# Az Európai Unió L 152/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.152.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 152 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. június 5. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.152.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 152

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. június 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 512/2013/EU rendelete (2013. június 4.) a 2474/93/EGK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám 71/97/EK tanácsi rendelettel való kiterjesztése alóli mentességnek egyes Kínai Népköztársaságból származó kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó engedélyezéséről szóló 88/97/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 513/2013/EU rendelete (2013. június 4.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott e behozatal tekintetében nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló 182/2013/EU rendelet módosításáról | 5 |
| | | A Bizottság 514/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 48 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/261/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. június 3.) a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok elvégzésének egy Ukrajnában működő laboratórium számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2013) 3193. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2013/262/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. június 4.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatóanyagaira alkalmazandó, a közegészségügynek az Unió által nyújtott védelemmel egyenértékű védelmét biztosító keretszabályozással rendelkező, illetve ilyen ellenőrzési és végrehajtási tevékenységeket végző harmadik országok jegyzékének létrehozásáról szóló 2012/715/EU végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  ) | 52 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 512/2013/EU rendelete (2013. június 4.) a 2474/93/EGK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám 71/97/EK tanácsi rendelettel való kiterjesztése alóli mentességnek egyes Kínai Népköztársaságból származó kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó engedélyezéséről szóló 88/97/EK rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság 513/2013/EU rendelete (2013. június 4.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott e behozatal tekintetében nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló 182/2013/EU rendelet módosításáról

5

A Bizottság 514/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

48

HATÁROZATOK

2013/261/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. június 3.) a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok elvégzésének egy Ukrajnában működő laboratórium számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2013) 3193. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 3193. számú dokumentummal történt)

1

50

2013/262/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. június 4.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatóanyagaira alkalmazandó, a közegészségügynek az Unió által nyújtott védelemmel egyenértékű védelmét biztosító keretszabályozással rendelkező, illetve ilyen ellenőrzési és végrehajtási tevékenységeket végző harmadik országok jegyzékének létrehozásáról szóló 2012/715/EU végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  )

1

52

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 5.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/1

---

A BIZOTTSÁG 512/2013/EU RENDELETE

(2013. június 4.)

a 2474/93/EGK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám 71/97/EK tanácsi rendelettel való kiterjesztése alóli mentességnek egyes Kínai Népköztársaságból származó kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó engedélyezéséről szóló 88/97/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról szóló, 2013. május 29-i 502/2013/EU tanácsi rendeletre (2),

tekintettel arra, hogy a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) a 2474/93/EGK tanácsi rendelet (4) által a kerékpárokra kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztette a kerékpáralkatrészekre,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 71/97/EK rendelettel a Tanács a 2474/93/EGK rendelet által a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztette a fenti országból származó bizonyos kerékpáralkatrészek behozatalára (a továbbiakban: a kiterjesztett dömpingellenes vám). A 71/97/EK rendelet szerint az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján mentességi rendszert kell létrehozni annak érdekében, hogy az intézkedés kerékpáralkatrészekre való kiterjesztése alóli mentesség révén a kerékpárokra vonatkozó intézkedés kijátszásában részt nem vevő összeszerelők a dömpingellenes vám megfizetése nélkül importálhassanak kínai kerékpáralkatrészeket. |
| --- | --- |

(1)

A 71/97/EK rendelettel a Tanács a 2474/93/EGK rendelet által a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára kivetett dömpingellenes vámot kiterjesztette a fenti országból származó bizonyos kerékpáralkatrészek behozatalára (a továbbiakban: a kiterjesztett dömpingellenes vám). A 71/97/EK rendelet szerint az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján mentességi rendszert kell létrehozni annak érdekében, hogy az intézkedés kerékpáralkatrészekre való kiterjesztése alóli mentesség révén a kerékpárokra vonatkozó intézkedés kijátszásában részt nem vevő összeszerelők a dömpingellenes vám megfizetése nélkül importálhassanak kínai kerékpáralkatrészeket.

| (2) | A mentességi rendszer működésének jogi kereteit a 88/97/EK bizottsági rendelet (5) (a továbbiakban: a módosított rendelet) határozta meg. |
| --- | --- |

(2)

A mentességi rendszer működésének jogi kereteit a 88/97/EK bizottsági rendelet (5) (a továbbiakban: a módosított rendelet) határozta meg.

| (3) | A Kínából származó kerékpárokra kivetett dömpingellenes vámnak a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészekre való kiterjesztésére vonatkozó, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése és 13. cikke (4) bekezdése szerinti felülvizsgálatot követően a Tanács a 171/2008/EK rendelettel (6) úgy döntött, hogy fenntartja a kijátszás elleni intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A Kínából származó kerékpárokra kivetett dömpingellenes vámnak a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészekre való kiterjesztésére vonatkozó, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése és 13. cikke (4) bekezdése szerinti felülvizsgálatot követően a Tanács a 171/2008/EK rendelettel (6) úgy döntött, hogy fenntartja a kijátszás elleni intézkedéseket.

| (4) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (7) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli. |
| --- | --- |

(4)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (7) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli.

| (5) | Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (8) (a továbbiakban: az értesítés) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megindította a Kínából származó kerékpárok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatát. Az értesítés 4.4. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a mentességi rendszer jelenlegi működéséről és arról, milyen legyen a rendszer esetleges jövőbeni modellje. A Bizottság elsősorban a mentességi rendszer jelenlegi formájában történő működésére és irányítására vonatkozóan kért észrevételeket, beleértve a kis- és középvállalkozások által tapasztalt kihívásokat is. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (8) (a továbbiakban: az értesítés) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megindította a Kínából származó kerékpárok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatát. Az értesítés 4.4. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a mentességi rendszer jelenlegi működéséről és arról, milyen legyen a rendszer esetleges jövőbeni modellje. A Bizottság elsősorban a mentességi rendszer jelenlegi formájában történő működésére és irányítására vonatkozóan kért észrevételeket, beleértve a kis- és középvállalkozások által tapasztalt kihívásokat is.

| (6) | A tárgyra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek. A Bizottság azonban – a mentességi rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatai alapján – szükségesnek tartja bizonyos módosítások bevezetését, amelyek javítják majd a rendszer működését. |
| --- | --- |

(6)

A tárgyra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek. A Bizottság azonban – a mentességi rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatai alapján – szükségesnek tartja bizonyos módosítások bevezetését, amelyek javítják majd a rendszer működését.

| (7) | A jelenlegi mentességi rendszer értelmében a vizsgálati időszak meghatározása nem teszi lehetővé az uniós kerékpár-összeszerelési műveletekben felhasznált kínai alkatrészek mennyiségének és értékének megfelelő értékelését. A hatályos szabályok szerint a vizsgálati időszakot úgy kell meghatározni, hogy az megelőzze a dömpingellenes vám felfüggesztésének időpontját. Ezalatt az időszak alatt a kérelmezők rendszerint kis mennyiségben importálnak alkatrészeket Kínából, mivel a havi 299 alkatrészt meghaladó mennyiségre dömpingellenes vám vonatkozna. Ezért úgy tűnhet, hogy a vizsgálati időszakban összeszerelt kerékpárok megfelelnek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabályoknak, amely szerint az uniós kerékpárgyártók műveleteiben a kínai alkatrészek értéke nem haladhatja meg az alkatrészek összértékének 60 %-át, vagy a behozott alkatrészekhez a művelet során hozzáadott értéknek magasabbnak kell lennie az előállítási költség 25 %-ánál (a továbbiakban: a 60/40 arányt vagy 25 %-os hozzáadott értéket előíró szabály). |
| --- | --- |

(7)

A jelenlegi mentességi rendszer értelmében a vizsgálati időszak meghatározása nem teszi lehetővé az uniós kerékpár-összeszerelési műveletekben felhasznált kínai alkatrészek mennyiségének és értékének megfelelő értékelését. A hatályos szabályok szerint a vizsgálati időszakot úgy kell meghatározni, hogy az megelőzze a dömpingellenes vám felfüggesztésének időpontját. Ezalatt az időszak alatt a kérelmezők rendszerint kis mennyiségben importálnak alkatrészeket Kínából, mivel a havi 299 alkatrészt meghaladó mennyiségre dömpingellenes vám vonatkozna. Ezért úgy tűnhet, hogy a vizsgálati időszakban összeszerelt kerékpárok megfelelnek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabályoknak, amely szerint az uniós kerékpárgyártók műveleteiben a kínai alkatrészek értéke nem haladhatja meg az alkatrészek összértékének 60 %-át, vagy a behozott alkatrészekhez a művelet során hozzáadott értéknek magasabbnak kell lennie az előállítási költség 25 %-ánál (a továbbiakban: a 60/40 arányt vagy 25 %-os hozzáadott értéket előíró szabály).

| (8) | A vállalkozások csak a vám felfüggesztésének engedélyezését követően kezdenek el nagyobb mennyiségben importálni. A hatályos szabályok alapján ugyanakkor ez az időszak nem vehető tekintetbe. Így nem valósítható meg teljes mértékben a mentességi rendszer azon alapvető célja, hogy „biztosítani kell az Európából származó alkatrészek megfelelő arányban történő felhasználását”. |
| --- | --- |

(8)

A vállalkozások csak a vám felfüggesztésének engedélyezését követően kezdenek el nagyobb mennyiségben importálni. A hatályos szabályok alapján ugyanakkor ez az időszak nem vehető tekintetbe. Így nem valósítható meg teljes mértékben a mentességi rendszer azon alapvető célja, hogy „biztosítani kell az Európából származó alkatrészek megfelelő arányban történő felhasználását”.

| (9) | Ezzel összefüggésben, és a jogbiztonság elősegítése érdekében célszerű módosítani a vizsgálati időszak 6. cikk (1) bekezdése szerinti meghatározását, hogy az a kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetése felfüggesztésének időpontját követő időre is kiterjedjen. Ezáltal a 60/40 arányt vagy 25 %-os hozzáadott értéket előíró szabály betartását megfelelőbben lehet ellenőrizni egy olyan időszak tekintetében, amikor az importőr nem fizet dömpingellenes vámot, azaz a vámfelfüggesztés engedélyezése után. |
| --- | --- |

(9)

Ezzel összefüggésben, és a jogbiztonság elősegítése érdekében célszerű módosítani a vizsgálati időszak 6. cikk (1) bekezdése szerinti meghatározását, hogy az a kiterjesztett dömpingellenes vám megfizetése felfüggesztésének időpontját követő időre is kiterjedjen. Ezáltal a 60/40 arányt vagy 25 %-os hozzáadott értéket előíró szabály betartását megfelelőbben lehet ellenőrizni egy olyan időszak tekintetében, amikor az importőr nem fizet dömpingellenes vámot, azaz a vámfelfüggesztés engedélyezése után.

| (10) | Annak érdekében, hogy a kérelmező a felfüggesztést megelőző időszak tekintetében – a módosított rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően – ellenőrizhető adatokat nyújthasson be kerékpáralkatrész-behozataláról, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában törölni kell a visszavonhatatlan szerződéses viszonyra való utalást. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a kérelmező a felfüggesztést megelőző időszak tekintetében – a módosított rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően – ellenőrizhető adatokat nyújthasson be kerékpáralkatrész-behozataláról, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában törölni kell a visszavonhatatlan szerződéses viszonyra való utalást.

| (11) | Továbbá a jelenlegi rendszer nem egyértelmű az elektromos segédmotorral felszerelt, oldalkocsis vagy oldalkocsi nélküli – időnként elektromos kerékpár vagy pedelec néven említett – kerékpárok összeszereléséhez felhasznált kerékpáralkatrészek behozatala tekintetében. A kész elektromos kerékpárokra és ebből következően az elektromos kerékpárok összeszereléséhez használt alkatrészekre nem alkalmazandó sem a dömpingellenes vám, sem a kiterjesztett dömpingellenes vám, azaz az elektromos kerékpárok összeszerelési műveleteire nem terjed ki a 71/97/EK rendelet hatálya. Ezért helyénvaló kiterjeszteni a „végfelhasználásra vonatkozó ellenőrzésről” szóló 14. cikk szerinti hatályos rendelkezéseket az elektromos kerékpárok összeszereléséhez való felhasználásra szánt kerékpáralkatrészekre. A „végfelhasználásra vonatkozó ellenőrzés” lehetővé teszi a nemzeti vámhatóságok számára, hogy nyomon kövessék a behozott alkatrészek végső felhasználását, azaz azt, hogy hagyományos vagy elektromos kerékpárok összeszereléséhez használják-e fel azokat. |
| --- | --- |

(11)

Továbbá a jelenlegi rendszer nem egyértelmű az elektromos segédmotorral felszerelt, oldalkocsis vagy oldalkocsi nélküli – időnként elektromos kerékpár vagy pedelec néven említett – kerékpárok összeszereléséhez felhasznált kerékpáralkatrészek behozatala tekintetében. A kész elektromos kerékpárokra és ebből következően az elektromos kerékpárok összeszereléséhez használt alkatrészekre nem alkalmazandó sem a dömpingellenes vám, sem a kiterjesztett dömpingellenes vám, azaz az elektromos kerékpárok összeszerelési műveleteire nem terjed ki a 71/97/EK rendelet hatálya. Ezért helyénvaló kiterjeszteni a „végfelhasználásra vonatkozó ellenőrzésről” szóló 14. cikk szerinti hatályos rendelkezéseket az elektromos kerékpárok összeszereléséhez való felhasználásra szánt kerékpáralkatrészekre. A „végfelhasználásra vonatkozó ellenőrzés” lehetővé teszi a nemzeti vámhatóságok számára, hogy nyomon kövessék a behozott alkatrészek végső felhasználását, azaz azt, hogy hagyományos vagy elektromos kerékpárok összeszereléséhez használják-e fel azokat.

| (12) | Továbbá helyénvaló törölni a 16. cikk (3) bekezdését, mivel a kért adatok más forrásból is elérhetőek. |
| --- | --- |

(12)

Továbbá helyénvaló törölni a 16. cikk (3) bekezdését, mivel a kért adatok más forrásból is elérhetőek.

| (13) | Végül a Bizottság a módosított rendeletben található elírások kijavítását és az elavult hivatkozások törlését javasolja. |
| --- | --- |

(13)

Végül a Bizottság a módosított rendeletben található elírások kijavítását és az elavult hivatkozások törlését javasolja.

| (14) | A jogbiztonság érdekében, valamint a jó közigazgatás elve alapján biztosítani kell, hogy a módosított rendelet e rendeletben előírt módosításai a lehető legrövidebb időn belül alkalmazandóak legyenek valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során. |
| --- | --- |

(14)

A jogbiztonság érdekében, valamint a jó közigazgatás elve alapján biztosítani kell, hogy a módosított rendelet e rendeletben előírt módosításai a lehető legrövidebb időn belül alkalmazandóak legyenek valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során.

| (15) | Ezért az 88/97/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(15)

Ezért az 88/97/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 88/97/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A kérelmet írásban, az Unió egyik hivatalos nyelvén kell benyújtani, és olyan személynek kell aláírnia, aki jogosult a kérelmező képviseletére. A kérelmet a következő címre kell küldeni:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H Trade Defence |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200, |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu” |

1.

A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kérelmet írásban, az Unió egyik hivatalos nyelvén kell benyújtani, és olyan személynek kell aláírnia, aki jogosult a kérelmező képviseletére. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H Trade Defence

Rue de la Loi/Wetstraat 200,

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-bicycle-parts@ec.europa.eu”

| 2. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a kérelmező a 14. cikk c) pontjában megállapított küszöb fölött használ föl alapvető kerékpáralkatrészeket kerékpárok előállításához vagy összeszereléséhez; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a kérelmező a 14. cikk c) pontjában megállapított küszöb fölött használ föl alapvető kerékpáralkatrészeket kerékpárok előállításához vagy összeszereléséhez;

| b) | meggyőző bizonyítékot biztosít arra vonatkozóan, hogy a kérelmező összeszerelési műveletei az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (9) 13. cikke (2) bekezdésének hatályán kívül esnek; és |
| --- | --- |

b)

meggyőző bizonyítékot biztosít arra vonatkozóan, hogy a kérelmező összeszerelési műveletei az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (9) 13. cikke (2) bekezdésének hatályán kívül esnek; és

| b) | a (4) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben a kérelem nem minősül elfogadhatónak, azt határozattal, az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárással összhangban el kell utasítani.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:

„(4)   Amennyiben a kérelem nem minősül elfogadhatónak, azt határozattal, az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárással összhangban el kell utasítani.”

| 3. | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 4. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételeknek prima facie megfelelő kérelem beérkezésének időpontját követően és a kérelem megalapozottságáról a 6. és 7. cikk alapján hozott határozatot megelőzően a referenciarendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti kiterjesztett vám tekintetében fel kell függeszteni a vámtartozás megfizetését az olyan alapvető kerékpáralkatrészek bármely behozatala tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a vizsgált fél szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatot tett. A 4. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek való prima facie megfelelés megállapítása érdekében a Bizottság rendszerint a kérelem beérkezésének időpontját legalább hat hónappal megelőző időszakot vesz figyelembe.” |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 4. cikk (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételeknek prima facie megfelelő kérelem beérkezésének időpontját követően és a kérelem megalapozottságáról a 6. és 7. cikk alapján hozott határozatot megelőzően a referenciarendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti kiterjesztett vám tekintetében fel kell függeszteni a vámtartozás megfizetését az olyan alapvető kerékpáralkatrészek bármely behozatala tekintetében, amelyekkel kapcsolatban a vizsgált fél szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatot tett. A 4. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek való prima facie megfelelés megállapítása érdekében a Bizottság rendszerint a kérelem beérkezésének időpontját legalább hat hónappal megelőző időszakot vesz figyelembe.”

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A mentesség engedélyezéséről való döntés meghozatala érdekében Bizottság vizsgálati időszakot határoz meg, amely rendszerint az alapvető kerékpáralkatrészekre vonatkozó kiterjesztett vám megfizetése felfüggesztésének időpontjától számított 12 hónapos időszakra terjed ki, de nem lehet rövidebb hat hónapnál. A vizsgálat végzése során a Bizottság adott esetben kiegészítő információkat kérhet a kérelmezőtől a vizsgálati időszakra vonatkozóan, és/vagy helyszíni ellenőrzéseket végezhet.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A mentesség engedélyezéséről való döntés meghozatala érdekében Bizottság vizsgálati időszakot határoz meg, amely rendszerint az alapvető kerékpáralkatrészekre vonatkozó kiterjesztett vám megfizetése felfüggesztésének időpontjától számított 12 hónapos időszakra terjed ki, de nem lehet rövidebb hat hónapnál. A vizsgálat végzése során a Bizottság adott esetben kiegészítő információkat kérhet a kérelmezőtől a vizsgálati időszakra vonatkozóan, és/vagy helyszíni ellenőrzéseket végezhet.”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A kérelem megalapozottságának vizsgálata általában tizenkét hónappal a 6. cikk (1) bekezdésében említett összes információ beérkezését követően zárul le.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A kérelem megalapozottságának vizsgálata általában tizenkét hónappal a 6. cikk (1) bekezdésében említett összes információ beérkezését követően zárul le.”

| 5. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Amennyiben végül a megállapított tények azt mutatják, hogy a kérelmező összeszerelési műveletei nem tartoznak a 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatálya alá, a kérelmezőnek a kiterjesztett vám alóli mentességét – az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárással összhangban – engedélyezni kell.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amennyiben végül a megállapított tények azt mutatják, hogy a kérelmező összeszerelési műveletei nem tartoznak a 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatálya alá, a kérelmezőnek a kiterjesztett vám alóli mentességét – az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárással összhangban – engedélyezni kell.”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Amennyiben a mentesség feltételei nem teljesülnek, a kérelmet az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárással összhangban el kell utasítani, és a kiterjesztett vám megfizetésének 5. cikkben említett felfüggesztését el kell törölni.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben a mentesség feltételei nem teljesülnek, a kérelmet az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárással összhangban el kell utasítani, és a kiterjesztett vám megfizetésének 5. cikkben említett felfüggesztését el kell törölni.”

| 6. | A 8. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | összeszerelési műveletei az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatályán kívül maradnak;”. |
| --- | --- | --- |

6.

A 8. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

összeszerelési műveletei az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatályán kívül maradnak;”.

| 7. | A 9. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság saját kezdeményezésére felülvizsgálhatja a mentességet kapott fél helyzetét annak ellenőrzésére, hogy összeszerelési műveletei az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatályán kívül maradnak-e.” |
| --- | --- |

7.

A 9. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság saját kezdeményezésére felülvizsgálhatja a mentességet kapott fél helyzetét annak ellenőrzésére, hogy összeszerelési műveletei az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatályán kívül maradnak-e.”

| 8. | A 10. cikk helyébe következő szöveg lép:
  „10. cikk
  A mentesség visszavonása
  Azt követően, hogy a mentességet kapott félnek lehetőséget biztosítottak észrevételei megtételére, az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárással összhangban a mentességet vissza kell vonni:






  — | amennyiben a felülvizsgálat azt mutatta ki, hogy a mentességet kapott fél összeszerelési műveletei az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartoznak, |
| --- | --- | --- |

8.

A 10. cikk helyébe következő szöveg lép:

„10. cikk

A mentesség visszavonása

Azt követően, hogy a mentességet kapott félnek lehetőséget biztosítottak észrevételei megtételére, az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárással összhangban a mentességet vissza kell vonni:

—

amennyiben a felülvizsgálat azt mutatta ki, hogy a mentességet kapott fél összeszerelési műveletei az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartoznak,

| — | abban az esetben, ha a fél megszegi a 8. cikk szerinti kötelességeit, vagy |
| --- | --- |

—

abban az esetben, ha a fél megszegi a 8. cikk szerinti kötelességeit, vagy

| — | abban az esetben, ha a mentességről szóló határozat elfogadását követően nem jön létre együttműködés.” |
| --- | --- |

—

abban az esetben, ha a mentességről szóló határozat elfogadását követően nem jön létre együttműködés.”

| 9. | A 13. cikk helyébe következő szöveg lép:
  „13. cikk
  Az eljárásra vonatkozó rendelkezések
  Az e rendelet alapján végzett vizsgálatokra alkalmazandók az 1225/2009/EK rendelet megfelelő rendelkezései a következők tekintetében:






  — | a vizsgálatok lefolytatása (a 6. cikk (2), (3), (4) és (5) bekezdése), |
| --- | --- | --- |

9.

A 13. cikk helyébe következő szöveg lép:

„13. cikk

Az eljárásra vonatkozó rendelkezések

Az e rendelet alapján végzett vizsgálatokra alkalmazandók az 1225/2009/EK rendelet megfelelő rendelkezései a következők tekintetében:

—

a vizsgálatok lefolytatása (a 6. cikk (2), (3), (4) és (5) bekezdése),

| — | ellenőrző látogatások (16. cikk), |
| --- | --- |

—

ellenőrző látogatások (16. cikk),

| — | az együttműködés hiánya (18. cikk), és |
| --- | --- |

—

az együttműködés hiánya (18. cikk), és

| — | titoktartás (19. cikk).” |
| --- | --- |

—

titoktartás (19. cikk).”

| 10. | A 14. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | valamely fél havi alapon alapvető kerékpáralkatrészenként kevesebb mint 300 darab szabad forgalomba bocsátásáról nyilatkozik, vagy a fenti darabszámot részére leszállítják. Azon alkatrészek számát, amelyekkel kapcsolatban bármely fél vámáru-nyilatkozatot tett, vagy azokat részére leszállították, azon alkatrészek száma alapján kell kiszámítani, amelyekkel kapcsolatban bármely olyan fél vámáru-nyilatkozatot tett, vagy amelyeket bármely olyan fél részére szállítottak le, amelyek a fenti félhez kapcsolódnak, vagy amelyekkel annak kompenzációs megállapodása van; vagy”. |
| --- | --- | --- |

10.

A 14. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

valamely fél havi alapon alapvető kerékpáralkatrészenként kevesebb mint 300 darab szabad forgalomba bocsátásáról nyilatkozik, vagy a fenti darabszámot részére leszállítják. Azon alkatrészek számát, amelyekkel kapcsolatban bármely fél vámáru-nyilatkozatot tett, vagy azokat részére leszállították, azon alkatrészek száma alapján kell kiszámítani, amelyekkel kapcsolatban bármely olyan fél vámáru-nyilatkozatot tett, vagy amelyeket bármely olyan fél részére szállítottak le, amelyek a fenti félhez kapcsolódnak, vagy amelyekkel annak kompenzációs megállapodása van; vagy”.

| 11. | A 14. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:






  „d) | az alapvető kerékpáralkatrészeket elektromos segédmotorral felszerelt kerékpárok (TARIC-kiegészítő kód: 8835) összeszereléséhez használják fel.” |
| --- | --- | --- |

11.

A 14. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„d)

az alapvető kerékpáralkatrészeket elektromos segédmotorral felszerelt kerékpárok (TARIC-kiegészítő kód: 8835) összeszereléséhez használják fel.”

| 12. | A 16. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A 16. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, és hatálybalépésétől kezdve valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálatra alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 153., 2013.6.5., 17. o..

2

(3)  HL L 16., 1997.1.18., 55. o.

3

(4)  HL L 228., 1993.9.9., 1. o.

4

(5)  HL L 17., 1997.1.21., 17. o.

5

(6)  HL L 55., 2008.2.28., 1. o.

6

(7)  HL L 183., 2005.7.14., 1. o.

7

(8)  HL C 71., 2012.3.9., 10. o.

8

(9)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.”;

9

---

| 5.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/5

---

A BIZOTTSÁG 513/2013/EU RENDELETE

(2013. június 4.)

a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott e behozatal tekintetében nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló 182/2013/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (az „alaprendelet”) és különösen annak 7. cikkére és 14. cikke (5) bekezdésére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Az eljárás kezdeményezése

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. szeptember 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. szeptember 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan.

| (2) | Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részei uniós teljes termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részei uniós teljes termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.

2.   Nyilvántartásba vétel

| (3) | A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság elfogadta 2013. március 1-jei 182/2013/EU rendeletet (3), mely a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) 2013. március 6-tól nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezet be. |
| --- | --- |

(3)

A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság elfogadta 2013. március 1-jei 182/2013/EU rendeletet (3), mely a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) 2013. március 6-tól nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezet be.

3.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait és az ismert importőröket. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait és az ismert importőröket. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették.

| (5) | Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (6) | Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és uniós gyártók nagy számára az eljárásban, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy úgy döntött, hogy a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza az alaprendelet 17. cikkének megfelelően (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás). |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és uniós gyártók nagy számára az eljárásban, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy úgy döntött, hogy a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza az alaprendelet 17. cikkének megfelelően (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás).

a)   Mintavétel az uniós gyártók esetében

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az uniós gyártókból álló ideiglenes minta kiválasztásáról valamennyi ismert uniós gyártót és gyártói szervezetet értesítettek. Az ideiglenes minta azon mintegy 220 uniós gyártó közül kiválasztott kilenc uniós gyártóból állt, amelyekről ismert volt, hogy a vizsgálat megindítása előtt hasonló terméket (lásd a későbbiekben a (26) preambulumbekezdést) gyártott, a mintának a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív gyártási mennyiség alapján az értékesítések, a termelés volumene és a földrajzi elhelyezkedés alapján kiválasztásával. Biztosított volt, hogy a mintában egyaránt szerepeljenek vertikálisan integrált és nem integrált uniós gyártók is. Az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt ideiglenes mintával kapcsolatban több érdekelt fél is észrevételt terjesztett elő, egy fél pedig meghallgatást kért a meghallgató tisztviselőtől. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az uniós gyártókból álló ideiglenes minta kiválasztásáról valamennyi ismert uniós gyártót és gyártói szervezetet értesítettek. Az ideiglenes minta azon mintegy 220 uniós gyártó közül kiválasztott kilenc uniós gyártóból állt, amelyekről ismert volt, hogy a vizsgálat megindítása előtt hasonló terméket (lásd a későbbiekben a (26) preambulumbekezdést) gyártott, a mintának a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív gyártási mennyiség alapján az értékesítések, a termelés volumene és a földrajzi elhelyezkedés alapján kiválasztásával. Biztosított volt, hogy a mintában egyaránt szerepeljenek vertikálisan integrált és nem integrált uniós gyártók is. Az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt ideiglenes mintával kapcsolatban több érdekelt fél is észrevételt terjesztett elő, egy fél pedig meghallgatást kért a meghallgató tisztviselőtől.

| (8) | Több érdekelt fél vetette fel a következő kifogást az uniós gyártók ideiglenes mintájával kapcsolatban:






  i. | Néhány érdekelt bejelentette, hogy az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban adott gyér tájékoztatás elégtelen volt és ez megakadályozta, hogy a javasolt mintával kapcsolatban érdemleges észrevételeket tegyenek. Bírálták különösen, hogy bizalmasan kezelték az uniós gyártók kilétét, és kérték, hogy fedjék fel, hogy a mintában szereplő uniós gyártók melyik tagállamban találhatók, továbbá azt, hogy a kiválasztott uniós gyártók milyen részesedéssel rendelkeznek a fotovillamos modulok, elemek és lemezek teljes gyártási volumenében, valamint a mintában szereplő vállalatok vonatkozásában egyenként és a minta egészére a képviselt gyártási és értékesítési százalékos arányt. |
| --- | --- | --- |

(8)

Több érdekelt fél vetette fel a következő kifogást az uniós gyártók ideiglenes mintájával kapcsolatban:

i.

Néhány érdekelt bejelentette, hogy az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban adott gyér tájékoztatás elégtelen volt és ez megakadályozta, hogy a javasolt mintával kapcsolatban érdemleges észrevételeket tegyenek. Bírálták különösen, hogy bizalmasan kezelték az uniós gyártók kilétét, és kérték, hogy fedjék fel, hogy a mintában szereplő uniós gyártók melyik tagállamban találhatók, továbbá azt, hogy a kiválasztott uniós gyártók milyen részesedéssel rendelkeznek a fotovillamos modulok, elemek és lemezek teljes gyártási volumenében, valamint a mintában szereplő vállalatok vonatkozásában egyenként és a minta egészére a képviselt gyártási és értékesítési százalékos arányt.

| ii. | A mintavételre használt módszert amiatt vitatták, hogy az „összemos három különböző lépést”, jelesül a vizsgálat megindításának támogatását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és a mintavételt. Ezért azt állították, nem volt egyértelmű az, hogy az uniós gazdasági ágazat már a minta kiválasztásakor meghatározásra került-e, és ennélfogva a mintát reprezentatívnak lehetett-e tekinteni. Az uniós gazdasági ágazat mintavételi szakaszban történő meghatározásának hiánya meggátolta az érdekelt feleket a minta reprezentativitásának és ennélfogva annak ellenőrzésében, hogy e minta alapján helyesen lehetett-e értékelni az uniós gazdasági ágazat későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatti helyzetét. Állították továbbá, hogy helytelen volt az ideiglenes mintát azon az alapon kiválasztani, hogy az uniós gyártók milyen válaszokat adtak a vizsgálat megindításának támogatása tekintetében. |
| --- | --- |

ii.

A mintavételre használt módszert amiatt vitatták, hogy az „összemos három különböző lépést”, jelesül a vizsgálat megindításának támogatását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és a mintavételt. Ezért azt állították, nem volt egyértelmű az, hogy az uniós gazdasági ágazat már a minta kiválasztásakor meghatározásra került-e, és ennélfogva a mintát reprezentatívnak lehetett-e tekinteni. Az uniós gazdasági ágazat mintavételi szakaszban történő meghatározásának hiánya meggátolta az érdekelt feleket a minta reprezentativitásának és ennélfogva annak ellenőrzésében, hogy e minta alapján helyesen lehetett-e értékelni az uniós gazdasági ágazat későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatti helyzetét. Állították továbbá, hogy helytelen volt az ideiglenes mintát azon az alapon kiválasztani, hogy az uniós gyártók milyen válaszokat adtak a vizsgálat megindításának támogatása tekintetében.

| iii. | Állították azt is, hogy az ideiglenes mintát pusztán azon vállalatok alapján választották ki, amelyek hangot adtak a tárgybeli vizsgálat támogatásának. |
| --- | --- |

iii.

