imetnikom presežnih zalog proizvodov v prostem prometu odmerjati dajatve.

2.   Za opredelitev presežnih zalog vsakega imetnika Hrvaška upošteva:

| (a) | povprečja razpoložljivih zalog v obdobju od 1. julija 2010 do 30. junija 2013; |
| --- | --- |

(a)

povprečja razpoložljivih zalog v obdobju od 1. julija 2010 do 30. junija 2013;

| (b) | vzorec trgovanja v obdobju od 1. julija 2010 do 30. junija 2013; |
| --- | --- |

(b)

vzorec trgovanja v obdobju od 1. julija 2010 do 30. junija 2013;

| (c) | okoliščine, v katerih so bile zaloge oblikovane. |
| --- | --- |

(c)

okoliščine, v katerih so bile zaloge oblikovane.

Pojem „presežne zaloge“ se uporablja za proizvode, ki so uvoženi na Hrvaško ali izvirajo iz Hrvaške, in za take proizvode zunaj carinskega ozemlja Hrvaške, ki so namenjeni za hrvaški trg.

Zaloge se beležijo na podlagi kombinirane nomenklature, ki velja 1. julija 2013.

3.   Znesek dajatev iz odstavka 1 je za vsak zadevni proizvod enak znesku, za katerega uvozna dajatev, ki se uporablja v Uniji v skladu s Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (1), vključno z morebitno dodatno dajatvijo na dan 30. junij 2013, presega uvozno dajatev na Hrvaškem na navedeni datum, povečan za 20 % tega zneska. Prihodek od dajatev, ki jih zaračunajo državni organi, se dodeli nacionalnemu proračunu Hrvaške.

4.   Hrvaška brez odlašanja izvede popis zalog, ki so na voljo 1. julija 2013. V ta namen uporabi sistem za določanje imetnikov presežnih zalog, ki temelji na analizi tveganja, in ob tem upošteva naslednja merila:

| (a) | vrsta dejavnosti imetnika; |
| --- | --- |

(a)

vrsta dejavnosti imetnika;

| (b) | zmogljivost skladišč; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost skladišč;

| (c) | obseg dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

obseg dejavnosti.

Hrvaška do 1. julija 2013 obvesti Komisijo o morebitnih ukrepih, ki jih je izvedla pred pristopom, da bi se izognila špekulativnemu kopičenju zalog zaradi pristopa, zlasti za spremljanje in sledenje uvoznih tokov za proizvode, pri katerih obstaja veliko tveganje kopičenja zalog.

Hrvaška do 31. marca 2014 obvesti Komisijo o količini proizvodov v presežnih zalogah, razen o količinah v javnih zalogah iz člena 4.

5.   Kjer oznaka KN zajema proizvode, za katere uvozna dajatev iz odstavka 3 ni ista, se popis zalog iz odstavka 4 izvede za vsak proizvod ali skupino proizvodov, za katere veljajo različne uvozne dajatve.

Člen 4

Popis javnih zalog

Najpozneje do 1. oktobra 2013 Hrvaška pošlje seznam in količine blaga, ki je v njenih javnih zalogah, kakor je navedeno v oddelku 3 Priloge IV k Aktu o pristopu.

Člen 5

Nacionalne varnostne zaloge

Zaloge iz člena 3(4) in člena 4 ne vključujejo nacionalnih varnostnih zalog, ki jih je lahko oblikovala Hrvaška. Zaradi vzpostavitve bilance oskrbe Unije Hrvaška obvesti Komisijo o vseh spremembah, ki nastanejo v nacionalnih varnostnih zalogah, in o pogojih za spremembe.

Člen 6

Ukrepi v primeru neplačevanja dajatev

Če katera koli država članica posumi, da za proizvod dajatve iz člena 3 niso bile plačane, Hrvaško o tem obvesti, da ta lahko ustrezno ukrepa.

Člen 7

Dokaz o neplačilu nadomestil

Proizvodi, za katere Hrvaška v obdobju med 1. julijem 2013 in 30. junijem 2014 sprejme deklaracijo o izvozu v tretje države, so lahko upravičeni do izvoznega nadomestila, v kolikor je takšno nadomestilo določeno v skladu s členom 164 Uredbe Sveta (EGS) št. 1234/2007 (2), če je ugotovljeno, da za te proizvode ali njihove sestavne dele še ni bilo plačano nobeno izvozno nadomestilo.

Člen 8

Prepoved dvojnega plačila ukrepov za podporo trga

Noben proizvod, za katerega je bilo plačano izvozno nadomestilo, ni upravičen do kakršnega koli intervencijskega ukrepa ali pomoči, kot je določeno v členu 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 (3).

Člen 9

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati pod pogojem in z dnem začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Hrvaške.

Uporablja se do 30. junija 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

3

---

PRILOGA

SEZNAM PROIZVODOV, NAVEDENIH V ČLENU 1

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 0201 | Meso, goveje, sveže ali ohlajeno |
| 0202 | Meso, goveje, zamrznjeno |
| 0203 21 | Meso, prašičje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno: |
| – Zamrznjeno: |
| – – trupi in polovice |
| 0203 22 | – – šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi |
| 0203 29 | – – drugo |
| 0204 | Meso, ovčje ali kozje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
| 0206 10 | Užitni klavnični proizvodi goved, prašičev, ovc, koz, konj, oslov, mul ali mezgov, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni: |
| – Od goved, sveži ali ohlajeni |
| 0206 29 | – – drugi |
| 0207 12 | Meso in užitni klavnični proizvodi perutnine iz tarifne številke 0105, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
| – Od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus |
| – – nerazrezane na kose, zamrznjene |
| 0207 14 | – – kosi in klavnični proizvodi, zamrznjeni |
| 0207 25 | – Od puranov |
| – – nerazrezani na kose, zamrznjeni |
| 0207 27 | – – kosi in klavnični proizvodi, zamrznjeni |
| 0210 | Meso in užitni klavnični proizvodi, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali iz klavničnih proizvodov |
| 0402 10 | Mleko in smetana, koncentrirana, ali ki vsebujeta dodan sladkor ali druga sladila: |
| – V prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % |
| 0402 21 | – V prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. %; |
| – – ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil |
| 0402 29 | – – drugo |
| 0405 | Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi |
| 0406 | Sir in skuta |
| 0703 20 00 | Česen, svež ali ohlajen |
| 0711 51 00 | Gobe iz rodu Agaricus, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano |
| 0811 10 11 | Jagode, nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali sopari, zamrznjene, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila ali ne, |
| – – ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila |
| – – – z vsebnostjo sladkorja več kot 13 mas. % |
| 0811 10 19 | Jagode, nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali sopari, zamrznjene, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila ali ne, |
| – – ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila |
| – – – druge, z vsebnostjo sladkorja do vključno 13 mas. % |
| 0811 10 90 | Jagode, nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali sopari, zamrznjene, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila ali ne, |
| – razen tistih, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila |
| 1001 | Pšenica in soržica |
| 1002 | Rž |
| 1003 | Ječmen |
| 1004 | Oves |
| 1005 | Koruza |
| 1006 10 | Riž v luski (neoluščen ali surov) |
| 1006 20 | Oluščen nebrušen (rjavi) riž |
| 1006 30 | Manj brušen ali popolnoma brušen riž, poliran ali glaziran ali ne |
| 1006 40 00 | Lomljen riž |
| 1007 | Sirek v zrnu |
| 1008 | Ajda, proso, kanarska čužka; druga žita |
| 1101 00 | Pšenična moka ali soržična moka |
| 1102 | Žitna moka, razen pšenične ali soržične moke |
| 1103 | Žitni drobljenci, zdrob in peleti |
| 1104 | Žitna zrna, drugače obdelana (npr.: oluščena, valjana, v kosmičih, perlirana, rezana ali drobljena), razen riža iz tarifne številke 1006; žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti |
| 1107 | Slad, pražen ali nepražen |
| 1108 | Škrob; inulin |
| 1109 00 00 | Pšenični gluten, osušen ali neosušen |
| 1602 | Drugi pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa, klavničnih proizvodov ali krvi |
| 2003 10 | Gobe iz rodu Agaricus, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini |
| 2008 30 55 | Agrumi, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, vsebujejo pa dodan sladkor, v izvirnem pakiranju z neto vsebino več kot 1 kg: |
| – – – – mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov |
| 2008 30 75 | Agrumi, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, vsebujejo pa dodan sladkor, v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg: |
| – – – – mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov |
| Ex20083090 | Mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov |
| – – – ki ne vsebujejo dodanega sladkorja |
| 2008 70 92 | Breskve, vključno z nektarinami; |
| – – – ki ne vsebujejo dodanega alkohola ali sladkorja, v izvirnem pakiranju z neto vsebino 5 kg ali več |
| 2204 30 | – – – Drug grozdni mošt |
| 2207 | – Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola |
| 2208 90 91 | – – nedenaturirani etilni alkohol z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %, v embalaži s prostornino: |
| – – – 2 litra ali manj |
| 2208 90 99 | – – – več kot 2 litra |

Oznaka KN

Opis

0201

Meso, goveje, sveže ali ohlajeno

0202

Meso, goveje, zamrznjeno

0203 21

Meso, prašičje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno:

– Zamrznjeno:

– – trupi in polovice

0203 22

– – šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi

0203 29

– – drugo

0204

Meso, ovčje ali kozje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

0206 10

Užitni klavnični proizvodi goved, prašičev, ovc, koz, konj, oslov, mul ali mezgov, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni:

– Od goved, sveži ali ohlajeni

0206 29

– – drugi

0207 12

Meso in užitni klavnični proizvodi perutnine iz tarifne številke 0105, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

– Od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus

– – nerazrezane na kose, zamrznjene

0207 14

– – kosi in klavnični proizvodi, zamrznjeni

0207 25

– Od puranov

– – nerazrezani na kose, zamrznjeni

0207 27

– – kosi in klavnični proizvodi, zamrznjeni

0210

Meso in užitni klavnični proizvodi, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali iz klavničnih proizvodov

0402 10

Mleko in smetana, koncentrirana, ali ki vsebujeta dodan sladkor ali druga sladila:

– V prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. %

0402 21

– V prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe več kot 1,5 mas. %;

– – ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil

0402 29

– – drugo

0405

Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi

0406

Sir in skuta

0703 20 00

Česen, svež ali ohlajen

0711 51 00

Gobe iz rodu Agaricus, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano

0811 10 11

Jagode, nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali sopari, zamrznjene, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila ali ne,

– – ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila

– – – z vsebnostjo sladkorja več kot 13 mas. %

0811 10 19

Jagode, nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali sopari, zamrznjene, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila ali ne,

– – ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila

– – – druge, z vsebnostjo sladkorja do vključno 13 mas. %

0811 10 90

Jagode, nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali sopari, zamrznjene, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila ali ne,

– razen tistih, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila

1001

Pšenica in soržica

1002

Rž

1003

Ječmen

1004

Oves

1005

Koruza

1006 10

Riž v luski (neoluščen ali surov)

1006 20

Oluščen nebrušen (rjavi) riž

1006 30

Manj brušen ali popolnoma brušen riž, poliran ali glaziran ali ne

1006 40 00

Lomljen riž

1007

Sirek v zrnu

1008

Ajda, proso, kanarska čužka; druga žita

1101 00

Pšenična moka ali soržična moka

1102

Žitna moka, razen pšenične ali soržične moke

1103

Žitni drobljenci, zdrob in peleti

1104

Žitna zrna, drugače obdelana (npr.: oluščena, valjana, v kosmičih, perlirana, rezana ali drobljena), razen riža iz tarifne številke 1006; žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti

1107

Slad, pražen ali nepražen

1108

Škrob; inulin

1109 00 00

Pšenični gluten, osušen ali neosušen

1602

Drugi pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa, klavničnih proizvodov ali krvi

2003 10

Gobe iz rodu Agaricus, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini

2008 30 55

Agrumi, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, vsebujejo pa dodan sladkor, v izvirnem pakiranju z neto vsebino več kot 1 kg:

– – – – mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov

2008 30 75

Agrumi, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, vsebujejo pa dodan sladkor, v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg:

– – – – mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov

Ex20083090

Mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov

– – – ki ne vsebujejo dodanega sladkorja

2008 70 92

Breskve, vključno z nektarinami;

– – – ki ne vsebujejo dodanega alkohola ali sladkorja, v izvirnem pakiranju z neto vsebino 5 kg ali več

2204 30

– – – Drug grozdni mošt

2207

– Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več; denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola

2208 90 91

– – nedenaturirani etilni alkohol z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %, v embalaži s prostornino:

– – – 2 litra ali manj

2208 90 99

– – – več kot 2 litra

---

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 287/2013

z dne 22. marca 2013

o spremembi prilog IV in VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (1) ter zlasti točk (a) in (b) člena 8(2) ter drugega pododstavka člena 40(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10b Uredbe (ES) št. 73/2009 omogoča državam članicam, ki so uporabile prostovoljno modulacijo za koledarsko leto 2012, da še naprej znižujejo neposredna plačila za koledarsko leto 2013. Združeno kraljestvo je Komisijo uradno obvestilo o svoji odločitvi, da bo to možnost izkoristilo, zato je bil sprejet Izvedbeni sklep Komisije 2013/146/EU z dne 20. marca 2013 o določitvi zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne prilagoditve v Združenem kraljestvu za koledarsko leto 2013 (2). Zato je primerno pregledati ustrezne zgornje meje iz člena 8 Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10b Uredbe (ES) št. 73/2009 omogoča državam članicam, ki so uporabile prostovoljno modulacijo za koledarsko leto 2012, da še naprej znižujejo neposredna plačila za koledarsko leto 2013. Združeno kraljestvo je Komisijo uradno obvestilo o svoji odločitvi, da bo to možnost izkoristilo, zato je bil sprejet Izvedbeni sklep Komisije 2013/146/EU z dne 20. marca 2013 o določitvi zneskov, ki izhajajo iz uporabe prostovoljne prilagoditve v Združenem kraljestvu za koledarsko leto 2013 (2). Zato je primerno pregledati ustrezne zgornje meje iz člena 8 Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (2) | Grčija, Španija, Luksemburg, Malta in Združeno kraljestvo so Komisijo uradno obvestili, da nameravajo zagotoviti podporo vinogradnikom za leto 2014, in sicer z dodelitvijo pravice do plačila v skladu s členom 103(o) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (3). Ustrezne nacionalne zgornje meje iz člena 40(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 bi bilo zato treba primerno prilagoditi. |
| --- | --- |

(2)

Grčija, Španija, Luksemburg, Malta in Združeno kraljestvo so Komisijo uradno obvestili, da nameravajo zagotoviti podporo vinogradnikom za leto 2014, in sicer z dodelitvijo pravice do plačila v skladu s členom 103(o) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (3). Ustrezne nacionalne zgornje meje iz člena 40(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 bi bilo zato treba primerno prilagoditi.

| (3) | Informacije glede izkrčenih površin, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 188a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, in glede regionalnega povprečja vrednosti pravic izkrčenih površin, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 40(1) Uredbe (ES) št. 73/2009, še niso bile znane, ko so bile določene neto zgornje meje iz člena 8 Uredbe (ES) št. 73/2009 za leto 2013 v Prilogi IV k navedeni uredbi, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 671/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vrednosti navedenih zgornjih mej so bile zato določene na podlagi ocen. Glede na uradna obvestila Nemčije, Grčije, Španije, Francije, Italije, Luksemburga, Avstrije, Portugalske in Slovenije v skladu s členom 188a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in členom 40(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 bi bilo treba za leto 2013 pregledati vrednosti zgornjih mej, določene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(3)

Informacije glede izkrčenih površin, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 188a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, in glede regionalnega povprečja vrednosti pravic izkrčenih površin, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 40(1) Uredbe (ES) št. 73/2009, še niso bile znane, ko so bile določene neto zgornje meje iz člena 8 Uredbe (ES) št. 73/2009 za leto 2013 v Prilogi IV k navedeni uredbi, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 671/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vrednosti navedenih zgornjih mej so bile zato določene na podlagi ocen. Glede na uradna obvestila Nemčije, Grčije, Španije, Francije, Italije, Luksemburga, Avstrije, Portugalske in Slovenije v skladu s členom 188a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in členom 40(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 bi bilo treba za leto 2013 pregledati vrednosti zgornjih mej, določene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 73/2009.

| (4) | Prilogi IV in VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Prilogi IV in VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi IV in VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

1

(2)  UL L 82, 22.3.2013, str. 58.