Állították azt is, hogy az ideiglenes mintát pusztán azon vállalatok alapján választották ki, amelyek hangot adtak a tárgybeli vizsgálat támogatásának.

| iv. | Egy fél azt állította, hogy mivel az ideiglenes mintában szerepelnek vertikálisan integrált vállalatok, a lemezek és elemek gyártási volumene akár kétszeres-háromszoros is lehet, ami kétségeket kelt a minta reprezentativitását illetően. Kérték, hogy a vertikálisan integrált gyártók vonatkozásában csak a modulok, de ne az elemek és lemezek gyártási volumenét vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

iv.

Egy fél azt állította, hogy mivel az ideiglenes mintában szerepelnek vertikálisan integrált vállalatok, a lemezek és elemek gyártási volumene akár kétszeres-háromszoros is lehet, ami kétségeket kelt a minta reprezentativitását illetően. Kérték, hogy a vertikálisan integrált gyártók vonatkozásában csak a modulok, de ne az elemek és lemezek gyártási volumenét vegyék figyelembe.

| v. | Ugyanez a fél állította, hogy a mintavétel alapját képező adatok legalább részben megbízhatatlanok voltak, ami az ideiglenes minta egészének reprezentativitására is hatást gyakorolhatott. |
| --- | --- |

v.

Ugyanez a fél állította, hogy a mintavétel alapját képező adatok legalább részben megbízhatatlanok voltak, ami az ideiglenes minta egészének reprezentativitására is hatást gyakorolhatott.

| vi. | Egy fél megadta az állítólag hasonló terméket gyártó további mintegy 150 uniós gyártó listáját, azt állítva, hogy ezeket is figyelembe kellett volna venni az uniós gyártók mintájának kiválasztásakor. |
| --- | --- |

vi.

Egy fél megadta az állítólag hasonló terméket gyártó további mintegy 150 uniós gyártó listáját, azt állítva, hogy ezeket is figyelembe kellett volna venni az uniós gyártók mintájának kiválasztásakor.

| (9) | A felek által hivatkozott érvekkel kapcsolatban a következőket kell rögzíteni:






  i. | Az uniós gyártók a megtorlás kockázatára tekintettel kérték kilétük bizalmas kezelését. Valóban voltak az uniós gyártók ellen irányuló fenyegetések, miszerint vállalkozásukat az Unión belül és azon kívül is kár fogja érni. A Bizottság megítélése szerint e kérések kellően megalapozottak voltak ahhoz, hogy helyt adjon azoknak. A mintába felvett egyes uniós gyártók telephelyének, illetve gyártási vagy értékesítési részesedésének megadása könnyen felfedhetné az érintett gyártó kilétét és az erre vonatkozó kéréseket el kellett utasítani. |
| --- | --- | --- |

(9)

A felek által hivatkozott érvekkel kapcsolatban a következőket kell rögzíteni:

i.

Az uniós gyártók a megtorlás kockázatára tekintettel kérték kilétük bizalmas kezelését. Valóban voltak az uniós gyártók ellen irányuló fenyegetések, miszerint vállalkozásukat az Unión belül és azon kívül is kár fogja érni. A Bizottság megítélése szerint e kérések kellően megalapozottak voltak ahhoz, hogy helyt adjon azoknak. A mintába felvett egyes uniós gyártók telephelyének, illetve gyártási vagy értékesítési részesedésének megadása könnyen felfedhetné az érintett gyártó kilétét és az erre vonatkozó kéréseket el kellett utasítani.

| ii. | A Bizottság nem „mosta össze” az eljárás megindítása támogatásának meghatározását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és az ideiglenes minta kiválasztását, mivel ezek a lépések egymástól függetlenek maradtak és azokról külön született döntés. Nem nyert igazolást, hogy az uniós gyártók által megadott gyártási és értékesítési adatoknak a vizsgálat megindításának támogatásával összefüggésben történő felhasználása milyen mértékben érintette a minta reprezentativitását. Az eljárás megindításakor valóban meg kellett ideiglenes jelleggel határozni az uniós gazdasági ágazatot. Az uniós gyártókra vonatkozó összes információ felhasználásra került – beleértve a panaszban megadott információkat és az uniós gyártóktól, illetve más felektől a vizsgálat megindítása előtt begyűjtött adatokat is – a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakra vonatkozó teljes uniós gyártás ideiglenes meghatározásakor. |
| --- | --- |

ii.

A Bizottság nem „mosta össze” az eljárás megindítása támogatásának meghatározását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és az ideiglenes minta kiválasztását, mivel ezek a lépések egymástól függetlenek maradtak és azokról külön született döntés. Nem nyert igazolást, hogy az uniós gyártók által megadott gyártási és értékesítési adatoknak a vizsgálat megindításának támogatásával összefüggésben történő felhasználása milyen mértékben érintette a minta reprezentativitását. Az eljárás megindításakor valóban meg kellett ideiglenes jelleggel határozni az uniós gazdasági ágazatot. Az uniós gyártókra vonatkozó összes információ felhasználásra került – beleértve a panaszban megadott információkat és az uniós gyártóktól, illetve más felektől a vizsgálat megindítása előtt begyűjtött adatokat is – a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakra vonatkozó teljes uniós gyártás ideiglenes meghatározásakor.

| iii. | A minta szempontjából figyelembevételre került a vizsgálat támogatására vonatkozó kérdésre válaszoló összes uniós gyártó, függetlenül attól, hogy a vizsgálatot támogatták, ellenezték vagy erről nem nyilvánítottak véleményt; ez a kérés ennélfogva elutasításra került. |
| --- | --- |

iii.

A minta szempontjából figyelembevételre került a vizsgálat támogatására vonatkozó kérdésre válaszoló összes uniós gyártó, függetlenül attól, hogy a vizsgálatot támogatták, ellenezték vagy erről nem nyilvánítottak véleményt; ez a kérés ennélfogva elutasításra került.

| iv. | Az ideiglenes minta kiválasztásakor mérlegelést nyert a kétszeres/háromszoros számbavétel kérdése. Úgy tűnt, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók lemez- és elemgyártásának és -értékesítésének kizárása következtében figyelmen kívül kerülne a lemez- és cellatermelés szabad piacon értékesített része. Ezért úgy ítélték meg, hogy a lemezek és elemek teljes gyártási volumenből való kizárása nem feltétlenül eredményezte volna a minta nagyobb fokú reprezentativitását. A minta reprezentativitása továbbá nem csak a gyártási volumen alapján került meghatározásra, hanem a földrajzi kiterjedés, illetve a vertikálisan integrált és nem integrált gyártók kiegyensúlyozott képviselete alapján is. A gyártási volumen relatív reprezentativitása a hasonló termékek minden egyes típusa szintjén kiszámításra került. Ezen az alapon úgy ítélték meg, hogy az ideiglenes minta kiválasztására használt módszertan ésszerű volt, ennélfogva a minta reprezentatívnak minősül a vizsgált termék egészének uniós gazdasági ágazata tekintetében. Emiatt ez a kérés elutasításra került. |
| --- | --- |

iv.

Az ideiglenes minta kiválasztásakor mérlegelést nyert a kétszeres/háromszoros számbavétel kérdése. Úgy tűnt, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók lemez- és elemgyártásának és -értékesítésének kizárása következtében figyelmen kívül kerülne a lemez- és cellatermelés szabad piacon értékesített része. Ezért úgy ítélték meg, hogy a lemezek és elemek teljes gyártási volumenből való kizárása nem feltétlenül eredményezte volna a minta nagyobb fokú reprezentativitását. A minta reprezentativitása továbbá nem csak a gyártási volumen alapján került meghatározásra, hanem a földrajzi kiterjedés, illetve a vertikálisan integrált és nem integrált gyártók kiegyensúlyozott képviselete alapján is. A gyártási volumen relatív reprezentativitása a hasonló termékek minden egyes típusa szintjén kiszámításra került. Ezen az alapon úgy ítélték meg, hogy az ideiglenes minta kiválasztására használt módszertan ésszerű volt, ennélfogva a minta reprezentatívnak minősül a vizsgált termék egészének uniós gazdasági ágazata tekintetében. Emiatt ez a kérés elutasításra került.

| v. | Az adatok megbízhatóságát illetően: a minta kiválasztása a mintavételkor rendelkezésre álló információk alapján történt, az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint. A vizsgálat megindításának alátámasztására felhasznált adatok megbízhatóságát illetően: a vizsgálat nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy a vizsgálat megindítása előtt gyűjtött adatok lényeges hibában szenvedtek volna. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy az ideiglenes minta kiválasztásának alapja kellően megbízható volt. Emiatt ez a kérés elutasításra került. |
| --- | --- |

v.

Az adatok megbízhatóságát illetően: a minta kiválasztása a mintavételkor rendelkezésre álló információk alapján történt, az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint. A vizsgálat megindításának alátámasztására felhasznált adatok megbízhatóságát illetően: a vizsgálat nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy a vizsgálat megindítása előtt gyűjtött adatok lényeges hibában szenvedtek volna. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy az ideiglenes minta kiválasztásának alapja kellően megbízható volt. Emiatt ez a kérés elutasításra került.

| vi. | A további mintegy 150 uniós gyártó listáját illetően meg kell jegyezni, hogy ezt az információt jóval az érdekelt felek ideiglenes minta kiválasztására vonatkozó észrevételeinek benyújtására, illetve az uniós gyártók mintába való felvételre való jelentkezésére megadott határidőn túl nyújtották be. Ezen túlmenően az ezen a listán szereplő mintegy 30 uniós gyártóról a Bizottságnak a minta kiválasztásakor ténylegesen tudomása volt. Továbbá a minta kiválasztásakor figyelembe vettek minden olyan uniós gyártót, amely az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele után bejelentkezett. Ezen az alapon a minta reprezentativitása nem érintett. Emiatt ez a kérés elutasításra került. |
| --- | --- |

vi.

A további mintegy 150 uniós gyártó listáját illetően meg kell jegyezni, hogy ezt az információt jóval az érdekelt felek ideiglenes minta kiválasztására vonatkozó észrevételeinek benyújtására, illetve az uniós gyártók mintába való felvételre való jelentkezésére megadott határidőn túl nyújtották be. Ezen túlmenően az ezen a listán szereplő mintegy 30 uniós gyártóról a Bizottságnak a minta kiválasztásakor ténylegesen tudomása volt. Továbbá a minta kiválasztásakor figyelembe vettek minden olyan uniós gyártót, amely az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele után bejelentkezett. Ezen az alapon a minta reprezentativitása nem érintett. Emiatt ez a kérés elutasításra került.

| (10) | Az észrevételek beérkezését követően a minta összetételét felülvizsgálták az arra vonatkozó jelzés miatt, hogy a kiválasztott egyik vállalat nem képes a teljes körű együttműködésre. A minta reprezentativitásának megőrzése érdekében egy további uniós gyártót választottak ki. A módosított minta így tíz uniós gyártóból állt, amelyeket a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, a gyártás minden szintje vonatkozásában a legnagyobb reprezentatív volumen alapján választottak ki, figyelembe véve az uniós piaci értékesítés volumenét és a földrajzi elhelyezkedést. Ennek következtében a figyelembe vett uniós gyártók módosított mintája a teljes uniós termelés százalékában kifejezve a modulgyártók 18–21 %-át, az elemgyártók 17–24 %-át, a lemezgyártók 28–35 %-át képviseli, és lefedi a vertikálisan integrált és nem integrált gyártókat egyaránt. Tekintve, hogy a pontos százalékos arány lehetővé tenné a fent említett további uniós gyártó termelési volumenének kiszámítását, és így kilétének meghatározását, a pontos százalékos arányok nem tehetőek közzé. |
| --- | --- |

(10)

Az észrevételek beérkezését követően a minta összetételét felülvizsgálták az arra vonatkozó jelzés miatt, hogy a kiválasztott egyik vállalat nem képes a teljes körű együttműködésre. A minta reprezentativitásának megőrzése érdekében egy további uniós gyártót választottak ki. A módosított minta így tíz uniós gyártóból állt, amelyeket a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, a gyártás minden szintje vonatkozásában a legnagyobb reprezentatív volumen alapján választottak ki, figyelembe véve az uniós piaci értékesítés volumenét és a földrajzi elhelyezkedést. Ennek következtében a figyelembe vett uniós gyártók módosított mintája a teljes uniós termelés százalékában kifejezve a modulgyártók 18–21 %-át, az elemgyártók 17–24 %-át, a lemezgyártók 28–35 %-át képviseli, és lefedi a vertikálisan integrált és nem integrált gyártókat egyaránt. Tekintve, hogy a pontos százalékos arány lehetővé tenné a fent említett további uniós gyártó termelési volumenének kiszámítását, és így kilétének meghatározását, a pontos százalékos arányok nem tehetőek közzé.

b)   Mintavétel a független importőrök körében

| (11) | A független importőrök potenciálisan nagy számára tekintettel a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi importőrt felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat. |
| --- | --- |

(11)

A független importőrök potenciálisan nagy számára tekintettel a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi importőrt felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat.

| (12) | A panaszos által beterjesztett azon mintegy 250 független importőr körül, amelyekkel a Bizottság kapcsolatba lépett, harminchat fél töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi formanyomtatványt, közülük harmincöt a modulok, egy az elemek tekintetében, de a lemezek vonatkozásában válasz nem érkezett. A mintát az alaprendelet 17. cikkével összhangban választották ki, a rendelkezésre álló idő alatt célszerűen kivizsgálható lehető legnagyobb termelési, értékelési vagy exportálási reprezentatív mennyiség lefedésére. A Bizottság ennek alapján a modulok vonatkozásában három, az elemek tekintetében egy független importőrből álló mintát választott ki. A beérkezett észrevételek nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy egy további független importőrt vesz fel a mintába a modulok vonatkozásában. Ez a vállalat jelentkezett és érvelése szerint tevékenységének szintje indokolná a mintába való felvételét. Eredeti beadványát ezért újra megvizsgálták és nyilvánvalóvá vált, hogy adminisztratív hiba történt az érintett importőr által jelentett importvolumennel kapcsolatban. Ezen okok miatt a szóban forgó vállalatot felvették a független importőrök mintájába. Mindemellett a mintába eredetileg kiválasztott két vállalat nem töltötte ki a kérdőíveket, és ezért azokat nem együttműködőnek tekintették és kizárták a független importőrök mintájából. Ezért a független importőrök mintája modulok vonatkozásában kettő, elemek vonatkozásában pedig egy importőrből állt, az érintett országból származó teljes behozatal mintegy 2–5 %-át képviselve. A kitöltött kérdőív beérkezése után azonban nyilvánvalóvá vált, hogy a három importőr közül kettőnek a főtevékenysége valójában napelemes létesítmények telepítése, és nem az érintett termékekkel való kereskedelem volt. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék behozatalának többsége a kínai exportáló gyártókhoz kapcsolódó vállalatokon, szerelőkön vagy projektfejlesztőkön keresztül lép be az uniós piacra. Az adott körülmények között a mintát ideiglenesen reprezentatívnak minősítették. A Bizottság azonban a további vizsgálat során fel fogja venni a kapcsolatot további együttműködő független importőrökkel annak ellenőrzése érdekében, hogy importőrnek minősülnek-e, illetve a minta mérete növelésének megfontolására. |
| --- | --- |

(12)

A panaszos által beterjesztett azon mintegy 250 független importőr körül, amelyekkel a Bizottság kapcsolatba lépett, harminchat fél töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi formanyomtatványt, közülük harmincöt a modulok, egy az elemek tekintetében, de a lemezek vonatkozásában válasz nem érkezett. A mintát az alaprendelet 17. cikkével összhangban választották ki, a rendelkezésre álló idő alatt célszerűen kivizsgálható lehető legnagyobb termelési, értékelési vagy exportálási reprezentatív mennyiség lefedésére. A Bizottság ennek alapján a modulok vonatkozásában három, az elemek tekintetében egy független importőrből álló mintát választott ki. A beérkezett észrevételek nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy egy további független importőrt vesz fel a mintába a modulok vonatkozásában. Ez a vállalat jelentkezett és érvelése szerint tevékenységének szintje indokolná a mintába való felvételét. Eredeti beadványát ezért újra megvizsgálták és nyilvánvalóvá vált, hogy adminisztratív hiba történt az érintett importőr által jelentett importvolumennel kapcsolatban. Ezen okok miatt a szóban forgó vállalatot felvették a független importőrök mintájába. Mindemellett a mintába eredetileg kiválasztott két vállalat nem töltötte ki a kérdőíveket, és ezért azokat nem együttműködőnek tekintették és kizárták a független importőrök mintájából. Ezért a független importőrök mintája modulok vonatkozásában kettő, elemek vonatkozásában pedig egy importőrből állt, az érintett országból származó teljes behozatal mintegy 2–5 %-át képviselve. A kitöltött kérdőív beérkezése után azonban nyilvánvalóvá vált, hogy a három importőr közül kettőnek a főtevékenysége valójában napelemes létesítmények telepítése, és nem az érintett termékekkel való kereskedelem volt. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék behozatalának többsége a kínai exportáló gyártókhoz kapcsolódó vállalatokon, szerelőkön vagy projektfejlesztőkön keresztül lép be az uniós piacra. Az adott körülmények között a mintát ideiglenesen reprezentatívnak minősítették. A Bizottság azonban a további vizsgálat során fel fogja venni a kapcsolatot további együttműködő független importőrökkel annak ellenőrzése érdekében, hogy importőrnek minősülnek-e, illetve a minta mérete növelésének megfontolására.

c)   Mintavétel az exportáló gyártók körében

| (13) | Az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára tekintettel a Bizottság a dömping meghatározásához az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi exportáló gyártót felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat. Az érintett ország hatóságaival is konzultációt folytattak. |
| --- | --- |

(13)

Az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára tekintettel a Bizottság a dömping meghatározásához az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi exportáló gyártót felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat. Az érintett ország hatóságaival is konzultációt folytattak.

| (14) | A mintavétel során 135 exportáló kínai gyártó (gyakorta több vállalatból álló csoport) jelentkezett. Az együttműködő vállalatok a teljes kínai export értékének 80 %-át képviselik. A hét vállalatcsoportból álló kiválasztott minta a következőkből tevődik össze: a modulok terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező három együttműködő exportőr, az elemek terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező két legnagyobb exportőr, illetve a lemezek terén legnagyobb exportvolument felmutató exportőr. |
| --- | --- |

(14)

A mintavétel során 135 exportáló kínai gyártó (gyakorta több vállalatból álló csoport) jelentkezett. Az együttműködő vállalatok a teljes kínai export értékének 80 %-át képviselik. A hét vállalatcsoportból álló kiválasztott minta a következőkből tevődik össze: a modulok terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező három együttműködő exportőr, az elemek terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező két legnagyobb exportőr, illetve a lemezek terén legnagyobb exportvolument felmutató exportőr.

d)   Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés

| (15) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő minden exportáló kínai gyártónak, illetve a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintába felvett független importőröknek, továbbá az értéklánc következő lépcsőjén álló azon gazdasági szereplőknek és társulásaiknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság kapcsolatba lépett a fogyasztói szervezetek képviselőjével is. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő minden exportáló kínai gyártónak, illetve a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintába felvett független importőröknek, továbbá az értéklánc következő lépcsőjén álló azon gazdasági szereplőknek és társulásaiknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság kapcsolatba lépett a fogyasztói szervezetek képviselőjével is.

| (16) | A kitöltött kérdőívek beérkeztek a mintában szereplő valamennyi kínai exportáló gyártótól, a mintában szereplő összes uniós gyártótól, a mintában szereplő három független uniós importőrtől, valamint huszonegy, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőtől, és ezek három társulásától. |
| --- | --- |

(16)

A kitöltött kérdőívek beérkeztek a mintában szereplő valamennyi kínai exportáló gyártótól, a mintában szereplő összes uniós gyártótól, a mintában szereplő három független uniós importőrtől, valamint huszonegy, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőtől, és ezek három társulásától.

| (17) | A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalat(csoport)ok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:






  a) | Uniós gyártók






  — | A mintában szereplő tíz uniós gyártó telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalat(csoport)ok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:

a)

Uniós gyártók

—

A mintában szereplő tíz uniós gyártó telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat.

| b) | Kínai exportáló gyártók






  — | Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kínai Népköztársaság |
| --- | --- | --- |

b)

Kínai exportáló gyártók

—

Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kínai Népköztársaság

| — | Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kínai Népköztársaság |
| --- | --- |

—

Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kínai Népköztársaság

| — | Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kínai Népköztársaság |
| --- | --- |

—

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kínai Népköztársaság

| — | JingAo Group, Kínai Népköztársaság |
| --- | --- |

—

JingAo Group, Kínai Népköztársaság

| — | Jinzhou Yangguang Energy, Kínai Népköztársaság |
| --- | --- |

—

Jinzhou Yangguang Energy, Kínai Népköztársaság

| — | Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kínai Népköztársaság |
| --- | --- |

—

Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kínai Népköztársaság

| — | Yingli Green Energy Holding Company, Kínai Népköztársaság |
| --- | --- |

—

Yingli Green Energy Holding Company, Kínai Népköztársaság

| c) | Kapcsolódó uniós importőrök






  — | Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Németország |
| --- | --- | --- |

c)

Kapcsolódó uniós importőrök

—

Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Németország

| — | LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Olaszország |
| --- | --- |

—

LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Olaszország

| — | Delta Energy Systems S.r.l., Róma, Olaszország |
| --- | --- |

—

Delta Energy Systems S.r.l., Róma, Olaszország

| — | Sunways AG, Konstanz, Németország |
| --- | --- |

—

Sunways AG, Konstanz, Németország

| — | JA Solar GmbH, München, Németország |
| --- | --- |

—

JA Solar GmbH, München, Németország

| d) | Unión kívüli kapcsolódó kereskedők/importőrök






  — | Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tajvan |
| --- | --- | --- |

d)

Unión kívüli kapcsolódó kereskedők/importőrök

—

Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tajvan

| — | JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR |
| --- | --- |

—

JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR

| — | Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR |
| --- | --- |

—

Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR

| — | Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Svájc |
| --- | --- |

—

Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Svájc

| — | Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Svájc |
| --- | --- |

—

Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Svájc

| e) | Független uniós importőrök






  — | IBC AG, Bad Staffelstein, Németország |
| --- | --- | --- |

e)

Független uniós importőrök

—

IBC AG, Bad Staffelstein, Németország

| f) | Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők






  — | Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Németország |
| --- | --- | --- |

f)

Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők

—

Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Németország

| — | WACKER Chemie AG, Burghausen, Németország |
| --- | --- |

—

WACKER Chemie AG, Burghausen, Németország

| g) | Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők






  — | Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Németország |
| --- | --- | --- |

g)

Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők

—

Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Németország

| — | ValSolar SL, Badajoz, Spanyolország |
| --- | --- |

—

ValSolar SL, Badajoz, Spanyolország

| h) | Társulások






  — | EPIA, Brüsszel, Belgium |
| --- | --- | --- |

h)

Társulások

—

EPIA, Brüsszel, Belgium

| (18) | Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalatok telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:






  — | EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bangalor, India |
| --- | --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalatok telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:

—

EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bangalor, India

| — | Tata Power Solar Systems Limited, Bangalor, India |
| --- | --- |

—

Tata Power Solar Systems Limited, Bangalor, India

4.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (19) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(19)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (20) | Az érintett terméket a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága nem haladhatja meg a 400 μm-t. Ez a termék jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: a vizsgált termék). |
| --- | --- |

(20)

Az érintett terméket a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága nem haladhatja meg a 400 μm-t. Ez a termék jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: a vizsgált termék).

| (21) | A következő terméktípusok nem tartoznak a vizsgált termék fogalmába:






  — | olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik, |
| --- | --- | --- |

(21)

A következő terméktípusok nem tartoznak a vizsgált termék fogalmába:

—

olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,

| — | fotovillamos termékek, |
| --- | --- |

—

fotovillamos termékek,

| — | olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak. |
| --- | --- |

—

olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak.

| (22) | A fotovillamos modulok, elemek és lemezek a napenergiát villamos energiává alakítják át. Az átalakítást olyan elemek működtetik, amelyek elnyelik a fényt és azt kristályos szilícium segítségével villamos energiává alakítják. |
| --- | --- |

(22)

A fotovillamos modulok, elemek és lemezek a napenergiát villamos energiává alakítják át. Az átalakítást olyan elemek működtetik, amelyek elnyelik a fényt és azt kristályos szilícium segítségével villamos energiává alakítják.

| (23) | A gyártási folyamat első lépését a lemezek alkotják. Ezek kristályos szilíciumból készülnek, és ezek alkotják az elemgyártás legfontosabb alkotóelemét. |
| --- | --- |

(23)

A gyártási folyamat első lépését a lemezek alkotják. Ezek kristályos szilíciumból készülnek, és ezek alkotják az elemgyártás legfontosabb alkotóelemét.

| (24) | Először a kristályos szilíciumot meg kell olvasztani kristályos szilíciumöntvények elkészítéséhez, majd ezeket az öntvényeket lemezekre fűrészelik. A lemezeket a működőképes napelem elemek előállításához csúcstechnológiás félvezető feldolgozósoron kezelik. A gyártási folyamat második lépését az elemek alkotják. Ezek az elemben termelt villamos energia összegyűjtéséhez és továbbításához egy pozitív-negatív záróréteggel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(24)

Először a kristályos szilíciumot meg kell olvasztani kristályos szilíciumöntvények elkészítéséhez, majd ezeket az öntvényeket lemezekre fűrészelik. A lemezeket a működőképes napelem elemek előállításához csúcstechnológiás félvezető feldolgozósoron kezelik. A gyártási folyamat második lépését az elemek alkotják. Ezek az elemben termelt villamos energia összegyűjtéséhez és továbbításához egy pozitív-negatív záróréteggel rendelkeznek.

| (25) | A modulok képezik a gyártási folyamat harmadik lépését. A modulok összeállításához az elemeket lapos vezetékkel vagy fémszalaggal kötik össze egy cellalánc kialakításához. Ezeket fóliák közé laminálják. Többnyire üveget használnak a felső oldalon, az alsón pedig polimer hátfóliáz. A helyszíni (pl. tetőre történő) felszereléshez rendszerint kereteket készítenek. A modul felszerelhető inverterrel is. |
| --- | --- |

(25)

A modulok képezik a gyártási folyamat harmadik lépését. A modulok összeállításához az elemeket lapos vezetékkel vagy fémszalaggal kötik össze egy cellalánc kialakításához. Ezeket fóliák közé laminálják. Többnyire üveget használnak a felső oldalon, az alsón pedig polimer hátfóliáz. A helyszíni (pl. tetőre történő) felszereléshez rendszerint kereteket készítenek. A modul felszerelhető inverterrel is.

2.   Hasonló termék

| (26) | A vizsgálat azt igazolta, hogy az érintett termék és a rendes érték megállapításához analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen ország belföldi piacán értékesített termék, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, valamint alaprendeltetése azonos. Ezért ezek ideiglenesen hasonló termékeknek tekintendők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(26)

A vizsgálat azt igazolta, hogy az érintett termék és a rendes érték megállapításához analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen ország belföldi piacán értékesített termék, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, valamint alaprendeltetése azonos. Ezért ezek ideiglenesen hasonló termékeknek tekintendők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében.

3.   A termékkört érintő kérelmek

i.   Fizikai, vegyi és műszaki jellemzők, valamint rendeltetés

| (27) | Több érdekelt fél állította, hogy a vizsgálat nem fedhet le három, eltérő fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkező terméket, ennélfogva a modulok, elemek és lemezek tekintetében külön vizsgálatot kellene végezni. Állították továbbá, hogy nem egyértelmű az, hogy a vizsgálat egyetlen termékre vagy három külön termékre vonatkozik-e, ezért érdekeik védelmi lehetősége nem teljes körű. Kérték továbbá, hogy a monokristályos lemezek kizárásának mellőzése esetén alternatívaként a lemezeket zárják ki a vizsgálatból (lásd a későbbi (42)–(44) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(27)

Több érdekelt fél állította, hogy a vizsgálat nem fedhet le három, eltérő fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkező terméket, ennélfogva a modulok, elemek és lemezek tekintetében külön vizsgálatot kellene végezni. Állították továbbá, hogy nem egyértelmű az, hogy a vizsgálat egyetlen termékre vagy három külön termékre vonatkozik-e, ezért érdekeik védelmi lehetősége nem teljes körű. Kérték továbbá, hogy a monokristályos lemezek kizárásának mellőzése esetén alternatívaként a lemezeket zárják ki a vizsgálatból (lásd a későbbi (42)–(44) preambulumbekezdést).

| (28) | A lemez-elem modulgyártás eltérő gyártási lépésekből álló, egységes gyártási folyamat. A modulok, elemek és lemezek együttesen határozzák meg a késztermék (azaz a modulok) tulajdonságait. A vizsgálat igazolta, hogy a lemez- és elemgyártás közvetlenül és kizárólag a modulgyártást szolgálja; a modulok, elemek és lemezek azonos (a használat nyersanyag által meghatározott) fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alaprendeltetésük is azonos, azaz azokat a fotovillamos rendszerekbe történő beépítéshez értékesítik. A modulok teljesítménye közvetlenül kötődik a lemezek és elemek teljesítményéhez. |
| --- | --- |

(28)

A lemez-elem modulgyártás eltérő gyártási lépésekből álló, egységes gyártási folyamat. A modulok, elemek és lemezek együttesen határozzák meg a késztermék (azaz a modulok) tulajdonságait. A vizsgálat igazolta, hogy a lemez- és elemgyártás közvetlenül és kizárólag a modulgyártást szolgálja; a modulok, elemek és lemezek azonos (a használat nyersanyag által meghatározott) fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alaprendeltetésük is azonos, azaz azokat a fotovillamos rendszerekbe történő beépítéshez értékesítik. A modulok teljesítménye közvetlenül kötődik a lemezek és elemek teljesítményéhez.

| (29) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben egyértelműen szerepelt, hogy a vizsgálat terméket az elemek és a lemezek alkotják. Az érdekelt felek érdekvédelmi lehetősége ezért az érintett termék meghatározása alapján teljes körű volt. Emiatt az érvek elvetésre kerültek. |
| --- | --- |

(29)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben egyértelműen szerepelt, hogy a vizsgálat terméket az elemek és a lemezek alkotják. Az érdekelt felek érdekvédelmi lehetősége ezért az érintett termék meghatározása alapján teljes körű volt. Emiatt az érvek elvetésre kerültek.

ii.   Eltérő besorolás

| (30) | Állították továbbá, hogy a modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek egyetlen terméknek, mivel eltér azok nyolcjegyű KN-kódja, hatjegyű vámtarifa-alszáma, harmonizált Rendszer szerinti négyjegyű besorolása és kétjegyű fejezetszáma, valamint a HR-nómenklatúra eltérő szakaszaiban találhatóak. Ez az érvelés önmagában nem bír jelentőséggel a dömpingellenes vizsgálat termékkörének meghatározásában, mivel ez az érintett termék fizikai tulajdonságain alapul. |
| --- | --- |

(30)

Állították továbbá, hogy a modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek egyetlen terméknek, mivel eltér azok nyolcjegyű KN-kódja, hatjegyű vámtarifa-alszáma, harmonizált Rendszer szerinti négyjegyű besorolása és kétjegyű fejezetszáma, valamint a HR-nómenklatúra eltérő szakaszaiban találhatóak. Ez az érvelés önmagában nem bír jelentőséggel a dömpingellenes vizsgálat termékkörének meghatározásában, mivel ez az érintett termék fizikai tulajdonságain alapul.

iii.   Az elemek hozzáadott értéke

| (31) | Több fél állította, hogy az elemek átalakítási folyamatának hozzáadott értéke adja a modulok értékének legjelentősebb részét, ezért az elemeket külön terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(31)

Több fél állította, hogy az elemek átalakítási folyamatának hozzáadott értéke adja a modulok értékének legjelentősebb részét, ezért az elemeket külön terméknek kell tekinteni.

| (32) | A vizsgálat feltárta, hogy az elemgyártás a gyártási folyamat technológiailag legkifinomultabb része. Igazolta azonban azt is, hogy a három gyártási lépés egymásra épül, és a hozzáadott érték nem a gyártási folyamat egy adott szakaszára összpontosul, hanem az egész gyártási folyamatra kiterjed. Emiatt az érv elvetésre került. |
| --- | --- |

(32)

A vizsgálat feltárta, hogy az elemgyártás a gyártási folyamat technológiailag legkifinomultabb része. Igazolta azonban azt is, hogy a három gyártási lépés egymásra épül, és a hozzáadott érték nem a gyártási folyamat egy adott szakaszára összpontosul, hanem az egész gyártási folyamatra kiterjed. Emiatt az érv elvetésre került.

iv.   Külön kereskedői piac

| (33) | Több fél állította azt, hogy a moduloknak, elemeknek és lemezeknek külön kereskedői piacuk van, emiatt azokat eltérő termékként kellene kezelni, amit igazol az a tény is, hogy számos gyártó a vertikális integrációnak nem része. |
| --- | --- |

(33)

Több fél állította azt, hogy a moduloknak, elemeknek és lemezeknek külön kereskedői piacuk van, emiatt azokat eltérő termékként kellene kezelni, amit igazol az a tény is, hogy számos gyártó a vertikális integrációnak nem része.

| (34) | A modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek olyan külön termékeknek, melyek ára csak a piaci tényezők függvényében változik. Valójában áruk a poliszilícium árával van szoros kapcsolatban, mely befolyásolja azt. Hasonlóképpen – a fenti (23)–(25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az érintett termék eltérő lépésekből álló, egyetlen gyártási folyamatban készül. Az a tény, hogy egyes gyártók a vertikális integrációnak nem részei, üzleti döntésből és méretgazdaságosságból ered, és ezt a következtetést nem érinti. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni. |
| --- | --- |

(34)

A modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek olyan külön termékeknek, melyek ára csak a piaci tényezők függvényében változik. Valójában áruk a poliszilícium árával van szoros kapcsolatban, mely befolyásolja azt. Hasonlóképpen – a fenti (23)–(25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az érintett termék eltérő lépésekből álló, egyetlen gyártási folyamatban készül. Az a tény, hogy egyes gyártók a vertikális integrációnak nem részei, üzleti döntésből és méretgazdaságosságból ered, és ezt a következtetést nem érinti. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.

v.   Rendeltetés és helyettesíthetőség

| (35) | Több érdekelt fél állította, hogy a modulokat, elemeket és lemezeket eltérő termékként kell kezelni, tekintve eltérő rendeltetésüket és azt, hogy egymással nem helyettesíthetőek. |
| --- | --- |

(35)

Több érdekelt fél állította, hogy a modulokat, elemeket és lemezeket eltérő termékként kell kezelni, tekintve eltérő rendeltetésüket és azt, hogy egymással nem helyettesíthetőek.

| (36) | Amint a fentebb említést nyert, a vizsgálat igazolta, hogy a lemez-elem-modul gyártási folyamat egyetlen egységes gyártási folyamat, ezért nem merülhet fel az egységes gyártási folyamat különböző lépései között a helyettesíthetőség kérdése. Mindemellett a modulok, elemek és lemezek rendeltetése azonos: a napfény villamos energiává történő átalakítása, emiatt más alkalmazásokban nem használhatóak. |
| --- | --- |

(36)

Amint a fentebb említést nyert, a vizsgálat igazolta, hogy a lemez-elem-modul gyártási folyamat egyetlen egységes gyártási folyamat, ezért nem merülhet fel az egységes gyártási folyamat különböző lépései között a helyettesíthetőség kérdése. Mindemellett a modulok, elemek és lemezek rendeltetése azonos: a napfény villamos energiává történő átalakítása, emiatt más alkalmazásokban nem használhatóak.

vi.   Forgalmazási csatornák

| (37) | Egy érdekelt fél állította, hogy a modulok, elemek és lemezek forgalmazási csatornái nem azonosak és emiatt azokat nem szabd egyetlen termékként kezelni. A vizsgálat igazolta, hogy lehetséges a modulok, elemek és lemezek eltérő vagy hasonló forgalmazási csatornákon keresztül történő forgalmazása. Azonban az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)–(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő forgalmazási csatornák emiatt nem minősülnek döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni. |
| --- | --- |

(37)

Egy érdekelt fél állította, hogy a modulok, elemek és lemezek forgalmazási csatornái nem azonosak és emiatt azokat nem szabd egyetlen termékként kezelni. A vizsgálat igazolta, hogy lehetséges a modulok, elemek és lemezek eltérő vagy hasonló forgalmazási csatornákon keresztül történő forgalmazása. Azonban az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)–(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő forgalmazási csatornák emiatt nem minősülnek döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.

vii.   Fogyasztói felfogás

| (38) | Állították, hogy a modulok, elemek és lemezek a fogyasztói felfogás tekintetében is jelentősen eltérnek és emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni. |
| --- | --- |

(38)

Állították, hogy a modulok, elemek és lemezek a fogyasztói felfogás tekintetében is jelentősen eltérnek és emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni.

| (39) | A fentiekhez hasonlóan az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)–(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő fogyasztói felfogás emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni. |
| --- | --- |

(39)

A fentiekhez hasonlóan az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)–(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő fogyasztói felfogás emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.

viii.   Vékonyréteg termékek

| (40) | Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék fogalmába be kell vonni a fotovillamos termékeket, állítva, hogy ezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai, illetve alaprendeltetésük azonos. |
| --- | --- |

(40)

Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék fogalmába be kell vonni a fotovillamos termékeket, állítva, hogy ezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai, illetve alaprendeltetésük azonos.

| (41) | A fotovillamos termékek a termék meghatározásából egyértelműen kizárásra kerültek, lásd a fenti (21) preambulumbekezdést. Valójában a fotovillamos termékek az érintett termékhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Gyártásuk eltérő gyártási folyamatban történik és nem kristályos szilíciumból, mely a modulok, elemek és lemezek előállításának fő alapanyaga. Átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük alacsonyabb, emiatt nem alkalmasak ugyanazokra az alkalmazásokra, mint az érintett termék. Emiatt az érveket el kellett vetni. |
| --- | --- |

(41)

A fotovillamos termékek a termék meghatározásából egyértelműen kizárásra kerültek, lásd a fenti (21) preambulumbekezdést. Valójában a fotovillamos termékek az érintett termékhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Gyártásuk eltérő gyártási folyamatban történik és nem kristályos szilíciumból, mely a modulok, elemek és lemezek előállításának fő alapanyaga. Átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük alacsonyabb, emiatt nem alkalmasak ugyanazokra az alkalmazásokra, mint az érintett termék. Emiatt az érveket el kellett vetni.

ix.   A monokristályos lemezek kizárása

| (42) | Egy érdekelt fél kérte a monokristályos lemezek érintett termék fogalmából való kizárását, mivel azok a polikristályos lemezekhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Állították, hogy különbségek mutatkoznak a kristályszerkezetben, formában és megjelenésben. Állították továbbá, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket. |
| --- | --- |

(42)

Egy érdekelt fél kérte a monokristályos lemezek érintett termék fogalmából való kizárását, mivel azok a polikristályos lemezekhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Állították, hogy különbségek mutatkoznak a kristályszerkezetben, formában és megjelenésben. Állították továbbá, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket.

| (43) | A vizsgálat megállapította, hogy a monokristályos lemezek minősége a polikristályos lemezekénél jobb, noha azonos fő alapanyagból (poliszilícium) hasonló gyártási folyamatból származnak (poliszilícium). Ezért megállapítást nyert, hogy a monokristályos és polikristályos lemezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai azonosak. |
| --- | --- |

(43)

A vizsgálat megállapította, hogy a monokristályos lemezek minősége a polikristályos lemezekénél jobb, noha azonos fő alapanyagból (poliszilícium) hasonló gyártási folyamatból származnak (poliszilícium). Ezért megállapítást nyert, hogy a monokristályos és polikristályos lemezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai azonosak.

| (44) | A vizsgálat igazolta, hogy azonos az alaprendeltetésük is, mivel a monokristályos és a polikristályos lemezeket kizárólag (mono-, illetve polikristályos) napelem elemek gyártásához használják, melynek eredménye a (mono-, illetve polikristályos) napelemmodul. Nincsenek lényeges eltérések a két lemeztípus között és azok helyettesíthetőek, elemek gyártásához mindkettő felhasználható. Emellett a vizsgálat azon érvet illetően, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket, igazolta, hogy az Unióban egyaránt gyártják a monokristályos és polikristályos lemezeket. Emiatt ezt az érvet el kell vetni. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat igazolta, hogy azonos az alaprendeltetésük is, mivel a monokristályos és a polikristályos lemezeket kizárólag (mono-, illetve polikristályos) napelem elemek gyártásához használják, melynek eredménye a (mono-, illetve polikristályos) napelemmodul. Nincsenek lényeges eltérések a két lemeztípus között és azok helyettesíthetőek, elemek gyártásához mindkettő felhasználható. Emellett a vizsgálat azon érvet illetően, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket, igazolta, hogy az Unióban egyaránt gyártják a monokristályos és polikristályos lemezeket. Emiatt ezt az érvet el kell vetni.

x.   Félkész termékek

| (45) | Állították továbbá, hogy a lemezeket és elemeket két félkész alapanyag-terméknek kell tekinteni, míg a modulok készterméknek minősülnek, emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni. |
| --- | --- |

(45)

Állították továbbá, hogy a lemezeket és elemeket két félkész alapanyag-terméknek kell tekinteni, míg a modulok készterméknek minősülnek, emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni.

| (46) | Amint az fentebb említésre került, az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)–(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy a félkész és a késztermék közötti különbség emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni. |
| --- | --- |

(46)

Amint az fentebb említésre került, az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)–(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy a félkész és a késztermék közötti különbség emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.

xi.   Napelemes töltők

| (47) | Egy érdekelt fél kérte a kizárólag 12 voltos elemek töltésére szolgáló napelem panelek kizárását azon az alapon, hogy azok rendeltetése eltér a hálózati csatlakoztatásra szánt modulok rendeltetésétől azon tény miatt, hogy sokkal alacsonyabb feszültséget termelnek, emiatt hálózati csatlakoztatásra nem alkalmasak. |
| --- | --- |

(47)

Egy érdekelt fél kérte a kizárólag 12 voltos elemek töltésére szolgáló napelem panelek kizárását azon az alapon, hogy azok rendeltetése eltér a hálózati csatlakoztatásra szánt modulok rendeltetésétől azon tény miatt, hogy sokkal alacsonyabb feszültséget termelnek, emiatt hálózati csatlakoztatásra nem alkalmasak.

| (48) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint nem tartozik a vizsgált termékek körébe az olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik. A hat elemnél többet tartalmazó és csak elemtöltésre szolgáló modulok alaptulajdonságai és teljesítménye megegyezik a hálózati csatlakoztatásra alkalmas modulokéval. Ezek a hálózati csatlakoztatásra szánt modulokban lévő áramköröknél alacsonyabb feszültségű nyitott áramkört használnak. A vizsgálat feltárta, hogy az eltérés ellenére az ilyen típusú modulok a hálózathoz csatlakoztathatóak. Az alacsonyabb feszültség a méret és/vagy elemszám növelésével egyszerűen ellensúlyozható. Ezért az elem töltésére szánt, hatnál több elemből álló modulok az érintett termék fogalmába beletartoznak. |
| --- | --- |

(48)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint nem tartozik a vizsgált termékek körébe az olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik. A hat elemnél többet tartalmazó és csak elemtöltésre szolgáló modulok alaptulajdonságai és teljesítménye megegyezik a hálózati csatlakoztatásra alkalmas modulokéval. Ezek a hálózati csatlakoztatásra szánt modulokban lévő áramköröknél alacsonyabb feszültségű nyitott áramkört használnak. A vizsgálat feltárta, hogy az eltérés ellenére az ilyen típusú modulok a hálózathoz csatlakoztathatóak. Az alacsonyabb feszültség a méret és/vagy elemszám növelésével egyszerűen ellensúlyozható. Ezért az elem töltésére szánt, hatnál több elemből álló modulok az érintett termék fogalmába beletartoznak.

xii.   Következtetés

| (49) | A fentiek értelmében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy egyetlen terméket alkotnak a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. A Bizottság azonban tovább fogja vizsgálni azt a kérdéskört, hogy a modulok, elemek és lemezek egy, kettő vagy három külön terméket alkotnak-e. Felkéri ezért az összes érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját erre a kérdésre vonatkozóan, figyelemmel a Bizottság jelenlegi szakaszban levont következtetéseire. Mindenesetre, még ha végezetül az is kerülne megállapításra, hogy kettő vagy három különböző termékről van szó, a folyó vizsgálat mindezen eltérő termékekre kiterjed, és végleges intézkedések hozhatóak a modulok, elemek és lemezek vonatkozásában attól függetlenül, hogy azok egy vagy több terméket alkotnak-e. |
| --- | --- |

(49)

A fentiek értelmében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy egyetlen terméket alkotnak a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. A Bizottság azonban tovább fogja vizsgálni azt a kérdéskört, hogy a modulok, elemek és lemezek egy, kettő vagy három külön terméket alkotnak-e. Felkéri ezért az összes érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját erre a kérdésre vonatkozóan, figyelemmel a Bizottság jelenlegi szakaszban levont következtetéseire. Mindenesetre, még ha végezetül az is kerülne megállapításra, hogy kettő vagy három különböző termékről van szó, a folyó vizsgálat mindezen eltérő termékekre kiterjed, és végleges intézkedések hozhatóak a modulok, elemek és lemezek vonatkozásában attól függetlenül, hogy azok egy vagy több terméket alkotnak-e.

C.   DÖMPING

1.   Kínai Népköztársaság

1.1.   Piacgazdasági elbánás

| (50) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek. |
| --- | --- |

(50)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.

| (51) | Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:






  1. | a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(51)

Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:

1.

a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik;

| 2. | a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

2.

a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| 3. | nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| 4. | a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint |
| --- | --- |

4.

a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint

| 5. | a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (52) | Ebben a vizsgálatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a mintába felvett összes exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, és a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt. |
| --- | --- |

(52)

Ebben a vizsgálatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a mintába felvett összes exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, és a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.

| (53) | A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.

| (54) | A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő hét exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket. |
| --- | --- |

(54)

A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő hét exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket.

| (55) | Mind a hét vállalatcsoport adókedvezmény(ek)ben és támogatásokban részesült, ezért nem tudták bizonyítani, hogy nem érintettek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulásokkal, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának nem felelt meg. |
| --- | --- |

(55)

Mind a hét vállalatcsoport adókedvezmény(ek)ben és támogatásokban részesült, ezért nem tudták bizonyítani, hogy nem érintettek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulásokkal, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának nem felelt meg.

| (56) | Hat vállalatcsoport nem bizonyította, hogy könyvelését a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak veti alá, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 2. kritériumának nem felelt meg. |
| --- | --- |

(56)

Hat vállalatcsoport nem bizonyította, hogy könyvelését a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak veti alá, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 2. kritériumának nem felelt meg.

| (57) | Egy vállalatcsoport nem bizonyította, hogy valamennyi vállalatára vonatkoznak a csődtörvények vonatkozó jogszabályok, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 4. kritériumának nem felelt meg. |
| --- | --- |

(57)

Egy vállalatcsoport nem bizonyította, hogy valamennyi vállalatára vonatkoznak a csődtörvények vonatkozó jogszabályok, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 4. kritériumának nem felelt meg.

| (58) | Emellett három vállalatcsoport nem volt képes annak bizonyítására, hogy mentes a jelentős állami beavatkozástól, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 1. kritériumának nem felelt meg. |
| --- | --- |

(58)

Emellett három vállalatcsoport nem volt képes annak bizonyítására, hogy mentes a jelentős állami beavatkozástól, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 1. kritériumának nem felelt meg.

| (59) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapításainak közlését követően a mintába felvett összes vállalattól észrevételek érkeztek. |
| --- | --- |

(59)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapításainak közlését követően a mintába felvett összes vállalattól észrevételek érkeztek.

| (60) | Két vállalatcsoport eljárási észrevételt tett, és azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás elkésett, mivel arra az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt három hónapos határidőt követően került sor, és emiatt a vizsgálatot késedelem nélkül meg kell szüntetni. Érvelésük alátámasztására a Bíróság Brosmann (4) és Aokang (5) cipőügyekben hozott ítéleteire hivatkozott. |
| --- | --- |

(60)

Két vállalatcsoport eljárási észrevételt tett, és azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás elkésett, mivel arra az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt három hónapos határidőt követően került sor, és emiatt a vizsgálatot késedelem nélkül meg kell szüntetni. Érvelésük alátámasztására a Bíróság Brosmann (4) és Aokang (5) cipőügyekben hozott ítéleteire hivatkozott.

| (61) | Először is emlékezni kell arra, hogy a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem érinti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzés jogszerűségének ebben az ügyben történő értékelését, mivel ezek az ügyek – e vizsgálattal ellentétben – olyan helyzetekre vonatkoztak, melyekben piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzést egyáltalán nem végeztek. |
| --- | --- |

(61)

Először is emlékezni kell arra, hogy a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem érinti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzés jogszerűségének ebben az ügyben történő értékelését, mivel ezek az ügyek – e vizsgálattal ellentétben – olyan helyzetekre vonatkoztak, melyekben piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzést egyáltalán nem végeztek.

| (62) | Továbbá a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem bír jelentőséggel ezen vizsgálat jogszerűségének értékelésében, mivel az alaprendelet időközben módosult. Az alaprendelet módosított 2. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak csak az alaprendelet 17. cikke szerint a mintába felvett vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását, és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni. E módosítást 2012. december 15-től valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során alkalmazni kell, beleértve ezért ezt a vizsgálatot is. |
| --- | --- |

(62)

Továbbá a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem bír jelentőséggel ezen vizsgálat jogszerűségének értékelésében, mivel az alaprendelet időközben módosult. Az alaprendelet módosított 2. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak csak az alaprendelet 17. cikke szerint a mintába felvett vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását, és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni. E módosítást 2012. december 15-től valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során alkalmazni kell, beleértve ezért ezt a vizsgálatot is.

| (63) | Mindenesetre fenn kell tartani az állandósult ítélkezési gyakorlat szerinti értelmezést, mely szerint a piacgazdasági elbánás megállapításához fűződő jog annak ellenére sem sérült, hogy a három hónapos határidőt nem tartották tiszteletben. |
| --- | --- |

(63)

Mindenesetre fenn kell tartani az állandósult ítélkezési gyakorlat szerinti értelmezést, mely szerint a piacgazdasági elbánás megállapításához fűződő jog annak ellenére sem sérült, hogy a három hónapos határidőt nem tartották tiszteletben.

| (64) | A kapott legfontosabb érdemi észrevételek az adókedvezményeket és támogatásokat érintették. Az exportőrök nem vitatták a megállapított tényállást, de megkérdőjelezték annak a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának teljesülésében fennálló jelentőségét. Azzal érveltek különösen, hogy az állami juttatások nem képezik árbevételük jelentős hányadát. |
| --- | --- |

(64)

A kapott legfontosabb érdemi észrevételek az adókedvezményeket és támogatásokat érintették. Az exportőrök nem vitatták a megállapított tényállást, de megkérdőjelezték annak a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának teljesülésében fennálló jelentőségét. Azzal érveltek különösen, hogy az állami juttatások nem képezik árbevételük jelentős hányadát.

| (65) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egyértelműen nem piacgazdasági az a társaságiadó-rendszer, amely egyes, a kormány által stratégiainak tartott vállalatokat előnyösebb elbánásban részesít. Egy ilyen rendszert az állami tervezés továbbra is erősen befolyásol. Meg kell jegyezni, hogy a társaságiadó-csökkentéssel okozott torzulások jelentősek, mivel teljes mértékben módosítják a vállalat által ahhoz elérendő adózás előtti eredményt, hogy a befektetők számára vonzó legyen. A torzulások egyben tartósak is, és a torzulás „jelentős” voltának értékeléséhez – az előny jellegéből adódóan – nem bír jelentőséggel a vizsgálati időszak alatt kapott előny abszolút összege. A jelentőség értékelését inkább az intézkedésnek a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetére gyakorolt átfogó hatására kell alapozni. |
| --- | --- |

(65)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egyértelműen nem piacgazdasági az a társaságiadó-rendszer, amely egyes, a kormány által stratégiainak tartott vállalatokat előnyösebb elbánásban részesít. Egy ilyen rendszert az állami tervezés továbbra is erősen befolyásol. Meg kell jegyezni, hogy a társaságiadó-csökkentéssel okozott torzulások jelentősek, mivel teljes mértékben módosítják a vállalat által ahhoz elérendő adózás előtti eredményt, hogy a befektetők számára vonzó legyen. A torzulások egyben tartósak is, és a torzulás „jelentős” voltának értékeléséhez – az előny jellegéből adódóan – nem bír jelentőséggel a vizsgálati időszak alatt kapott előny abszolút összege. A jelentőség értékelését inkább az intézkedésnek a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetére gyakorolt átfogó hatására kell alapozni.

| (66) | A 2. kritériumot illetően három vállalatcsoport állította, hogy betartja a nemzetközi számviteli standardok vonatkozó szabályait, mivel egyesült államokbeli konszolidált beszámolóik e standardoknak teljes mértében megfelelnek. Néhány vállalat általánosságban is állította, hogy számviteli nyilvántartásaik megfelelnek a kínai számviteli standardoknak, melyeket a nemzetközi standardokkal egyenértékűnek tekintenek. A kérdés azonban nem az, hogy a kínai számviteli standardok megfelelnek-e a nemzetközi számviteli standardoknak. Itt az a kérdés, hogy a számviteli standardok megfelelnek-e a vonatkozó standardoknak vagy sem. Ezek az észrevételek nem orvosolják különösen azt a tényt, hogy a szóban forgó kínai vállalatok különálló pénzügyi kimutatásaiban számos nemzetközi számviteli standard (és azok kínai megfelelője) – beleértve különösen a készletamortizációt és a kapcsolt vállalatokkal végzett ügyletek közzétételét – sérelme megállapítást nyert. |
| --- | --- |

(66)

A 2. kritériumot illetően három vállalatcsoport állította, hogy betartja a nemzetközi számviteli standardok vonatkozó szabályait, mivel egyesült államokbeli konszolidált beszámolóik e standardoknak teljes mértében megfelelnek. Néhány vállalat általánosságban is állította, hogy számviteli nyilvántartásaik megfelelnek a kínai számviteli standardoknak, melyeket a nemzetközi standardokkal egyenértékűnek tekintenek. A kérdés azonban nem az, hogy a kínai számviteli standardok megfelelnek-e a nemzetközi számviteli standardoknak. Itt az a kérdés, hogy a számviteli standardok megfelelnek-e a vonatkozó standardoknak vagy sem. Ezek az észrevételek nem orvosolják különösen azt a tényt, hogy a szóban forgó kínai vállalatok különálló pénzügyi kimutatásaiban számos nemzetközi számviteli standard (és azok kínai megfelelője) – beleértve különösen a készletamortizációt és a kapcsolt vállalatokkal végzett ügyletek közzétételét – sérelme megállapítást nyert.

| (67) | Az 1. kritérium vonatkozásában – figyelembe véve a felektől érkezett észrevételeket és a C-337/09 P. sz. ügyben hozott ítéletet (6) – megállapítást nyert, hogy ennek a kritériumnak az összes vállalat megfelelt. Azonban a mintába felvett összes exportőr vonatkozásában a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása nem változik, mivel továbbra sem felelnek meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek. |
| --- | --- |

(67)

Az 1. kritérium vonatkozásában – figyelembe véve a felektől érkezett észrevételeket és a C-337/09 P. sz. ügyben hozott ítéletet (6) – megállapítást nyert, hogy ennek a kritériumnak az összes vállalat megfelelt. Azonban a mintába felvett összes exportőr vonatkozásában a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása nem változik, mivel továbbra sem felelnek meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek.

| (68) | A 4. kritérium tekintetében a fenti (57) preambulumbekezdésben említett vállalatcsoport tudta igazolni, hogy a csoport legjelentősebb kínai vállalata ellen csődeljárás indult. Ezért megállapítást nyert, hogy a kritériumot ez a vállalatcsoport teljesíti. E vállalatcsoport vonatkozásában azonban a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása így sem változik, mivel továbbra sem felel meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek. |
| --- | --- |

(68)

A 4. kritérium tekintetében a fenti (57) preambulumbekezdésben említett vállalatcsoport tudta igazolni, hogy a csoport legjelentősebb kínai vállalata ellen csődeljárás indult. Ezért megállapítást nyert, hogy a kritériumot ez a vállalatcsoport teljesíti. E vállalatcsoport vonatkozásában azonban a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása így sem változik, mivel továbbra sem felel meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek.

| (69) | Következtetésképpen nem nyert bizonyítást, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül bármelyik is megfelelt volna a piacgazdasági elbánás 2. és/vagy a 3. kritériumának. Ezért egyik vállalat tekintetében sem állapítható meg a piacgazdasági elbánás. |
| --- | --- |

(69)

Következtetésképpen nem nyert bizonyítást, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül bármelyik is megfelelt volna a piacgazdasági elbánás 2. és/vagy a 3. kritériumának. Ezért egyik vállalat tekintetében sem állapítható meg a piacgazdasági elbánás.

1.2.   Egyedi vizsgálat

| (70) | Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmeket tizennyolc olyan együttműködő exportáló gyártó vagy ilyen gyártókból álló csoport nyújtott be, melyeket a mintába nem választottak be. |
| --- | --- |

(70)

Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmeket tizennyolc olyan együttműködő exportáló gyártó vagy ilyen gyártókból álló csoport nyújtott be, melyeket a mintába nem választottak be.

| (71) | A Bizottság a beérkezett kérelmek nagy számára tekintettel ideiglenesen megállapította, hogy az egyedi vizsgálatok indokolatlan terhet jelentenének és meggátolnák a vizsgálat időben történő befejezését. Következésképpen, az az ideiglenes döntés született, hogy az egyedi vizsgálatra vonatkozó egy kérelemnek sem adnak helyet. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság a beérkezett kérelmek nagy számára tekintettel ideiglenesen megállapította, hogy az egyedi vizsgálatok indokolatlan terhet jelentenének és meggátolnák a vizsgálat időben történő befejezését. Következésképpen, az az ideiglenes döntés született, hogy az egyedi vizsgálatra vonatkozó egy kérelemnek sem adnak helyet.

1.3.   Analóg ország

| (72) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország („analóg ország”) árai alapján vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(72)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország („analóg ország”) árai alapján vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.

| (73) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy az USA-t használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az összes érdekelt felet, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy az USA-t használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az összes érdekelt felet, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (74) | Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy az USA – főleg amiatt, hogy a vizsgálati időszak egy részében piaca a kínai behozataltól dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekkel védett volt – nem lenne megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(74)

Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy az USA – főleg amiatt, hogy a vizsgálati időszak egy részében piaca a kínai behozataltól dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekkel védett volt – nem lenne megfelelő analóg ország.

| (75) | Az érdekelt felek Tajvant, Indiát és Dél-Koreát javasolták megfelelőbb analóg országnak. Az észrevételek nyomán az a döntés született, hogy az elemzés kibővítésre kerül a megfelelő analóg ország megállapítása tekintetében. Ennek következtében megkeresték az összes jelentős napelem panel gyártót. Összesen 34 vállalattal léptek kapcsolatba Indiában, 9 vállalattal Japánban, 15 vállalattal Malajziában, 2 vállalattal Mexikóban, 34 vállalattal Koreában, 9 vállalattal Szingapúrban, 43 vállalattal Tajvanon és 21 vállalattal az USA-ban. |
| --- | --- |

(75)

Az érdekelt felek Tajvant, Indiát és Dél-Koreát javasolták megfelelőbb analóg országnak. Az észrevételek nyomán az a döntés született, hogy az elemzés kibővítésre kerül a megfelelő analóg ország megállapítása tekintetében. Ennek következtében megkeresték az összes jelentős napelem panel gyártót. Összesen 34 vállalattal léptek kapcsolatba Indiában, 9 vállalattal Japánban, 15 vállalattal Malajziában, 2 vállalattal Mexikóban, 34 vállalattal Koreában, 9 vállalattal Szingapúrban, 43 vállalattal Tajvanon és 21 vállalattal az USA-ban.

| (76) | A megkeresésre két indiai, két tajvani és két USA-beli vállalat válaszolt. Mivel a tajvani vállalatok szinte kizárólag fotovillamos elemeket gyártottak, miközben a kínai kivitel főként modulok formájában történik, és az USA-t a beérkezett észrevételekre figyelemmel alkalmatlannak tekintették, döntés született arról, hogy ideiglenesen Indiát fogják analóg országként használni. Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a későbbiekben visszatérhet erre a kérdésre, ha a további vizsgálat azt tárja fel, hogy a modulok, elemek és lemezek két vagy három eltérő terméket alkotnak. Különösen amiatt, hogy India nem gyárt lemezeket, előfordulhat, hogy a lemezek tekintetében egy másik analóg országot kell választani. |
| --- | --- |

(76)

A megkeresésre két indiai, két tajvani és két USA-beli vállalat válaszolt. Mivel a tajvani vállalatok szinte kizárólag fotovillamos elemeket gyártottak, miközben a kínai kivitel főként modulok formájában történik, és az USA-t a beérkezett észrevételekre figyelemmel alkalmatlannak tekintették, döntés született arról, hogy ideiglenesen Indiát fogják analóg országként használni. Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a későbbiekben visszatérhet erre a kérdésre, ha a további vizsgálat azt tárja fel, hogy a modulok, elemek és lemezek két vagy három eltérő terméket alkotnak. Különösen amiatt, hogy India nem gyárt lemezeket, előfordulhat, hogy a lemezek tekintetében egy másik analóg országot kell választani.

| (77) | Egy indiai gyártó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza. Emiatt az e vállalat által megadott adatokat a rendes érték megállapításához nem lehetett felhasználni. Mindazonáltal a vállalat által megadott, ellenőrzött információk felhasználhatóak annak igazolására, hogy az analóg országbeli, teljes körben együttműködő gyártó valóban reprezentatív az indiai piacon. |
| --- | --- |

(77)

Egy indiai gyártó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza. Emiatt az e vállalat által megadott adatokat a rendes érték megállapításához nem lehetett felhasználni. Mindazonáltal a vállalat által megadott, ellenőrzött információk felhasználhatóak annak igazolására, hogy az analóg országbeli, teljes körben együttműködő gyártó valóban reprezentatív az indiai piacon.