2

(3)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 204, 31.7.2012, str. 11.

4

---

PRILOGA

Prilogi IV in VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 se spremenita:

| 1. | Priloga IV se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA IV

  Nacionalne neto zgornje meje iz člena 8











  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Koledarsko leto | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Belgija | 583,2 | 575,4 | 570,8 | 569,0 | 569,0 |
| Češka | | | | 825,9 | 903,0 |
| Danska | 987,4 | 974,9 | 966,5 | 964,3 | 964,3 |
| Nemčija | 5 524,8 | 5 402,6 | 5 357,1 | 5 329,6 | 5 329,6 |
| Estonija | | | | 92,0 | 101,2 |
| Irska | 1 283,1 | 1 272,4 | 1 263,8 | 1 255,5 | 1 255,5 |
| Grčija | 2 561,4 | 2 365,4 | 2 359,4 | 2 344,5 | 2 344,5 |
| Španija | 5 043,7 | 5 066,4 | 5 037,4 | 5 055,3 | 5 055,3 |
| Francija | 8 064,4 | 7 946,1 | 7 880,7 | 7 853,0 | 7 853,0 |
| Italija | 4 345,9 | 4 151,6 | 4 128,2 | 4 127,8 | 4 127,8 |
| Ciper | | | | 49,1 | 53,5 |
| Latvija | | | | 133,9 | 146,4 |
| Litva | | | | 346,7 | 379,8 |
| Luksemburg | 35,6 | 35,2 | 35,1 | 34,7 | 34,7 |
| Madžarska | | | | 1 204,5 | 1 313,1 |
| Malta | | | | 5,1 | 5,5 |
| Nizozemska | 836,9 | 829,1 | 822,5 | 830,6 | 830,6 |
| Avstrija | 727,6 | 721,7 | 718,2 | 715,7 | 715,7 |
| Poljska | | | | 2 787,1 | 3 043,4 |
| Portugalska | 590,5 | 574,3 | 570,5 | 566,6 | 566,6 |
| Slovenija | | | | 131,6 | 144,3 |
| Slovaška | | | | 357,9 | 385,6 |
| Finska | 550,0 | 544,5 | 541,1 | 539,2 | 539,2 |
| Švedska | 733,1 | 717,7 | 712,3 | 708,5 | 708,5 |
| Združeno kraljestvo | 3 373,1 | 3 345,4 | 3 339,4 | 3 336,1 | 3 353,7“ |

1.

Priloga IV se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IV

Nacionalne neto zgornje meje iz člena 8

(v milijonih EUR)

Koledarsko leto

2009

2010

2011

2012

2013

Belgija

583,2

575,4

570,8

569,0

569,0

Češka

825,9

903,0

Danska

987,4

974,9

966,5

964,3

964,3

Nemčija

5 524,8

5 402,6

5 357,1

5 329,6

5 329,6

Estonija

92,0

101,2

Irska

1 283,1

1 272,4

1 263,8

1 255,5

1 255,5

Grčija

2 561,4

2 365,4

2 359,4

2 344,5

2 344,5

Španija

5 043,7

5 066,4

5 037,4

5 055,3

5 055,3

Francija

8 064,4

7 946,1

7 880,7

7 853,0

7 853,0

Italija

4 345,9

4 151,6

4 128,2

4 127,8

4 127,8

Ciper

49,1

53,5

Latvija

133,9

146,4

Litva

346,7

379,8

Luksemburg

35,6

35,2

35,1

34,7

34,7

Madžarska

1 204,5

1 313,1

Malta

5,1

5,5

Nizozemska

836,9

829,1

822,5

830,6

830,6

Avstrija

727,6

721,7

718,2

715,7

715,7

Poljska

2 787,1

3 043,4

Portugalska

590,5

574,3

570,5

566,6

566,6

Slovenija

131,6

144,3

Slovaška

357,9

385,6

Finska

550,0

544,5

541,1

539,2

539,2

Švedska

733,1

717,7

712,3

708,5

708,5

Združeno kraljestvo

3 373,1

3 345,4

3 339,4

3 336,1

3 353,7“

| 2. | Priloga VIII se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA VIII

  Nacionalne zgornje meje iz člena 40


  Razpredelnica 1














  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 in nadaljnja leta |
| Belgija | 614 179 | 611 817 | 611 817 | 614 855 | 614 855 | 614 855 | 614 855 | 614 855 |
| Danska | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 031 321 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 |
| Nemčija | 5 770 254 | 5 771 981 | 5 771 994 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 |
| Grčija | 2 380 713 | 2 228 588 | 2 231 798 | 2 233 227 | 2 233 227 | 2 217 227 | 2 217 227 | 2 217 227 |
| Španija | 4 858 043 | 5 119 045 | 5 125 032 | 5 304 642 | 5 304 642 | 5 161 893 | 5 161 893 | 5 161 893 |
| Francija | 8 407 555 | 8 423 196 | 8 425 326 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 |
| Irska | 1 342 268 | 1 340 521 | 1 340 521 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Italija | 4 143 175 | 4 210 875 | 4 234 364 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 |
| Luksemburg | 37 518 | 37 569 | 37 679 | 37 671 | 37 671 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Nizozemska | 853 090 | 853 169 | 853 169 | 897 751 | 897 751 | 897 751 | 897 751 | 897 751 |
| Avstrija | 745 561 | 747 344 | 747 425 | 751 788 | 751 788 | 751 788 | 751 788 | 751 788 |
| Portugalska | 608 751 | 589 811 | 589 991 | 606 551 | 606 551 | 606 551 | 606 551 | 606 551 |
| Finska | 566 801 | 565 520 | 565 823 | 570 548 | 570 548 | 570 548 | 570 548 | 570 548 |
| Švedska | 763 082 | 765 229 | 765 229 | 770 906 | 770 906 | 770 906 | 770 906 | 770 906 |
| Združeno kraljestvo | 3 985 895 | 3 976 425 | 3 976 482 | 3 988 042 | 3 988 042 | 3 987 922 | 3 987 922 | 3 987 922 |

2.

Priloga VIII se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA VIII

Nacionalne zgornje meje iz člena 40

Razpredelnica 1

(v tisoč EUR)

Država članica

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 in nadaljnja leta

Belgija

614 179

611 817

611 817

614 855

614 855

614 855

614 855

614 855

Danska

1 030 478

1 031 321

1 031 321

1 049 002

1 049 002

1 049 002

1 049 002

1 049 002

Nemčija

5 770 254

5 771 981

5 771 994

5 852 938

5 852 938

5 852 938

5 852 938

5 852 938

Grčija

2 380 713

2 228 588

2 231 798

2 233 227

2 233 227

2 217 227

2 217 227

2 217 227

Španija

4 858 043

5 119 045

5 125 032

5 304 642

5 304 642

5 161 893

5 161 893

5 161 893

Francija

8 407 555

8 423 196

8 425 326

8 527 494

8 527 494

8 527 494

8 527 494

8 527 494

Irska

1 342 268

1 340 521

1 340 521

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Italija

4 143 175

4 210 875

4 234 364

4 379 985

4 379 985

4 379 985

4 379 985

4 379 985

Luksemburg

37 518

37 569

37 679

37 671

37 671

37 084

37 084

37 084

Nizozemska

853 090

853 169

853 169

897 751

897 751

897 751

897 751

897 751

Avstrija

745 561

747 344

747 425

751 788

751 788

751 788

751 788

751 788

Portugalska

608 751

589 811

589 991

606 551

606 551

606 551

606 551

606 551

Finska

566 801

565 520

565 823

570 548

570 548

570 548

570 548

570 548

Švedska

763 082

765 229

765 229

770 906

770 906

770 906

770 906

770 906

Združeno kraljestvo

3 985 895

3 976 425

3 976 482

3 988 042

3 988 042

3 987 922

3 987 922

3 987 922

Razpredelnica 2
   (1)

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Bolgarija | 287 399 | 336 041 | 416 372 | 499 327 | 580 087 | 660 848 | 741 606 | 814 295 |
| Češka | 559 622 | 654 241 | 739 941 | 832 144 | 909 313 | 909 313 | 909 313 | 909 313 |
| Estonija | 60 500 | 71 603 | 81 703 | 92 042 | 101 165 | 101 165 | 101 165 | 101 165 |
| Ciper | 31 670 | 38 928 | 43 749 | 49 146 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Latvija | 90 016 | 105 368 | 119 268 | 133 978 | 146 479 | 146 479 | 146 479 | 146 479 |
| Litva | 230 560 | 271 029 | 307 729 | 346 958 | 380 109 | 380 109 | 380 109 | 380 109 |
| Madžarska | 807 366 | 947 114 | 1 073 824 | 1 205 037 | 1 318 975 | 1 318 975 | 1 318 975 | 1 318 975 |
| Malta | 3 752 | 4 231 | 4 726 | 5 137 | 5 503 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Poljska | 1 877 107 | 2 192 294 | 2 477 294 | 2 788 247 | 3 044 518 | 3 044 518 | 3 044 518 | 3 044 518 |
| Romunija | 623 399 | 729 863 | 907 473 | 1 086 608 | 1 264 472 | 1 442 335 | 1 620 201 | 1 780 406 |
| Slovenija | 87 942 | 103 394 | 117 423 | 131 575 | 144 274 | 144 274 | 144 274 | 144 274 |
| Slovaška | 240 014 | 280 364 | 316 964 | 355 242 | 388 176 | 388 176 | 388 176 | 388 176 |

(v tisoč EUR)

Bolgarija

287 399

336 041

416 372

499 327

580 087

660 848

741 606

814 295

Češka

559 622

654 241

739 941

832 144

909 313

909 313

909 313

909 313

Estonija

60 500

71 603

81 703

92 042

101 165

101 165

101 165

101 165

Ciper

31 670

38 928

43 749

49 146

53 499

53 499

53 499

53 499

Latvija

90 016

105 368

119 268

133 978

146 479

146 479

146 479

146 479

Litva

230 560

271 029

307 729

346 958

380 109

380 109

380 109

380 109

Madžarska

807 366

947 114

1 073 824

1 205 037

1 318 975

1 318 975

1 318 975

1 318 975

Malta

3 752

4 231

4 726

5 137

5 503

5 102

5 102

5 102

Poljska

1 877 107

2 192 294

2 477 294

2 788 247

3 044 518

3 044 518

3 044 518

3 044 518

Romunija

623 399

729 863

907 473

1 086 608

1 264 472

1 442 335

1 620 201

1 780 406

Slovenija

87 942

103 394

117 423

131 575

144 274

144 274

144 274

144 274

Slovaška

240 014

280 364

316 964

355 242

388 176

388 176

388 176

388 176

---

(1)  Zgornje meje so izračunane ob upoštevanju razporeda povečanj iz člena 121.“

1

---

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 288/2013

z dne 25. marca 2013

o začasnem preklicu dovoljenj za pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) iz uredb (ES) št. 256/2002, (ES) št. 1453/2004, (ES) št. 255/2005, (ES) št. 1200/2005, (ES) št. 166/2008 in (ES) št. 378/2009

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke, ki se uporabljajo v prehrani živali, ter razloge in postopke za izdajo, zavrnitev ali začasen preklic takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa, da je treba ponovno oceniti dodatke, dovoljene v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke, ki se uporabljajo v prehrani živali, ter razloge in postopke za izdajo, zavrnitev ali začasen preklic takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa, da je treba ponovno oceniti dodatke, dovoljene v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2).

| (2) | Pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS dovoljen kot krmni dodatek brez časovne omejitve za pujske do dveh mesecev in svinje z Uredbo Komisije (ES) št. 256/2002 (3), za pujske od dveh do štirih mesecev in prašiče za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 1453/2004 (4), za govedo za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 255/2005 (5) ter za kunce za pitanje in piščance za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 1200/2005 (6). Pripravek je bil nato vpisan v register krmnih dodatkov Evropske unije kot obstoječi proizvod v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) je bil v skladu z Direktivo 70/524/EGS dovoljen kot krmni dodatek brez časovne omejitve za pujske do dveh mesecev in svinje z Uredbo Komisije (ES) št. 256/2002 (3), za pujske od dveh do štirih mesecev in prašiče za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 1453/2004 (4), za govedo za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 255/2005 (5) ter za kunce za pitanje in piščance za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 1200/2005 (6). Pripravek je bil nato vpisan v register krmnih dodatkov Evropske unije kot obstoječi proizvod v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Navedeni pripravek je bil v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003 dovoljen tudi za deset let za purane za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 166/2008 (7) in za plemenske samice kuncev z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2009 (8). |
| --- | --- |

(3)

Navedeni pripravek je bil v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003 dovoljen tudi za deset let za purane za pitanje z Uredbo Komisije (ES) št. 166/2008 (7) in za plemenske samice kuncev z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2009 (8).

| (4) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil predložen zahtevek za izdajo dovoljenja za uporabo pripravka iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kot krmnega dodatka za govedo za pitanje, kunce za pitanje, piščance za pitanje, (odstavljene) pujske, prašiče za pitanje in svinje za razplod ter, v skladu s členom 7 navedene uredbe, zahtevek za novo uporabo navedenega pripravka za teleta za vzrejo; oba zahtevka sta predlagala uvrstitev navedenega dodatka v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenima zahtevkoma priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil predložen zahtevek za izdajo dovoljenja za uporabo pripravka iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) kot krmnega dodatka za govedo za pitanje, kunce za pitanje, piščance za pitanje, (odstavljene) pujske, prašiče za pitanje in svinje za razplod ter, v skladu s členom 7 navedene uredbe, zahtevek za novo uporabo navedenega pripravka za teleta za vzrejo; oba zahtevka sta predlagala uvrstitev navedenega dodatka v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenima zahtevkoma priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 16. oktobra 2012 (9) ugotovila, da je sev Bacillus cereus odporen na dva antibiotika, ki se uporabljata v humani in veterinarski medicini, pri čemer je odpornost na vsaj enega od antibiotikov pridobljena. Ugotovljeno je bilo tudi, da je treba zaradi prisotnosti genov, ki so locirani na istih mestih kot v patogenih sevih Bacillus cereus, domnevati, da lahko sev Bacillus cereus, prisoten v pripravku, ki je predmet zahtevka, razvije funkcionalne toksine, ki povzročajo zastrupitve s hrano. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 16. oktobra 2012 (9) ugotovila, da je sev Bacillus cereus odporen na dva antibiotika, ki se uporabljata v humani in veterinarski medicini, pri čemer je odpornost na vsaj enega od antibiotikov pridobljena. Ugotovljeno je bilo tudi, da je treba zaradi prisotnosti genov, ki so locirani na istih mestih kot v patogenih sevih Bacillus cereus, domnevati, da lahko sev Bacillus cereus, prisoten v pripravku, ki je predmet zahtevka, razvije funkcionalne toksine, ki povzročajo zastrupitve s hrano.

| (6) | Glede na dostopne informacije ni mogoče izključiti tveganja, da lahko pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) razširi odpornost na navedene antibiotike na druge mikroorganizme in izpostavi tveganju za toksine tiste, ki so v stiku z dodatkom, ali potrošnike. Zato ni bilo ugotovljeno, da navedeni pripravek pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali ali ljudi. |
| --- | --- |

(6)

Glede na dostopne informacije ni mogoče izključiti tveganja, da lahko pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) razširi odpornost na navedene antibiotike na druge mikroorganizme in izpostavi tveganju za toksine tiste, ki so v stiku z dodatkom, ali potrošnike. Zato ni bilo ugotovljeno, da navedeni pripravek pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali ali ljudi.

| (7) | Sklepi Agencije v zvezi z varnostjo pripravka veljajo za njegovo uporabo za vse živalske vrste, za katere je bilo izdano dovoljenje, vključno s purani za pitanje in za plemenske samice kuncev, pri katerih je bila uporaba dovoljena z Uredbo (ES) št. 166/2008 in Uredbo (ES) št. 378/2009. |
| --- | --- |

(7)

Sklepi Agencije v zvezi z varnostjo pripravka veljajo za njegovo uporabo za vse živalske vrste, za katere je bilo izdano dovoljenje, vključno s purani za pitanje in za plemenske samice kuncev, pri katerih je bila uporaba dovoljena z Uredbo (ES) št. 166/2008 in Uredbo (ES) št. 378/2009.

| (8) | Navedena dovoljenja zato ne izpolnjujejo več pogojev iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(8)

Navedena dovoljenja zato ne izpolnjujejo več pogojev iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (9) | Dodatni podatki v zvezi z varnostjo uporabe pripravka iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) lahko razkrijejo nove elemente, ki bi omogočili ponovno proučitev ocene navedenega dodatka. V zvezi s tem vlagatelj zahtevka za navedeni pripravek trdi, da bi se lahko predložili novi dokazi o varnosti dodatka. V ta namen se je vlagatelj sam zavezal, da bo predložil dodatne podatke, ki bi morali biti po njegovih trditvah na voljo najpozneje aprila 2013. Navedeni podatki naj bi bili v obliki novih študij, ki utemeljujejo novo taksonomsko razvrstitev mikroorganizma kot nove vrste Bacillus, neprenosljivost odpornosti na antibiotike in nefunkcionalnost genov za enterotoksine, prisotnih v genomu Bacillus var. toyoi. |
| --- | --- |

(9)

Dodatni podatki v zvezi z varnostjo uporabe pripravka iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) lahko razkrijejo nove elemente, ki bi omogočili ponovno proučitev ocene navedenega dodatka. V zvezi s tem vlagatelj zahtevka za navedeni pripravek trdi, da bi se lahko predložili novi dokazi o varnosti dodatka. V ta namen se je vlagatelj sam zavezal, da bo predložil dodatne podatke, ki bi morali biti po njegovih trditvah na voljo najpozneje aprila 2013. Navedeni podatki naj bi bili v obliki novih študij, ki utemeljujejo novo taksonomsko razvrstitev mikroorganizma kot nove vrste Bacillus, neprenosljivost odpornosti na antibiotike in nefunkcionalnost genov za enterotoksine, prisotnih v genomu Bacillus var. toyoi.

| (10) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 bi bilo treba do predložitve in proučitve dodatnih podatkov dovoljenja za pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012), izdana z uredbami (ES) št. 256/2002, (ES) št. 1453/2004, (ES) št. 255/2005, (ES) št. 1200/2005, (ES) št. 166/2008 in (ES) št. 378/2009, začasno preklicati. Ko bo Agencija navedene podatke skrbno proučila, bi bilo treba ukrep začasnega preklica pregledati. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 bi bilo treba do predložitve in proučitve dodatnih podatkov dovoljenja za pripravek iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012), izdana z uredbami (ES) št. 256/2002, (ES) št. 1453/2004, (ES) št. 255/2005, (ES) št. 1200/2005, (ES) št. 166/2008 in (ES) št. 378/2009, začasno preklicati. Ko bo Agencija navedene podatke skrbno proučila, bi bilo treba ukrep začasnega preklica pregledati.

| (11) | Ker lahko nadaljnja uporaba pripravka kot krmnega dodatka ogroža zdravje ljudi in živali, bi bilo treba zadevne proizvode čim prej umakniti s trga. Iz praktičnih razlogov bi moralo biti na voljo omejeno prehodno obdobje za umik zadevnih proizvodov s trga, da bi izvajalci lahko ustrezno izpolnili obveznost umika. |
| --- | --- |

(11)

Ker lahko nadaljnja uporaba pripravka kot krmnega dodatka ogroža zdravje ljudi in živali, bi bilo treba zadevne proizvode čim prej umakniti s trga. Iz praktičnih razlogov bi moralo biti na voljo omejeno prehodno obdobje za umik zadevnih proizvodov s trga, da bi izvajalci lahko ustrezno izpolnili obveznost umika.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Začasni preklic dovoljenja iz Uredbe (ES) št. 256/2002

Dovoljenje iz Uredbe (ES) št. 256/2002 v zvezi s pripravkom iz točke E 1701 Priloge III k navedeni uredbi se začasno prekliče.

Člen 2

Začasni preklic dovoljenja iz Uredbe (ES) št. 1453/2004

Dovoljenje iz Uredbe (ES) št. 1453/2004 v zvezi s pripravkom iz točke E 1701 Priloge I k navedeni uredbi se začasno prekliče.

Člen 3

Začasni preklic dovoljenja iz Uredbe (ES) št. 255/2005

Dovoljenje iz Uredbe (ES) št. 255/2005 v zvezi s pripravkom iz točke E 1701 Priloge I k navedeni uredbi se začasno prekliče.

Člen 4

Začasni preklic dovoljenja iz Uredbe (ES) št. 1200/2005

Dovoljenje iz Uredbe (ES) št. 1200/2005 v zvezi s pripravkom iz točke E 1701 Priloge II k navedeni uredbi se začasno prekliče.

Člen 5

Začasni preklic dovoljenja iz Uredbe (ES) št. 166/2008

Dovoljenje iz člena 1 Uredbe (ES) št. 166/2008 se začasno prekliče.

Člen 6

Začasni preklic dovoljenja iz Uredbe (ES) št. 378/2009

Dovoljenje iz člena 1 Uredbe (ES) št. 378/2009 se začasno prekliče.

Člen 7

Prehodni ukrepi

Obstoječe zaloge pripravka iz Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012), ki se uporabljajo za govedo za pitanje, kunce za pitanje, piščance za pitanje, pujske, prašiče za pitanje, svinje, purane za pitanje in plemenske samice kuncev, ter premiksov, ki navedeni pripravek vsebujejo, se umaknejo s trga najpozneje 14. junija 2013. Posamična krmila in krmne mešanice, proizvedene z navedenim pripravkom ali s premiksi, ki vsebujejo navedeni pripravek, pred 14. junijem 2013, se umaknejo s trga najpozneje 15. oktobra 2013.

Člen 8

Pregled ukrepa

Ta uredba se pregleda najpozneje 15. aprila 2015.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. marca 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  UL L 270, 14.12.1970, str. 1.

2

(3)  UL L 41, 13.2.2002, str. 6.

3

(4)  UL L 269, 17.8.2004, str. 3.

4

(5)  UL L 45, 16.2.2005, str. 3.

5

(6)  UL L 195, 27.7.2005, str. 6.

6

(7)  UL L 50, 23.2.2008, str. 11.

7

(8)  UL L 116, 9.5.2009, str. 3.

8

(9)  EFSA Journal 2012; 10(10):2924.

9

EFSA Journal

---

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 289/2013

z dne 25. marca 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. marca 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 97,3 |
| MA | 75,4 |
| TN | 97,3 |
| TR | 123,1 |
| ZZ | 98,3 |
| 0707 00 05 | MA | 152,2 |
| TR | 120,1 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 41,5 |
| TR | 128,0 |
| ZZ | 84,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,4 |
| IL | 68,7 |
| MA | 56,9 |
| TN | 59,9 |
| TR | 67,2 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | TR | 83,1 |
| ZZ | 83,1 |
| 0808 10 80 | AR | 115,4 |
| BR | 89,7 |
| CL | 123,2 |
| CN | 77,2 |
| MK | 27,2 |
| US | 156,2 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 30 90 | AR | 114,0 |
| CL | 137,7 |
| CN | 85,7 |
| TR | 184,8 |
| US | 150,6 |
| ZA | 112,3 |
| ZZ | 130,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

97,3

MA

75,4

TN

97,3

TR

123,1

ZZ

98,3

0707 00 05

MA

152,2

TR

120,1

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

41,5

TR

128,0

ZZ

84,8

0805 10 20

EG

57,4

IL

68,7

MA

56,9

TN

59,9

TR

67,2

ZZ

62,0

0805 50 10

TR

83,1

ZZ

83,1

0808 10 80

AR

115,4

BR

89,7

CL

123,2

CN

77,2

MK

27,2

US

156,2

ZA

113,5

ZZ

100,3

0808 30 90

AR

114,0

CL

137,7

CN

85,7

TR

184,8

US

150,6

ZA

112,3

ZZ

130,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/20

---

SKLEP SVETA

z dne 21. marca 2013

o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Malti

(2013/152/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), ter zlasti člena 2(3) in člena 25 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) ter zlasti člena 20 Sklepa in poglavja 4 Priloge k Sklepu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

| (2) | Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

| (3) | Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa. |
| --- | --- |

(3)

Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

| (4) | Malta je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Malta je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) navedenega sklepa.

| (5) | V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (6) | Malta je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK. |
| --- | --- |

(6)

Malta je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK.

| (7) | Malta je opravila uspešen preskus z Avstrijo. |
| --- | --- |

(7)

Malta je opravila uspešen preskus z Avstrijo.

| (8) | Na Malti je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(8)

Na Malti je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (9) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu – |
| --- | --- |

(9)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Malta za namene avtomatiziranega iskanja in primerjave podatkov o DNK v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke v skladu s členoma 3 in 4 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 21. marca 2013

Za Svet

Predsednik

P. HOGAN

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.

2

---

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/21

---

SKLEP SVETA

z dne 21. marca 2013

o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Malti

(2013/153/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), ter zlasti člena 25 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) ter zlasti člena 20 Sklepa in poglavja 4 Priloge k Sklepu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

| (2) | Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

| (3) | Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa. |
| --- | --- |

(3)

Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

| (4) | V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (5) | Malta je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Malta je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov.

| (6) | Malta je opravila uspešen preskus z Avstrijo in Francijo. |
| --- | --- |

(6)

Malta je opravila uspešen preskus z Avstrijo in Francijo.

| (7) | Na Malti je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijsko-francoska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(7)

Na Malti je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijsko-francoska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (8) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu – |
| --- | --- |

(8)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Malta za namene avtomatiziranega iskanja daktiloskopskih podatkov v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 9 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 21. marca 2013

Za Svet

Predsednik

P. HOGAN

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.