1.4.   Rendes érték

| (78) | Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát – mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot – választotta. |
| --- | --- |

(78)

Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát – mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot – választotta.

| (79) | Először is megállapította az analóg ország gyártója által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, melyek az Unióba exportra értékesített terméktípusokkal azonosak vagy azokkal közvetlenül összehasonlíthatóak. |
| --- | --- |

(79)

Először is megállapította az analóg ország gyártója által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, melyek az Unióba exportra értékesített terméktípusokkal azonosak vagy azokkal közvetlenül összehasonlíthatóak.

| (80) | A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.

| (81) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(81)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.

| (82) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(82)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (83) | Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette. |
| --- | --- |

(83)

Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.

| (84) | Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül, illetve amelyeket a belföldi piacon nem értékesítettek, a rendes értéket számtanilag képezték. |
| --- | --- |

(84)

Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül, illetve amelyeket a belföldi piacon nem értékesítettek, a rendes értéket számtanilag képezték.

| (85) | A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen teljes körűen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének – a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított – belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez Az előállítási, valamint az SGA-költségeket adott esetben még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna. |
| --- | --- |

(85)

A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen teljes körűen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének – a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított – belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez Az előállítási, valamint az SGA-költségeket adott esetben még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.

| (86) | A napelemlemezek tekintetében a rendes értéket nem lehetett a fenti (79)–(85) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapítani, mivel egyik együttműködő indiai gyártó sem gyártott napelemlemezeket. A Bizottság ellenőrizte, hogy a rendes érték megállapítható-e egy szoros hasonlóságot mutató termék alapján, szükség szerint elvégezve az eltérő fizikai tulajdonságok miatti kiigazításokat. A napelemlemezek tekintetében a legszorosabb hasonlóságot mutató termék a napelemes elem volt. A lemezekből azonban csak jelentős mértékű feldolgozás után lesz elem. Mindemellett az említett módszer használata megbízhatóan nem számszerűsíthető, jelentős kiigazításokat igényelt volna. Ezért az elem rendes értéke nem használható alapul a lemez rendes értékének megállapításához. Ehelyett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az indiai piacon piacgazdaságú országokból származó gyártók által értékesített lemezek árait használja, mivel ezek az árak reprezentatívan jelzik a lemezek indiai piacán uralkodó viszonyokat. Mivel Dél-Korea az analóg országbeli gyártók legnagyobb piacgazdasági lemezbeszállítója, a rendes érték megállapítása a dél-koreai lemezek indiai piaci árai alapján történt. |
| --- | --- |

(86)

A napelemlemezek tekintetében a rendes értéket nem lehetett a fenti (79)–(85) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapítani, mivel egyik együttműködő indiai gyártó sem gyártott napelemlemezeket. A Bizottság ellenőrizte, hogy a rendes érték megállapítható-e egy szoros hasonlóságot mutató termék alapján, szükség szerint elvégezve az eltérő fizikai tulajdonságok miatti kiigazításokat. A napelemlemezek tekintetében a legszorosabb hasonlóságot mutató termék a napelemes elem volt. A lemezekből azonban csak jelentős mértékű feldolgozás után lesz elem. Mindemellett az említett módszer használata megbízhatóan nem számszerűsíthető, jelentős kiigazításokat igényelt volna. Ezért az elem rendes értéke nem használható alapul a lemez rendes értékének megállapításához. Ehelyett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az indiai piacon piacgazdaságú országokból származó gyártók által értékesített lemezek árait használja, mivel ezek az árak reprezentatívan jelzik a lemezek indiai piacán uralkodó viszonyokat. Mivel Dél-Korea az analóg országbeli gyártók legnagyobb piacgazdasági lemezbeszállítója, a rendes érték megállapítása a dél-koreai lemezek indiai piaci árai alapján történt.

1.5.   Exportár

| (87) | Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba. |
| --- | --- |

(87)

Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.

| (88) | Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(88)

Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

| (89) | Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolt vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolt vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak. |
| --- | --- |

(89)

Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolt vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolt vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak.

1.6.   Összehasonlítás

| (90) | A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. |
| --- | --- |

(90)

A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.

| (91) | A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(91)

A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.

| (92) | A fizikai tulajdonságok, a közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, jutalékok és bankköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. |
| --- | --- |

(92)

A fizikai tulajdonságok, a közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, jutalékok és bankköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.

1.7.   Dömpingkülönbözetek

| (93) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet a hasonló termékek egyes típusai tekintetében az analóg országra megállapított súlyozott átlaggal számított rendes érték és az adott termék súlyozott átlaggal számított átlagos exportára összehasonlításával állapították meg. |
| --- | --- |

(93)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet a hasonló termékek egyes típusai tekintetében az analóg országra megállapított súlyozott átlaggal számított rendes érték és az adott termék súlyozott átlaggal számított átlagos exportára összehasonlításával állapították meg.

| (94) | A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően számították ki. A különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek súlyozott átlagaként állapították meg. |
| --- | --- |

(94)

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően számították ki. A különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek súlyozott átlagaként állapították meg.

| (95) | Az összes többi kínai exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve az Unióba irányuló kínai export volumenének összehasonlításával. |
| --- | --- |

(95)

Az összes többi kínai exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve az Unióba irányuló kínai export volumenének összehasonlításával.

| (96) | Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 80 %-át, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a dömpingkülönbözetet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani. |
| --- | --- |

(96)

Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 80 %-át, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a dömpingkülönbözetet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.

| (97) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd, | 93,3 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd, | 112,6 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd, | 88,4 % |
| JingAo Solar Co. Ltd;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd, | 99,0 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd, | 48,1 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
  Suntech Power Co., Ltd;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd | 71,5 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd, | 96,2 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok (1. melléklet) | 88,5 % |
| Összes egyéb vállalat | 112,6 % |

(97)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,

93,3 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,

112,6 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,

88,4 %

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,

99,0 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,

48,1 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd

71,5 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,

96,2 %

Egyéb együttműködő vállalatok (1. melléklet)

88,5 %

Összes egyéb vállalat

112,6 %

D.   A KÁR

1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (98) | A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket 220 gyártó állított elő az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, a továbbiakban ez az uniós gazdasági ágazat. |
| --- | --- |

(98)

A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket 220 gyártó állított elő az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, a továbbiakban ez az uniós gazdasági ágazat.

| (99) | A Bizottság nyilvánosan elérhető termelési adatok hiányában az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt – mint például a panaszban szolgáltatott információkat, az Europressedienst, egy független tanácsadó cég (a továbbiakban: tanácsadó) által megadott makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő, ellenőrzött válaszokat – felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására. Mivel a modulokat, elemeket és lemezeket olyan vámtarifaszámon hozzák be az Unióba, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is, az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározására. A behozatali mennyiségek és értékek a tanácsadó adatain alapulnak. A tanácsadótól kapott adatokat lehetőség szerint összevetették más nyilvános adatforrásokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság nyilvánosan elérhető termelési adatok hiányában az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt – mint például a panaszban szolgáltatott információkat, az Europressedienst, egy független tanácsadó cég (a továbbiakban: tanácsadó) által megadott makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő, ellenőrzött válaszokat – felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására. Mivel a modulokat, elemeket és lemezeket olyan vámtarifaszámon hozzák be az Unióba, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is, az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározására. A behozatali mennyiségek és értékek a tanácsadó adatain alapulnak. A tanácsadótól kapott adatokat lehetőség szerint összevetették más nyilvános adatforrásokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival.

| (100) | Ennek alapján a vizsgálati időszak teljes uniós termelését modulok esetében 4 GW, elemek esetében 2 GW, lemezek esetében pedig 2 GW mennyiségben határozták meg. |
| --- | --- |

(100)

Ennek alapján a vizsgálati időszak teljes uniós termelését modulok esetében 4 GW, elemek esetében 2 GW, lemezek esetében pedig 2 GW mennyiségben határozták meg.

| (101) | A fenti (10) preambulumbekezdésben megadottak szerint a mintába beválasztásra került tíz olyan uniós gyártó, melyek az uniós modultermelés 18–21 %-át, az uniós elemtermelés 17–24 %-át, valamint az uniós lemeztermelés 28–35 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(101)

A fenti (10) preambulumbekezdésben megadottak szerint a mintába beválasztásra került tíz olyan uniós gyártó, melyek az uniós modultermelés 18–21 %-át, az uniós elemtermelés 17–24 %-át, valamint az uniós lemeztermelés 28–35 %-át képviselik.

2.   Az érintett uniós piac meghatározása

| (102) | Az uniós gazdasági ágazat egy része vertikálisan integrált, és termelésének jelentős része saját felhasználásra szánták, különösen az elemek és lemezek tekintetében. |
| --- | --- |

(102)

Az uniós gazdasági ágazat egy része vertikálisan integrált, és termelésének jelentős része saját felhasználásra szánták, különösen az elemek és lemezek tekintetében.

| (103) | Annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot lényeges kár érte-e, továbbá a felhasználás és más gazdasági mutatók meghatározása miatt a Bizottság megvizsgálta, hogy figyelembe kell-e venni és milyen mértékben a hasonló termék uniós termelésének későbbi felhasználását („saját felhasználás”). |
| --- | --- |

(103)

Annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot lényeges kár érte-e, továbbá a felhasználás és más gazdasági mutatók meghatározása miatt a Bizottság megvizsgálta, hogy figyelembe kell-e venni és milyen mértékben a hasonló termék uniós termelésének későbbi felhasználását („saját felhasználás”).

| (104) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének lehető legteljesebb feltérképezése érdekében a Bizottság elemezte a hasonló terméket érintő teljes tevékenység adatait, és ezt követően meghatározta, hogy a termelés rendeltetése a szabad piac saját felhasználása volt-e. |
| --- | --- |

(104)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének lehető legteljesebb feltérképezése érdekében a Bizottság elemezte a hasonló terméket érintő teljes tevékenység adatait, és ezt követően meghatározta, hogy a termelés rendeltetése a szabad piac saját felhasználása volt-e.

| (105) | Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kell venni (az uniós gazdasági ágazat saját felhasználását is beleértve), ezek a mutatók a felhasználás, az értékesítési volumen, a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a növekedés, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a pénzforgalom, a beruházások megtérülése, a tőkebevonási képesség és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy a vizsgálat igazolta, miszerint ezeket a mutatókat a teljes tevékenység figyelembevételével ésszerű vizsgálni, mivel az érintett országból érkező behozatal támasztotta verseny ugyanúgy befolyásolja a saját felhasználásra történő termelést. A továbbiakban a kötött és a szabad piacra együttesen „teljes piacként” hivatkozunk. |
| --- | --- |

(105)

Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kell venni (az uniós gazdasági ágazat saját felhasználását is beleértve), ezek a mutatók a felhasználás, az értékesítési volumen, a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a növekedés, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a pénzforgalom, a beruházások megtérülése, a tőkebevonási képesség és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy a vizsgálat igazolta, miszerint ezeket a mutatókat a teljes tevékenység figyelembevételével ésszerű vizsgálni, mivel az érintett országból érkező behozatal támasztotta verseny ugyanúgy befolyásolja a saját felhasználásra történő termelést. A továbbiakban a kötött és a szabad piacra együttesen „teljes piacként” hivatkozunk.

| (106) | Az elemzés a jövedelmezőséget illetően a szabad piacra összpontosított, mivel megállapítást nyert, hogy a kötött piaci árak nem mindig tükrözik a piaci árakat és befolyásolták ezt a mutatót. |
| --- | --- |

(106)

Az elemzés a jövedelmezőséget illetően a szabad piacra összpontosított, mivel megállapítást nyert, hogy a kötött piaci árak nem mindig tükrözik a piaci árakat és befolyásolták ezt a mutatót.

3.   Uniós felhasználás

| (107) | Az uniós felhasználás az érintett termék teljes behozatali mennyisége és a hasonló termék teljes uniós értékesítési mennyisége, beleértve a saját felhasználásra történő értékesítést is. Nem álltak rendelkezésre adatok az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő teljes értékesítésére vonatkozóan. Továbbá a modulok, elemek és lemezek uniós behozatalát olyan vámtarifaszámon tartják nyilván, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is. Emiatt az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározásához. Ezért az uniós felhasználási adatok a fenti (99) preambulumbekezdésben említett tanácsadó adatain alapulnak, mely adatokat összevetettek nyilvános adatforrásokkal, úgy mint piackutatásokkal és nyilvánosan elérhető tanulmányokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival. |
| --- | --- |

(107)

Az uniós felhasználás az érintett termék teljes behozatali mennyisége és a hasonló termék teljes uniós értékesítési mennyisége, beleértve a saját felhasználásra történő értékesítést is. Nem álltak rendelkezésre adatok az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő teljes értékesítésére vonatkozóan. Továbbá a modulok, elemek és lemezek uniós behozatalát olyan vámtarifaszámon tartják nyilván, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is. Emiatt az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározásához. Ezért az uniós felhasználási adatok a fenti (99) preambulumbekezdésben említett tanácsadó adatain alapulnak, mely adatokat összevetettek nyilvános adatforrásokkal, úgy mint piackutatásokkal és nyilvánosan elérhető tanulmányokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival.

| (108) | Az uniós felhasználás alakulása:

  1-a   táblázat


  Modulok uniós felhasználása | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes piac | 5 465 | 12 198 | 19 878 | 17 538 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 223 | 364 | 321 |
| Forrás: | Europressedienst. |

(108)

Az uniós felhasználás alakulása:

1-a   táblázat

Modulok uniós felhasználása

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Teljes piac

5 465

12 198

19 878

17 538

Index (2009 = 100)

100

223

364

321

Forrás:

Europressedienst.

1-b   táblázat

Elemek uniós felhasználása (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes piac | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Forrás: | Europressedienst |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Teljes piac

2 155

3 327

4 315

4 021

Index (2009 = 100)

100

154

200

187

Forrás:

Europressedienst

1-c   táblázat

Lemezek uniós felhasználása (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes piac | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 163 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 141 | 162 | 129 |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Teljes piac

1 683

2 376

2 723

2 163

Index (2009 = 100)

100

141

162

129

Forrás:

Europressedienst.

| (109) | A figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a vizsgált termék uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt. |
| --- | --- |

(109)

A figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a vizsgált termék uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt.

4.   Az érintett országból származó behozatal

4.1.   Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (110) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  2-a   táblázat


  Modulok behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége | 3 425 | 8 606 | 15 810 | 13 986 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 251 | 462 | 408 |
| Piaci részesedés a teljes piacon | 63 % | 71 % | 80 % | 80 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

(110)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

2-a   táblázat

Modulok behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége

3 425

8 606

15 810

13 986

Index (2009 = 100)

100

251

462

408

Piaci részesedés a teljes piacon

63 %

71 %

80 %

80 %

Forrás:

Europressedienst.

2-b   táblázat

Elemek behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége | 175 | 530 | 970 | 1 019 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 303 | 554 | 582 |
| Piaci részesedés a teljes piacon | 8 % | 16 % | 22 % | 25 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége

175

530

970

1 019

Index (2009 = 100)

100

303

554

582

Piaci részesedés a teljes piacon

8 %

16 %

22 %

25 %

Forrás:

Europressedienst.

2-c   táblázat

Lemezek behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége | 95 | 523 | 880 | 711 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 551 | 926 | 748 |
| Piaci részesedés a teljes piacon | 6 % | 22 % | 32 % | 33 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége

95

523

880

711

Index (2009 = 100)

100

551

926

748

Piaci részesedés a teljes piacon

6 %

22 %

32 %

33 %

Forrás:

Europressedienst.

| (111) | A figyelembe vett időszak alatt az érintett országból az Unióba irányuló behozatal mennyisége jelentősen, 308 %-kal nőtt modulok, 482 %-kal az elemek, illetve 648 %-kal nőtt a lemezek esetében. Ennek következtében jelentősen emelkedett az érintett országból származó, az Unióba irányuló behozatal piaci részesedése. Konkrétabban: az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a modulok esetében 63 %-ról 80 %-ra, elemek esetében 8 %-ról 25 %-ra, lemezek esetében pedig 6 %-ról 33 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt. |
| --- | --- |

(111)

A figyelembe vett időszak alatt az érintett országból az Unióba irányuló behozatal mennyisége jelentősen, 308 %-kal nőtt modulok, 482 %-kal az elemek, illetve 648 %-kal nőtt a lemezek esetében. Ennek következtében jelentősen emelkedett az érintett országból származó, az Unióba irányuló behozatal piaci részesedése. Konkrétabban: az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a modulok esetében 63 %-ról 80 %-ra, elemek esetében 8 %-ról 25 %-ra, lemezek esetében pedig 6 %-ról 33 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt.

| (112) | Meg kell jegyezni, hogy az érintett országból érkező behozatal növekedése sokkal nagyobb mértékű volt, mint az érintett termék uniós felhasználásának növekedése. Emiatt az exportáló gyártók hasznot tudtak húzni a növekvő uniós felhasználásból, és a nagyobb piaci részesedések következtében piaci helyzetük erősödött. |
| --- | --- |

(112)

Meg kell jegyezni, hogy az érintett országból érkező behozatal növekedése sokkal nagyobb mértékű volt, mint az érintett termék uniós felhasználásának növekedése. Emiatt az exportáló gyártók hasznot tudtak húzni a növekvő uniós felhasználásból, és a nagyobb piaci részesedések következtében piaci helyzetük erősödött.

4.2.   A behozott termékek ára és az áralákínálás

| (113) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

  3-a   táblázat


  Kínai Népköztársaságból származó modulok behozatali ára (EUR/kW) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatali árak | 2 100 | 1 660 | 1 350 | 764 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 79 | 64 | 36 |
| Forrás: | Europressedienst és a mintába felvettek ellenőrzött kitöltött kérdőívei. |

(113)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

3-a   táblázat

Kínai Népköztársaságból származó modulok behozatali ára (EUR/kW)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Behozatali árak

2 100

1 660

1 350

764

Index (2009 = 100)

100

79

64

36

Forrás:

Europressedienst és a mintába felvettek ellenőrzött kitöltött kérdőívei.

3-b   táblázat

Kínai Népköztársaságból származó elemek behozatali ára (EUR/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatali árak | 890 | 650 | 620 | 516 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 73 | 70 | 58 |
| Forrás: | Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Behozatali árak

890

650

620

516

Index (2009 = 100)

100

73

70

58

Forrás:

Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

3-c   táblázat

Kínai Népköztársaságból származó lemezek behozatali ára (EUR/kW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatali árak | 550 | 400 | 400 | 333 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 73 | 73 | 60 |
| Forrás: | Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Behozatali árak

550

400

400

333

Index (2009 = 100)

100

73

73

60

Forrás:

Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

| (114) | A Kínai Népköztársaságból érkező átlagos behozatali ár jelentősen esett a figyelembe vett időszakban a modulok, elemek és lemezek tekintetében. Modulok esetében az átlagos behozatali ár 64 %-kal csökkent, a 2009-es 2 100 EUR/kW-ról a vizsgálati időszakban 764 EUR/kW-ra. A Kínai Népköztársaságból érkező elemek átlagos behozatali ára hasonlóan 42 %-kal csökkent, 890 EUR/kW-ról 516 EUR/kW-ra. A vizsgálat időszakban a Kínai Népköztársaságból érkező lemezek átlagos behozatali ára 40 %-kal csökkent, 550 EUR/kW-ról 333 EUR/kW-ra. |
| --- | --- |

(114)

A Kínai Népköztársaságból érkező átlagos behozatali ár jelentősen esett a figyelembe vett időszakban a modulok, elemek és lemezek tekintetében. Modulok esetében az átlagos behozatali ár 64 %-kal csökkent, a 2009-es 2 100 EUR/kW-ról a vizsgálati időszakban 764 EUR/kW-ra. A Kínai Népköztársaságból érkező elemek átlagos behozatali ára hasonlóan 42 %-kal csökkent, 890 EUR/kW-ról 516 EUR/kW-ra. A vizsgálat időszakban a Kínai Népköztársaságból érkező lemezek átlagos behozatali ára 40 %-kal csökkent, 550 EUR/kW-ról 333 EUR/kW-ra.

| (115) | Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt. |
| --- | --- |

(115)

Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt.

| (116) | A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a behozatalt követő költségek – azaz a vámkezelés, kezelési és rakodási költségek – miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. A mintába felvett két importőr modulokra vonatkozó, behozatalt követő átlagos költségeit vették figyelembe. Az adatok reprezentativitása nem szűnt meg annak következtében, hogy ezen importőrök fő tevékenysége nem a behozatal, hanem a modulok telepítése. |
| --- | --- |

(116)

A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a behozatalt követő költségek – azaz a vámkezelés, kezelési és rakodási költségek – miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. A mintába felvett két importőr modulokra vonatkozó, behozatalt követő átlagos költségeit vették figyelembe. Az adatok reprezentativitása nem szűnt meg annak következtében, hogy ezen importőrök fő tevékenysége nem a behozatal, hanem a modulok telepítése.

| (117) | Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás – a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve – súlyozott átlagban a modulok esetében 17,5–30,7 %-os, az elemek esetében 4–24,2 %-os, lemezek esetében 16,6–21,6-os, az érintett termékre összességében pedig 11,2–27,5 %-os ár-alákínálási különbözetet mutatott ki. |
| --- | --- |

(117)

Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás – a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve – súlyozott átlagban a modulok esetében 17,5–30,7 %-os, az elemek esetében 4–24,2 %-os, lemezek esetében 16,6–21,6-os, az érintett termékre összességében pedig 11,2–27,5 %-os ár-alákínálási különbözetet mutatott ki.

5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.1.   Általános megjegyzések

| (118) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.

| (119) | Amint az a fenti (7)–(10) preambulumbekezdésben említést nyert, az uniós gazdasági ágazatot ért kár vizsgálatához mintavételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(119)

Amint az a fenti (7)–(10) preambulumbekezdésben említést nyert, az uniós gazdasági ágazatot ért kár vizsgálatához mintavételt alkalmaztak.

| (120) | A kár elemzése céljából a Bizottság megkülönböztetést tett makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatók elemzését az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében a fenti (99) preambulumbekezdésben említett független tanácsadótól beszerzett információk alapján végezte el. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján elemezte. |
| --- | --- |

(120)

A kár elemzése céljából a Bizottság megkülönböztetést tett makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatók elemzését az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében a fenti (99) preambulumbekezdésben említett független tanácsadótól beszerzett információk alapján végezte el. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján elemezte.

| (121) | E vizsgálat céljaira a következő makrogazdasági mutatók elemzése történt meg a hasonló termék összes uniós gyártója tekintetében: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól. |
| --- | --- |

(121)

E vizsgálat céljaira a következő makrogazdasági mutatók elemzése történt meg a hasonló termék összes uniós gyártója tekintetében: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól.

| (122) | A hasonló termék mintába bekerült uniós gyártói esetében a következő mikrogazdasági mutatókat elemezték: értékesítési egységárak, egységköltség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(122)

A hasonló termék mintába bekerült uniós gyártói esetében a következő mikrogazdasági mutatókat elemezték: értékesítési egységárak, egységköltség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

| (123) | Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei eleve tagállamonként eltérőek, ezért a kár elemzését minden tagállamra elkülönítve kellene elvégezni. Ez az állítás nem megalapozott. Ezen túlmenően a vizsgálat nem tárt fel olyan konkrét körülményt, amely indokolná a kár tagállamonkénti elemzését. Emiatt ez a kérés elutasításra került. |
| --- | --- |

(123)

Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei eleve tagállamonként eltérőek, ezért a kár elemzését minden tagállamra elkülönítve kellene elvégezni. Ez az állítás nem megalapozott. Ezen túlmenően a vizsgálat nem tárt fel olyan konkrét körülményt, amely indokolná a kár tagállamonkénti elemzését. Emiatt ez a kérés elutasításra került.

5.2.   Makrogazdasági mutatók

5.2.1.   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (124) | A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  4-a   táblázat


  Modulok – Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártott mennyiség | 2 155 | 3 327 | 4 315 | 4 021 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 154 | 200 | 187 |
| Gyártási kapacitás | 4 739 | 6 983 | 9 500 | 9 740 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 147 | 200 | 206 |
| Kapacitáskihasználás | 45 % | 48 % | 45 % | 41 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

(124)

A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

4-a   táblázat

Modulok – Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Gyártott mennyiség

2 155

3 327

4 315

4 021

Index (2009 = 100)

100

154

200

187

Gyártási kapacitás

4 739

6 983

9 500

9 740

Index (2009 = 100)

100

147

200

206

Kapacitáskihasználás

45 %

48 %

45 %

41 %

Forrás:

Europressedienst.

4-b   táblázat

Elemek – Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártott mennyiség | 1 683 | 2 376 | 2 723 | 2 024 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 141 | 162 | 120 |
| Gyártási kapacitás | 2 324 | 3 264 | 3 498 | 3 231 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 140 | 151 | 139 |
| Kapacitáskihasználás | 72 % | 73 % | 78 % | 63 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Gyártott mennyiség

1 683

2 376

2 723

2 024

Index (2009 = 100)

100

141

162

120

Gyártási kapacitás

2 324

3 264

3 498

3 231

Index (2009 = 100)

100

140

151

139

Kapacitáskihasználás

72 %

73 %

78 %

63 %

Forrás:

Europressedienst.

4-c   táblázat

Lemezek – Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártott mennyiség | 1 600 | 2 677 | 2 553 | 2 017 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 167 | 160 | 126 |
| Gyártási kapacitás | 2 600 | 3 410 | 3 945 | 3 636 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 131 | 152 | 140 |
| Kapacitáskihasználás | 62 % | 79 % | 65 % | 55 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Gyártott mennyiség

1 600

2 677

2 553

2 017

Index (2009 = 100)

100

167

160

126

Gyártási kapacitás

2 600

3 410

3 945

3 636

Index (2009 = 100)

100

131

152

140

Kapacitáskihasználás

62 %

79 %

65 %

55 %

Forrás:

Europressedienst.

| (125) | A figyelembe vett időszakban a modulok teljes uniós gyártása 87 %-kal nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban csökkent. A modulok uniós gyártása az azonos időszak alatt több mint megháromszorozódott felhasználásnál sokkal kisebb ütemben növekedett. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban megkettőzték modulgyártási kapacitásaikat. Mindazonáltal a magasabb gyártási szint ellenére az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 4 százalékponttal csökkent, a vizsgálati időszakban csak 41 %-ot ért el. |
| --- | --- |

(125)

A figyelembe vett időszakban a modulok teljes uniós gyártása 87 %-kal nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban csökkent. A modulok uniós gyártása az azonos időszak alatt több mint megháromszorozódott felhasználásnál sokkal kisebb ütemben növekedett. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban megkettőzték modulgyártási kapacitásaikat. Mindazonáltal a magasabb gyártási szint ellenére az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 4 százalékponttal csökkent, a vizsgálati időszakban csak 41 %-ot ért el.

| (126) | A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 20 %-kal nőtt. Csúcsát 2011-ben érte el, és ezt követően a vizsgálati időszakban csökkent. Az uniós elemgyártás az uniós felhasználás tendenciáját követte, 2011-ig lassúbb emelkedéssel, majd pedig a vizsgálati időszakban egy kifejezettebb csökkenéssel. Az uniós felhasználás alakulásával párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat előbb 51 %-kal növelte kapacitását 2011-ig, majd a vizsgálati időszakban ez csökkent. A figyelembe vett időszakban a kapacitás összességében 39 %-kal nőtt. A kapacitáskihasználási ráta 2011-ig emelkedett, 78 %-on tetőzve 2011-ben, majd pedig a vizsgálati időszakban 15 százalékponttal csökkent. Összességében az elemgyártás uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban csökkent, és a vizsgálati időszakban 63 %-ot ért el. |
| --- | --- |

(126)

A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 20 %-kal nőtt. Csúcsát 2011-ben érte el, és ezt követően a vizsgálati időszakban csökkent. Az uniós elemgyártás az uniós felhasználás tendenciáját követte, 2011-ig lassúbb emelkedéssel, majd pedig a vizsgálati időszakban egy kifejezettebb csökkenéssel. Az uniós felhasználás alakulásával párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat előbb 51 %-kal növelte kapacitását 2011-ig, majd a vizsgálati időszakban ez csökkent. A figyelembe vett időszakban a kapacitás összességében 39 %-kal nőtt. A kapacitáskihasználási ráta 2011-ig emelkedett, 78 %-on tetőzve 2011-ben, majd pedig a vizsgálati időszakban 15 százalékponttal csökkent. Összességében az elemgyártás uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban csökkent, és a vizsgálati időszakban 63 %-ot ért el.

| (127) | A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 26 %-kal nőtt. Az uniós gyártás 2010-ben tetőzött, majd 2011-ben folyamatosan csökkent, a vizsgálati időszakban még alacsonyabb szintekre. A megnövekedett uniós felhasználás alakulására reagálva az uniós lemezgyártók 52 %-kal növelték kapacitásukat 2011-ig, majd kapacitásuk a vizsgálati időszakban csökkent. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat lemezgyártási kapacitása összességében 40 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A gyártás növekedése ellenére a lemezgyártó uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája 2010-ig nőtt, majd az ezt követő időszakban csökkent, ami a figyelembe vett időszakban összességében 7 százalékpontos csökkenésben jelenik meg, a vizsgálati időszakban 55 %-ot elérve. |
| --- | --- |

(127)

A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 26 %-kal nőtt. Az uniós gyártás 2010-ben tetőzött, majd 2011-ben folyamatosan csökkent, a vizsgálati időszakban még alacsonyabb szintekre. A megnövekedett uniós felhasználás alakulására reagálva az uniós lemezgyártók 52 %-kal növelték kapacitásukat 2011-ig, majd kapacitásuk a vizsgálati időszakban csökkent. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat lemezgyártási kapacitása összességében 40 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A gyártás növekedése ellenére a lemezgyártó uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája 2010-ig nőtt, majd az ezt követő időszakban csökkent, ami a figyelembe vett időszakban összességében 7 százalékpontos csökkenésben jelenik meg, a vizsgálati időszakban 55 %-ot elérve.

| (128) | Ezért az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva bővítette kapacitását. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat gyártási szintjei a felhasználásénál sokkal kisebb ütemben emelkedtek, aminek következtében az érintett termék tekintetében a kapacitáskihasználási ráta a figyelembe vett időszakban csökkent. |
| --- | --- |

(128)

Ezért az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva bővítette kapacitását. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat gyártási szintjei a felhasználásénál sokkal kisebb ütemben emelkedtek, aminek következtében az érintett termék tekintetében a kapacitáskihasználási ráta a figyelembe vett időszakban csökkent.

5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (129) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5-a   táblázat


  Modulok – Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW) | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piacon történő értékesítés volumene | 1 037 | 1 890 | 2 683 | 2 357 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 182 | 259 | 227 |
| Piaci részesedés | 19 % | 15 % | 13 % | 13 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

(129)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

5-a   táblázat

Modulok – Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Uniós piacon történő értékesítés volumene

1 037

1 890

2 683

2 357

Index (2009 = 100)

100

182

259

227

Piaci részesedés

19 %

15 %

13 %

13 %

Forrás:

Europressedienst.

5-b   táblázat

Elemek – Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes piaci értékesítés volumene | 1 470 | 1 913 | 2 245 | 1 545 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 130 | 153 | 105 |
| Piaci részesedés | 68 % | 57 % | 52 % | 38 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Teljes piaci értékesítés volumene

1 470

1 913

2 245

1 545

Index (2009 = 100)

100

130

153

105

Piaci részesedés

68 %

57 %

52 %

38 %

Forrás:

Europressedienst.