2

---

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/22

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 22. marca 2013

o izvzetju nekaterih storitev v poštnem sektorju na Madžarskem iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1568)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/154/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1), zlasti člena 30(5) in (6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

| (1) | Družba Magyar Posta Zrt. je 3. oktobra 2012 Komisiji po elektronski pošti poslala zahtevek v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES. Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 30(5) 19. oktobra 2012 z dopisom o tem obvestila madžarske organe. Komisija je 22. novembra 2012 od madžarskih organov, 7. januarja 2013 od zadevnih nacionalnih regulativnih organov (2) ter 12. novembra 2012 in 7. januarja 2013 od prosilca po elektronski pošti zahtevala dodatne informacije. Madžarski organi so ji dodatne informacije poslali po elektronski pošti 13. januarja 2013, nacionalni regulativni organi 21. januarja 2013, prosilec pa 20. novembra 2012 oziroma 15. januarja 2013. |
| --- | --- |

(1)

Družba Magyar Posta Zrt. je 3. oktobra 2012 Komisiji po elektronski pošti poslala zahtevek v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES. Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 30(5) 19. oktobra 2012 z dopisom o tem obvestila madžarske organe. Komisija je 22. novembra 2012 od madžarskih organov, 7. januarja 2013 od zadevnih nacionalnih regulativnih organov (2) ter 12. novembra 2012 in 7. januarja 2013 od prosilca po elektronski pošti zahtevala dodatne informacije. Madžarski organi so ji dodatne informacije poslali po elektronski pošti 13. januarja 2013, nacionalni regulativni organi 21. januarja 2013, prosilec pa 20. novembra 2012 oziroma 15. januarja 2013.

| (2) | Zahtevek, ki ga je poslala družba Magyar Posta, se nanaša na nekatere poštne storitve, pa tudi na nekatere storitve, ki niso poštne storitve, ki bi jih navedena družba opravljala na madžarskem ozemlju. Zadevne storitve so v zahtevku opisane tako:






  (a) | potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini (v nadaljnjem besedilu: storitve C2X), ki obsegajo storitve standardne paketne pošte od potrošnika do potrošnika (v nadaljnjem besedilu: storitve C2C) in storitve standardne paketne pošte od potrošnika do podjetij (v nadaljnjem besedilu: storitve C2B); |
| --- | --- | --- |

(2)

Zahtevek, ki ga je poslala družba Magyar Posta, se nanaša na nekatere poštne storitve, pa tudi na nekatere storitve, ki niso poštne storitve, ki bi jih navedena družba opravljala na madžarskem ozemlju. Zadevne storitve so v zahtevku opisane tako:

(a)

potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini (v nadaljnjem besedilu: storitve C2X), ki obsegajo storitve standardne paketne pošte od potrošnika do potrošnika (v nadaljnjem besedilu: storitve C2C) in storitve standardne paketne pošte od potrošnika do podjetij (v nadaljnjem besedilu: storitve C2B);

| (b) | podjetniške storitve standardne paketne pošte v domovini (v nadaljnjem besedilu: storitve B2X), ki obsegajo medpodjetniške storitve standardne paketne pošte (v nadaljnjem besedilu: storitve B2B) in storitve standardne paketne pošte od podjetij do potrošnika (v nadaljnjem besedilu: storitve B2C); |
| --- | --- |

(b)

podjetniške storitve standardne paketne pošte v domovini (v nadaljnjem besedilu: storitve B2X), ki obsegajo medpodjetniške storitve standardne paketne pošte (v nadaljnjem besedilu: storitve B2B) in storitve standardne paketne pošte od podjetij do potrošnika (v nadaljnjem besedilu: storitve B2C);

| (c) | storitve hitre paketne pošte v domovini; |
| --- | --- |

(c)

storitve hitre paketne pošte v domovini;

| (d) | storitve kurirske paketne pošte v domovini; |
| --- | --- |

(d)

storitve kurirske paketne pošte v domovini;

| (e) | paletne storitve v domovini in |
| --- | --- |

(e)

paletne storitve v domovini in

| (f) | pogodbene logistične storitve. |
| --- | --- |

(f)

pogodbene logistične storitve.

| (3) | Družba Magyar Posta zagotavlja vse zgoraj navedene storitve, razen pogodbene logistike in do določenega obsega paletnih storitev v domovini, v tako imenovanem madžarskem sektorju kurirske, hitre in paketne pošte (CEP). Sektor CEP je del trga tovornega prometa in poštnega trga, kar je jamstvo za pravočasne storitve, pri čemer se ponudnik storitev obvezuje do pošiljatelja, da bo pošiljko dostavil v določenem obdobju ali ob določenem času. |
| --- | --- |

(3)

Družba Magyar Posta zagotavlja vse zgoraj navedene storitve, razen pogodbene logistike in do določenega obsega paletnih storitev v domovini, v tako imenovanem madžarskem sektorju kurirske, hitre in paketne pošte (CEP). Sektor CEP je del trga tovornega prometa in poštnega trga, kar je jamstvo za pravočasne storitve, pri čemer se ponudnik storitev obvezuje do pošiljatelja, da bo pošiljko dostavil v določenem obdobju ali ob določenem času.

II.   PRAVNI OKVIR

| (4) | Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da se navedena direktiva ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočanje opravljanja dejavnosti, za katere se uporablja Direktiva 2004/17/ES, če je dejavnost v državi članici, kjer se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če država članica za odprtje zadevnega sektorja ali njegovega dela izvaja in uporablja ustrezno zakonodajo EU. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi XI k Direktivi 2004/17/ES, ki se za poštni sektor sklicuje na Direktivo 97/67/ES. |
| --- | --- |

(4)

Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da se navedena direktiva ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočanje opravljanja dejavnosti, za katere se uporablja Direktiva 2004/17/ES, če je dejavnost v državi članici, kjer se opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če država članica za odprtje zadevnega sektorja ali njegovega dela izvaja in uporablja ustrezno zakonodajo EU. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi XI k Direktivi 2004/17/ES, ki se za poštni sektor sklicuje na Direktivo 97/67/ES.

| (5) | Uporaba se nanaša na poštne storitve, kot so potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini, podjetniške storitve standardne paketne pošte v domovini, storitve hitre paketne pošte v domovini, storitve kurirske paketne pošte v domovini, pa tudi druge storitve, ki niso poštne storitve, in sicer tiste, ki se navajajo kot paletne storitve in pogodbena logistika. |
| --- | --- |

(5)

Uporaba se nanaša na poštne storitve, kot so potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini, podjetniške storitve standardne paketne pošte v domovini, storitve hitre paketne pošte v domovini, storitve kurirske paketne pošte v domovini, pa tudi druge storitve, ki niso poštne storitve, in sicer tiste, ki se navajajo kot paletne storitve in pogodbena logistika.

| (6) | Madžarska je pri izvajanju in uporabi Direktive 97/67/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/39/ES in Direktivo 2008/6/ES, uporabila možnost iz člena 3(1) zadnjenavedene direktive, da določene pošiljke korespondence (3) do 31. decembra 2012 rezervira za imenovanega izvajalca univerzalnih storitev, tj. družbo Magyar Posta (4). Storitve, na katere se nanaša ta zahtevek, ob njegovi predložitvi niso bile rezervirane. Ker je Madžarka dosegla stopnjo odprtosti trga, ki je določena v zakonodaji, navedeni v Prilogi XI k Direktivi 2004/17/ES, bi se moralo šteti, da dostop do trga ni omejen v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) navedene direktive. Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu bi bilo treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno odločilno samo po sebi. |
| --- | --- |

(6)

Madžarska je pri izvajanju in uporabi Direktive 97/67/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/39/ES in Direktivo 2008/6/ES, uporabila možnost iz člena 3(1) zadnjenavedene direktive, da določene pošiljke korespondence (3) do 31. decembra 2012 rezervira za imenovanega izvajalca univerzalnih storitev, tj. družbo Magyar Posta (4). Storitve, na katere se nanaša ta zahtevek, ob njegovi predložitvi niso bile rezervirane. Ker je Madžarka dosegla stopnjo odprtosti trga, ki je določena v zakonodaji, navedeni v Prilogi XI k Direktivi 2004/17/ES, bi se moralo šteti, da dostop do trga ni omejen v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) navedene direktive. Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu bi bilo treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno odločilno samo po sebi.

| (7) | Eno merilo, ki bi ga bilo treba upoštevati v zvezi s trgi, na katere se nanaša ta sklep, je tržni delež glavnih akterjev na zadevnem trgu. Drugo merilo je stopnja koncentracije na navedenih trgih. Ker se pogoji za različne dejavnosti, na katere se nanaša ta sklep, med seboj razlikujejo, bi bilo treba pri preverjanju konkurenčnih razmer upoštevati različne razmere na različnih trgih. |
| --- | --- |

(7)

Eno merilo, ki bi ga bilo treba upoštevati v zvezi s trgi, na katere se nanaša ta sklep, je tržni delež glavnih akterjev na zadevnem trgu. Drugo merilo je stopnja koncentracije na navedenih trgih. Ker se pogoji za različne dejavnosti, na katere se nanaša ta sklep, med seboj razlikujejo, bi bilo treba pri preverjanju konkurenčnih razmer upoštevati različne razmere na različnih trgih.

| (8) | Ta sklep ne posega v uporabo pravil o konkurenci. Zlasti merila in metodologija, ki se uporabljajo za oceno neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES, niso nujno enaka tistim, ki se uporabljajo za oceno v skladu s členoma 101 in 102 PDEU ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah). |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep ne posega v uporabo pravil o konkurenci. Zlasti merila in metodologija, ki se uporabljajo za oceno neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES, niso nujno enaka tistim, ki se uporabljajo za oceno v skladu s členoma 101 in 102 PDEU ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah).

III.   OCENA

1.   Upoštevni proizvodni trg

| (9) | Komisija je v prejšnjih odločitvah, ki jih je sprejela na podlagi uredbe o združitvah (6), menila, da je mogoče trg za storitve dostave paketne pošte razdeliti tako:






  — | Storitve dostave hitre paketne pošte proti storitvam dostave standardne paketne pošte. Pri tej razdelitvi se upošteva, da so storitve hitre pošte na splošno hitrejše in zanesljivejše od storitev standardne pošte, da je za vsako od teh storitev potrebna drugačna infrastruktura ter da storitve hitre pošte vključujejo dodatne značilnosti storitev z dodano vrednostjo in so tudi dražje. |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je v prejšnjih odločitvah, ki jih je sprejela na podlagi uredbe o združitvah (6), menila, da je mogoče trg za storitve dostave paketne pošte razdeliti tako:

—

Storitve dostave hitre paketne pošte proti storitvam dostave standardne paketne pošte. Pri tej razdelitvi se upošteva, da so storitve hitre pošte na splošno hitrejše in zanesljivejše od storitev standardne pošte, da je za vsako od teh storitev potrebna drugačna infrastruktura ter da storitve hitre pošte vključujejo dodatne značilnosti storitev z dodano vrednostjo in so tudi dražje.

| — | Predvideno je bilo tudi nadaljnje razlikovanje na podlagi vrste stranke in/ali vrste prejemnika: (i) razlikovanje med storitvami dostave paketne pošte za potrošnike in dostavo paketne pošte (C2X) (7) za podjetja (B2X); (ii) v okviru segmenta B2X je treba razlikovati med dostavo podjetjem (B2B) in dostavo potrošnikom (B2C), saj je za dostavo B2C potrebna gostejša mreža kot za dostave B2B, da se lahko dosežejo zasebni prejemniki. |
| --- | --- |

—

Predvideno je bilo tudi nadaljnje razlikovanje na podlagi vrste stranke in/ali vrste prejemnika: (i) razlikovanje med storitvami dostave paketne pošte za potrošnike in dostavo paketne pošte (C2X) (7) za podjetja (B2X); (ii) v okviru segmenta B2X je treba razlikovati med dostavo podjetjem (B2B) in dostavo potrošnikom (B2C), saj je za dostavo B2C potrebna gostejša mreža kot za dostave B2B, da se lahko dosežejo zasebni prejemniki.

| — | Mednarodne storitve dostave proti storitvam dostave v domovini. Komisija je v nedavni odločitvi (8) prav tako razlikovala med mednarodnimi storitvami znotraj EGP in tistimi zunaj njega. |
| --- | --- |

—

Mednarodne storitve dostave proti storitvam dostave v domovini. Komisija je v nedavni odločitvi (8) prav tako razlikovala med mednarodnimi storitvami znotraj EGP in tistimi zunaj njega.

| (10) | Prosilec meni, da so upoštevni proizvodni trgi za storitve dostave paketne pošte tisti, ki so navedeni v uvodni izjavi 2 zgoraj. Ta pristop je na splošno v skladu s prejšnjo prakso Komisije. Kljub temu je prosilec trg B2X v domovini ocenil kot celoto (tj. brez razlikovanja segmentov B2B in B2C), kar morda ni popolnoma v skladu s prejšnjo prakso Komisije (9). |
| --- | --- |

(10)

Prosilec meni, da so upoštevni proizvodni trgi za storitve dostave paketne pošte tisti, ki so navedeni v uvodni izjavi 2 zgoraj. Ta pristop je na splošno v skladu s prejšnjo prakso Komisije. Kljub temu je prosilec trg B2X v domovini ocenil kot celoto (tj. brez razlikovanja segmentov B2B in B2C), kar morda ni popolnoma v skladu s prejšnjo prakso Komisije (9).

| (11) | Prosilec trdi, da družba Magyar Posta ne razlikuje med storitvami B2B in B2C glede razpoložljivih cen ter da ne razlikuje storitev na podlagi skupin naročnikov. To trditev zagovarjajo tudi madžarski organi (10), ki poleg tega izpostavljajo, da glede na informacije o standardni paketni pošti B2X, ki so na voljo na spletnih mestih glavnih konkurentov družbe Magyar Posta, pri objavljenih cenah ni razlikovanja glede tega, ali so prejemniki paketov potrošniki ali podjetja. |
| --- | --- |

(11)

Prosilec trdi, da družba Magyar Posta ne razlikuje med storitvami B2B in B2C glede razpoložljivih cen ter da ne razlikuje storitev na podlagi skupin naročnikov. To trditev zagovarjajo tudi madžarski organi (10), ki poleg tega izpostavljajo, da glede na informacije o standardni paketni pošti B2X, ki so na voljo na spletnih mestih glavnih konkurentov družbe Magyar Posta, pri objavljenih cenah ni razlikovanja glede tega, ali so prejemniki paketov potrošniki ali podjetja.

| (12) | V prejšnjem sklepu in odločbah (11) v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES, ki se nanašajo na paketno pošto, se je razlikovalo med standardno paketno pošto B2B in B2C. Rezultati ocene za oba trga pa so bili v vseh primerih enaki, kar je lahko znak, da bi lahko opredelitev proizvodnega trga ostala odprta. |
| --- | --- |

(12)

V prejšnjem sklepu in odločbah (11) v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES, ki se nanašajo na paketno pošto, se je razlikovalo med standardno paketno pošto B2B in B2C. Rezultati ocene za oba trga pa so bili v vseh primerih enaki, kar je lahko znak, da bi lahko opredelitev proizvodnega trga ostala odprta.

| (13) | Poleg tega je iz informacij, ki jih je zagotovil nacionalni regulativni organ (12), razvidno, da bi bil rezultat ocene konkurenčnih razmer enak v obeh primerih (če se za standardno paketno pošto B2B in B2C upoštevata ločena trga ali če se za standardno paketno pošto B2X upošteva samo eden). |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je iz informacij, ki jih je zagotovil nacionalni regulativni organ (12), razvidno, da bi bil rezultat ocene konkurenčnih razmer enak v obeh primerih (če se za standardno paketno pošto B2B in B2C upoštevata ločena trga ali če se za standardno paketno pošto B2X upošteva samo eden).

| (14) | Na podlagi informacij iz uvodnih izjav 9 do 13 se lahko za oceno iz tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo šteje, da upoštevni proizvodni trg pomeni trg B2X, medtem ko lahko natančna opredelitev upoštevnega trga ostane odprta, saj rezultat analize ostaja nespremenjen ne glede na to, ali temelji na ožji ali širši opredelitvi. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi informacij iz uvodnih izjav 9 do 13 se lahko za oceno iz tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo šteje, da upoštevni proizvodni trg pomeni trg B2X, medtem ko lahko natančna opredelitev upoštevnega trga ostane odprta, saj rezultat analize ostaja nespremenjen ne glede na to, ali temelji na ožji ali širši opredelitvi.

| (15) | Storitve hitre in kurirske paketne pošte se v prejšnjih odločbah Komisije v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES (13) štejejo za en proizvodni trg. Prosilec domneva, da so storitve hitre in kurirske paketne pošte del drugih trgov. Za oceno iz tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo se lahko šteje, da upoštevna proizvodna trga pomenita storitve hitre in storitve kurirske pošte, medtem ko lahko natančna opredelitev upoštevnega trga ostane odprta, saj rezultat analize ostaja nespremenjen ne glede na to, ali temelji na ožji ali širši opredelitvi. |
| --- | --- |

(15)

Storitve hitre in kurirske paketne pošte se v prejšnjih odločbah Komisije v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES (13) štejejo za en proizvodni trg. Prosilec domneva, da so storitve hitre in kurirske paketne pošte del drugih trgov. Za oceno iz tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo se lahko šteje, da upoštevna proizvodna trga pomenita storitve hitre in storitve kurirske pošte, medtem ko lahko natančna opredelitev upoštevnega trga ostane odprta, saj rezultat analize ostaja nespremenjen ne glede na to, ali temelji na ožji ali širši opredelitvi.

| (16) | Paletne storitve v domovini so del tako imenovanih špediterskih trgov in so bile že ocenjene v prejšnjih odločbah v skladu z uredbo o združitvah. V prejšnjih primerih je bila špedicija opredeljena (14) kot „organizacija prevoza blaga [...] v imenu odjemalcev glede na njihove potrebe“. Čeprav so se v prejšnjih primerih (tj. med špedicijskimi storitvami v domovini in mednarodnimi špedicijskimi storitvami (15) ali med različnimi načini prevoza (16)) v tem smislu upoštevale nekatere nadaljnje razmejitve proizvodnih trgov, ob upoštevanju, da opredelitev trga nima odločilnega učinka na rezultat ocene v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES, se za to oceno ne bo upoštevala nobena nadaljnja razmejitev trga. |
| --- | --- |

(16)

Paletne storitve v domovini so del tako imenovanih špediterskih trgov in so bile že ocenjene v prejšnjih odločbah v skladu z uredbo o združitvah. V prejšnjih primerih je bila špedicija opredeljena (14) kot „organizacija prevoza blaga [...] v imenu odjemalcev glede na njihove potrebe“. Čeprav so se v prejšnjih primerih (tj. med špedicijskimi storitvami v domovini in mednarodnimi špedicijskimi storitvami (15) ali med različnimi načini prevoza (16)) v tem smislu upoštevale nekatere nadaljnje razmejitve proizvodnih trgov, ob upoštevanju, da opredelitev trga nima odločilnega učinka na rezultat ocene v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES, se za to oceno ne bo upoštevala nobena nadaljnja razmejitev trga.

| (17) | Pogodbena logistika je bila v prejšnjih odločbah v skladu z uredbo o združitvah opredeljena (17) kot „del postopka dobavne verige, v katerem se načrtujeta, izvajata in nadzirata učinkovit, uspešen pretok in hramba blaga, storitev in povezanih informacij od izvora do porabe, da bi zadostili zahtevam stranke“. Komisija je ocenila nadaljnje možno razlikovanje (18) (tj. med storitvami v domovini in čezmejnimi storitvami glede na vrste blaga, ki se uporablja, ali industrijo, v kateri se izvajajo storitve, ali med vodilnimi ponudniki logističnih storitev in tradicionalnimi ponudniki pogodbenih logističnih storitev), vendar je natančen obseg opredelitve proizvodnega trga na koncu ostal odprt (19). Prosilec prav tako upošteva mnenje Komisije. Proizvodni trg je za ta primer, ob upoštevanju, da ni nikakršnih znakov, ki bi kazali na potrebo po nadaljnjem razlikovanju, v tem sklepu in brez poseganja v konkurenčno pravo opredeljen kot pogodbena logistika. |
| --- | --- |

(17)

Pogodbena logistika je bila v prejšnjih odločbah v skladu z uredbo o združitvah opredeljena (17) kot „del postopka dobavne verige, v katerem se načrtujeta, izvajata in nadzirata učinkovit, uspešen pretok in hramba blaga, storitev in povezanih informacij od izvora do porabe, da bi zadostili zahtevam stranke“. Komisija je ocenila nadaljnje možno razlikovanje (18) (tj. med storitvami v domovini in čezmejnimi storitvami glede na vrste blaga, ki se uporablja, ali industrijo, v kateri se izvajajo storitve, ali med vodilnimi ponudniki logističnih storitev in tradicionalnimi ponudniki pogodbenih logističnih storitev), vendar je natančen obseg opredelitve proizvodnega trga na koncu ostal odprt (19). Prosilec prav tako upošteva mnenje Komisije. Proizvodni trg je za ta primer, ob upoštevanju, da ni nikakršnih znakov, ki bi kazali na potrebo po nadaljnjem razlikovanju, v tem sklepu in brez poseganja v konkurenčno pravo opredeljen kot pogodbena logistika.

| (18) | Nazadnje, ob ustreznem upoštevanju zgoraj navedenega, so v tem sklepu in brez poseganja v konkurenčno pravo upoštevni proizvodni trgi tisti, ki so navedeni v uvodni izjavi 2. |
| --- | --- |

(18)

Nazadnje, ob ustreznem upoštevanju zgoraj navedenega, so v tem sklepu in brez poseganja v konkurenčno pravo upoštevni proizvodni trgi tisti, ki so navedeni v uvodni izjavi 2.

2.   Upoštevni geografski trg

| (19) | Komisija je v svoji praksi (20) zavzela stališče, da so trgi za storitve dostave paketne pošte v domovini in kakršni koli segmenti, ki izhajajo iz tega, po obsegu nacionalni. Ta razdelitev v glavnem temelji na dejstvu, da se takšne storitve zagotavljajo na nacionalni ravni. Mnenje prosilca je v skladu s prakso Komisije. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v svoji praksi (20) zavzela stališče, da so trgi za storitve dostave paketne pošte v domovini in kakršni koli segmenti, ki izhajajo iz tega, po obsegu nacionalni. Ta razdelitev v glavnem temelji na dejstvu, da se takšne storitve zagotavljajo na nacionalni ravni. Mnenje prosilca je v skladu s prakso Komisije.

| (20) | Upoštevni geografski trg se ob upoštevanju, da v tem primeru ni znakov, ki bi kazali na širše ali manjše geografsko območje, za oceno, ali so pogoji iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES izpolnjeni, in brez poseganja v konkurenčno pravo šteje za madžarsko ozemlje. |
| --- | --- |

(20)

Upoštevni geografski trg se ob upoštevanju, da v tem primeru ni znakov, ki bi kazali na širše ali manjše geografsko območje, za oceno, ali so pogoji iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES izpolnjeni, in brez poseganja v konkurenčno pravo šteje za madžarsko ozemlje.

| (21) | Prosilec v zvezi s paletnimi storitvami v domovini in pogodbeno logistiko meni, da so trgi po obsegu nacionalni. Ker so storitve, na katere se nanaša zahtevek, storitve v domovini, in je družba Magyar Posta dejavna samo na madžarskem trgu, se upoštevni geografski trg v tem sklepu šteje za madžarsko ozemlje. |
| --- | --- |

(21)

Prosilec v zvezi s paletnimi storitvami v domovini in pogodbeno logistiko meni, da so trgi po obsegu nacionalni. Ker so storitve, na katere se nanaša zahtevek, storitve v domovini, in je družba Magyar Posta dejavna samo na madžarskem trgu, se upoštevni geografski trg v tem sklepu šteje za madžarsko ozemlje.

3.   Analiza trga

| (22) | Upoštevati bi bilo treba, da je cilj tega sklepa ugotoviti, ali so storitve, na katere se nanaša zahtevek, izpostavljene takšni stopnji konkurence (na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 30 Direktive 2004/17/ES), ki bo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili javnega naročanja iz Direktive 2004/17/ES, zagotovila pregledno in nediskriminacijsko izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo ugotoviti, katera rešitev je ekonomsko najugodnejša. |
| --- | --- |

(22)

Upoštevati bi bilo treba, da je cilj tega sklepa ugotoviti, ali so storitve, na katere se nanaša zahtevek, izpostavljene takšni stopnji konkurence (na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 30 Direktive 2004/17/ES), ki bo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili javnega naročanja iz Direktive 2004/17/ES, zagotovila pregledno in nediskriminacijsko izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo ugotoviti, katera rešitev je ekonomsko najugodnejša.

| (23) | V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je za zgoraj opredeljene proizvodne trge na splošno značilno veliko število izvajalcev. Vendar je od teh glede na razpoložljive informacije (21) samo družba Magyar Posta naročnik v smislu Direktive 2004/17/ES. Za javna naročila, ki jih oddajo konkurenti družbe Magyar Posta, da bi izvedli zgoraj opisane dejavnosti, ne veljajo določbe Direktive 2004/17/ES. Zato se analiza trga v tem sklepu in brez poseganja v konkurenčno pravo ne bo osredotočala na splošno stopnjo konkurence na zadevnem trgu, temveč bo ocenila, ali so dejavnosti družbe Magyar Posta izpostavljene konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je za zgoraj opredeljene proizvodne trge na splošno značilno veliko število izvajalcev. Vendar je od teh glede na razpoložljive informacije (21) samo družba Magyar Posta naročnik v smislu Direktive 2004/17/ES. Za javna naročila, ki jih oddajo konkurenti družbe Magyar Posta, da bi izvedli zgoraj opisane dejavnosti, ne veljajo določbe Direktive 2004/17/ES. Zato se analiza trga v tem sklepu in brez poseganja v konkurenčno pravo ne bo osredotočala na splošno stopnjo konkurence na zadevnem trgu, temveč bo ocenila, ali so dejavnosti družbe Magyar Posta izpostavljene konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

3.1   Potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini (C2X)

| (24) | Potrošniške storitve standardne paketne pošte je treba obravnavati posebej, saj zadovoljujejo drugačne potrebe povpraševanja (univerzalna poštna storitev) glede na poslovne pakete, kjer se tehnološki proces opravljanja te storitve in uporabljene operativne rešitve običajno bistveno razlikujejo. Pri teh storitvah je položaj družbe Magyar Posta na trgu zelo močan, pri čemer je bil ocenjeni tržni delež v obdobju 2008–2011 razmeroma ustaljen in je po vrednosti znašal približno 80 %. Tržni delež glavnega konkurenta je približno [...], medtem ko je ta delež pri ostalih glavnih akterjih na trgu manjši od [...]. |
| --- | --- |

(24)

Potrošniške storitve standardne paketne pošte je treba obravnavati posebej, saj zadovoljujejo drugačne potrebe povpraševanja (univerzalna poštna storitev) glede na poslovne pakete, kjer se tehnološki proces opravljanja te storitve in uporabljene operativne rešitve običajno bistveno razlikujejo. Pri teh storitvah je položaj družbe Magyar Posta na trgu zelo močan, pri čemer je bil ocenjeni tržni delež v obdobju 2008–2011 razmeroma ustaljen in je po vrednosti znašal približno 80 %. Tržni delež glavnega konkurenta je približno [...], medtem ko je ta delež pri ostalih glavnih akterjih na trgu manjši od [...].

| (25) | Komisija ugotavlja tudi, da trenutno kljub nenehni širitvi različnih mrež konkurentov obstaja precejšnja razlika v velikosti mreže med družbo Magyar Posta in njenimi konkurenti (22). |
| --- | --- |

(25)

Komisija ugotavlja tudi, da trenutno kljub nenehni širitvi različnih mrež konkurentov obstaja precejšnja razlika v velikosti mreže med družbo Magyar Posta in njenimi konkurenti (22).

| (26) | Zato bi bilo treba skleniti, da kategorija proučenih storitev ni neposredno izpostavljena konkurenci na Madžarskem. To je v skladu z mnenjem madžarskih organov (23). Člen 30(1) Direktive 2004/17/ES se zato ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje navedenih dejavnosti na Madžarskem. |
| --- | --- |

(26)

Zato bi bilo treba skleniti, da kategorija proučenih storitev ni neposredno izpostavljena konkurenci na Madžarskem. To je v skladu z mnenjem madžarskih organov (23). Člen 30(1) Direktive 2004/17/ES se zato ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje navedenih dejavnosti na Madžarskem.

3.2   Podjetniška standardna paketna pošta v domovini (B2X)

| (27) | Pri storitvah standardne paketne pošte B2X je tržni delež družbe Magyar Posta leta 2011 glede na razpoložljive informacije (24) znašal približno 35 % po količini, kar je družbo uvrščalo na drugo mesto za vodilnim na trgu, ki je imel 40-odstotni tržni delež, medtem ko je imel tretjeuvrščeni konkurent 15-odstotni tržni delež. Te dejavnike bi bilo treba obravnavati kot znak neposredne izpostavljenosti družbe Magyar Posta konkurenci za storitve standardne paketne pošte B2X. |
| --- | --- |

(27)

Pri storitvah standardne paketne pošte B2X je tržni delež družbe Magyar Posta leta 2011 glede na razpoložljive informacije (24) znašal približno 35 % po količini, kar je družbo uvrščalo na drugo mesto za vodilnim na trgu, ki je imel 40-odstotni tržni delež, medtem ko je imel tretjeuvrščeni konkurent 15-odstotni tržni delež. Te dejavnike bi bilo treba obravnavati kot znak neposredne izpostavljenosti družbe Magyar Posta konkurenci za storitve standardne paketne pošte B2X.