5-c   táblázat

Lemezek – Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes piaci értékesítés volumene | 1 363 | 1 520 | 1 608 | 1 269 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 112 | 118 | 93 |
| Piaci részesedés | 81 % | 64 % | 59 % | 59 % |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Teljes piaci értékesítés volumene

1 363

1 520

1 608

1 269

Index (2009 = 100)

100

112

118

93

Piaci részesedés

81 %

64 %

59 %

59 %

Forrás:

Europressedienst.

| (130) | A figyelembe vett időszakban a modulok értékesítési volumene 127 %-kal nőtt. Azonban a felhasználás 221 %-os növekedésének összefüggésében ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 19 %-ról a vizsgálati időszakban 13 %-ra való csökkenésében jelent meg. Az elemeket illetően az uniós gazdasági ágazat értékesítése kis mértékben, 5 %-kal nőtt, míg a felhasználás 87 %-kal, aminek következtében a 2009-es 68 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban 38 %-ra csökkent. A lemezeket illetően a teljes értékesítési volumen a megnövekedett felhasználás ellenére 7 %-kal csökkent, ami a lemezek tekintetében a piaci részesedésnek a 2009-es 81 %-ról a vizsgálati időszakban 59 %-ra történő csökkenésében jelent meg. |
| --- | --- |

(130)

A figyelembe vett időszakban a modulok értékesítési volumene 127 %-kal nőtt. Azonban a felhasználás 221 %-os növekedésének összefüggésében ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 19 %-ról a vizsgálati időszakban 13 %-ra való csökkenésében jelent meg. Az elemeket illetően az uniós gazdasági ágazat értékesítése kis mértékben, 5 %-kal nőtt, míg a felhasználás 87 %-kal, aminek következtében a 2009-es 68 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban 38 %-ra csökkent. A lemezeket illetően a teljes értékesítési volumen a megnövekedett felhasználás ellenére 7 %-kal csökkent, ami a lemezek tekintetében a piaci részesedésnek a 2009-es 81 %-ról a vizsgálati időszakban 59 %-ra történő csökkenésében jelent meg.

| (131) | A növekvő felhasználásra reagálva a modul- és elemgyártás uniós gazdasági ágazatának értékesítése az érintett országból történő behozatalnál sokkal kisebb mértékben nőtt, miközben a lemezek értékesítése csökkent. Így az uniós gazdasági ágazat az emelkedő felhasználásból nem tudott előnyt kovácsolni. Ennek következtében a figyelembe vett időszakban mindhárom szegmens piaci részesedése csökkent. |
| --- | --- |

(131)

A növekvő felhasználásra reagálva a modul- és elemgyártás uniós gazdasági ágazatának értékesítése az érintett országból történő behozatalnál sokkal kisebb mértékben nőtt, miközben a lemezek értékesítése csökkent. Így az uniós gazdasági ágazat az emelkedő felhasználásból nem tudott előnyt kovácsolni. Ennek következtében a figyelembe vett időszakban mindhárom szegmens piaci részesedése csökkent.

5.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (132) | A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és termelékenység a következőképpen alakult:

  6-a   táblázat


  Modulok – Foglalkoztatás és termelékenység | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 11 779 | 15 792 | 17 505 | 16 419 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 134 | 149 | 139 |
| Termelékenység (kW/alkalmazott) | 183 | 211 | 247 | 245 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 115 | 135 | 134 |
| Forrás: | Europressedienst. |

(132)

A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és termelékenység a következőképpen alakult:

6-a   táblázat

Modulok – Foglalkoztatás és termelékenység

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

11 779

15 792

17 505

16 419

(Index 2009 = 100)

100

134

149

139

Termelékenység (kW/alkalmazott)

183

211

247

245

(Index 2009 = 100)

100

115

135

134

Forrás:

Europressedienst.

6-b   táblázat

Elemek – Foglalkoztatás és termelékenység

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 5 281 | 5 937 | 5 641 | 4 782 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 112 | 107 | 91 |
| Termelékenység (kW/alkalmazott) | 319 | 400 | 483 | 423 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 126 | 151 | 133 |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

5 281

5 937

5 641

4 782

(Index 2009 = 100)

100

112

107

91

Termelékenység (kW/alkalmazott)

319

400

483

423

(Index 2009 = 100)

100

126

151

133

Forrás:

Europressedienst.

6-c   táblázat

Lemezek – Foglalkoztatás és termelékenység

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 1 944 | 3 853 | 4 291 | 3 920 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 198 | 221 | 202 |
| Termelékenység (kW/alkalmazott) | 823 | 695 | 595 | 515 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 84 | 72 | 63 |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

1 944

3 853

4 291

3 920

(Index 2009 = 100)

100

198

221

202

Termelékenység (kW/alkalmazott)

823

695

595

515

(Index 2009 = 100)

100

84

72

63

Forrás:

Europressedienst.

| (133) | A foglalkoztatás 2009 és a vizsgálati időszak között a modulok tekintetében 39 %-kal, valamint a lemezek tekintetében 102 %-kal nőtt, az elemek vonatkozásában viszont 9 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a modulok és lemezek tekintetében a foglalkoztatás 2011-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban csökkent. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent. A teljes termelékenység kedvező tendenciát mutatott, a modulok tekintetében 34 %-kal, az elemek tekintetében pedig 33 %-kal nőtt. Ez részben annak köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatalra való reagálás érdekében. A figyelembe vett időszakban azonban a lemezek teljes termelékenysége összességében 37 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(133)

A foglalkoztatás 2009 és a vizsgálati időszak között a modulok tekintetében 39 %-kal, valamint a lemezek tekintetében 102 %-kal nőtt, az elemek vonatkozásában viszont 9 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a modulok és lemezek tekintetében a foglalkoztatás 2011-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban csökkent. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent. A teljes termelékenység kedvező tendenciát mutatott, a modulok tekintetében 34 %-kal, az elemek tekintetében pedig 33 %-kal nőtt. Ez részben annak köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatalra való reagálás érdekében. A figyelembe vett időszakban azonban a lemezek teljes termelékenysége összességében 37 %-kal csökkent.

| (134) | Ezért a 2011 és a vizsgálati időszak közötti csökkenő uniós modul- és lemezgyártással párhuzamosan ugyanebben az időszakban csökkent a modul- és lemezgyártás foglalkoztatása. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent, miközben az uniós elemgyártás 2011-ig folyamatosan nőtt, majd esni kezdett. |
| --- | --- |

(134)

Ezért a 2011 és a vizsgálati időszak közötti csökkenő uniós modul- és lemezgyártással párhuzamosan ugyanebben az időszakban csökkent a modul- és lemezgyártás foglalkoztatása. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent, miközben az uniós elemgyártás 2011-ig folyamatosan nőtt, majd esni kezdett.

5.2.3.1.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (135) | Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimális szintet. A tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően – tekintve az érintett országból érkező behozatal nagyságát és árát – a hatás jelentősnek tekinthető. |
| --- | --- |

(135)

Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimális szintet. A tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően – tekintve az érintett országból érkező behozatal nagyságát és árát – a hatás jelentősnek tekinthető.

| (136) | Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, nem bír jelentőséggel a korábbi dömpingből való felépülés kérdése. |
| --- | --- |

(136)

Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, nem bír jelentőséggel a korábbi dömpingből való felépülés kérdése.

5.3.   Mikrogazdasági mutatók

5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (137) | A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor érvényesített átlagos eladási árai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  7-a   táblázat


  Modulok – átlagos uniós eladási árak | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW) | 2 198,75 | 1 777,15 | 1 359,35 | 1 030,83 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 81 | 62 | 47 |
| Előállítás költsége (EUR/kW) | 2 155,02 | 1 599,44 | 1 400,13 | 1 123,60 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 74 | 65 | 52 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

(137)

A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor érvényesített átlagos eladási árai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

7-a   táblázat

Modulok – átlagos uniós eladási árak

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)

2 198,75

1 777,15

1 359,35

1 030,83

(Index 2009 = 100)

100

81

62

47

Előállítás költsége (EUR/kW)

2 155,02

1 599,44

1 400,13

1 123,60

(Index 2009 = 100)

100

74

65

52

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

7-b   táblázat

Elemek – átlagos uniós eladási árak

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW) | 1 525,09 | 1 160,99 | 777,62 | 474,91 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 76 | 51 | 31 |
| Előállítás költsége (EUR/kW) | 1 647,10 | 1 021,67 | 1 057,56 | 745,61 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 62 | 64 | 45 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)

1 525,09

1 160,99

777,62

474,91

(Index 2009 = 100)

100

76

51

31

Előállítás költsége (EUR/kW)

1 647,10

1 021,67

1 057,56

745,61

(Index 2009 = 100)

100

62

64

45

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

7-c   táblázat

Lemezek – átlagos uniós eladási árak

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW) | 709 | 564 | 515 | 426 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 80 | 73 | 60 |
| Előállítás költsége (EUR/kW) | 631 | 496 | 520 | 648 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 82 | 103 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)

709

564

515

426

(Index 2009 = 100)

100

80

73

60

Előállítás költsége (EUR/kW)

631

496

520

648

(Index 2009 = 100)

100

78

82

103

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

| (138) | A figyelembe vett időszakban az eladási árak élesen zuhantak, azaz a modulok tekintetében 53 %-kal, az elemek tekintetében 69 %-kal és a lemezek tekintetében 40 %-kal. Az eladási árak esése folyamatos volt a figyelembe vett időszakban, de az árcsökkenés különösen jelentős volt a vizsgálati időszakban, amikor is azok fenntarthatatlan szintekre zuhantak. A figyelembe vett időszakban a lemezek előállítási költsége 48 %-kal, az elemeké pedig 55 %-kal esett. A lemezek esetében az előállítási költség 2010-ben csökkent a 2009-es adatokhoz képest, de nőtt 2011-ben, noha továbbra is a 2009-es szint alatt maradt. A vizsgálati időszakban a költségek tovább emelkedtek, és a 2009-eshez viszonyítva kissé magasabb szintet értek el, amit főként a vizsgálati időszakbeli gyártásleállítás magyaráz. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni sem a költséghatékonyság javítására tett erőfeszítésekből, sem pedig a fő alapanyag, a poliszilícium csökkenő árának hatásából. Ez főként a dömpingelt behozatal egyre növekvő árnyomásának volt betudható, mely kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat eladási áraira, melyek a hatékonyságnövekedésnél is nagyobb mértékben csökkentek. Ez látható az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének a későbbi (144) preambulumbekezdésben ismertetett kedvezőtlen tendenciáján. A (lemezek kivételével a) hasonló termék átlagos eladási árai és előállítási költségei összességében jelentősen csökkentek, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére tragikus hatást gyakorolt. |
| --- | --- |

(138)

A figyelembe vett időszakban az eladási árak élesen zuhantak, azaz a modulok tekintetében 53 %-kal, az elemek tekintetében 69 %-kal és a lemezek tekintetében 40 %-kal. Az eladási árak esése folyamatos volt a figyelembe vett időszakban, de az árcsökkenés különösen jelentős volt a vizsgálati időszakban, amikor is azok fenntarthatatlan szintekre zuhantak. A figyelembe vett időszakban a lemezek előállítási költsége 48 %-kal, az elemeké pedig 55 %-kal esett. A lemezek esetében az előállítási költség 2010-ben csökkent a 2009-es adatokhoz képest, de nőtt 2011-ben, noha továbbra is a 2009-es szint alatt maradt. A vizsgálati időszakban a költségek tovább emelkedtek, és a 2009-eshez viszonyítva kissé magasabb szintet értek el, amit főként a vizsgálati időszakbeli gyártásleállítás magyaráz. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni sem a költséghatékonyság javítására tett erőfeszítésekből, sem pedig a fő alapanyag, a poliszilícium csökkenő árának hatásából. Ez főként a dömpingelt behozatal egyre növekvő árnyomásának volt betudható, mely kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat eladási áraira, melyek a hatékonyságnövekedésnél is nagyobb mértékben csökkentek. Ez látható az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének a későbbi (144) preambulumbekezdésben ismertetett kedvezőtlen tendenciáján. A (lemezek kivételével a) hasonló termék átlagos eladási árai és előállítási költségei összességében jelentősen csökkentek, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére tragikus hatást gyakorolt.

5.3.2.   Bérköltségek

| (139) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos bérköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  8-a   táblázat


  Modulok- Munkavállalónkénti átlagos bérköltség | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR) | 38 194 | 40 793 | 41 781 | 42 977 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 107 | 110 | 113 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

(139)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos bérköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

8-a   táblázat

Modulok- Munkavállalónkénti átlagos bérköltség

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)

38 194

40 793

41 781

42 977

(Index 2009 = 100)

100

107

110

113

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

8-b   táblázat

Elemek – Munkavállalónkénti átlagos bérköltség

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR) | 49 677 | 49 357 | 49 140 | 49 350 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)

49 677

49 357

49 140

49 350

(Index 2009 = 100)

100

99

99

99

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

8-c   táblázat

Lemezek – Munkavállalónkénti átlagos bérköltség

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR) | 39 409 | 40 933 | 39 323 | 46 060 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 104 | 100 | 117 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)

39 409

40 933

39 323

46 060

(Index 2009 = 100)

100

104

100

117

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

| (140) | A modulok vonatkozásában a munkavállalónkénti átlagos bérköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan nőtt, összességében 13 %-kal. Az elemeket illetően az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban állandó volt, és 2009–2010 között kismértékben, 1 %-kal nőtt, de azt követően a vizsgálati időszakig nem változott. A lemezek esetében a munkavállalónkénti átlagos bérköltség változó volt, 2009–2010 között nőtt, 2011-ben csökkent, de a figyelembe vett időszak alatt összességében 17 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. A bérköltség összességében történő növekedése részben magyarázható a termelékenység párhuzamos növekedésével (a modulok tekintetében, az infláció alakulásával és egyes uniós gyártók esetében a gazdasági ágazatban a 2011 és a vizsgálati időszak közötti leépítéshez kapcsolódó szociális költségeinek emelkedésével (a lemezek esetében). |
| --- | --- |

(140)

A modulok vonatkozásában a munkavállalónkénti átlagos bérköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan nőtt, összességében 13 %-kal. Az elemeket illetően az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban állandó volt, és 2009–2010 között kismértékben, 1 %-kal nőtt, de azt követően a vizsgálati időszakig nem változott. A lemezek esetében a munkavállalónkénti átlagos bérköltség változó volt, 2009–2010 között nőtt, 2011-ben csökkent, de a figyelembe vett időszak alatt összességében 17 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. A bérköltség összességében történő növekedése részben magyarázható a termelékenység párhuzamos növekedésével (a modulok tekintetében, az infláció alakulásával és egyes uniós gyártók esetében a gazdasági ágazatban a 2011 és a vizsgálati időszak közötti leépítéshez kapcsolódó szociális költségeinek emelkedésével (a lemezek esetében).

5.3.3.   Készletek

| (141) | A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  9-a   táblázat


  Modulok – Készletek | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (kW) | 28 612 | 40 479 | 74 502 | 65 415 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 141 | 260 | 229 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

(141)

A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

9-a   táblázat

Modulok – Készletek

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (kW)

28 612

40 479

74 502

65 415

(Index 2009 = 100)

100

141

260

229

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

9-b   táblázat

Elemek – Készletek

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (kW) | 16 995 | 23 829 | 76 889 | 68 236 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 140 | 452 | 402 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (kW)

16 995

23 829

76 889

68 236

(Index 2009 = 100)

100

140

452

402

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

9-c   táblázat

Lemezek – Készletek

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (kW) | 34 891 | 5 601 | 36 697 | 59 340 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 16 | 105 | 170 |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (kW)

34 891

5 601

36 697

59 340

(Index 2009 = 100)

100

16

105

170

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek

| (142) | A figyelembe vett időszakban a készletek jelentősen növekedtek, azaz 129 %-kal a modulok, 302 %-kal az elemek és 70 %-kal a lemezek esetében. A modulok vonatkozásában a készletek folyamatosan emelkedtek a 2011-es igen magas szintig (160 %-kal), míg a vizsgálati időszakban csökkent, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. Az elemek esetében a változás még kifejezettebb volt: a készletek 2009 és 2011 között 350 %-nál nagyobb mértékben nőttek. A készletek hasonlóképpen csökkentek a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. A lemezeket illetően – noha az uniós gazdasági ágazat az értékesítések növekedése miatt 2009–2010 között több mint 80 %-kal csökkentette készleteit – a zárókészletek gyorsan nőttek, és a 2009-es feletti szintre értek, valamint a vizsgálati időszak alatt 65 százalékponttal tovább emelkedtek. |
| --- | --- |

(142)

A figyelembe vett időszakban a készletek jelentősen növekedtek, azaz 129 %-kal a modulok, 302 %-kal az elemek és 70 %-kal a lemezek esetében. A modulok vonatkozásában a készletek folyamatosan emelkedtek a 2011-es igen magas szintig (160 %-kal), míg a vizsgálati időszakban csökkent, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. Az elemek esetében a változás még kifejezettebb volt: a készletek 2009 és 2011 között 350 %-nál nagyobb mértékben nőttek. A készletek hasonlóképpen csökkentek a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. A lemezeket illetően – noha az uniós gazdasági ágazat az értékesítések növekedése miatt 2009–2010 között több mint 80 %-kal csökkentette készleteit – a zárókészletek gyorsan nőttek, és a 2009-es feletti szintre értek, valamint a vizsgálati időszak alatt 65 százalékponttal tovább emelkedtek.

| (143) | A vizsgálat feltárta, hogy a jelenlegi kedvezőtlen helyzet miatt az uniós gyártók hajlamosak a hasonló termékek terén korlátozott készletet tartani, és gyártásukat megrendeléseikre alapozni. Ezért a hasonló termék tekintetében a készlet emelkedése jelentős tényezőnek minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e. |
| --- | --- |

(143)

A vizsgálat feltárta, hogy a jelenlegi kedvezőtlen helyzet miatt az uniós gyártók hajlamosak a hasonló termékek terén korlátozott készletet tartani, és gyártásukat megrendeléseikre alapozni. Ezért a hasonló termék tekintetében a készlet emelkedése jelentős tényezőnek minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.

5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (144) | A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség és a pénzforgalom a következőképpen alakult:

  10-a   táblázat


  Modulok – jövedelmezőség és pénzforgalom | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 2 % | 10 % | –3 % | –9 % |
| Pénzforgalom | 13 % | 10 % | 12 % | 3 % |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

(144)

A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség és a pénzforgalom a következőképpen alakult:

10-a   táblázat

Modulok – jövedelmezőség és pénzforgalom

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

2 %

10 %

–3 %

–9 %

Pénzforgalom

13 %

10 %

12 %

3 %

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

10-b   táblázat

Elemek – jövedelmezőség és pénzforgalom

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | –8 % | –12 % | –36 % | –57 % |
| Pénzforgalom | 75 % | 52 % | –0,3 % | –46 % |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

–8 %

–12 %

–36 %

–57 %

Pénzforgalom

75 %

52 %

–0,3 %

–46 %

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

10-c   táblázat

Lemezek – jövedelmezőség és pénzforgalom

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 11 % | 12 % | –1 % | –52 % |
| Pénzforgalom | 39 % | 47 % | 32 % | –19 % |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

11 %

12 %

–1 %

–52 %

Pénzforgalom

39 %

47 %

32 %

–19 %

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

| (145) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(145)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.

| (146) | A jövedelmezőség meredeken zuhant, és a hasonló termék tekintetében a figyelembe vett időszakban veszteségbe fordult át. A modulok esetében a jövedelmezőség 11 százalékponttal esett, az elemek tekintetében 49 százalékponttal, a lemezek esetében pedig 63 százalékponttal. |
| --- | --- |

(146)

A jövedelmezőség meredeken zuhant, és a hasonló termék tekintetében a figyelembe vett időszakban veszteségbe fordult át. A modulok esetében a jövedelmezőség 11 százalékponttal esett, az elemek tekintetében 49 százalékponttal, a lemezek esetében pedig 63 százalékponttal.

| (147) | A hasonló termék jövedelmezősége 2009–2010 között emelkedett, de 2011-ben jelentősen csökkent, amikor az uniós gazdasági ágazat veszteségeket realizált, és a vizsgálati időszakban jelentősen tovább csökkent. A veszteségek különösen magasak voltak az elemek és a lemezek tekintetében. |
| --- | --- |

(147)

A hasonló termék jövedelmezősége 2009–2010 között emelkedett, de 2011-ben jelentősen csökkent, amikor az uniós gazdasági ágazat veszteségeket realizált, és a vizsgálati időszakban jelentősen tovább csökkent. A veszteségek különösen magasak voltak az elemek és a lemezek tekintetében.

| (148) | A mintába felvett uniós gyártók tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező nettó cash-flow alakulása hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között. Ekként az a modulok tekintetében 10 százalékponttal csökkent, 2011-ben enyhe növekedéssel, a cash flow legerősebb csökkenése 2011 és a vizsgálati időszak között következett be. Az elemek és a lemezek tekintetében a cash-flow csökkenése még határozottabb volt, mint a modulok esetében, és a vizsgálati időszak alatt jelentősen kedvezőtlen szintet ért el. Ennélfogva a hasonló termék cash-flow-ja a figyelembe vett időszakban csökkent. |
| --- | --- |

(148)

A mintába felvett uniós gyártók tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező nettó cash-flow alakulása hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között. Ekként az a modulok tekintetében 10 százalékponttal csökkent, 2011-ben enyhe növekedéssel, a cash flow legerősebb csökkenése 2011 és a vizsgálati időszak között következett be. Az elemek és a lemezek tekintetében a cash-flow csökkenése még határozottabb volt, mint a modulok esetében, és a vizsgálati időszak alatt jelentősen kedvezőtlen szintet ért el. Ennélfogva a hasonló termék cash-flow-ja a figyelembe vett időszakban csökkent.

| (149) | Az alábbi számadatok a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak, illetve a beruházások megtérülésének a teljes piachoz viszonyított alakulását mutatják a figyelembe vett időszakban:

  11-a   táblázat


  Modulok – Beruházások és beruházások megtérülése | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (EUR) | 12 081 999 | 50 105 017 | 64 643 322 | 32 730 559 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 415 | 535 | 271 |
| Beruházások megtérülése | –15 % | 19 % | –15 % | –17 % |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

(149)

Az alábbi számadatok a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak, illetve a beruházások megtérülésének a teljes piachoz viszonyított alakulását mutatják a figyelembe vett időszakban:

11-a   táblázat

Modulok – Beruházások és beruházások megtérülése

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Beruházások (EUR)

12 081 999

50 105 017

64 643 322

32 730 559

(Index 2009 = 100)

100

415

535

271

Beruházások megtérülése

–15 %

19 %

–15 %

–17 %

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

11-b   táblázat

Elemek – Beruházások és beruházások megtérülése

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (EUR) | 31 448 407 | 34 451 675 | 10 234 050 | 6 986 347 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 110 | 33 | 22 |
| Beruházások megtérülése | –4 % | 10 % | –20 % | –19 % |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Beruházások (EUR)

31 448 407

34 451 675

10 234 050

6 986 347

(Index 2009 = 100)

100

110

33

22

Beruházások megtérülése

–4 %

10 %

–20 %

–19 %

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek

11-c   táblázat

Lemezek – Beruházások és beruházások megtérülése

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (EUR) | 201 911 346 | 83 802 212 | 74 166 331 | 39 938 349 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 42 | 37 | 20 |
| Beruházások megtérülése | 10 % | 8 % | 0 % | –7 % |
| Forrás: | kitöltött ellenőrzött kérdőívek. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Beruházások (EUR)

201 911 346

83 802 212

74 166 331

39 938 349

(Index 2009 = 100)

100

42

37

20

Beruházások megtérülése

10 %

8 %

0 %

–7 %

Forrás:

kitöltött ellenőrzött kérdőívek.

| (150) | A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009 és a vizsgálati időszak között 171 %-kal növelte beruházásait. Ez főleg a jelentős kapacitásbővítéshez kapcsolódott. Azonban ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 78 %-kal csökkentette beruházásait az elemek és 80 %-kal a lemezek vonatkozásában; a beruházások főként K + F-hez, illetve gyártási technológia és folyamat fejlesztéséhez és karbantartáshoz kapcsolódtak, a hatékonyság javítása érdekében. Mivel az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem engedhetett meg további beruházásokat az elemek és lemezek tekintetében, a vizsgálati időszakban a beruházások szintje meglehetősen alacsony volt. Mivel a beruházásokat lényegében a cash-flow és a vállalatközi hitelek finanszírozzák, a cash-flow csökkenése közvetlen hatást gyakorolt a végzett beruházások szintjére. |
| --- | --- |

(150)

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009 és a vizsgálati időszak között 171 %-kal növelte beruházásait. Ez főleg a jelentős kapacitásbővítéshez kapcsolódott. Azonban ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 78 %-kal csökkentette beruházásait az elemek és 80 %-kal a lemezek vonatkozásában; a beruházások főként K + F-hez, illetve gyártási technológia és folyamat fejlesztéséhez és karbantartáshoz kapcsolódtak, a hatékonyság javítása érdekében. Mivel az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem engedhetett meg további beruházásokat az elemek és lemezek tekintetében, a vizsgálati időszakban a beruházások szintje meglehetősen alacsony volt. Mivel a beruházásokat lényegében a cash-flow és a vállalatközi hitelek finanszírozzák, a cash-flow csökkenése közvetlen hatást gyakorolt a végzett beruházások szintjére.

| (151) | A beruházások megtérülését a beruházás nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal fejezik ki. A hasonló termék esetében a beruházások megtérülése hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott, mint 2009 és a vizsgálati időszak között mindhárom terméktípus többi pénzügyi teljesítménymutatója. Az elemek és lemezek tekintetében a beruházások megtérülése – noha 2009–2010 között emelkedés volt – 2011-ben jelentősen csökkent, ezzel negatív szintet elérve. A modulok esetében a beruházások megtérülése a teljes figyelembe vett időszakban negatív szinteken volt, 2010 kivételével, amikor is 19 %-ot ért el. A figyelembe vett időszakban összességében csökkent, a vizsgált időszakban –17 %-ig, azaz 1 %-kal az elemek tekintetében, azonban továbbra is igen alacsony, –19 %-os szinten maradt. A lemezek esetében a beruházások megtérülése folytonos negatív tendenciát követett, a vizsgálati időszakban elérve a –7 %-ot. A figyelembe vett időszakban a hasonló termékek esetében a beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(151)

A beruházások megtérülését a beruházás nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal fejezik ki. A hasonló termék esetében a beruházások megtérülése hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott, mint 2009 és a vizsgálati időszak között mindhárom terméktípus többi pénzügyi teljesítménymutatója. Az elemek és lemezek tekintetében a beruházások megtérülése – noha 2009–2010 között emelkedés volt – 2011-ben jelentősen csökkent, ezzel negatív szintet elérve. A modulok esetében a beruházások megtérülése a teljes figyelembe vett időszakban negatív szinteken volt, 2010 kivételével, amikor is 19 %-ot ért el. A figyelembe vett időszakban összességében csökkent, a vizsgált időszakban –17 %-ig, azaz 1 %-kal az elemek tekintetében, azonban továbbra is igen alacsony, –19 %-os szinten maradt. A lemezek esetében a beruházások megtérülése folytonos negatív tendenciát követett, a vizsgálati időszakban elérve a –7 %-ot. A figyelembe vett időszakban a hasonló termékek esetében a beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott.

| (152) | A tőkebevonási képességet a teljes piac tekintetében elemezték és rámutattak, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett. |
| --- | --- |

(152)

A tőkebevonási képességet a teljes piac tekintetében elemezték és rámutattak, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.

5.3.5.   A kárra vonatkozó következtetések

| (153) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutatott. A figyelembe vett időszakban az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés a modulok és az elemek tekintetében nőtt. Noha az értékesítés volumene nőtt, a vizsgálati időszakban csökkent az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, a felhasználás figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, úgy mint a jövedelmezőségre, a cash-flow-ra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre. |
| --- | --- |

(153)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutatott. A figyelembe vett időszakban az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés a modulok és az elemek tekintetében nőtt. Noha az értékesítés volumene nőtt, a vizsgálati időszakban csökkent az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, a felhasználás figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, úgy mint a jövedelmezőségre, a cash-flow-ra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.

| (154) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene összességében nőtt. Azonban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését az átlagos eladási ár rendkívüli mértékű csökkenése kísérte. |
| --- | --- |

(154)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene összességében nőtt. Azonban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését az átlagos eladási ár rendkívüli mértékű csökkenése kísérte.

| (155) | A figyelembe vett időszakban az érdekelt felek Kínai Népköztársaságból érkező behozatala mennyiség és piaci részesedés tekintetében is nőtt. Ezzel egyidejűleg a behozatali árak folyamatosan estek, jelentősen alákínálva az uniós gazdasági ágazat uniós piaci átlagárainak. |
| --- | --- |

(155)

A figyelembe vett időszakban az érdekelt felek Kínai Népköztársaságból érkező behozatala mennyiség és piaci részesedés tekintetében is nőtt. Ezzel egyidejűleg a behozatali árak folyamatosan estek, jelentősen alákínálva az uniós gazdasági ágazat uniós piaci átlagárainak.

| (156) | Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat és különösen a mintába felvett uniós gyártók jól teljesítettek. Azt állították, hogy bizonyos kármutatók, nevezetesen a termelés volumene, a termelési kapacitás, az értékesítés és a foglalkoztatás, de még a mintába felvett egyes gyártók jövedelmezősége is nőtt és nem jelez jelentős kárt. Ezeket az állításokat a vizsgálat nem erősítette meg, az ugyanis egyértelmű csökkenő tendenciát mutatott számos olyan kármutató tekintetében, amelyek jelentőséggel bírnak azon következtetésben, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(156)

Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat és különösen a mintába felvett uniós gyártók jól teljesítettek. Azt állították, hogy bizonyos kármutatók, nevezetesen a termelés volumene, a termelési kapacitás, az értékesítés és a foglalkoztatás, de még a mintába felvett egyes gyártók jövedelmezősége is nőtt és nem jelez jelentős kárt. Ezeket az állításokat a vizsgálat nem erősítette meg, az ugyanis egyértelmű csökkenő tendenciát mutatott számos olyan kármutató tekintetében, amelyek jelentőséggel bírnak azon következtetésben, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

| (157) | A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az eladási árak az előállítási költségek alatt maradnak, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, mely a vizsgálati időszakban negatív szintre fordult át. Megállapítást nyert, hogy az uniós piacra történő dömpingelt behozatal folytatódása esetén valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat veszteségei miatt a hasonló termék számottevő uniós termelése valószínűleg véglegesen megszűnne. Ezt megerősíteni látszanak a vizsgálati időszak alatti és az utáni fejlemények, azaz hogy egyes vállalatok fizetésképtelenséget jelentettek és/vagy a termelést ideiglenesen vagy véglegesen leállították. |
| --- | --- |

(157)

A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az eladási árak az előállítási költségek alatt maradnak, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, mely a vizsgálati időszakban negatív szintre fordult át. Megállapítást nyert, hogy az uniós piacra történő dömpingelt behozatal folytatódása esetén valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat veszteségei miatt a hasonló termék számottevő uniós termelése valószínűleg véglegesen megszűnne. Ezt megerősíteni látszanak a vizsgálati időszak alatti és az utáni fejlemények, azaz hogy egyes vállalatok fizetésképtelenséget jelentettek és/vagy a termelést ideiglenesen vagy véglegesen leállították.

| (158) | Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(158)

Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (159) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

| (160) | Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei tagállamonként eltérőek, ezért az okozati összefüggés elemzését minden tagállam szintjén elkülönítve kellene elvégezni. A nemzeti támogatási rendszerek bizonyos mértékig meghatározzák a tagállami piac méretét. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a kereslet nem kizárólag a támogatási rendszerektől függ. Földrajzi helytől (benapozottságtól) és egy adott helyen a villamos energia árától függően a napelem panelek elérni látszanak a hálózattal való egyenértékűséget vagy legalábbis ehhez közelítenek, ami azt jelenti, hogy egyes beruházásokra a támogatási rendszerektől függetlenül is sor kerül. Ezért nem lehet azt megállapítani, hogy a piaci feltételek kizárólag a támogatási rendszereken múlnak, és emiatt ez a kérés elutasításra került. |
| --- | --- |

(160)

Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei tagállamonként eltérőek, ezért az okozati összefüggés elemzését minden tagállam szintjén elkülönítve kellene elvégezni. A nemzeti támogatási rendszerek bizonyos mértékig meghatározzák a tagállami piac méretét. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a kereslet nem kizárólag a támogatási rendszerektől függ. Földrajzi helytől (benapozottságtól) és egy adott helyen a villamos energia árától függően a napelem panelek elérni látszanak a hálózattal való egyenértékűséget vagy legalábbis ehhez közelítenek, ami azt jelenti, hogy egyes beruházásokra a támogatási rendszerektől függetlenül is sor kerül. Ezért nem lehet azt megállapítani, hogy a piaci feltételek kizárólag a támogatási rendszereken múlnak, és emiatt ez a kérés elutasításra került.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (161) | A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt a Kínai Népköztársaságból érkező, dömpingelt behozatal, jelentősen – a modulok esetében több mint 300 %-kal, az elemek tekintetében 482 %-kal, a lemezek esetében pedig 648 %-kal – emelve a mennyiséget, a piaci részesedést pedig 17–17 százalékponttal a modulok és az elemek, valamint 27 százalékponttal a lemezek tekintetében. Ezért igazolást nyert, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt. Egyértelmű időbeli egybeesést mutat a dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése. A vizsgálat azt is megállapította, hogy – amint az a fenti (117) preambulumbekezdésben is megemlítésre került – a dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. |
| --- | --- |

(161)

A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt a Kínai Népköztársaságból érkező, dömpingelt behozatal, jelentősen – a modulok esetében több mint 300 %-kal, az elemek tekintetében 482 %-kal, a lemezek esetében pedig 648 %-kal – emelve a mennyiséget, a piaci részesedést pedig 17–17 százalékponttal a modulok és az elemek, valamint 27 százalékponttal a lemezek tekintetében. Ezért igazolást nyert, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt. Egyértelmű időbeli egybeesést mutat a dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése. A vizsgálat azt is megállapította, hogy – amint az a fenti (117) preambulumbekezdésben is megemlítésre került – a dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.

| (162) | A vizsgálat azt igazolta, hogy a dömpingelt behozatal árai a modulok esetében 64 %-kal, az elemek esetében 42 %-kal, a lemezek esetében pedig 40 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, és az alákínálás emelkedését okozták. Az uniós gazdasági ágazat ilyen árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább – nem jövedelmező szintre – csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott. |
| --- | --- |

(162)

A vizsgálat azt igazolta, hogy a dömpingelt behozatal árai a modulok esetében 64 %-kal, az elemek esetében 42 %-kal, a lemezek esetében pedig 40 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, és az alákínálás emelkedését okozták. Az uniós gazdasági ágazat ilyen árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább – nem jövedelmező szintre – csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott.

| (163) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából érkező dömpingelt behozatal piaci részesedésének a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon történő növekedésének meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, ami különösen az ágazat gyenge pénzügyi helyzetében és a kármutatók többségének romlásában mutatkozik meg. |
| --- | --- |

(163)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából érkező dömpingelt behozatal piaci részesedésének a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon történő növekedésének meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, ami különösen az ágazat gyenge pénzügyi helyzetében és a kármutatók többségének romlásában mutatkozik meg.

3.   Egyéb tényezők hatása

3.1.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (164) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban a modulok esetében 19 %-kal nőtt, míg a piaci részesedés ugyanezen időszakban 18,4 %-ról 6,8 %-ra csökkent. A Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr. |
| --- | --- |

(164)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban a modulok esetében 19 %-kal nőtt, míg a piaci részesedés ugyanezen időszakban 18,4 %-ról 6,8 %-ra csökkent. A Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr.

| (165) | Az elemek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 186 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés terén a 2009-es kb. 24 %-ról a vizsgálati időszakban kb. 36 %-ra történő növekedésben jelent meg. Az elemeket tekintve a Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr, a többi harmadik országból érkező behozatalt és piaci részesedést messze felülmúlva, de még mindig nem érve el a Kínai Népköztársaság szintjét. |
| --- | --- |

(165)

Az elemek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 186 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés terén a 2009-es kb. 24 %-ról a vizsgálati időszakban kb. 36 %-ra történő növekedésben jelent meg. Az elemeket tekintve a Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr, a többi harmadik országból érkező behozatalt és piaci részesedést messze felülmúlva, de még mindig nem érve el a Kínai Népköztársaság szintjét.

| (166) | A lemezek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 19 %-kal csökkent, a piaci részesedés úgyszintén, a 2009-es 13,4 %-ról a vizsgálati időszakban 8,5 %-ra. A fentiekkel egyezően a Kínai Népköztársaság után Tajvan a lemezek második legnagyobb exportőre. Azonban a Tajvanról érkező behozatal szintje és piaci részesedése nem mutatott jelentős növekedést, és a figyelembe vett időszakban alacsony szintű maradt. |
| --- | --- |

(166)

A lemezek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 19 %-kal csökkent, a piaci részesedés úgyszintén, a 2009-es 13,4 %-ról a vizsgálati időszakban 8,5 %-ra. A fentiekkel egyezően a Kínai Népköztársaság után Tajvan a lemezek második legnagyobb exportőre. Azonban a Tajvanról érkező behozatal szintje és piaci részesedése nem mutatott jelentős növekedést, és a figyelembe vett időszakban alacsony szintű maradt.

| (167) | A modulok, elemek és lemezek harmadik országokból érkező behozatalának ára átlagban meghaladta a kínai behozatal átlagos egységárát. A Tajvanról érkező behozatal tekintetében rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a modulok és lemezek átlagos behozatali ára magasabb a kínai behozatal átlagáránál, míg az elemek behozatali átlagára a kínai elemek behozatali átlagárával azonos tartományba esett. Mindazonáltal – mivel terméktípusonkénti részletes áradatok nem álltak rendelkezésre – az átlagárak összehasonlítása jelzésként használható, de határozott következtetések ezen az alapon nem vonhatók le. A figyelembe vett időszakban az elemek Tajvanról történő behozatala folyamatosan emelkedett, melynek következtében a piaci részesedés mintegy 14 %-kal nőtt. Azonban a vizsgált termékre összességében – a piaci részesedés növekedése ellenére – a mennyiség a Kínai Népköztársaságból érkező mennyiségnél alacsonyabb volt, az árszint pedig az elemek kivételével a vizsgálati időszakban általánosságban magasabb volt. Ennek alapján, és figyelemmel különösen a behozatal egyéb harmadik országokból érkező mennyiségére, piaci részesedésére és – az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló vagy annál magasabb – árszintjére, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem törte meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

  12.   táblázat


  Egyéb harmadik országokból származó behozatal és piaci részesedések










  Modulok | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW) | 1 003 | 1 702 | 1 385 | 1 195 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 169 | 138 | 119 |
| Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése | 18,4 % | 14,0 % | 7,0 % | 6,8 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 2 385,34 | 1 852,23 | 1 430,90 | 1 218,41 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Tajvanról származó behozatal volumene (MW) | 49 | 144 | 140 | 135 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 294 | 286 | 276 |
| Tajvanról származó behozatal piaci részesedése | 0,9 % | 1,2 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 2 102,04 | 1 659,72 | 1 350,00 | 1 125,93 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 79 | 64 | 54 |
| Az USA-ból származó behozatal volumene (MW) | 140 | 180 | 51 | 60 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 129 | 36 | 43 |
| Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése | 2,6 % | 1,5 % | 0,3 % | 0,3 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 2 400,00 | 1 872,22 | 1 431,37 | 1 233,33 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Az Ázsia többi részéből származó behozatal volumene (MW) | 720 | 1 140 | 1 029 | 879 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 158 | 143 | 122 |
| Az Ázsia többi részéből származó behozatal piaci részesedése | 13,2 % | 9,3 % | 5,2 % | 5,0 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 2 400,00 | 1 870,18 | 1 440,23 | 1 229,81 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW) | 94 | 238 | 165 | 121 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 253 | 176 | 129 |
| A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése | 1,7 % | 2,0 % | 0,8 % | 0,7 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 2 404,26 | 1 869,75 | 1 442,42 | 1 231,40 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 60 | 51 |
| Forrás: | Europressedienst. |

(167)

A modulok, elemek és lemezek harmadik országokból érkező behozatalának ára átlagban meghaladta a kínai behozatal átlagos egységárát. A Tajvanról érkező behozatal tekintetében rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a modulok és lemezek átlagos behozatali ára magasabb a kínai behozatal átlagáránál, míg az elemek behozatali átlagára a kínai elemek behozatali átlagárával azonos tartományba esett. Mindazonáltal – mivel terméktípusonkénti részletes áradatok nem álltak rendelkezésre – az átlagárak összehasonlítása jelzésként használható, de határozott következtetések ezen az alapon nem vonhatók le. A figyelembe vett időszakban az elemek Tajvanról történő behozatala folyamatosan emelkedett, melynek következtében a piaci részesedés mintegy 14 %-kal nőtt. Azonban a vizsgált termékre összességében – a piaci részesedés növekedése ellenére – a mennyiség a Kínai Népköztársaságból érkező mennyiségnél alacsonyabb volt, az árszint pedig az elemek kivételével a vizsgálati időszakban általánosságban magasabb volt. Ennek alapján, és figyelemmel különösen a behozatal egyéb harmadik országokból érkező mennyiségére, piaci részesedésére és – az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló vagy annál magasabb – árszintjére, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem törte meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

12.   táblázat

Egyéb harmadik országokból származó behozatal és piaci részesedések

Modulok

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)

1 003

1 702

1 385

1 195

(Index 2009 = 100)

100

169

138

119

Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése

18,4 %

14,0 %

7,0 %

6,8 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

2 385,34

1 852,23

1 430,90

1 218,41

(Index 2009 = 100)

100

78

60

51

Tajvanról származó behozatal volumene (MW)

49

144

140

135

(Index 2009 = 100)

100

294

286

276

Tajvanról származó behozatal piaci részesedése

0,9 %

1,2 %

0,7 %

0,8 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

2 102,04

1 659,72

1 350,00

1 125,93

(Index 2009 = 100)

100

79

64

54

Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)

140

180

51

60

(Index 2009 = 100)

100

129

36

43

Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése

2,6 %

1,5 %

0,3 %

0,3 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

2 400,00

1 872,22

1 431,37

1 233,33

(Index 2009 = 100)

100

78

60

51

Az Ázsia többi részéből származó behozatal volumene (MW)

720

1 140

1 029

879

(Index 2009 = 100)

100

158

143

122

Az Ázsia többi részéből származó behozatal piaci részesedése

13,2 %

9,3 %

5,2 %

5,0 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

2 400,00

1 870,18

1 440,23

1 229,81

(Index 2009 = 100)

100

78

60

51

A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)

94

238

165

121

(Index 2009 = 100)

100

253

176

129

A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése

1,7 %

2,0 %

0,8 %

0,7 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

2 404,26

1 869,75

1 442,42

1 231,40

(Index 2009 = 100)

100

78

60

51

Forrás:

Europressedienst.

| Elemek | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW) | 510 | 884 | 1 100 | 1 457 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 173 | 216 | 286 |
| Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése | 23,7 % | 26,6 % | 25,5 % | 36,2 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 1 166,67 | 1 072,40 | 751,82 | 553,88 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 92 | 64 | 47 |
| Tajvanról származó behozatal volumene (MW) | 235 | 400 | 540 | 997 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 170 | 230 | 424 |
| Tajvanról származó behozatal piaci részesedése | 10,9 % | 12,0 % | 12,5 % | 24,8 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 948,94 | 1 100,00 | 670,37 | 514,54 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 116 | 71 | 54 |
| Az USA-ból származó behozatal volumene (MW) | 40 | 40 | 40 | 33 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 83 |
| Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése | 1,9 % | 1,2 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 1 350,00 | 1 050,00 | 825,00 | 636,36 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Japánból származó behozatal volumene (MW) | 60 | 154 | 170 | 145 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 257 | 283 | 242 |
| Japánból származó behozatal piaci részesedése | 2,8 % | 4,6 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 1 350,00 | 1 051,95 | 829,41 | 641,38 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 48 |
| A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW) | 175 | 290 | 350 | 282 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 166 | 200 | 161 |
| A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése | 8,1 % | 8,7 % | 8,1 % | 7,0 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 1 348,57 | 1 051,72 | 831,43 | 638,30 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 62 | 47 |
| Forrás: | Europressedienst. |

Elemek

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)

510

884

1 100

1 457

(Index 2009 = 100)

100

173

216

286

Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése

23,7 %

26,6 %

25,5 %

36,2 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

1 166,67

1 072,40

751,82

553,88

(Index 2009 = 100)

100

92

64

47

Tajvanról származó behozatal volumene (MW)

235

400

540

997

(Index 2009 = 100)

100

170

230

424

Tajvanról származó behozatal piaci részesedése

10,9 %

12,0 %

12,5 %

24,8 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

948,94

1 100,00

670,37

514,54

(Index 2009 = 100)

100

116

71

54

Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)

40

40

40

33

(Index 2009 = 100)

100

100

100

83

Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése

1,9 %

1,2 %

0,9 %

0,8 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

1 350,00

1 050,00

825,00

636,36

(Index 2009 = 100)

100

78

61

47

Japánból származó behozatal volumene (MW)

60

154

170

145

(Index 2009 = 100)

100

257

283

242

Japánból származó behozatal piaci részesedése

2,8 %

4,6 %

3,9 %

3,6 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

1 350,00

1 051,95

829,41

641,38

(Index 2009 = 100)

100

78

61

48

A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)

175

290

350

282

(Index 2009 = 100)

100

166

200

161

A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése

8,1 %

8,7 %

8,1 %

7,0 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

1 348,57

1 051,72

831,43

638,30

(Index 2009 = 100)

100

78

62

47

Forrás:

Europressedienst.

| Lemezek | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW) | 225 | 333 | 235 | 183 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 148 | 104 | 81 |
| Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése | 13,4 % | 14,0 % | 8,6 % | 8,5 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 800,00 | 588,59 | 43,30 | 420,77 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 74 | 55 | 52 |
| Tajvanról származó behozatal volumene (MW) | 20 | 50 | 50 | 36 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 250 | 250 | 180 |
| Tajvanról származó behozatal piaci részesedése | 1,2 % | 2,1 % | 1,8 % | 1,7 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 800,00 | 580,00 | 440,00 | 416,67 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 73 | 55 | 52 |
| Az USA-ból származó behozatal volumene (MW) | 50 | 55 | 40 | 28 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 110 | 80 | 56 |
| Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése | 3,0 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 800,00 | 581,82 | 450,00 | 428,57 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 73 | 56 | 54 |
| Japánból származó behozatal volumene (MW) | 55 | 50 | 30 | 26 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 91 | 55 | 47 |
| Japánból származó behozatal piaci részesedése | 3,3 % | 2,1 % | 1,1 % | 1,2 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 800,00 | 580,00 | 433,33 | 423,08 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 73 | 54 | 53 |
| A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 178 | 115 | 93 |
| A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése | 5,9 % | 7,5 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Átlagos behozatali ár EUR/kW | 800,00 | 589,89 | 434,78 | 419,35 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 74 | 54 | 52 |
| Forrás: | Europressedienst. |

Lemezek

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)

225

333

235

183

(Index 2009 = 100)

100

148

104

81

Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése

13,4 %

14,0 %

8,6 %

8,5 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

800,00

588,59

43,30

420,77

(Index 2009 = 100)

100

74

55

52

Tajvanról származó behozatal volumene (MW)

20

50

50

36

(Index 2009 = 100)

100

250

250

180

Tajvanról származó behozatal piaci részesedése

1,2 %

2,1 %

1,8 %

1,7 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

800,00

580,00

440,00

416,67

(Index 2009 = 100)

100

73

55

52

Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)

50

55

40

28

(Index 2009 = 100)

100

110

80

56

Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése

3,0 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

800,00

581,82

450,00

428,57

(Index 2009 = 100)

100

73

56

54

Japánból származó behozatal volumene (MW)

55

50

30

26

(Index 2009 = 100)

100

91

55

47

Japánból származó behozatal piaci részesedése

3,3 %

2,1 %

1,1 %

1,2 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

800,00

580,00

433,33

423,08

(Index 2009 = 100)

100

73

54

53

A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)

100

178

115

93

(Index 2009 = 100)

100

178

115

93

A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése

5,9 %

7,5 %

4,2 %

4,3 %

Átlagos behozatali ár EUR/kW

800,00

589,89

434,78

419,35

(Index 2009 = 100)

100

74

54

52

Forrás:

Europressedienst.

| (168) | Amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben említésre került, a figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt. A felhasználás 2011-ben tetőzött és a vizsgálati időszakban csökkent, noha továbbra is lényegesen magasabb szinten maradt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén, 2009-ben. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a felhasználás e növekedéséből, mivel piaci részesedése a modulok esetében 19 %-ról 13 %-ra, elemek esetében 68 %-ról 38 %-ra, lemezek esetében pedig 81 %-ról 59 %-ra csökkent. Ugyanakkor a Kínai Népköztársaság piaci részesedése meredeken emelkedett 2011-ig, utána igen magas szinten stabilizálódott a vizsgálati időszakban, amikor is a felhasználás esett. Ezért azon tényre figyelemmel, hogy az uniós felhasználás vizsgálati időszakban történő csökkenése ellenére a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedését megőrizte (modulok estetében) vagy növelte (az elemek és lemezek tekintetében) az uniós gazdasági ágazat rovására, nem vonható le az a következtetés, hogy a felhasználás esése olyan mértékű lett volna, hogy megszakította volna az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(168)

Amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben említésre került, a figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt. A felhasználás 2011-ben tetőzött és a vizsgálati időszakban csökkent, noha továbbra is lényegesen magasabb szinten maradt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén, 2009-ben. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a felhasználás e növekedéséből, mivel piaci részesedése a modulok esetében 19 %-ról 13 %-ra, elemek esetében 68 %-ról 38 %-ra, lemezek esetében pedig 81 %-ról 59 %-ra csökkent. Ugyanakkor a Kínai Népköztársaság piaci részesedése meredeken emelkedett 2011-ig, utána igen magas szinten stabilizálódott a vizsgálati időszakban, amikor is a felhasználás esett. Ezért azon tényre figyelemmel, hogy az uniós felhasználás vizsgálati időszakban történő csökkenése ellenére a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedését megőrizte (modulok estetében) vagy növelte (az elemek és lemezek tekintetében) az uniós gazdasági ágazat rovására, nem vonható le az a következtetés, hogy a felhasználás esése olyan mértékű lett volna, hogy megszakította volna az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

| (169) | A rendelkezésre álló információk alapján nehezen állapítható meg, hogy a tagállami támogatási rendszerek milyen mértékben hajtják fel a keresletet. Valójában – ahogy az a későbbiekben a (171) preambulumbekezdésben megemlítésre kerül – többféle támogatási rendszer létezik, és ezek, illetve kereslet kölcsönhatása igen összetett, emiatt a pontos hatás számszerűsítése nehézségekbe ütközik. A rendelkezésre álló bizonyítékok azonban azt is jelzik, hogy még támogatási programok hiányában is lesz kereslet a napenergiára és ez még nőni is fog idővel, noha alacsonyabb szinteken, mint támogatási programokkal összefüggésben. Ezzel összefüggésben több fél érvelt azzal, hogy a „hálózati egyenértékűség” (azaz amikor a napenergia előállítási költsége megegyezik a hagyományos energia előállításának költségével) már megvalósult vagy csaknem megvalósult az Unió egyes régióiban. A vizsgálat eddig nem tudta megerősíteni ezeket az állításokat, és azok vizsgálata tovább folyik. |
| --- | --- |

(169)

A rendelkezésre álló információk alapján nehezen állapítható meg, hogy a tagállami támogatási rendszerek milyen mértékben hajtják fel a keresletet. Valójában – ahogy az a későbbiekben a (171) preambulumbekezdésben megemlítésre kerül – többféle támogatási rendszer létezik, és ezek, illetve kereslet kölcsönhatása igen összetett, emiatt a pontos hatás számszerűsítése nehézségekbe ütközik. A rendelkezésre álló bizonyítékok azonban azt is jelzik, hogy még támogatási programok hiányában is lesz kereslet a napenergiára és ez még nőni is fog idővel, noha alacsonyabb szinteken, mint támogatási programokkal összefüggésben. Ezzel összefüggésben több fél érvelt azzal, hogy a „hálózati egyenértékűség” (azaz amikor a napenergia előállítási költsége megegyezik a hagyományos energia előállításának költségével) már megvalósult vagy csaknem megvalósult az Unió egyes régióiban. A vizsgálat eddig nem tudta megerősíteni ezeket az állításokat, és azok vizsgálata tovább folyik.

3.2.   Betáplálási tarifák mint a támogatási programok fő példái

| (170) | Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a tagállamokban bevezetett betáplálási tarifák csökkentésével függ össze. Ezek a csökkentések állítólag a napelemes létesítmények visszaszorulását és a vizsgált termék iránti kereslet csökkenését eredményezték az uniós piacon, és ez okozta a jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(170)

Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a tagállamokban bevezetett betáplálási tarifák csökkentésével függ össze. Ezek a csökkentések állítólag a napelemes létesítmények visszaszorulását és a vizsgált termék iránti kereslet csökkenését eredményezték az uniós piacon, és ez okozta a jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (171) | A tagállamok betáplálási tarifákat, a forgalmazható zöld bizonyítványok tekintetében kvótakötelezettségeket, vissza nem térítendő beruházási támogatásokat és adóösztönzőket vezettek be a megújulóenergia-termelés támogatására. Egyes tagállamokban az uniós strukturális alapokból is adtak támogatásokat. A napenergia tekintetében a leggyakrabban alkalmazott támogatási eszközt a betáplálási tarifák képezték. Ebben a szakaszban a Bizottság elemzése a támogatási programok e típusára összpontosít. |
| --- | --- |

(171)

A tagállamok betáplálási tarifákat, a forgalmazható zöld bizonyítványok tekintetében kvótakötelezettségeket, vissza nem térítendő beruházási támogatásokat és adóösztönzőket vezettek be a megújulóenergia-termelés támogatására. Egyes tagállamokban az uniós strukturális alapokból is adtak támogatásokat. A napenergia tekintetében a leggyakrabban alkalmazott támogatási eszközt a betáplálási tarifák képezték. Ebben a szakaszban a Bizottság elemzése a támogatási programok e típusára összpontosít.

| (172) | A betáplálási tarifák pénzügyi támogatási eszközök, melyek célja kötelező nemzeti célszámok elérése a megújuló energia felhasználása tekintetében, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) előírtak szerint. A támogatás szintje és a betáplálási tarifák működési módja tagállamonként változó. A betáplálási tarifák révén a hálózatüzemeltetők kötelesek olyan áron átvenni a napenergiát, amely biztosítja, hogy megtérüljenek a napenergiát előállítók (rendszerint a napelemes létesítmények tulajdonosai) költségei és ésszerű megtérülési rátát érjenek el. A betáplálási tarifák más támogatási rendszerekhez hasonlóan állami támogatási ellenőrzés hatálya alá tartoznak az EUMSZ 107. és 108. cikke szerint, ami biztosítja, hogy ne kerülhessen sor a villamosenergia-termelők túlkompenzációjára. |
| --- | --- |

(172)

A betáplálási tarifák pénzügyi támogatási eszközök, melyek célja kötelező nemzeti célszámok elérése a megújuló energia felhasználása tekintetében, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) előírtak szerint. A támogatás szintje és a betáplálási tarifák működési módja tagállamonként változó. A betáplálási tarifák révén a hálózatüzemeltetők kötelesek olyan áron átvenni a napenergiát, amely biztosítja, hogy megtérüljenek a napenergiát előállítók (rendszerint a napelemes létesítmények tulajdonosai) költségei és ésszerű megtérülési rátát érjenek el. A betáplálási tarifák más támogatási rendszerekhez hasonlóan állami támogatási ellenőrzés hatálya alá tartoznak az EUMSZ 107. és 108. cikke szerint, ami biztosítja, hogy ne kerülhessen sor a villamosenergia-termelők túlkompenzációjára.

| (173) | A nemzeti különbségek ellenére az uniós betáplálási tarifák alakulásával kapcsolatban három jelenség figyelhető meg: i. a betáplálási tarifák csökkenése; ii. a betáplálási tarifarendszer teljes felfüggesztése (Spanyolország); és iii. kapacitásplafonok bevezetése („plafonok”) a finanszírozásra jogosult létesítmények, illetve átfogóan tagállamonként a támogatott új kapacitások éves telepítése vonatkozásában. A plafonértékek vonatkozásában úgy tűnik, hogy ezeket főként 2012-ben vezették be, és ezért igen valószínű, hogy a vizsgálati időszak alatti felhasználására nem voltak hatással. Ezért az elemzés a betáplálási tarifák spanyolországi közelmúltbeli felfüggesztésére és a tarifák legtöbb tagállamban történő csökkentésére összpontosult. A Bizottság elemezte, hogy ezek hatást gyakoroltak-e az uniós piaci keresletre, és hogy ezek okozhatták-e az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. E tekintetben úgy ítélte meg, hogy a betáplálási tarifák alakulásának a modulok iránti keresletre gyakorolt hatása reprezentatív az elemekkel és lemezekkel kapcsolatos helyzet tekintetében is. Valójában – mivel az elemek és lemezek nélkülözhetetlenek a modulok gyártásához és mivel azokat semmiféle más gyártási eljárásban nem használják – a modulok iránti kereslet csökkenése automatikusan kiváltja az elemek és lemezek iránti kereslet csökkenését is. |
| --- | --- |

(173)

A nemzeti különbségek ellenére az uniós betáplálási tarifák alakulásával kapcsolatban három jelenség figyelhető meg: i. a betáplálási tarifák csökkenése; ii. a betáplálási tarifarendszer teljes felfüggesztése (Spanyolország); és iii. kapacitásplafonok bevezetése („plafonok”) a finanszírozásra jogosult létesítmények, illetve átfogóan tagállamonként a támogatott új kapacitások éves telepítése vonatkozásában. A plafonértékek vonatkozásában úgy tűnik, hogy ezeket főként 2012-ben vezették be, és ezért igen valószínű, hogy a vizsgálati időszak alatti felhasználására nem voltak hatással. Ezért az elemzés a betáplálási tarifák spanyolországi közelmúltbeli felfüggesztésére és a tarifák legtöbb tagállamban történő csökkentésére összpontosult. A Bizottság elemezte, hogy ezek hatást gyakoroltak-e az uniós piaci keresletre, és hogy ezek okozhatták-e az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. E tekintetben úgy ítélte meg, hogy a betáplálási tarifák alakulásának a modulok iránti keresletre gyakorolt hatása reprezentatív az elemekkel és lemezekkel kapcsolatos helyzet tekintetében is. Valójában – mivel az elemek és lemezek nélkülözhetetlenek a modulok gyártásához és mivel azokat semmiféle más gyártási eljárásban nem használják – a modulok iránti kereslet csökkenése automatikusan kiváltja az elemek és lemezek iránti kereslet csökkenését is.

| (174) | Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a felhasználás közötti okozati összefüggést, a vizsgálat megállapította, hogy a felhasználás 2011-es és a vizsgálati időszak alatti csökkenésének nem volt része a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést, amint azt a fenti (163) preambulumbekezdés részletesen ismerteti. A vizsgálat valójában azt igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, az exportáló gyártók képesek voltak magas (80 %) piaci részesedés fenntartására a modulok esetében, és kissé még növelni is tudták azt az elemek (a 2011-es 22 %-ról a vizsgálati időszak alatt 25 %-ra) és lemezek (a 2011-es 32 %-ról a vizsgálati időszak alatt 33 %-ra) tekintetében. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat által a modulokért felszámított átlagár a figyelembe vett időszakban 53 %-kal csökkent, főként a dömpingelt behozatal jelentős emelkedése és az uniós piacon ezzel kifejtett jelentős árnyomás miatt. Ezért az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenése nem tudható be főként a betáplálási tarifák csökkentésének. |
| --- | --- |

(174)

Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a felhasználás közötti okozati összefüggést, a vizsgálat megállapította, hogy a felhasználás 2011-es és a vizsgálati időszak alatti csökkenésének nem volt része a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést, amint azt a fenti (163) preambulumbekezdés részletesen ismerteti. A vizsgálat valójában azt igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, az exportáló gyártók képesek voltak magas (80 %) piaci részesedés fenntartására a modulok esetében, és kissé még növelni is tudták azt az elemek (a 2011-es 22 %-ról a vizsgálati időszak alatt 25 %-ra) és lemezek (a 2011-es 32 %-ról a vizsgálati időszak alatt 33 %-ra) tekintetében. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat által a modulokért felszámított átlagár a figyelembe vett időszakban 53 %-kal csökkent, főként a dömpingelt behozatal jelentős emelkedése és az uniós piacon ezzel kifejtett jelentős árnyomás miatt. Ezért az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenése nem tudható be főként a betáplálási tarifák csökkentésének.

| (175) | Ezért a Bizottság elismerte, hogy a betáplálási tarifák keresletet generáltak a napenergia iránt, és a betáplálási tarifák közelmúltbeli felfüggesztése (mint Spanyolországban) és más tagállamokban történő csökkentése visszafogta a vizsgált termék vizsgálati időszak alatti felhasználását, és ezzel hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Azonban a felhasználás vizsgálati időszak alatti csökkenése nem volt olyan mértékű, hogy megtörje az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(175)

Ezért a Bizottság elismerte, hogy a betáplálási tarifák keresletet generáltak a napenergia iránt, és a betáplálási tarifák közelmúltbeli felfüggesztése (mint Spanyolországban) és más tagállamokban történő csökkentése visszafogta a vizsgált termék vizsgálati időszak alatti felhasználását, és ezzel hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Azonban a felhasználás vizsgálati időszak alatti csökkenése nem volt olyan mértékű, hogy megtörje az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

| (176) | Több fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése miatt a napenergiás beruházási lehetőségek elvesztették vonzerejüket a befektetők számára, és ezzel visszafogták az érintett termék iránti, uniós piaci keresletet. |
| --- | --- |

(176)

Több fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése miatt a napenergiás beruházási lehetőségek elvesztették vonzerejüket a befektetők számára, és ezzel visszafogták az érintett termék iránti, uniós piaci keresletet.

| (177) | Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a napelem gazdasági ágazat beruházási szintje közötti kapcsolatot, azt is kimutatta, hogy a napenergiába történő beruházások sokkal kevésbé függenek ezektől a magas benapozottságú régiókban – ahol a napenergia előállítása hatékonyabb –, illetve a magas villamos energia árakkal jellemzett régiókban. A vizsgálat valójában megerősítette, hogy beruházások még mindig vannak (pl. Spanyolországban), a betáplálási tarifarendszer felfüggesztése ellenére. Emellett a vizsgálat azt igazolta, hogy a napenergiás beruházási lehetőségek az alacsonyabb betáplálási tarifák ellenére is vonzóak maradtak. |
| --- | --- |

(177)

Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a napelem gazdasági ágazat beruházási szintje közötti kapcsolatot, azt is kimutatta, hogy a napenergiába történő beruházások sokkal kevésbé függenek ezektől a magas benapozottságú régiókban – ahol a napenergia előállítása hatékonyabb –, illetve a magas villamos energia árakkal jellemzett régiókban. A vizsgálat valójában megerősítette, hogy beruházások még mindig vannak (pl. Spanyolországban), a betáplálási tarifarendszer felfüggesztése ellenére. Emellett a vizsgálat azt igazolta, hogy a napenergiás beruházási lehetőségek az alacsonyabb betáplálási tarifák ellenére is vonzóak maradtak.

| (178) | A fentiek alapján nem vonható le egyértelműen olyan következtetés, hogy a betáplálási tarifák csökkenése miatt a napenergiás beruházások elvesztették vonzerejüket a befektetők körében, és ezzel hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(178)

A fentiek alapján nem vonható le egyértelműen olyan következtetés, hogy a betáplálási tarifák csökkenése miatt a napenergiás beruházások elvesztették vonzerejüket a befektetők körében, és ezzel hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (179) | Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése kényszerítette az uniós gyártókat áraik csökkentésére, hogy fenntartsák a befektetők érdeklődését a fotovillamos energia iránt, és megtartsák a kereslet és növekedés lendületét. |
| --- | --- |

(179)

Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése kényszerítette az uniós gyártókat áraik csökkentésére, hogy fenntartsák a befektetők érdeklődését a fotovillamos energia iránt, és megtartsák a kereslet és növekedés lendületét.

| (180) | A vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat elsősorban a dömpingelt behozatal, és nem a betáplálási tarifák csökkenése miatt kényszerült az árak csökkentésére. Ezt jelzi az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat áraiban a legjelentősebb csökkenés 2010–2011-ben következett be, még azelőtt, hogy a betáplálási tarifák jelentős csökkentésére sor került volna. Valójában a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot árainak egyre alacsonyabb szintre csökkentésére. |
| --- | --- |

(180)

A vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat elsősorban a dömpingelt behozatal, és nem a betáplálási tarifák csökkenése miatt kényszerült az árak csökkentésére. Ezt jelzi az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat áraiban a legjelentősebb csökkenés 2010–2011-ben következett be, még azelőtt, hogy a betáplálási tarifák jelentős csökkentésére sor került volna. Valójában a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot árainak egyre alacsonyabb szintre csökkentésére.

| (181) | Emiatt ez az érv elvetésre került. |
| --- | --- |

(181)

Emiatt ez az érv elvetésre került.

| (182) | Összegzésül: a betáplálási tarifák fontos tényezői voltak az uniós fotovillamos piac alakulásának, és a betáplálási tarifák létezése befolyásolta a vizsgált termék felhasználást. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a felhasználás a betáplálási tarifák csökkenése ellenére nem csökkent számottevően. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a betáplálási tarifák alakulása nem olyan jellegű, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(182)

Összegzésül: a betáplálási tarifák fontos tényezői voltak az uniós fotovillamos piac alakulásának, és a betáplálási tarifák létezése befolyásolta a vizsgált termék felhasználást. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a felhasználás a betáplálási tarifák csökkenése ellenére nem csökkent számottevően. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a betáplálási tarifák alakulása nem olyan jellegű, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.