3.3   Storitve hitre paketne pošte v domovini

| (28) | Tržni delež družbe Magyar Posta na trgu za storitve hitre paketne pošte v domovini se je v obdobju 2008–2011 po vrednosti nenehno zmanjševal s približno 55 % po vrednosti (25) v letu 2008 na približno 41 % v letu 2011. Skupni tržni delež dveh največjih konkurentov je v letu 2008 po vrednosti znašal nekoliko več kot 22 % in se je leta 2011 po vrednosti povečal na približno 30 %, tj. skoraj tri četrtine tržnega deleža družbe Magyar Posta, tako da bi lahko konkurenta nanjo izvajala velik konkurenčni pritisk (26). Te dejavnike bi bilo treba zato obravnavati kot znak neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(28)

Tržni delež družbe Magyar Posta na trgu za storitve hitre paketne pošte v domovini se je v obdobju 2008–2011 po vrednosti nenehno zmanjševal s približno 55 % po vrednosti (25) v letu 2008 na približno 41 % v letu 2011. Skupni tržni delež dveh največjih konkurentov je v letu 2008 po vrednosti znašal nekoliko več kot 22 % in se je leta 2011 po vrednosti povečal na približno 30 %, tj. skoraj tri četrtine tržnega deleža družbe Magyar Posta, tako da bi lahko konkurenta nanjo izvajala velik konkurenčni pritisk (26). Te dejavnike bi bilo treba zato obravnavati kot znak neposredne izpostavljenosti konkurenci.

3.4   Storitve kurirske paketne pošte v domovini

| (29) | Trg za storitve kurirske paketne pošte po mnenju prosilca ni močno koncentriran. Osem podjetij po vrednosti pomeni 60–67 % upoštevnega trga. Na trgu prevladujejo tri podjetja, vendar je njihov skupni tržni delež v zadnjih štirih letih manjši od 50 %. |
| --- | --- |

(29)

Trg za storitve kurirske paketne pošte po mnenju prosilca ni močno koncentriran. Osem podjetij po vrednosti pomeni 60–67 % upoštevnega trga. Na trgu prevladujejo tri podjetja, vendar je njihov skupni tržni delež v zadnjih štirih letih manjši od 50 %.

| (30) | Tržni delež družbe Magyar Posta na trgu storitev kurirske paketne pošte v domovini je po vrednosti v zadnjih štirih letih znašal 2–3 %. Te dejavnike bi bilo treba zato obravnavati kot znak neposredne izpostavljenosti družbe Magyar Posta konkurenci. |
| --- | --- |

(30)

Tržni delež družbe Magyar Posta na trgu storitev kurirske paketne pošte v domovini je po vrednosti v zadnjih štirih letih znašal 2–3 %. Te dejavnike bi bilo treba zato obravnavati kot znak neposredne izpostavljenosti družbe Magyar Posta konkurenci.

3.5   Paletne storitve v domovini

| (31) | Trg paletnih storitev v domovini je drugi najmanjši trg v sektorju CEP na Madžarskem in ima zaradi manjšega pomena le nekaj stalnih izvajalcev. Tržni delež družbe Magyar Posta se je po vrednosti zmanjšal s 67,6 % v letu 2008 na 38,7 % v letu 2010, nato pa se je leta 2011 po vrednosti povečal na 56,7 %. Prvi konkurent je svoj tržni delež med letoma 2008 in 2011 nenehno povečeval. Skupni tržni delež drugega in tretjega konkurenta je med letoma 2008 in 2011 znašal od 20 do 49 %, tako da bi lahko konkurenta izvajala velik konkurenčni pritisk na družbo Magyar Posta. |
| --- | --- |

(31)

Trg paletnih storitev v domovini je drugi najmanjši trg v sektorju CEP na Madžarskem in ima zaradi manjšega pomena le nekaj stalnih izvajalcev. Tržni delež družbe Magyar Posta se je po vrednosti zmanjšal s 67,6 % v letu 2008 na 38,7 % v letu 2010, nato pa se je leta 2011 po vrednosti povečal na 56,7 %. Prvi konkurent je svoj tržni delež med letoma 2008 in 2011 nenehno povečeval. Skupni tržni delež drugega in tretjega konkurenta je med letoma 2008 in 2011 znašal od 20 do 49 %, tako da bi lahko konkurenta izvajala velik konkurenčni pritisk na družbo Magyar Posta.

| (32) | Poleg tega se zahtevek družbe Magyar Posta nanaša samo na storitve, ki se opravljajo v sektorju CEP. Ob tem pa paletne storitve opravljajo tudi podjetja zunaj sektorja CEP. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega se zahtevek družbe Magyar Posta nanaša samo na storitve, ki se opravljajo v sektorju CEP. Ob tem pa paletne storitve opravljajo tudi podjetja zunaj sektorja CEP.

| (33) | Dejavniki, navedeni v dveh zgornjih uvodnih izjavah, se zato obravnavajo kot znak neposredne izpostavljenosti družbe Magyar Posta konkurenci. To mnenje so podprli tudi madžarski organi (27). |
| --- | --- |

(33)

Dejavniki, navedeni v dveh zgornjih uvodnih izjavah, se zato obravnavajo kot znak neposredne izpostavljenosti družbe Magyar Posta konkurenci. To mnenje so podprli tudi madžarski organi (27).

3.6   Pogodbena logistika

| (34) | Tržni deleži družbe Magyar Posta so v tem segmentu manjši od 1 %. Za trg je značilno veliko število akterjev (28) in se šteje za zelo dinamičen trg. Te dejavnike bi bilo treba zato obravnavati kot znak neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(34)

Tržni deleži družbe Magyar Posta so v tem segmentu manjši od 1 %. Za trg je značilno veliko število akterjev (28) in se šteje za zelo dinamičen trg. Te dejavnike bi bilo treba zato obravnavati kot znak neposredne izpostavljenosti konkurenci.

IV.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (35) | Glede na dejavnike, proučene v uvodnih izjavah 2 do 34, bi bilo treba pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES šteti za izpolnjenega na Madžarskem za naslednje storitve:






  (a) | podjetniška standardna paketna pošta v domovini (B2X); |
| --- | --- | --- |

(35)

Glede na dejavnike, proučene v uvodnih izjavah 2 do 34, bi bilo treba pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES šteti za izpolnjenega na Madžarskem za naslednje storitve:

(a)

podjetniška standardna paketna pošta v domovini (B2X);

| (b) | storitve hitre paketne pošte v domovini; |
| --- | --- |

(b)

storitve hitre paketne pošte v domovini;

| (c) | storitve kurirske paketne pošte v domovini; |
| --- | --- |

(c)

storitve kurirske paketne pošte v domovini;

| (d) | kombinirane storitve prevoza blaga in |
| --- | --- |

(d)

kombinirane storitve prevoza blaga in

| (e) | pogodbena logistika. |
| --- | --- |

(e)

pogodbena logistika.

| (36) | Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2004/17/ES ne bi smela uporabljati, če naročniki oddajajo naročila, katerih namen je omogočiti izvedbo storitev, navedenih v točkah (a) do (e) uvodne izjave 35, na Madžarskem, ali če se v tej državi organizirajo natečaji za opravljanje take dejavnosti. |
| --- | --- |

(36)

Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2004/17/ES ne bi smela uporabljati, če naročniki oddajajo naročila, katerih namen je omogočiti izvedbo storitev, navedenih v točkah (a) do (e) uvodne izjave 35, na Madžarskem, ali če se v tej državi organizirajo natečaji za opravljanje take dejavnosti.

| (37) | Ta sklep temelji na pravnih in dejanskih razmerah od oktobra 2012 do januarja 2013, kakor je razvidno iz informacij, ki so jih predložili družba Magyar Posta in madžarski organi. Lahko se spremeni, če bi pomembne spremembe pravnih ali dejanskih razmer pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(37)

Ta sklep temelji na pravnih in dejanskih razmerah od oktobra 2012 do januarja 2013, kakor je razvidno iz informacij, ki so jih predložili družba Magyar Posta in madžarski organi. Lahko se spremeni, če bi pomembne spremembe pravnih ali dejanskih razmer pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni.

| (38) | Kljub temu pa bi se moralo šteti, da pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES ni izpolnjen za potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini na ozemlju Madžarske. |
| --- | --- |

(38)

Kljub temu pa bi se moralo šteti, da pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES ni izpolnjen za potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini na ozemlju Madžarske.

| (39) | Ker se za potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini še vedno uporablja Direktiva 2004/17/ES, je treba opozoriti, da bi bilo treba javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti, obravnavati v skladu s členom 9 Direktive 2004/17/ES. To pomeni, da bi bilo treba, kadar naročnik izvaja „mešano“ naročilo, to je naročilo, ki se uporablja za podporo izvajanju dejavnosti, izvzetih iz uporabe Direktive 2004/17/ES, in tistih, ki niso izvzete, upoštevati dejavnosti, za katere je bila pogodba pretežno namenjena. V primeru takšnega mešanega naročila, kadar je namen v glavnem podpora potrošniškim storitvam standardne paketne pošte v domovini, se uporabljajo določbe Direktive 2004/17/ES. Kadar je objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je naročilo pretežno namenjeno, se naročilo odda v skladu s pravili iz člena 9(2) in (3) Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(39)

Ker se za potrošniške storitve standardne paketne pošte v domovini še vedno uporablja Direktiva 2004/17/ES, je treba opozoriti, da bi bilo treba javna naročila, ki zajemajo več dejavnosti, obravnavati v skladu s členom 9 Direktive 2004/17/ES. To pomeni, da bi bilo treba, kadar naročnik izvaja „mešano“ naročilo, to je naročilo, ki se uporablja za podporo izvajanju dejavnosti, izvzetih iz uporabe Direktive 2004/17/ES, in tistih, ki niso izvzete, upoštevati dejavnosti, za katere je bila pogodba pretežno namenjena. V primeru takšnega mešanega naročila, kadar je namen v glavnem podpora potrošniškim storitvam standardne paketne pošte v domovini, se uporabljajo določbe Direktive 2004/17/ES. Kadar je objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je naročilo pretežno namenjeno, se naročilo odda v skladu s pravili iz člena 9(2) in (3) Direktive 2004/17/ES.

| (40) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila – |
| --- | --- |

(40)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Direktiva 2004/17/ES se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in so namenjena omogočanju opravljanja naslednjih storitev na Madžarskem:

| (a) | podjetniške storitve standardne paketne pošte v domovini (B2X); |
| --- | --- |

(a)

podjetniške storitve standardne paketne pošte v domovini (B2X);

| (b) | storitve hitre paketne pošte v domovini; |
| --- | --- |

(b)

storitve hitre paketne pošte v domovini;

| (c) | storitve kurirske paketne pošte v domovini; |
| --- | --- |

(c)

storitve kurirske paketne pošte v domovini;

| (d) | kombinirane storitve prevoza blaga in |
| --- | --- |

(d)

kombinirane storitve prevoza blaga in

| (e) | pogodbena logistika. |
| --- | --- |

(e)

pogodbena logistika.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 22. marca 2013

Za Komisijo

Michel BARNIER

Član Komisije

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Nacionalni organ za medije in informacijsko komunikacijo je nacionalni regulativni organ, imenovan v skladu s členom 22(1) Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 15, 21.1.1998, str. 14), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/39/ES (UL L 176, 5.7.2002, str. 21) in Direktivo 2008/6/ES (UL L 52, 27.2.2008, str. 3).

2

(3)  Pošiljke korespondence s težo do 50 g in 2,5-krat višjo ceno od javne tarife za pošiljko korespondence v prvem težnostnem razredu najhitrejše kategorije.

3

(4)  S 1. januarjem 2013 je bilo na Madžarskem izvedeno popolno odprtje trga, prejšnje rezervirano področje iz člena 7 Direktive 97/67/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/39/ES in Direktivo 2008/6/ES, pa je bilo odpravljeno.

4

(5)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

5

(6)  Zadeva št. COMP/M.5152 POSTEN AB/POST DANMARK A/S z dne 21. aprila 2009.

6

(7)  Med storitvami paketne pošte C2C in storitvami paketne pošte C2B bi lahko razlikovali, vendar je zaradi te bližnje nadomestljivosti na strani ponudbe primerno, da se te storitve obravnavajo kot ena storitev C2X. To je tudi skladno z analizo, ki je bila privzeta za Avstrijo v Sklepu Komisije 2010/142/ES (UL L 56, 6.3.2010, str. 8), za Finsko v Odločbi Komisije 2007/564/ES (UL L 215 18.8.2007, str. 21) in za Švedsko v Odločbi Komisije 2009/46/ES (UL L 19, 23.1.2009, str. 50), sprejetih v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES.

7

(8)  Odločitev z dne 30. januarja 2013, ki družbi UPS prepoveduje načrtovan prevzem družbe TNT Express.

8

(9)  Zadeva št. COMP/M.5152 POSTEN AB/POST DANMARK A/S z dne 21. aprila 2009.

9

(10)  Dopis madžarskih organov z dne 13. januarja 2013 (str. 9, odstavek 2).

10

(11)  Sklep 2010/142/ES, Odločba 2009/46/ES, Odločba 2007/564/ES.

11

(12)  V elektronskem sporočilu nacionalnega regulativnega organa z dne 21. januarja 2013 so navedene ocene količin za trg B2X in ločene ocene za trga B2B in B2C, ki temeljijo na podatkih, ki so jih zahtevali družba Magyar Posta in njeni prvi trije konkurenti. Glede na te informacije je bila družba Magyar Posta v letu 2011 na trgu B2X drugi največji akter (35-odstotni trži delež), takoj za vodilnim (40-odstotni trži delež), sledil pa ji je tretji največji akter na trgu (15-odstotni tržni delež). Družba Magyar Posta je imela na trgu B2C 51-odstotni trži delež, medtem ko so njeni glavni konkurenti imeli 26-, 11- oziroma 10-odstotni tržni delež. Družba Magyar Posta je bila na trgu B2B tretji največji akter (16-odstotni tržni delež), medtem ko sta vodilna na trgu imela 57- oziroma 22-odstotni delež.

12

(13)  Odločba 2009/46/ES, Odločba 2007/564/ES, Odločba Komisije 2007/169/ES (UL L 78, 17.3.2007, str. 28).

13

(14)  Zadeva COMP/M.1794 Deutsche Post/Air Express International z dne 7. februarja 2000, odstavek 8.

14

(15)  Zadeva COMP/M.5152 Posten AB/Post Danmark z dne 21. aprila 2009, odstavek 108.

15

(16)  Zadeva COMP/M.1794 Deutsche Post/Air Express International z dne 7. februarja 2000, odstavek 9.

16

(17)  Zadeva M.3496 TNT forwarding Holding AB/Wilson Logistics Holding AB.

17

(18)  Zadeva COMP/M.1895 Ocean Group/Exel z dne 3. maja 2000, odstavka 8 in 9.