3.3.   Az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatás

| (183) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy csökkent az uniós gazdasági ágazat pénzügyi támogatása. Ezen állítás alátámasztására információk érkeztek az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszak előtt (2003–2006 között) nyújtott, vissza nem térítendő támogatás alapján. |
| --- | --- |

(183)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy csökkent az uniós gazdasági ágazat pénzügyi támogatása. Ezen állítás alátámasztására információk érkeztek az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszak előtt (2003–2006 között) nyújtott, vissza nem térítendő támogatás alapján.

| (184) | A szolgáltatott bizonyíték nem tárt fel okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszakot megelőzően nyújtott, vissza nem térítendő támogatás között. Ezen túlmenően – mivel ez az információ a figyelembe vett időszak előttről származik – úgy tűnik, hogy nem bír jelentőséggel. Ezért nem lehetett okozati összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és az azt ért jelentős kár között. Emiatt ez az érvelés elvetésre került. |
| --- | --- |

(184)

A szolgáltatott bizonyíték nem tárt fel okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszakot megelőzően nyújtott, vissza nem térítendő támogatás között. Ezen túlmenően – mivel ez az információ a figyelembe vett időszak előttről származik – úgy tűnik, hogy nem bír jelentőséggel. Ezért nem lehetett okozati összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és az azt ért jelentős kár között. Emiatt ez az érvelés elvetésre került.

3.4.   Többletkapacitás

| (185) | Érkezett olyan állítás, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós piacon és a világpiacon is általában többletkapacitások vannak. Állították továbbá, hogy a világpiaci többletkapacitás miatt jelenleg folyik az uniós gazdasági ágazat konszolidációja, és az ágazatot ért kár a termelő létesítmények túlságosan nagy számának következménye. Ezen túlmenően több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt az uniós gazdasági ágazat saját maga okozott többletkapacitásával. Ezzel szemben néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hajtotta végre a szükséges kapacitásbővítési beruházásokat. |
| --- | --- |

(185)

Érkezett olyan állítás, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós piacon és a világpiacon is általában többletkapacitások vannak. Állították továbbá, hogy a világpiaci többletkapacitás miatt jelenleg folyik az uniós gazdasági ágazat konszolidációja, és az ágazatot ért kár a termelő létesítmények túlságosan nagy számának következménye. Ezen túlmenően több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt az uniós gazdasági ágazat saját maga okozott többletkapacitásával. Ezzel szemben néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hajtotta végre a szükséges kapacitásbővítési beruházásokat.

| (186) | Noha az uniós gazdasági ágazat valóban növelte gyártási kapacitását, teljes termelési volumene nem fedte le az uniós piacon a figyelembe vett időszakban megnövekedett felhasználási szinteket. Ezért az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása ésszerű volt és a piaci fejleményekhez, azaz a felhasználás növekedéséhez igazodott. Ezért ez nem tekinthető az ágazatot ért kár okának. |
| --- | --- |

(186)

Noha az uniós gazdasági ágazat valóban növelte gyártási kapacitását, teljes termelési volumene nem fedte le az uniós piacon a figyelembe vett időszakban megnövekedett felhasználási szinteket. Ezért az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása ésszerű volt és a piaci fejleményekhez, azaz a felhasználás növekedéséhez igazodott. Ezért ez nem tekinthető az ágazatot ért kár okának.

| (187) | Hasonlóképpen és ugyanezen az alapon nem nyert igazolást az az érvelés, hogy az uniós gazdasági ágazat nem végzett kapacitásbővítési beruházásokat. Ezzel szemben azonban – amint az fentebb már említésre került – az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett teljes időszakban bővítette a kapacitást, és mindvégig volt rendelkezésre álló többletkapacitása is, ami arra utal, hogy képes volt a keresleti többlet kiszolgálására. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni. |
| --- | --- |

(187)

Hasonlóképpen és ugyanezen az alapon nem nyert igazolást az az érvelés, hogy az uniós gazdasági ágazat nem végzett kapacitásbővítési beruházásokat. Ezzel szemben azonban – amint az fentebb már említésre került – az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett teljes időszakban bővítette a kapacitást, és mindvégig volt rendelkezésre álló többletkapacitása is, ami arra utal, hogy képes volt a keresleti többlet kiszolgálására. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.

| (188) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a piac valamennyi szereplője – beleértve az értéklánc megelőző és következő ágazataiban tevékenykedőket is – nehéz helyzetben volt a világpiaci többletkapacitás, és az ebből eredő piaci változások miatt. E tekintetben azzal érveltek, hogy a vizsgált termék olyan tömegcikké vált, amelynek egyes gyártói már nem képesek az ár meghatározására, hanem az ár a kereslet és kínálat világpiaci alakulásának függvénye. Állították, hogy ez a helyzet és nem a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. |
| --- | --- |

(188)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a piac valamennyi szereplője – beleértve az értéklánc megelőző és következő ágazataiban tevékenykedőket is – nehéz helyzetben volt a világpiaci többletkapacitás, és az ebből eredő piaci változások miatt. E tekintetben azzal érveltek, hogy a vizsgált termék olyan tömegcikké vált, amelynek egyes gyártói már nem képesek az ár meghatározására, hanem az ár a kereslet és kínálat világpiaci alakulásának függvénye. Állították, hogy ez a helyzet és nem a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.

| (189) | A vizsgálat megerősítette a világpiaci – főként a Kínai Népköztársaságból származó – többletkapacitás fennállását. Azt a piaci változást illetően, mely a vizsgált terméket állítólag tömegcikké tette, ez nem indokolná a tisztességtelen árképzési magatartást és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgált terméket több mint 20 éve gyártja és értékesíti, míg az érintett termék kínai gazdasági ágazata csak a közelmúltban (az elmúlt évtized közepe táján) alakult ki, elsősorban az uniós betáplálási tarifák és más szakpolitikai kezdeményezések, és az ezekből eredő kínálatbővülés hatására. |
| --- | --- |

(189)

A vizsgálat megerősítette a világpiaci – főként a Kínai Népköztársaságból származó – többletkapacitás fennállását. Azt a piaci változást illetően, mely a vizsgált terméket állítólag tömegcikké tette, ez nem indokolná a tisztességtelen árképzési magatartást és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgált terméket több mint 20 éve gyártja és értékesíti, míg az érintett termék kínai gazdasági ágazata csak a közelmúltban (az elmúlt évtized közepe táján) alakult ki, elsősorban az uniós betáplálási tarifák és más szakpolitikai kezdeményezések, és az ezekből eredő kínálatbővülés hatására.

| (190) | Emiatt az érvek elvetésre kerültek. |
| --- | --- |

(190)

Emiatt az érvek elvetésre kerültek.

3.5.   A nyersanyagárak hatása

| (191) | Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt a poliszilícium – a lemezgyártás fő alapanyaga – árának alakulásával. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fixáras szállítási szerződéseket kötött, és emiatt nem tudta kihasználni a poliszilícium árának a figyelembe vett időszak során bekövetkezett csökkenését. |
| --- | --- |

(191)

Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt a poliszilícium – a lemezgyártás fő alapanyaga – árának alakulásával. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fixáras szállítási szerződéseket kötött, és emiatt nem tudta kihasználni a poliszilícium árának a figyelembe vett időszak során bekövetkezett csökkenését.

| (192) | A vizsgálat feltárta, hogy a poliszilícium ára 2008-ban nőtt, de 2009-ben ismét csökkent, 2010-ben és 2011 elején csak enyhe emelkedő tendenciát mutatva. Az árak a vizsgálati időszakban jelentősen estek. |
| --- | --- |

(192)

A vizsgálat feltárta, hogy a poliszilícium ára 2008-ban nőtt, de 2009-ben ismét csökkent, 2010-ben és 2011 elején csak enyhe emelkedő tendenciát mutatva. Az árak a vizsgálati időszakban jelentősen estek.

| (193) | A vizsgálat igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat a poliszilíciumra hosszú távú szállítási szerződéseket kötött, e szerződések feltételeit a legtöbb esetben újratárgyalták a poliszilícium áralakulása alapján, és a szerződéses árak az azonnali piaci árak közelébe vagy néha az alá csökkentek. |
| --- | --- |

(193)

A vizsgálat igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat a poliszilíciumra hosszú távú szállítási szerződéseket kötött, e szerződések feltételeit a legtöbb esetben újratárgyalták a poliszilícium áralakulása alapján, és a szerződéses árak az azonnali piaci árak közelébe vagy néha az alá csökkentek.

| (194) | Emiatt megállapítást nyert, hogy még ha egyes konkrét uniós gyártókat érintettek is a poliszilíciumra vonatkozó hosszú távú szerződések, az uniós gazdasági ágazat egészét nem sújtották e hosszú távú szerződések, és képes volt teljes egészében kihasználni a poliszilícium árának csökkenését. A hosszú távú szerződésekről ezért nem nyert megállapítást, hogy hozzájárultak volna az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(194)

Emiatt megállapítást nyert, hogy még ha egyes konkrét uniós gyártókat érintettek is a poliszilíciumra vonatkozó hosszú távú szerződések, az uniós gazdasági ágazat egészét nem sújtották e hosszú távú szerződések, és képes volt teljes egészében kihasználni a poliszilícium árának csökkenését. A hosszú távú szerződésekről ezért nem nyert megállapítást, hogy hozzájárultak volna az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

3.6.   Az ágazat saját magának történő károkozása: az automatizálás, a méret, a méretgazdaságosság, a konszolidáció, az innováció és a költséghatékonyság hatása

| (195) | Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a kárt saját magának okozta a gyártási folyamat magas fokú automatizálása révén. Azt állították, hogy a kis méretű gyártók hátrányba kerültek a nagyobb, vertikálisan integrált gyártókkal szemben, és ezért az e gyártókat ért kár nem tudható be a dömpingelt behozatalnak. Ezzel összefüggésben állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat összességében kisméretű volt, és emiatt nem tudta kihasználni a méretgazdaságosságot. |
| --- | --- |

(195)

Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a kárt saját magának okozta a gyártási folyamat magas fokú automatizálása révén. Azt állították, hogy a kis méretű gyártók hátrányba kerültek a nagyobb, vertikálisan integrált gyártókkal szemben, és ezért az e gyártókat ért kár nem tudható be a dömpingelt behozatalnak. Ezzel összefüggésben állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat összességében kisméretű volt, és emiatt nem tudta kihasználni a méretgazdaságosságot.

| (196) | A vizsgálat igazolta, hogy az uniós piacon még a kis méretű gyártók is magas szinten automatizálták gyártási folyamataikat, ami az előállítási költségekre kedvező hatást gyakorolt. A legtöbb uniós gyártó a gyártási folyamat egy adott részére szakosodott (lemezekre, elemekre vagy modulokra), ami a specializáció révén növelte versenyképességüket a gyártott konkrét terméktípus vonatkozásában. Ezért el kellett vetni azt az érvelést, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a magas fokú automatizáció okozta volna. |
| --- | --- |

(196)

A vizsgálat igazolta, hogy az uniós piacon még a kis méretű gyártók is magas szinten automatizálták gyártási folyamataikat, ami az előállítási költségekre kedvező hatást gyakorolt. A legtöbb uniós gyártó a gyártási folyamat egy adott részére szakosodott (lemezekre, elemekre vagy modulokra), ami a specializáció révén növelte versenyképességüket a gyártott konkrét terméktípus vonatkozásában. Ezért el kellett vetni azt az érvelést, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a magas fokú automatizáció okozta volna.

| (197) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az árnyomás az uniós gazdasági ágazat konszolidációjához vezetett, és ez volt az oka az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárnak. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a konszolidáció inkább a dömpingelt behozatal következménye volt. Ezen túlmenően ez a fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a konszolidációs folyamat milyen mértékig lehetett a kár oka. |
| --- | --- |

(197)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az árnyomás az uniós gazdasági ágazat konszolidációjához vezetett, és ez volt az oka az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárnak. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a konszolidáció inkább a dömpingelt behozatal következménye volt. Ezen túlmenően ez a fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a konszolidációs folyamat milyen mértékig lehetett a kár oka.

| (198) | Állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka az uniós gazdasági ágazat vertikális integrációjának hiánya. Általánosságban rendes piaci feltételek mellett a vertikálisan integrált gyártóknak az értékláncuk tekintetében nagyobb biztonsággal kellene rendelkezniük. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy nem tudta teljesen kihasználni a vertikális integráció előnyeit az uniós gazdasági ágazat azon része sem, mely vertikálisan integrált volt, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása rendkívül erős volt. Emellett az uniós gazdasági ágazat – még a vertikálisan integrált gyártók sem – a dömpingelt behozatal miatt nem tudta teljes mértékben kihasználni a magas kapacitáskihasználási rátát a méretgazdaságosság megvalósítására. A vizsgálat továbbá nem tárt fel semmiféle összefüggést a vertikális integráció és a magasabb jövedelmezőségi ráták között, mivel az erős árnyomás ezt az összefüggést megváltoztatta. |
| --- | --- |

(198)

Állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka az uniós gazdasági ágazat vertikális integrációjának hiánya. Általánosságban rendes piaci feltételek mellett a vertikálisan integrált gyártóknak az értékláncuk tekintetében nagyobb biztonsággal kellene rendelkezniük. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy nem tudta teljesen kihasználni a vertikális integráció előnyeit az uniós gazdasági ágazat azon része sem, mely vertikálisan integrált volt, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása rendkívül erős volt. Emellett az uniós gazdasági ágazat – még a vertikálisan integrált gyártók sem – a dömpingelt behozatal miatt nem tudta teljes mértékben kihasználni a magas kapacitáskihasználási rátát a méretgazdaságosság megvalósítására. A vizsgálat továbbá nem tárt fel semmiféle összefüggést a vertikális integráció és a magasabb jövedelmezőségi ráták között, mivel az erős árnyomás ezt az összefüggést megváltoztatta.

| (199) | Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatban hiányzott a műszaki innováció, illetve új technológiákba történő beruházás. Mindazonáltal a vizsgálat nem tár fel ezeket az állításokat megerősítő ténybeli bizonyítékokat. Éppen ellenkezőleg – a vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásainak zömét új gépekre és K + F-re fordították, és világszinten nincs jelentős technológiai eltérés a termékek között. |
| --- | --- |

(199)

Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatban hiányzott a műszaki innováció, illetve új technológiákba történő beruházás. Mindazonáltal a vizsgálat nem tár fel ezeket az állításokat megerősítő ténybeli bizonyítékokat. Éppen ellenkezőleg – a vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásainak zömét új gépekre és K + F-re fordították, és világszinten nincs jelentős technológiai eltérés a termékek között.

| (200) | Emellett egy érdekelt fél azt állította, hogy a jelentős kárt a gyenge projektvégrehajtás (sikertelen projektek) okozta. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érvelés nem volt megalapozott. Ezen túlmenően a sikertelen projektek inkább a dömpingelt behozatal következményének tekinthetők. Az érvet ezért el kellett vetni. |
| --- | --- |

(200)

Emellett egy érdekelt fél azt állította, hogy a jelentős kárt a gyenge projektvégrehajtás (sikertelen projektek) okozta. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érvelés nem volt megalapozott. Ezen túlmenően a sikertelen projektek inkább a dömpingelt behozatal következményének tekinthetők. Az érvet ezért el kellett vetni.

| (201) | Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes költségeinek ahhoz megfelelő időben történő ésszerűsítésére, hogy reagáljon a világpiaci változásokra. Más felek azt állították, hogy a bérköltségek és vállalati általános költségek az Unióban magasabbak, mint a Kínai Népköztársaságban. |
| --- | --- |

(201)

Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes költségeinek ahhoz megfelelő időben történő ésszerűsítésére, hogy reagáljon a világpiaci változásokra. Más felek azt állították, hogy a bérköltségek és vállalati általános költségek az Unióban magasabbak, mint a Kínai Népköztársaságban.

| (202) | A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költségei folyamatosan csökkentek – a lemezek kivételével, ahol a költségek 2010-ig csökkentek, de 2011-ben nőttek, majd a vizsgálati időszakban tovább emelkedtek, a figyelembe vett időszak elején tapasztalt szintnél kissé magasabb szintre (lásd a fenti (138) preambulumbekezdést). A termelékenység nőtt a modulok és az elemek esetében, viszont csökkent a lemezek vonatkozásában. Amint az fentebb említésre került, a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal, és az uniós piacra ebből eredő erős árnyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a költségcsökkentés előnyeit. |
| --- | --- |

(202)

A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költségei folyamatosan csökkentek – a lemezek kivételével, ahol a költségek 2010-ig csökkentek, de 2011-ben nőttek, majd a vizsgálati időszakban tovább emelkedtek, a figyelembe vett időszak elején tapasztalt szintnél kissé magasabb szintre (lásd a fenti (138) preambulumbekezdést). A termelékenység nőtt a modulok és az elemek esetében, viszont csökkent a lemezek vonatkozásában. Amint az fentebb említésre került, a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal, és az uniós piacra ebből eredő erős árnyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a költségcsökkentés előnyeit.

| (203) | Meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói nem élveznek a nyersanyag (poliszilícium) és a használt gépek tekintetében semmiféle komparatív előnyt, mivel mindkettőt jobbára az Unióból importálják. Ami a béreket és a vállalati általános költségeket illeti, ezek a vizsgálati időszakban átlagban nem érték el a modulok teljes költségének 10 %-át, és nem minősülnek jelentős szereppel rendelkezőnek. |
| --- | --- |

(203)

Meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói nem élveznek a nyersanyag (poliszilícium) és a használt gépek tekintetében semmiféle komparatív előnyt, mivel mindkettőt jobbára az Unióból importálják. Ami a béreket és a vállalati általános költségeket illeti, ezek a vizsgálati időszakban átlagban nem érték el a modulok teljes költségének 10 %-át, és nem minősülnek jelentős szereppel rendelkezőnek.

| (204) | Emellett azt állították, hogy egyes uniós gyártók a lemezeket, elemeket és/vagy modulokat az érintett országból szerzik be és ezeket sajátjukként tovább értékesítik az uniós piacon. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék uniós gazdasági ágazat általi behozatala kiegészítő jellegű és az uniós termeléshez képest korlátozott volumenű volt, és emiatt nem lehet úgy tekinteni, hogy az megszakította a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(204)

Emellett azt állították, hogy egyes uniós gyártók a lemezeket, elemeket és/vagy modulokat az érintett országból szerzik be és ezeket sajátjukként tovább értékesítik az uniós piacon. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék uniós gazdasági ágazat általi behozatala kiegészítő jellegű és az uniós termeléshez képest korlátozott volumenű volt, és emiatt nem lehet úgy tekinteni, hogy az megszakította a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.

| (205) | Ezért az uniós gazdasági ágazatnak – ahhoz, hogy felvehesse a versenyt a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal árának csökkenő tendenciájával – jelentős erőfeszítéseket kellett tennie a termelési költségek racionalizálása érdekében. Az uniós gazdasági ágazat erőfeszítései ellenére ez a költségracionalizálás nem jelenhetett meg az eladási árakban, a dömpingelt behozatal jelentős alákínálása következtében. |
| --- | --- |

(205)

Ezért az uniós gazdasági ágazatnak – ahhoz, hogy felvehesse a versenyt a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal árának csökkenő tendenciájával – jelentős erőfeszítéseket kellett tennie a termelési költségek racionalizálása érdekében. Az uniós gazdasági ágazat erőfeszítései ellenére ez a költségracionalizálás nem jelenhetett meg az eladási árakban, a dömpingelt behozatal jelentős alákínálása következtében.

| (206) | Emiatt a fent említett összes érvet el kellett vetni. |
| --- | --- |

(206)

Emiatt a fent említett összes érvet el kellett vetni.

3.7.   A fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny

| (207) | Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny volt, mivel ezek a technológiák helyettesíthetőek és rendeltetésük azonos. |
| --- | --- |

(207)

Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny volt, mivel ezek a technológiák helyettesíthetőek és rendeltetésük azonos.

| (208) | A vizsgálat azt igazolta, hogy a fotovillamos termékek más nyersanyagból készülnek, és azokhoz nem használnak kristályos szilícium lemezeket. Általánosságban átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük a kristályos szilícium modulokénál sokkal alacsonyabb. Ennek következtében nem használhatóak olyan nehezen megközelíthető helyeken, mint a háztetők, ezért az érintett termékkel nem teljesen helyettesíthetőek. Emiatt – noha lehet némi verseny a vékonyréteg termékek és az érintett termék között – ez a verseny elhanyagolhatónak tekinthető. |
| --- | --- |

(208)

A vizsgálat azt igazolta, hogy a fotovillamos termékek más nyersanyagból készülnek, és azokhoz nem használnak kristályos szilícium lemezeket. Általánosságban átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük a kristályos szilícium modulokénál sokkal alacsonyabb. Ennek következtében nem használhatóak olyan nehezen megközelíthető helyeken, mint a háztetők, ezért az érintett termékkel nem teljesen helyettesíthetőek. Emiatt – noha lehet némi verseny a vékonyréteg termékek és az érintett termék között – ez a verseny elhanyagolhatónak tekinthető.

| (209) | Ezért a vizsgálat nem talált összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a fotovillamos vékonyréteg termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny között. |
| --- | --- |

(209)

Ezért a vizsgálat nem talált összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a fotovillamos vékonyréteg termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny között.

| (210) | Emiatt ezt az érvet el kellett vetni. |
| --- | --- |

(210)

Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.

3.8.   A pénzügyi válság és hatásai

| (211) | Azt állították, hogy a pénzügyi válság és a gazdasági recesszió kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat finanszírozáshoz való hozzáférésére, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. |
| --- | --- |

(211)

Azt állították, hogy a pénzügyi válság és a gazdasági recesszió kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat finanszírozáshoz való hozzáférésére, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.

| (212) | Az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a napelem gazdasági ágazat tőkeigényes, kulcsfontosságú a tőkebevonás képessége. A gazdasági recesszió nyilvánvalóan hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. A vizsgálat azt igazolta azonban, hogy az uniós piac 2009–2011 közötti bővülése ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat eladási árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal következtében. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi válság esetleges hatásait súlyosbította a Kínából érkező dömpingelt behozatal emelkedése, és hogy a finanszírozás korlátozott elérhetősége jórészt a kedvezőtlen piaci hangulat, a helyzet és az uniós gazdasági ágazat dömpingelt behozatal miatti kilátásainak következménye volt. Ezért – noha a pénzügyi válság gyakorolt bizonyos hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére –, nem tudta megszakítani az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ez az érv ennek megfelelően elutasításra került. |
| --- | --- |

(212)

Az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a napelem gazdasági ágazat tőkeigényes, kulcsfontosságú a tőkebevonás képessége. A gazdasági recesszió nyilvánvalóan hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. A vizsgálat azt igazolta azonban, hogy az uniós piac 2009–2011 közötti bővülése ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat eladási árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal következtében. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi válság esetleges hatásait súlyosbította a Kínából érkező dömpingelt behozatal emelkedése, és hogy a finanszírozás korlátozott elérhetősége jórészt a kedvezőtlen piaci hangulat, a helyzet és az uniós gazdasági ágazat dömpingelt behozatal miatti kilátásainak következménye volt. Ezért – noha a pénzügyi válság gyakorolt bizonyos hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére –, nem tudta megszakítani az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ez az érv ennek megfelelően elutasításra került.

3.9.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (213) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat exportra történő értékesítései a figyelembe vett időszakban – és a modulok esetében különösen 2009–2011 között, az elemek esetében 2009 és 2012 első negyedéve között – jelentősen visszaestek, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. |
| --- | --- |

(213)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat exportra történő értékesítései a figyelembe vett időszakban – és a modulok esetében különösen 2009–2011 között, az elemek esetében 2009 és 2012 első negyedéve között – jelentősen visszaestek, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.

| (214) | Azonban – ahogy azt az alábbi táblázat mutatja – a modulok exportvolumene a vizsgálati időszakban látható enyhe csökkenés ellenére jelentős maradt, és a vizsgálati időszak alatti átlagos árszintek a modulok átlagköltsége felett maradt a figyelembe vett időszak egészében. Emiatt ez nem okozhatta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. Az elemeket illetően az exportvolumen a teljes elemgyártásnak mindössze 12 % körüli részét tette ki. Ezért a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Végezetül a lemezek vonatkozásában az export a teljes termelési volumen 24 %-át képviselte, a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez ugyanúgy csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az e tekintetben felhozott érveket ezért el kellett vetni.

  13-a   táblázat


  Modulok | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A modulok exportvolumene (MW) | 989 | 1 279 | 1 157 | 1 148 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 129 | 117 | 116 |
| Átlagos exportár (EUR/kW) | 2 500 | 1 900 | 1 470 | 1 230 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 76 | 59 | 49 |
| Forrás: | Europressedienst. |

(214)

Azonban – ahogy azt az alábbi táblázat mutatja – a modulok exportvolumene a vizsgálati időszakban látható enyhe csökkenés ellenére jelentős maradt, és a vizsgálati időszak alatti átlagos árszintek a modulok átlagköltsége felett maradt a figyelembe vett időszak egészében. Emiatt ez nem okozhatta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. Az elemeket illetően az exportvolumen a teljes elemgyártásnak mindössze 12 % körüli részét tette ki. Ezért a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Végezetül a lemezek vonatkozásában az export a teljes termelési volumen 24 %-át képviselte, a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez ugyanúgy csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az e tekintetben felhozott érveket ezért el kellett vetni.

13-a   táblázat

Modulok

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

A modulok exportvolumene (MW)

989

1 279

1 157

1 148

(Index 2009 = 100)

100

129

117

116

Átlagos exportár (EUR/kW)

2 500

1 900

1 470

1 230

(Index 2009 = 100)

100

76

59

49

Forrás:

Europressedienst.

13-b   táblázat

Elemek

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az elemek exportvolumene (MW) | 62 | 320 | 315 | 238 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 516 | 508 | 384 |
| Átlagos exportár (EUR/kW) | 1 350 | 1 050 | 830 | 640 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 78 | 61 | 47 |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az elemek exportvolumene (MW)

62

320

315

238

(Index 2009 = 100)

100

516

508

384

Átlagos exportár (EUR/kW)

1 350

1 050

830

640

(Index 2009 = 100)

100

78

61

47

Forrás:

Europressedienst.

13-c   táblázat

Lemezek

| | 2009 | 2010 | 2011 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az elemek exportvolumene (MW) | 93 | 916 | 750 | 486 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 985 | 806 | 523 |
| Átlagos exportár (EUR/kW) | 850 | 590 | 530 | 480 |
| (Index 2009 = 100) | 100 | 70 | 63 | 57 |
| Forrás: | Europressedienst. |

2009

2010

2011

Vizsgálati időszak

Az elemek exportvolumene (MW)

93

916

750

486

(Index 2009 = 100)

100

985

806

523

Átlagos exportár (EUR/kW)

850

590

530

480

(Index 2009 = 100)

100

70

63

57

Forrás:

Europressedienst.

| (215) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ezért a felek e tekintetben felhozott érveit el kellett vetni. |
| --- | --- |

(215)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ezért a felek e tekintetben felhozott érveit el kellett vetni.

3.10.   Az uniós palagázkészletek felfedezése

| (216) | Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a palagázkészletek felfedezése okozta, és az Unióban az olcsó palagáz növekvő kitermelésének kilátása visszavetette a megújuló energia projektekbe történő állami és magánberuházásokat. |
| --- | --- |

(216)

Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a palagázkészletek felfedezése okozta, és az Unióban az olcsó palagáz növekvő kitermelésének kilátása visszavetette a megújuló energia projektekbe történő állami és magánberuházásokat.

| (217) | A vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben megemlítésre került. Emellett a vizsgálat során nem derült fény olyan tárgyi bizonyítékra, mely szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár az uniós palagázkészletek felfedezésének lenne betudható. Emiatt ez a kérés elutasításra került. |
| --- | --- |

(217)

A vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben megemlítésre került. Emellett a vizsgálat során nem derült fény olyan tárgyi bizonyítékra, mely szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár az uniós palagázkészletek felfedezésének lenne betudható. Emiatt ez a kérés elutasításra került.

3.11.   Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (ETS)

| (218) | Ugyanez a fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az okozta, hogy az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerében a szén-dioxid-kibocsátási egységek alacsony ára miatt a napenergia ágazatába történő beruházások szintje alacsony. |
| --- | --- |

(218)

Ugyanez a fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az okozta, hogy az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerében a szén-dioxid-kibocsátási egységek alacsony ára miatt a napenergia ágazatába történő beruházások szintje alacsony.

| (219) | Erre vonatkozó bizonyítékot azonban nem nyújtottak be és a vizsgálat nem tárt fel az ezeket az állításokat megerősítő ténybeli körülményeket. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat azt igazolta, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. Emiatt az érv elvetésre került. |
| --- | --- |

(219)

Erre vonatkozó bizonyítékot azonban nem nyújtottak be és a vizsgálat nem tárt fel az ezeket az állításokat megerősítő ténybeli körülményeket. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat azt igazolta, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. Emiatt az érv elvetésre került.