18

(19)  Zadeva COMP/M.3971 Deutsche Post/Excel z dne 24. novembra 2005, odstavek 20.

19

(20)  Zadeva št. COMP/M.5152 POSTEN AB/POST DANMARK A/S z dne 21. aprila 2009, zadeva št. COMP/M.3971 Deutsche Post /Exel itd.

20

(21)  Dopis madžarskih organov z dne 13. januarja 2013, str. 3.

21

(22)  V skladu z zapisanim na strani 20 zahtevka ima družba Magyar Posta 2735 poštnih uradov po vsej državi. Glede na dopis družbe Magyar Posta z dne 20. novembra 2012 ima glavni konkurent 372 prevzemnih mest, medtem ko je drug konkurent nedavno dosegel 400 prevzemnih mest.

22

(23)  Dopis madžarskih organov z dne 13. januarja 2013, str. 8.

23

(24)  Elektronsko sporočilo nacionalnega regulativnega organa z dne 21. januarja 2013.

24

(25)  Tržni delež Pošte, izmerjen po količini, je leta 2008 znašal približno 43 %.

25

(26)  Enaka razlaga se je uporabila že v prejšnjih sklepih, glej na primer uvodno izjavo 11 Sklepa 2010/142/ES.

26

(27)  Dopis madžarskih organov z dne 13. januarja 2013, str. 10.

27

(28)  Ti so DHL Group, Kuhne Nagel Kft, Liegl&Dachser Kft, Gebrüder Weiss Szallitmanyozasi e Logisztikai Kft; Waberer’s Group; Trans-Sped Group; Masped Group itd.

28

---

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/28

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 22. marca 2013

o finančni pomoči Unije za leto 2013 referenčnim laboratorijem Evropske unije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1628)

(Besedilo v angleškem, danskem, francoskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2013/155/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 31(2) Odločbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (2), in zlasti člena 32(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 926/2011 z dne 12. septembra 2011 za namene Odločbe Sveta 2009/470/ES o finančni pomoči Unije referenčnim laboratorijem EU za krmo, živila in sektor za zdravstveno varstvo živali (3) določa, da se finančna pomoč Unije dodeli, če se odobreni delovni programi učinkovito izvajajo in upravičenci v določenih rokih sporočijo vse potrebne informacije. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 926/2011 z dne 12. septembra 2011 za namene Odločbe Sveta 2009/470/ES o finančni pomoči Unije referenčnim laboratorijem EU za krmo, živila in sektor za zdravstveno varstvo živali (3) določa, da se finančna pomoč Unije dodeli, če se odobreni delovni programi učinkovito izvajajo in upravičenci v določenih rokih sporočijo vse potrebne informacije.

| (2) | Službe Komisije so ocenile in odobrile delovne programe in ustrezne okvirne proračune, ki so jih referenčni laboratoriji EU leta 2012 predložili za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Službe Komisije so ocenile in odobrile delovne programe in ustrezne okvirne proračune, ki so jih referenčni laboratoriji EU leta 2012 predložili za leto 2013.

| (3) | Ker se delovni programi izvajajo od 1. januarja 2013, bi se moral ta izvedbeni sklep uporabljati od 1. januarja 2013. |
| --- | --- |

(3)

Ker se delovni programi izvajajo od 1. januarja 2013, bi se moral ta izvedbeni sklep uporabljati od 1. januarja 2013.

| (4) | V skladu s tem bi bilo treba dodeliti finančno pomoč Unije določenim referenčnim laboratorijem EU za sofinanciranje njihovih dejavnosti, namenjenih izvajanju nalog in dolžnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 882/2004. Finančna pomoč Unije bi morala znašati 100 % upravičenih stroškov, kakor so določeni v Izvedbeni uredbi (EU) št. 926/2011. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s tem bi bilo treba dodeliti finančno pomoč Unije določenim referenčnim laboratorijem EU za sofinanciranje njihovih dejavnosti, namenjenih izvajanju nalog in dolžnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 882/2004. Finančna pomoč Unije bi morala znašati 100 % upravičenih stroškov, kakor so določeni v Izvedbeni uredbi (EU) št. 926/2011.

| (5) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 135/2013 (4) določa pravila o upravičenosti za delavnice, ki jih organizirajo referenčni laboratoriji EU. Prav tako omejuje finančno pomoč na največ 32 udeležencev, tri povabljene predavatelje in deset predstavnikov tretjih držav na delavnicah. Odstopanja od navedene omejitve bi bilo treba odobriti nekaterim referenčnim laboratorijem Evropske unije, ki potrebujejo podporo za udeležbo več kot 32 oseb, da bi bile delavnice bolj učinkovite. Odstopanja so mogoča, če referenčni laboratorij EU prevzame vodstvo in odgovornost pri organizaciji delavnice z drugim referenčnim laboratorijem Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 135/2013 (4) določa pravila o upravičenosti za delavnice, ki jih organizirajo referenčni laboratoriji EU. Prav tako omejuje finančno pomoč na največ 32 udeležencev, tri povabljene predavatelje in deset predstavnikov tretjih držav na delavnicah. Odstopanja od navedene omejitve bi bilo treba odobriti nekaterim referenčnim laboratorijem Evropske unije, ki potrebujejo podporo za udeležbo več kot 32 oseb, da bi bile delavnice bolj učinkovite. Odstopanja so mogoča, če referenčni laboratorij EU prevzame vodstvo in odgovornost pri organizaciji delavnice z drugim referenčnim laboratorijem Evropske unije.

| (6) | Za šest referenčnih laboratorijev EU, imenovanih v okviru Skupnega raziskovalnega središča, je razmerje določeno v letnem upravnem dogovoru, ki sta mu dodana delovni program in ustrezen proračun, saj sta Skupno raziskovalno središče in Generalni direktorat za zdravje in potrošnike službi Komisije. |
| --- | --- |

(6)

Za šest referenčnih laboratorijev EU, imenovanih v okviru Skupnega raziskovalnega središča, je razmerje določeno v letnem upravnem dogovoru, ki sta mu dodana delovni program in ustrezen proračun, saj sta Skupno raziskovalno središče in Generalni direktorat za zdravje in potrošnike službi Komisije.

| (7) | V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (5) se programi izkoreninjenja in nadzora živalskih bolezni (veterinarski ukrepi) financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). V drugem odstavku člena 13 navedene uredbe je določeno, da v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih za ukrepe in programe, ki jih zajema Odločba Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (6), odhodke za stroške administracije in osebja, ki jih imajo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS, krije navedeni sklad. Za finančni nadzor se uporabljajo členi 9, 36 in 37 Uredbe (ES) št. 1290/2005. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 3(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (5) se programi izkoreninjenja in nadzora živalskih bolezni (veterinarski ukrepi) financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). V drugem odstavku člena 13 navedene uredbe je določeno, da v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih za ukrepe in programe, ki jih zajema Odločba Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (6), odhodke za stroške administracije in osebja, ki jih imajo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS, krije navedeni sklad. Za finančni nadzor se uporabljajo členi 9, 36 in 37 Uredbe (ES) št. 1290/2005.

| (8) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Laboratoire de sécurité des aliments (LSA) agencije Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Maisons-Alfort, Francija, za naslednje dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013:

| (a) | za analize in preskušanje mleka in mlečnih izdelkov navedena finančna pomoč ne presega 358 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za analize in preskušanje mleka in mlečnih izdelkov navedena finančna pomoč ne presega 358 000 EUR;

| (b) | za analize in preskušanje Listeria monocytogenes navedena finančna pomoč ne presega 440 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

za analize in preskušanje Listeria monocytogenes navedena finančna pomoč ne presega 440 000 EUR;

| (c) | za analize in preskušanje koagulaza pozitivnih stafilokokov, vključno s Staphylococcus aureus, navedena finančna pomoč ne presega 347 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

za analize in preskušanje koagulaza pozitivnih stafilokokov, vključno s Staphylococcus aureus, navedena finančna pomoč ne presega 347 000 EUR.

Člen 2

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Bilthoven, Nizozemska, za analize in preskušanje zoonoz (salmonela).

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 492 000 EUR.

Člen 3

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Laboratorio de Biotoxinas Marinas, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (Ministerio de Sanidad y Política Social), Vigo, Španija, za spremljanje morskih biotoksinov.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 330 000 EUR.

Člen 4

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju centra Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth, Združeno kraljestvo, za naslednje dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013:

| (a) | za spremljanje virusne in bakteriološke okuženosti školjk navedena finančna pomoč ne presega 345 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za spremljanje virusne in bakteriološke okuženosti školjk navedena finančna pomoč ne presega 345 000 EUR;

| (b) | za bolezni rakov navedena finančna pomoč ne presega 145 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

za bolezni rakov navedena finančna pomoč ne presega 145 000 EUR.

Člen 5

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Istituto Superiore di Sanità (ISS), Rim, Italija, za naslednje dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013:

| (a) | za analize in preskušanje Escherichia coli, vključno z verotoksično E. coli (VTEC), navedena finančna pomoč ne presega 326 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za analize in preskušanje Escherichia coli, vključno z verotoksično E. coli (VTEC), navedena finančna pomoč ne presega 326 000 EUR;

| (b) | za analize in preskušanja parazitov (zlasti Trichinella, Echinococcus in Anisakis) navedena finančna pomoč ne presega 374 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

za analize in preskušanja parazitov (zlasti Trichinella, Echinococcus in Anisakis) navedena finančna pomoč ne presega 374 000 EUR;

| (c) | za ostanke nekaterih snovi iz točke 12(d) oddelka I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 navedena finančna pomoč ne presega 316 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

za ostanke nekaterih snovi iz točke 12(d) oddelka I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 navedena finančna pomoč ne presega 316 000 EUR.

Člen 6

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA), Uppsala, Švedska, za spremljanje Campylobacter.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 395 000 EUR.

Člen 7

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), København, Danska, za spremljanje protimikrobne odpornosti.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 530 000 EUR.

Člen 8

1.   Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (ex-VLA), Addlestone, Združeno kraljestvo, za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 495 000 EUR.

2.   Z odstopanjem od člena 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 135/2013 ima laboratorij iz odstavka 1 tega člena pravico zahtevati finančno pomoč za udeležbo več kot 32 oseb na eni svojih delavnic.

Člen 9

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Centre Wallon de Recherches agronomiques (CRA-W), Gembloux, Belgija, za analize in preskušanje živalskih beljakovin v krmi.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 530 000 EUR.

Člen 10

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Laboratoire de Fougères, de L’Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Fougères, Francija za ostanke nekaterih snovi iz točke 12(b) oddelka I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 500 000 EUR.

Člen 11

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL), Berlin, Nemčija, za ostanke nekaterih snovi iz točke 12(c) oddelka I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 500 000 EUR.

Člen 12

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju RIKILT – Institute for Food Safety, ki je del Wageningen University and Research Centre, Wageningen, Nizozemska, za ostanke nekaterih snovi iz točke 12(a) oddelka I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 500 000 EUR.

Člen 13

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Freiburg, Nemčija, za naslednje dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013:

| (a) | za analize in preskušanje ostankov pesticidov v živilih živalskega izvora in proizvodih z visoko vsebnostjo maščobe navedena finančna pomoč ne presega 234 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za analize in preskušanje ostankov pesticidov v živilih živalskega izvora in proizvodih z visoko vsebnostjo maščobe navedena finančna pomoč ne presega 234 000 EUR;

| (b) | za analize in preskušanje dioksinov in PCB v krmi in živilih navedena finančna pomoč ne presega 510 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

za analize in preskušanje dioksinov in PCB v krmi in živilih navedena finančna pomoč ne presega 510 000 EUR.

Člen 14

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Søborg, Danska, za analize in preskušanje ostankov pesticidov v žitaricah in krmi.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 200 000 EUR.

Člen 15

1.   Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG), Španija, za analize in preskušanje ostankov pesticidov v sadju in zelenjavi, vključno s proizvodi z visoko vsebnostjo vode in kisline.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 538 000 EUR.

2.   Z odstopanjem od člena 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 135/2013 ima laboratorij iz odstavka 1 pravico zahtevati finančno pomoč za udeležbo več kot 32 oseb na eni svojih delavnic.

Člen 16

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA) Stuttgart, Nemčija, za analize in preskušanje ostankov pesticidov z metodami določanja enega ostanka.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 398 000 EUR.

Člen 17

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete, Algete (Madrid), Španija, za konjsko kugo.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 110 000 EUR.

Člen 18

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (ex-VLA), New Haw, Weybridge, Združeno kraljestvo, za naslednje dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013:

| (a) | za atipično kokošjo kugo navedena finančna pomoč ne presega 98 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za atipično kokošjo kugo navedena finančna pomoč ne presega 98 000 EUR;

| (b) | za aviarno influenco navedena finančna pomoč ne presega 425 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

za aviarno influenco navedena finančna pomoč ne presega 425 000 EUR.

Člen 19

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Pirbright Institute (nekdanji AFRC Institute for Animal Health), Pirbright Laboratory, Pirbright, Združeno kraljestvo, za naslednje dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013:

| (a) | za vezikularno bolezen prašičev navedena finančna pomoč ne presega 75 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za vezikularno bolezen prašičev navedena finančna pomoč ne presega 75 000 EUR;

| (b) | za bolezen modrikastega jezika navedena finančna pomoč ne presega 240 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

za bolezen modrikastega jezika navedena finančna pomoč ne presega 240 000 EUR;

| (c) | za slinavko in parkljevko navedena finančna pomoč ne presega 400 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

za slinavko in parkljevko navedena finančna pomoč ne presega 400 000 EUR.

Člen 20

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Aarhus, Danska, za bolezni rib.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 310 000 EUR.

Člen 21

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju l’Institut français de recherche pour l'exploitation de la mer IFREMER, La Tremblade, Francija, za bolezni školjk.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 170 000 EUR.

Člen 22

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule Hannover, Hannover, Nemčija, za klasično prašičjo kugo.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 333 000 EUR.

Člen 23

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Centro de Investigación en Sanidad Animal, Valdeolmos, Madrid, Španija, za afriško prašičjo kugo.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 236 000 EUR.

Člen 24

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics – SLU, Swedish University of Agricultural Sciences, Uppsala, Švedska, za prispevanje k poenotenju testnih metod in ocenjevanja rezultatov za čistopasemsko plemensko govedo.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 150 000 EUR.

Člen 25

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju ANSES, Laboratoire de santé animale, Maisons-Alfort, Francija, za brucelozo.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 285 000 EUR.

Člen 26

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju ANSES, Laboratoire de santé animale, Maisons Alfort/Laboratoire de pathologie équine, Dozulé, Francija, za bolezni enoprstih kopitarjev razen konjske kuge.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 555 000 EUR.

Člen 27

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju ANSES, Laboratoire de la rage et de la faune sauvage, Nancy, Francija, za steklino.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 282 000 EUR.

Člen 28

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET) fakultete Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Madrid, Španija, za tuberkulozo.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 248 000 EUR.

Člen 29

Unija dodeli finančno pomoč laboratoriju ANSES, Laboratoire de Sophia-Antipolis, Francija, za zdravstveno varstvo čebel.

Za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 navedena finančna pomoč ne presega 384 000 EUR.

Člen 30

Unija dodeli finančno pomoč Skupnemu raziskovalnemu središču Evropske komisije, Geel, Belgija, za naslednje dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013:

| (a) | dejavnosti, povezane s težkimi kovinami v krmi in živilih; navedena finančna pomoč ne presega 261 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, povezane s težkimi kovinami v krmi in živilih; navedena finančna pomoč ne presega 261 000 EUR;

| (b) | dejavnosti, povezane z mikotoksini; navedena finančna pomoč ne presega 271 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, povezane z mikotoksini; navedena finančna pomoč ne presega 271 000 EUR;

| (c) | dejavnosti, povezane s policikličnimi aromatskimi ogljikovodiki (PAH); navedena finančna pomoč ne presega 269 000 EUR; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti, povezane s policikličnimi aromatskimi ogljikovodiki (PAH); navedena finančna pomoč ne presega 269 000 EUR;

| (d) | dejavnosti, povezane z dodatki za uporabo v prehrani živali; navedena finančna pomoč ne presega 71 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti, povezane z dodatki za uporabo v prehrani živali; navedena finančna pomoč ne presega 71 000 EUR.

Člen 31

Unija dodeli finančno pomoč Skupnemu raziskovalnemu središču Evropske komisije, Italija, (ISPRA), za naslednje dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013:

| (a) | dejavnosti, povezane z materiali in predmeti v stiku z živili; navedena finančna pomoč ne presega 341 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti, povezane z materiali in predmeti v stiku z živili; navedena finančna pomoč ne presega 341 000 EUR;

| (b) | dejavnosti, povezane z gensko spremenjenimi organizmi; navedena finančna pomoč ne presega 472 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, povezane z gensko spremenjenimi organizmi; navedena finančna pomoč ne presega 472 000 EUR.

Člen 32

Finančna pomoč Unije iz členov 1 do 31 znaša 100 % upravičenih stroškov, kakor so opredeljeni v Izvedbeni uredbi (EU) št. 926/2011.

Člen 33

Ta sklep je naslovljen na laboratorije, navedene v Prilogi.

V Bruslju, 22. marca 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 241, 17.9.2011, str. 2.

3

(4)  UL L 46, 19.2.2013, str. 8.

4

(5)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

5

(6)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

6

---

PRILOGA

| — | Laboratoire de sécurité des aliments (LSA) agencije Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), 23 avenue du Général de Gaulle, 94700 Maisons-Alfort, Francija, |
| --- | --- |

—

Laboratoire de sécurité des aliments (LSA) agencije Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), 23 avenue du Général de Gaulle, 94700 Maisons-Alfort, Francija,

| — | Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Anthony van Leeuwenhoeklaan 9, Postbus 1, 3720 BA Bilthoven, Nizozemska, |
| --- | --- |

—

Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), Anthony van Leeuwenhoeklaan 9, Postbus 1, 3720 BA Bilthoven, Nizozemska,

| — | Laboratorio de Biotoxinas Marinas, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (Ministerio de Sanidad y Política Social), Estación Marítima, s/n, 36200 Vigo, Španija, |
| --- | --- |

—

Laboratorio de Biotoxinas Marinas, Agencia Española de Seguridad Alimentaria y Nutrición (Ministerio de Sanidad y Política Social), Estación Marítima, s/n, 36200 Vigo, Španija,

| — | Laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth laboratory, Barrack Road, The Nothe, Weymouth, Dorset, DT4 8UB, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth laboratory, Barrack Road, The Nothe, Weymouth, Dorset, DT4 8UB, Združeno kraljestvo,

| — | Istituto Superiore di Sanità (ISS), Viale Regina Elena 299, 00161 Rim, Italija, |
| --- | --- |

—

Istituto Superiore di Sanità (ISS), Viale Regina Elena 299, 00161 Rim, Italija,

| — | Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA), Ulls väg 2 B, 751 89 Uppsala, Švedska, |
| --- | --- |

—

Statens Veterinärmedicinska Anstalt (SVA), Ulls väg 2 B, 751 89 Uppsala, Švedska,

| — | Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Bülowsvej 27, 1790 København V, Danska, |
| --- | --- |

—

Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Bülowsvej 27, 1790 København V, Danska,

| — | Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA); Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA); Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, Združeno kraljestvo,

| — | Centre Wallon de Recherches agronomiques (CRA-W), Chaussée de Namur 24, 5030 Gembloux, Belgija, |
| --- | --- |

—

Centre Wallon de Recherches agronomiques (CRA-W), Chaussée de Namur 24, 5030 Gembloux, Belgija,

| — | Laboratoire de Fougères de L’Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de Fougères, 10B rue Claude Bourgelat, Javené, CS40608, 35306 Fougères, Francija, |
| --- | --- |

—

Laboratoire de Fougères de L’Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de Fougères, 10B rue Claude Bourgelat, Javené, CS40608, 35306 Fougères, Francija,

| — | Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL), Mauerstrasse 39-42, 10117 Berlin, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL), Mauerstrasse 39-42, 10117 Berlin, Nemčija,

| — | RIKILT – Institute for Food Safety, del Wageningen University and Research Centre, Akkermaalsbos 2, Building No 123, 6708 WB Wageningen, Nizozemska, |
| --- | --- |

—

RIKILT – Institute for Food Safety, del Wageningen University and Research Centre, Akkermaalsbos 2, Building No 123, 6708 WB Wageningen, Nizozemska,

| — | Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Postfach 100462, Bissierstrasse 5, 79114 Freiburg, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Postfach 100462, Bissierstrasse 5, 79114 Freiburg, Nemčija,

| — | Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Department of Food Chemistry, Mørkhøj Bygade 19, 2860 Søborg, Danska, |
| --- | --- |

—

Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Department of Food Chemistry, Mørkhøj Bygade 19, 2860 Søborg, Danska,

| — | Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG), Ctra. Sacramento s/n, La Cañada de San Urbano, 04120 Almería, Španija, |
| --- | --- |

—

Laboratorio Agrario de la Generalitat Valenciana (LAGV)/Grupo de Residuos de Plaguicidas de la Universidad de Almería (PRRG), Ctra. Sacramento s/n, La Cañada de San Urbano, 04120 Almería, Španija,

| — | Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Schaflandstrasse 3/2, 70736 Stuttgart, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Chemisches und Veterinäruntersuchungsamt (CVUA), Schaflandstrasse 3/2, 70736 Stuttgart, Nemčija,

| — | Laboratorio Central de Sanidad Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, Ctra. De Algete km. 8, Valdeolmos, 28110, Algete (Madrid), Španija, |
| --- | --- |

—

Laboratorio Central de Sanidad Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, Ctra. De Algete km. 8, Valdeolmos, 28110, Algete (Madrid), Španija,

| — | Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA) Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Animal Health and Veterinary Laboratories Agency (AHVLA) Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, Združeno kraljestvo,

| — | The Pirbright Institute, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

The Pirbright Institute, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Združeno kraljestvo,

| — | The Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Hangøvej 2, 8200-Århus, Danska, |
| --- | --- |

—

The Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Hangøvej 2, 8200-Århus, Danska,

| — | IFREMER, Avenue Mus de Loup, Ronce les Bains, 17390 La Tremblade, Francija, |
| --- | --- |

—

IFREMER, Avenue Mus de Loup, Ronce les Bains, 17390 La Tremblade, Francija,

| — | Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Bischofsholer Damm 15, D-3000 Hannover, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Bischofsholer Damm 15, D-3000 Hannover, Nemčija,

| — | Centro de Investigación en Sanidad Animal, Ctra. De Algete a El Casar, Valdeolmos 28130, Madrid, Španija, |
| --- | --- |

—

Centro de Investigación en Sanidad Animal, Ctra. De Algete a El Casar, Valdeolmos 28130, Madrid, Španija,

| — | INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics SLU, Swedish University of Agricultural Sciences – SLU, Undervisningsplan E1-27; S-750 07 Uppsala, Švedska, |
| --- | --- |

—

INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics SLU, Swedish University of Agricultural Sciences – SLU, Undervisningsplan E1-27; S-750 07 Uppsala, Švedska,

| — | ANSES, Laboratoire de santé animale, 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort, Cedex, Francija, |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de santé animale, 23 avenue du Général de Gaulle, 94706 Maisons-Alfort, Cedex, Francija,

| — | ANSES, Laboratoire de santé animale /Laboratoire de pathologie équine, 23 avenue du Général de Gaulle, 94 706 Maisons-Alfort, Cedex, Francija, |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de santé animale /Laboratoire de pathologie équine, 23 avenue du Général de Gaulle, 94 706 Maisons-Alfort, Cedex, Francija,

| — | ANSES, Laboratoire de la rage et de la faune sauvage de Nancy, Domaine de Pixérécourt, F-54220 Malzéville, Francija, |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de la rage et de la faune sauvage de Nancy, Domaine de Pixérécourt, F-54220 Malzéville, Francija,

| — | VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria, 28040. Madrid, Španija, |
| --- | --- |

—

VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria, 28040. Madrid, Španija,

| — | ANSES, Laboratoire de Sophia-Antipolis, 105 Route des Chappes, les Templiers, 06902 Sophia-Antipolis, Francija, |
| --- | --- |

—

ANSES, Laboratoire de Sophia-Antipolis, 105 Route des Chappes, les Templiers, 06902 Sophia-Antipolis, Francija,

| — | Joint Research Centre, Institute for Reference Materials and Measurements, Retieseweg 111, 2440 Geel (Belgija), |
| --- | --- |

—

Joint Research Centre, Institute for Reference Materials and Measurements, Retieseweg 111, 2440 Geel (Belgija),

| — | Joint Research Centre, Institute for Health and Consumer Protection, Via E. Fermi, 1, 21027 Ispra (Italija). |
| --- | --- |

—

Joint Research Centre, Institute for Health and Consumer Protection, Via E. Fermi, 1, 21027 Ispra (Italija).

---

Popravki

| 26.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/35

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom

(
  Uradni list Evropske unije L 83 z dne 22. marca 2013
  )

Stran 67, Priloga I:

| (a) | točka 12: |
| --- | --- |

(a)

točka 12:

besedilo:

„Sporazumi o posojilu vrednostnih papirjev“

se glasi:

„Dogovori o posojanju vrednostnih papirjev“;

| (b) | točka 13: |
| --- | --- |

(b)

točka 13:

besedilo:

„Sporazumi o izposoji vrednostnih papirjev“

se glasi:

„Dogovori o izposojanju vrednostnih papirjev“.

Stran 68, Priloga II:

| (a) | točka 1(a), četrta alinea: |
| --- | --- |

(a)

točka 1(a), četrta alinea:

besedilo:

„standardizirana terminska pogodba na lastniške vrednostne papirje:“

se glasi:

„terminska pogodba na lastniške vrednostne papirje:“;

| (b) | točka 1(b), sedma alinea: |
| --- | --- |

(b)

točka 1(b), sedma alinea:

besedilo:

„osnovna opcija na zamenjavo obrestnih mer: znesek preračuna obveznosti referenčne zamenjave“

se glasi:

„osnovna opcija na zamenjavo obrestnih mer: zavezujoča izpostavljenost referenčne zamenjave“.

Stran 69, Priloga II, točka 3, edini odstavek:

| (a) | prva alinea, drugi pododstavek: |
| --- | --- |

(a)

prva alinea, drugi pododstavek:

besedilo:

„Vrednost vega nominalno (vega notional) omogoča teoretično merjenje dobička ali izgube v primeru 1-odstotne spremembe v volatilnosti.“

se glasi:

„Vega osnovni znesek (vega notional) omogoča teoretično merjenje dobička ali izgube v primeru 1-odstotne spremembe v volatilnosti.“;

| (b) | druga alinea: |
| --- | --- |

(b)

druga alinea:

besedilo:

| „— | zamenjave volatilnosti
  Po analogiji z zamenjavami variance bi bilo za zamenjave volatilnosti treba uporabiti naslednje formule:






  — | vrednost vega nominalno * (trenutna) volatilnost (brez omejitve volatilnosti) |
| --- | --- | --- |

„—

zamenjave volatilnosti

Po analogiji z zamenjavami variance bi bilo za zamenjave volatilnosti treba uporabiti naslednje formule:

—

vrednost vega nominalno * (trenutna) volatilnost (brez omejitve volatilnosti)

| — | vrednost vega nominalno * min. [(trenutna) volatilnost, omejitev volatilnosti] (z omejitvijo volatilnosti) |
| --- | --- |

—

vrednost vega nominalno * min. [(trenutna) volatilnost, omejitev volatilnosti] (z omejitvijo volatilnosti)

pri čemer je (trenutna) volatilnost t funkcija realizirane in implicirane volatilnosti.“

se glasi:

| „— | zamenjave volatilnosti
  Po analogiji z zamenjavami variance bi bilo za zamenjave volatilnosti treba uporabiti naslednje formule:






  — | vega osnovni znesek * (trenutna) volatilnost (brez omejitve volatilnosti) |
| --- | --- | --- |

„—

zamenjave volatilnosti

Po analogiji z zamenjavami variance bi bilo za zamenjave volatilnosti treba uporabiti naslednje formule:

—

vega osnovni znesek * (trenutna) volatilnost (brez omejitve volatilnosti)

| — | vega osnovni znesek * min. [(trenutna) volatilnost, omejitev volatilnosti] (z omejitvijo volatilnosti) |
| --- | --- |

—

vega osnovni znesek * min. [(trenutna) volatilnost, omejitev volatilnosti] (z omejitvijo volatilnosti)

pri čemer je (trenutna) volatilnost t funkcija realizirane in implicirane volatilnosti.“

Stran 73, Priloga IV, podnaslov „Predloge za poročanje: AIS“, razpredelnica „Informacije, ki se sporočajo za vsak AIS“, točka 10(a), dvanajsti vnos:

besedilo:

„Kreditni sklad za s premoženjem zavarovana posojila (Credit Asset Based Lending)“

se glasi:

„Posojilo na osnovi kreditnih sredstev (Credit Asset Based Lending)“.

---