3.12.   Gazdálkodási döntések

| (220) | Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gyártók közül legalább egynél a jelentős kárt rossz gazdálkodási döntések okozták. Ezeket az állításokat az éves beszámolókra, valamint a vállalat egyik részvényese által a többi részvényesnek küldött levélben szereplő egyes információkra alapozták. |
| --- | --- |

(220)

Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gyártók közül legalább egynél a jelentős kárt rossz gazdálkodási döntések okozták. Ezeket az állításokat az éves beszámolókra, valamint a vállalat egyik részvényese által a többi részvényesnek küldött levélben szereplő egyes információkra alapozták.

| (221) | Az ügy irataiban szereplő információk közül semmi nem utalt arra, hogy az érintett vállalat gazdálkodási döntései szokatlanok vagy meggondolatlanok lettek volna, illetve az egész uniós gazdasági ágazatra kihatottak volna. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek. |
| --- | --- |

(221)

Az ügy irataiban szereplő információk közül semmi nem utalt arra, hogy az érintett vállalat gazdálkodási döntései szokatlanok vagy meggondolatlanok lettek volna, illetve az egész uniós gazdasági ágazatra kihatottak volna. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek.

3.13.   Egyéb kormányzati politikák

| (222) | Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt kormányzati politikák – úgy mint a megújulóenergia-politika, az innovációt ösztönző politikák, a bürokrácia csökkentését célzó politikák, a kereskedelemtámogatási politikák és a hálózati hozzáférés szabályozása – okozták, mivel ezek a politikák az exportáló gyártók javát szolgálják. Azonban – még ha igaz is lenne, hogy e politikák közül egyesek elősegítenék a más harmadik országokból történő behozatalt és a napelem gazdasági ágazat általános növekedését – ezek a politikák az uniós gazdasági ágazat javát is szolgálják. Mi több, ezek a politikák nem szolgálhatják azt, hogy az Unióba irányuló behozatalt ilyen káros dömpingáron kellene végezni. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek. |
| --- | --- |

(222)

Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt kormányzati politikák – úgy mint a megújulóenergia-politika, az innovációt ösztönző politikák, a bürokrácia csökkentését célzó politikák, a kereskedelemtámogatási politikák és a hálózati hozzáférés szabályozása – okozták, mivel ezek a politikák az exportáló gyártók javát szolgálják. Azonban – még ha igaz is lenne, hogy e politikák közül egyesek elősegítenék a más harmadik országokból történő behozatalt és a napelem gazdasági ágazat általános növekedését – ezek a politikák az uniós gazdasági ágazat javát is szolgálják. Mi több, ezek a politikák nem szolgálhatják azt, hogy az Unióba irányuló behozatalt ilyen káros dömpingáron kellene végezni. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek.

3.14.   Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetések

| (223) | A vizsgálat megállapította az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. A kár egyéb lehetséges okai – úgy mint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a felhasználás, a betáplálási tarifák, az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatások, a többletkapacitás, a nyersanyagárak hatása, az ágazat saját magának történő károkozása, a vékonyréteg termékek részéről érkező verseny, a pénzügyi válság és hatásai, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós palagázkészletek felfedezése, a gazdálkodási döntések, az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere, más kormányzati politikák – elemzésre kerültek, és egyik sem minősült olyannak, hogy megszakítsa a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(223)

A vizsgálat megállapította az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. A kár egyéb lehetséges okai – úgy mint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a felhasználás, a betáplálási tarifák, az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatások, a többletkapacitás, a nyersanyagárak hatása, az ágazat saját magának történő károkozása, a vékonyréteg termékek részéről érkező verseny, a pénzügyi válság és hatásai, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós palagázkészletek felfedezése, a gazdálkodási döntések, az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere, más kormányzati politikák – elemzésre kerültek, és egyik sem minősült olyannak, hogy megszakítsa a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.

| (224) | A fenti elemzés alapján – mely megfelelően kiemelte és elhatárolta az uniós gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló összes ismert tényező és a dömpingelt behozatal hatását, ezért ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés állt fenn a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. |
| --- | --- |

(224)

A fenti elemzés alapján – mely megfelelően kiemelte és elhatárolta az uniós gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló összes ismert tényező és a dömpingelt behozatal hatását, ezért ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés állt fenn a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Előzetes megjegyzések

| (225) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásra vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan meggyőző érvek, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke az intézkedések elfogadása. Az uniós érdek elemzése az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a fotovillamos ágazat értékláncában megelőző és következő piacok, az importőrök, a felhasználók és az érintett termék fogyasztóinak érdekeit is. |
| --- | --- |

(225)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásra vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan meggyőző érvek, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke az intézkedések elfogadása. Az uniós érdek elemzése az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a fotovillamos ágazat értékláncában megelőző és következő piacok, az importőrök, a felhasználók és az érintett termék fogyasztóinak érdekeit is.

| (226) | A vizsgálat megindítását követően mintegy 150 gazdasági szereplő jelentkezett. Egyedi kérdőíveket küldtek a független importőröknek, az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve egy nyersanyagtermelőt, és a vizsgált termék gyártási berendezéseinek szállítóit), az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve a projektfejlesztőket és szerelőket) és a BEUC-nak, egy fogyasztóvédelmi szervezetnek. A fotovillamos ágazat különféle gazdasági szereplőit (az uniós gazdasági ágazatot, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket) képviselő három szervezet adott tájékoztatást. |
| --- | --- |

(226)

A vizsgálat megindítását követően mintegy 150 gazdasági szereplő jelentkezett. Egyedi kérdőíveket küldtek a független importőröknek, az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve egy nyersanyagtermelőt, és a vizsgált termék gyártási berendezéseinek szállítóit), az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve a projektfejlesztőket és szerelőket) és a BEUC-nak, egy fogyasztóvédelmi szervezetnek. A fotovillamos ágazat különféle gazdasági szereplőit (az uniós gazdasági ágazatot, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket) képviselő három szervezet adott tájékoztatást.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (227) | A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 25 000 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártásában és értékesítésében. |
| --- | --- |

(227)

A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 25 000 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártásában és értékesítésében.

| (228) | A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, melynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Emlékeztetni kell arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Különösen az együttműködő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók – úgy mint a jövedelmezőség, a cash-flow, a beruházások megtérülése – voltak súlyosan érintettek. A modulok, elemek és lemezek uniós gyártói 2011-ben és a vizsgálati időszakban valójában veszteséget termeltek. Ezért néhány uniós gyártó már gyártó létesítményei bezárására kényszerült, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása. |
| --- | --- |

(228)

A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, melynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Emlékeztetni kell arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Különösen az együttműködő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók – úgy mint a jövedelmezőség, a cash-flow, a beruházások megtérülése – voltak súlyosan érintettek. A modulok, elemek és lemezek uniós gyártói 2011-ben és a vizsgálati időszakban valójában veszteséget termeltek. Ezért néhány uniós gyártó már gyártó létesítményei bezárására kényszerült, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.

| (229) | Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása javulna és további K + F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a fotovillamos piacon. Végezetül a vizsgálat azt is jelezte, hogy üzleti tevékenységüket azok az uniós gyártók is újrakezdhetik, amelyek a gyártással a kínai behozatal nyomására kényszerültek felhagyni. Összességében – e lehetőség szerint – nem csak az uniós gazdasági ágazat (vizsgálati időszakban) meglévő 25 000 munkahelye lenne biztosítva, hanem ésszerű lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére. |
| --- | --- |

(229)

Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása javulna és további K + F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a fotovillamos piacon. Végezetül a vizsgálat azt is jelezte, hogy üzleti tevékenységüket azok az uniós gyártók is újrakezdhetik, amelyek a gyártással a kínai behozatal nyomására kényszerültek felhagyni. Összességében – e lehetőség szerint – nem csak az uniós gazdasági ágazat (vizsgálati időszakban) meglévő 25 000 munkahelye lenne biztosítva, hanem ésszerű lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.

| (230) | Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége tovább esne. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a fenti (157) preambulumbekezdésben említettek szerint a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid-középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne. |
| --- | --- |

(230)

Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége tovább esne. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a fenti (157) preambulumbekezdésben említettek szerint a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid-középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.

| (231) | Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(231)

Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

3.   A független importőrök érdeke

| (232) | A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába felvett három importőr közül csak egynek a fő üzleti tevékenysége az érintett termék kereskedelme. |
| --- | --- |

(232)

A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába felvett három importőr közül csak egynek a fő üzleti tevékenysége az érintett termék kereskedelme.

| (233) | Beterjesztettek egy érvelést, amely szerint az érintett termékre intézkedések elrendelése kedvezőtlenül fogja érinteni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül eredményezi a Kínai Népköztársaságból történő behozatal megszűnését. Másodszor, noha az intézkedések elrendelése – az egyéb harmadik országokból érkező behozatal valószínű emelkedése miatt – várhatóan kedvezőtlenül hathat a csak a Kínai Népköztársaságból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a több országból beszerző importőröknek lehetőségük lesz a beszerzési forrás váltására. |
| --- | --- |

(233)

Beterjesztettek egy érvelést, amely szerint az érintett termékre intézkedések elrendelése kedvezőtlenül fogja érinteni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül eredményezi a Kínai Népköztársaságból történő behozatal megszűnését. Másodszor, noha az intézkedések elrendelése – az egyéb harmadik országokból érkező behozatal valószínű emelkedése miatt – várhatóan kedvezőtlenül hathat a csak a Kínai Népköztársaságból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a több országból beszerző importőröknek lehetőségük lesz a beszerzési forrás váltására.

| (234) | Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az intézkedések javasolt szinten történő elrendelésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére. |
| --- | --- |

(234)

Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az intézkedések javasolt szinten történő elrendelésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére.

4.   Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke

| (235) | Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők főként a vizsgált termék nyersanyagainak előállításával és gyártó berendezéseinek gyártásával és tervezésével foglalkoznak. Nyolc kitöltött kérdőív érkezett az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől. Két ellenőrző látogatásra került sor, egy nyersanyagtermelőnél és a gyártó berendezések egy gyártójánál. |
| --- | --- |

(235)

Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők főként a vizsgált termék nyersanyagainak előállításával és gyártó berendezéseinek gyártásával és tervezésével foglalkoznak. Nyolc kitöltött kérdőív érkezett az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől. Két ellenőrző látogatásra került sor, egy nyersanyagtermelőnél és a gyártó berendezések egy gyártójánál.

| (236) | A vizsgálati időszakban az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységének teljes tevékenységükhöz viszonyított aránya változó volt, és csak egy együttműködő vállalat esetében képezte ez 100 %-ban üzleti tevékenységet, a többiek esetében az arány 6 % és 80 % között változott. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység átlagosan az értéklánc előző lépcsőjén álló együttműködő gazdasági szereplők teljes tevékenységének mintegy 41 %-át képviselte. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 4 200 főt foglalkoztatott. A jövedelmezőség szegmensenként és vállalatonként a magas értékek és a kissé negatív jövedelmezőség között változott. A vizsgálat azt mutatta, hogy a negatív jövedelmezőségű gazdasági szereplőket sújtotta az uniós gazdasági ágazat leromlott helyzete – mivel az elvesztett ügyfelek némelyike a vizsgált termék uniós gyártója volt – és a felhasználás csökkenése. |
| --- | --- |

(236)

A vizsgálati időszakban az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységének teljes tevékenységükhöz viszonyított aránya változó volt, és csak egy együttműködő vállalat esetében képezte ez 100 %-ban üzleti tevékenységet, a többiek esetében az arány 6 % és 80 % között változott. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység átlagosan az értéklánc előző lépcsőjén álló együttműködő gazdasági szereplők teljes tevékenységének mintegy 41 %-át képviselte. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 4 200 főt foglalkoztatott. A jövedelmezőség szegmensenként és vállalatonként a magas értékek és a kissé negatív jövedelmezőség között változott. A vizsgálat azt mutatta, hogy a negatív jövedelmezőségű gazdasági szereplőket sújtotta az uniós gazdasági ágazat leromlott helyzete – mivel az elvesztett ügyfelek némelyike a vizsgált termék uniós gyártója volt – és a felhasználás csökkenése.

| (237) | Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők értékesítései kiterjedtek az Unióra, a kínai Népköztársaságra és egyéb harmadik országokra. A vizsgálati időszakban az értékesítése újrafelosztása átlagosan az uniós értékesítések mintegy 20 %-ának, a Kínai Népköztársaságba irányuló értékesítések csaknem 50 %-ának és az egyéb harmadik országokba irányuló értékesítések mintegy 30 %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

(237)

Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők értékesítései kiterjedtek az Unióra, a kínai Népköztársaságra és egyéb harmadik országokra. A vizsgálati időszakban az értékesítése újrafelosztása átlagosan az uniós értékesítések mintegy 20 %-ának, a Kínai Népköztársaságba irányuló értékesítések csaknem 50 %-ának és az egyéb harmadik országokba irányuló értékesítések mintegy 30 %-ának felelt meg.

| (238) | Az értéklánc előző lépcsőjén álló ágazatban néhány fél állította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése kedvezőtlenül érintené üzleti tevékenységüket, mivel a Kínai Népköztársaság fő exportpiacuk. Azzal érveltek, hogy a vámok jelentősen korlátoznák az érintett termék Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló behozatalát, aminek következtében Kína korlátozná a poliszilícium és a gyártó berendezések Unióból érkező behozatalát. Azt állították, hogy ennek következtében az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplőknek üzleti tevékenységüket le kell építeniük és csökkenteniük kell a foglalkoztatást. |
| --- | --- |

(238)

Az értéklánc előző lépcsőjén álló ágazatban néhány fél állította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése kedvezőtlenül érintené üzleti tevékenységüket, mivel a Kínai Népköztársaság fő exportpiacuk. Azzal érveltek, hogy a vámok jelentősen korlátoznák az érintett termék Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló behozatalát, aminek következtében Kína korlátozná a poliszilícium és a gyártó berendezések Unióból érkező behozatalát. Azt állították, hogy ennek következtében az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplőknek üzleti tevékenységüket le kell építeniük és csökkenteniük kell a foglalkoztatást.

| (239) | Elsőként meg kell jegyezni, hogy a vám célja nem az érintett termék Kínából történő behozatalának megszüntetése, hanem az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása. Így a kínai behozatal továbbra is el fogja látni az uniós piacot, de tisztességes árakon. Emellett a vizsgálat igazolta, hogy az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gyártók világszerte különféle nemzeti piacokon vannak jelen, ezért nem függenek kizárólagosan a Kínai Népköztársaságba irányuló exporttól. Emiatt ésszerűen feltételezhető, hogy a fotovillamos termékek világpiacán az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplők valószínűleg képesek lesznek kiegyenlíteni a Kínai Népköztársaságba irányuló export esetleges csökkenését a többi piacra történő exporttal, ami nyilvánosan elérhető tanulmányok szerinti is várhatóan nőni fog. A kínai fotovillamos piac mindenesetre máris jelentős gyártási többletkapacitással szembesül, és emiatt kétséges, hogy az uniós gépgyártók rövid-középtávon sokkal több gyártó berendezést tudnának értékesíteni. |
| --- | --- |

(239)

Elsőként meg kell jegyezni, hogy a vám célja nem az érintett termék Kínából történő behozatalának megszüntetése, hanem az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása. Így a kínai behozatal továbbra is el fogja látni az uniós piacot, de tisztességes árakon. Emellett a vizsgálat igazolta, hogy az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gyártók világszerte különféle nemzeti piacokon vannak jelen, ezért nem függenek kizárólagosan a Kínai Népköztársaságba irányuló exporttól. Emiatt ésszerűen feltételezhető, hogy a fotovillamos termékek világpiacán az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplők valószínűleg képesek lesznek kiegyenlíteni a Kínai Népköztársaságba irányuló export esetleges csökkenését a többi piacra történő exporttal, ami nyilvánosan elérhető tanulmányok szerinti is várhatóan nőni fog. A kínai fotovillamos piac mindenesetre máris jelentős gyártási többletkapacitással szembesül, és emiatt kétséges, hogy az uniós gépgyártók rövid-középtávon sokkal több gyártó berendezést tudnának értékesíteni.

| (240) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok gépgyártókra gyakorolt hatása nem lenne jelentős, miközben a nyersanyag-beszállítókra gyakorolt hatás rövid távon kedvezőtlen lehet, figyelemmel a Kínába történő értékesítések esetleges csökkenésére. |
| --- | --- |

(240)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok gépgyártókra gyakorolt hatása nem lenne jelentős, miközben a nyersanyag-beszállítókra gyakorolt hatás rövid távon kedvezőtlen lehet, figyelemmel a Kínába történő értékesítések esetleges csökkenésére.

5.   Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke

| (241) | Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők jobbára a projektfejlesztés, forgalmazás és hírközlés, illetve a fotovillamos telepítések terén tevékenykednek Míg az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől 13 kérdőív érkezett be, ezek közül csak hetet töltöttek ki olyan megfelelő teljességgel, ami lehetővé teszi a jelentőségteljes értékelést. Két ellenőrző látogatásra került sor, a fotovillamos fejlesztés és telepítés területén. A 36 független importőr kitöltött kérdőíveinek elemzésekor kiderült, hogy egyeseket közülük az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőnek kell minősíteni, mivel fő tevékenységük a telepítés. A Bizottság ezt a kérdéskört a vizsgálat folyamán tovább fogja vizsgálni. |
| --- | --- |

(241)

Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők jobbára a projektfejlesztés, forgalmazás és hírközlés, illetve a fotovillamos telepítések terén tevékenykednek Míg az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől 13 kérdőív érkezett be, ezek közül csak hetet töltöttek ki olyan megfelelő teljességgel, ami lehetővé teszi a jelentőségteljes értékelést. Két ellenőrző látogatásra került sor, a fotovillamos fejlesztés és telepítés területén. A 36 független importőr kitöltött kérdőíveinek elemzésekor kiderült, hogy egyeseket közülük az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőnek kell minősíteni, mivel fő tevékenységük a telepítés. A Bizottság ezt a kérdéskört a vizsgálat folyamán tovább fogja vizsgálni.

| (242) | Összességében az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenysége teljes tevékenységükhöz való viszonya változó. A vizsgálati időszakban ez átlagosan 41 %-nak felelt meg. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység tekintetében az együttműködő gazdasági szereplők jövedelmezősége átlagosan 11 % körüli volt. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc következő lépcsőjén álló hét gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 550 főt foglalkoztatott. |
| --- | --- |

(242)

Összességében az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenysége teljes tevékenységükhöz való viszonya változó. A vizsgálati időszakban ez átlagosan 41 %-nak felelt meg. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység tekintetében az együttműködő gazdasági szereplők jövedelmezősége átlagosan 11 % körüli volt. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc következő lépcsőjén álló hét gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 550 főt foglalkoztatott.

| (243) | Felmerült az az érv, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szolgálják az Unió érdekét, mivel emelni fogják a modulok árát, ami eltántorítja a végfelhasználókat/fogyasztókat a létesítmények telepítésétől. Ezért az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek sokkal kevesebb megrendelésük lesz és üzleti tevékenységüket le kell építeniük. Ez az értékelés a Prognos által a vizsgálat során benyújtott, a munkahelyek számának lehetséges csökkenéséről szóló tanulmányon alapult. A tanulmány szerint a vámkivetéssel az uniós fotovillamos piac munkahelyeinek nagy része veszélybe kerül. A tanulmány az Európai Fotovillamos Ágazat Szervezetének (European Photovoltaic Industry Association – EPIA) becsléseit használja fel, melyek szerint a 2011-ben az uniós fotovillamos piac valamennyi szakaszában – beleértve az uniós gyártókat, importőröket, értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket – a közvetlen munkahelyek száma 265 000. A közvetlen munkahelyek 2011-es összesített számából kiindulva a Prognos tanulmánya azt a következtetést vonja le, hogy a vám mértékétől függően három éven belül a 265 000 munkahelyből akár 242 000 is megszűnhet. A munkahelyek legnagyobb mértékű megszűnése állítólag az értékláncban következő piacon fog bekövetkezni, amelyek a Prognos becslései szerint 2011-ben mintegy 220 000 főt foglalkoztattak. |
| --- | --- |

(243)

Felmerült az az érv, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szolgálják az Unió érdekét, mivel emelni fogják a modulok árát, ami eltántorítja a végfelhasználókat/fogyasztókat a létesítmények telepítésétől. Ezért az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek sokkal kevesebb megrendelésük lesz és üzleti tevékenységüket le kell építeniük. Ez az értékelés a Prognos által a vizsgálat során benyújtott, a munkahelyek számának lehetséges csökkenéséről szóló tanulmányon alapult. A tanulmány szerint a vámkivetéssel az uniós fotovillamos piac munkahelyeinek nagy része veszélybe kerül. A tanulmány az Európai Fotovillamos Ágazat Szervezetének (European Photovoltaic Industry Association – EPIA) becsléseit használja fel, melyek szerint a 2011-ben az uniós fotovillamos piac valamennyi szakaszában – beleértve az uniós gyártókat, importőröket, értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket – a közvetlen munkahelyek száma 265 000. A közvetlen munkahelyek 2011-es összesített számából kiindulva a Prognos tanulmánya azt a következtetést vonja le, hogy a vám mértékétől függően három éven belül a 265 000 munkahelyből akár 242 000 is megszűnhet. A munkahelyek legnagyobb mértékű megszűnése állítólag az értékláncban következő piacon fog bekövetkezni, amelyek a Prognos becslései szerint 2011-ben mintegy 220 000 főt foglalkoztattak.

| (244) | A vizsgálat nem igazolta a fenti eshetőséget és az uniós fotovillamos piacon létező közvetlen munkahelyek száma tekintetében 2011-re, a vizsgálati időszakra és 2012-re jóval kisebb számot állapított meg. |
| --- | --- |

(244)

A vizsgálat nem igazolta a fenti eshetőséget és az uniós fotovillamos piacon létező közvetlen munkahelyek száma tekintetében 2011-re, a vizsgálati időszakra és 2012-re jóval kisebb számot állapított meg.

| (245) | Kiindulásként: a vizsgálat kétségeket ébresztett az európai fotovillamos szervezet fotovillamos közvetlen munkahelyek teljes számára vonatkozó becslésének pontosságát illetően. Különösen az EPIA-nál tett ellenőrző látogatás során derült arra fény, hogy pontatlanok voltak azok az alapadatok, melyekből a 265 000 fős létszámot megállapították, és azokból ilyen következtetés nem vonható le. Az ellenőrző látogatás során gyűjtött információk valójában azt jelzik, hogy a 2011-re számított fotovillamos közvetlen munkahelyek száma akár 20 %-os hibahatárt is tartalmazhat. Ezen túlmenően a becslés az Európai Unión kívüli más európai országokra, illetve a vékonyréteg termékekhez kapcsolódó foglalkoztatásra is kiterjed, ami e vizsgálat hatókörén kívül esik. |
| --- | --- |

(245)

Kiindulásként: a vizsgálat kétségeket ébresztett az európai fotovillamos szervezet fotovillamos közvetlen munkahelyek teljes számára vonatkozó becslésének pontosságát illetően. Különösen az EPIA-nál tett ellenőrző látogatás során derült arra fény, hogy pontatlanok voltak azok az alapadatok, melyekből a 265 000 fős létszámot megállapították, és azokból ilyen következtetés nem vonható le. Az ellenőrző látogatás során gyűjtött információk valójában azt jelzik, hogy a 2011-re számított fotovillamos közvetlen munkahelyek száma akár 20 %-os hibahatárt is tartalmazhat. Ezen túlmenően a becslés az Európai Unión kívüli más európai országokra, illetve a vékonyréteg termékekhez kapcsolódó foglalkoztatásra is kiterjed, ami e vizsgálat hatókörén kívül esik.

| (246) | E kétségek ellenére – még ha az intézkedések hatásának elemzésére a munkahelyekre vonatkozó eredeti becslést használjuk is – a következő észrevételeket kell tennünk. A becslés a 2011-es európai fotovillamos munkahelyekre vonatkozik, ami igen erős összefüggésben állt az abban az évben az Unióban történt fotovillamos telepítések igen nagy számával (mintegy 20 GW). Ésszerűen feltételezhető, hogy a telepítések csökkenésére figyelemmel – a vizsgálati időszakban 17,5 GW, 2012-ben pedig 15 GW – az értéklánc következő lépcsőjén a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó munkahelyek száma ugyanilyen mértékben csökkent. Ezzel kapcsolatban a nyilvánosan elérhető szaksajtóban az szerepel, hogy Németországban – a legnagyobb nemzeti piacon – 2011–2012-ben a fotovillamos ágazatban a foglalkoztatás 128 000-ről 100 000-re csökkent, beleértve a gyártói oldal munkahelyeit is. Ezen túlmenően a vizsgálat komoly kétséget ébresztett abban a vonatkozásban, hogy a számadatban kizárólag a teljesen a fotovillamos gazdasági ágazatot kiszolgáló teljes munkaidős munkahelyek szerepelnek-e. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat felfedte, hogy különösen az értékláncban következő piacon (telepítés) a fotovillamos tevékenység csak része egy jóval tágabb üzleti tevékenységnek, az elsődleges üzleti tevékenység a fűtés- vagy villamossági szerelés, vízvezeték-szerelés stb. |
| --- | --- |

(246)

E kétségek ellenére – még ha az intézkedések hatásának elemzésére a munkahelyekre vonatkozó eredeti becslést használjuk is – a következő észrevételeket kell tennünk. A becslés a 2011-es európai fotovillamos munkahelyekre vonatkozik, ami igen erős összefüggésben állt az abban az évben az Unióban történt fotovillamos telepítések igen nagy számával (mintegy 20 GW). Ésszerűen feltételezhető, hogy a telepítések csökkenésére figyelemmel – a vizsgálati időszakban 17,5 GW, 2012-ben pedig 15 GW – az értéklánc következő lépcsőjén a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó munkahelyek száma ugyanilyen mértékben csökkent. Ezzel kapcsolatban a nyilvánosan elérhető szaksajtóban az szerepel, hogy Németországban – a legnagyobb nemzeti piacon – 2011–2012-ben a fotovillamos ágazatban a foglalkoztatás 128 000-ről 100 000-re csökkent, beleértve a gyártói oldal munkahelyeit is. Ezen túlmenően a vizsgálat komoly kétséget ébresztett abban a vonatkozásban, hogy a számadatban kizárólag a teljesen a fotovillamos gazdasági ágazatot kiszolgáló teljes munkaidős munkahelyek szerepelnek-e. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat felfedte, hogy különösen az értékláncban következő piacon (telepítés) a fotovillamos tevékenység csak része egy jóval tágabb üzleti tevékenységnek, az elsődleges üzleti tevékenység a fűtés- vagy villamossági szerelés, vízvezeték-szerelés stb.

| (247) | A fentiekre figyelemmel valószínű, hogy az intézkedések elrendelése a vizsgált termék uniós árainak emelkedést okozza, ezáltal rövid távon talán kevesebb lesz a fotovillamos telepítések száma. Mindazonáltal a piac e részén a munkahelyeket csak korlátozott mértékű kedvezőtlen hatás érheti a következők miatt: Először is a fotovillamos szerelés a telepítéssel foglalkozók legalábbis egy részénél csak egy részét képezi az üzleti tevékenységnek és egyben szezonális jellegű is. Ezért a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy a fotovillamos telepítések iránti csökkenő kereslet esetén más tevékenységeket végezzenek. Mivel az uniós szinten megállapított, megújuló energiával és hatékonysággal kapcsolatos célkitűzések a tagállamokat jogilag kötik, a napelemes létesítmények iránti csökkenő kereslet várhatóan a megújuló villamos energia és energiahatékonyság más formái iránti megnövekedett keresletbe fordul át. Az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazatban foglalkoztatottak közül sokan valószínűleg rendelkeznek olyan készségekkel, hogy kihasználhassák a szomszédos ágazatokban megnövekedett keresletet. Másodszor, figyelemmel az értékláncban következő piac meglévő hasznára (lásd a fenti (242) előbb preambulumbekezdést) a telepítéssel foglalkozók képesek lehetnek az áremelkedés részbeni beépítésére, ezzel mérsékelve a végső árakra és a fotovillamos telepítések iránti keresletre gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(247)

A fentiekre figyelemmel valószínű, hogy az intézkedések elrendelése a vizsgált termék uniós árainak emelkedést okozza, ezáltal rövid távon talán kevesebb lesz a fotovillamos telepítések száma. Mindazonáltal a piac e részén a munkahelyeket csak korlátozott mértékű kedvezőtlen hatás érheti a következők miatt: Először is a fotovillamos szerelés a telepítéssel foglalkozók legalábbis egy részénél csak egy részét képezi az üzleti tevékenységnek és egyben szezonális jellegű is. Ezért a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy a fotovillamos telepítések iránti csökkenő kereslet esetén más tevékenységeket végezzenek. Mivel az uniós szinten megállapított, megújuló energiával és hatékonysággal kapcsolatos célkitűzések a tagállamokat jogilag kötik, a napelemes létesítmények iránti csökkenő kereslet várhatóan a megújuló villamos energia és energiahatékonyság más formái iránti megnövekedett keresletbe fordul át. Az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazatban foglalkoztatottak közül sokan valószínűleg rendelkeznek olyan készségekkel, hogy kihasználhassák a szomszédos ágazatokban megnövekedett keresletet. Másodszor, figyelemmel az értékláncban következő piac meglévő hasznára (lásd a fenti (242) előbb preambulumbekezdést) a telepítéssel foglalkozók képesek lehetnek az áremelkedés részbeni beépítésére, ezzel mérsékelve a végső árakra és a fotovillamos telepítések iránti keresletre gyakorolt hatást.

| (248) | A vámok kivetésétől függetlenül a fotovillamos telepítések iránti keresletre vonatkozó, nyilvánosan elérhető előrejelzések azt jelzik, hogy a kereslet 2013-ban valószínűleg szűkülni fog, a 2013-as telepítések tekintetében 9,8–16,5 GW közötti szintre, ami minden esetben kedvezőtlenül hatna az értékláncban következő piac munkahelyeinek számára. |
| --- | --- |

(248)

A vámok kivetésétől függetlenül a fotovillamos telepítések iránti keresletre vonatkozó, nyilvánosan elérhető előrejelzések azt jelzik, hogy a kereslet 2013-ban valószínűleg szűkülni fog, a 2013-as telepítések tekintetében 9,8–16,5 GW közötti szintre, ami minden esetben kedvezőtlenül hatna az értékláncban következő piac munkahelyeinek számára.

| (249) | Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a fotovillamos árak emelkedése minden valószínűség szerint egyébként is bekövetkezett volna, mivel az uniós piacot ellátó kínai gyártás jórészt veszteséges, ami nem fenntartható helyzet. |
| --- | --- |

(249)

Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a fotovillamos árak emelkedése minden valószínűség szerint egyébként is bekövetkezett volna, mivel az uniós piacot ellátó kínai gyártás jórészt veszteséges, ami nem fenntartható helyzet.

| (250) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőkre gyakorolt hatása rövid távon mérsékelten kedvezőtlen lenne, figyelemmel a telepítések erősebb csökkenésére, mint amit a fő kutatóközpontok a vámok nélküli helyzetre előre jeleztek, olyan mértékig, amennyire a vámot az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők nem képesek beépíteni. A fotovillamos telepítések lehetséges csökkenése ellenére a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy más, a környezetbarát energiaforrásokkal vagy a telepítéssel foglalkozók fent említett elsődleges üzleti tevékenységével kapcsolatos tevékenységeket végezzenek. |
| --- | --- |

(250)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőkre gyakorolt hatása rövid távon mérsékelten kedvezőtlen lenne, figyelemmel a telepítések erősebb csökkenésére, mint amit a fő kutatóközpontok a vámok nélküli helyzetre előre jeleztek, olyan mértékig, amennyire a vámot az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők nem képesek beépíteni. A fotovillamos telepítések lehetséges csökkenése ellenére a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy más, a környezetbarát energiaforrásokkal vagy a telepítéssel foglalkozók fent említett elsődleges üzleti tevékenységével kapcsolatos tevékenységeket végezzenek.

6.   A végfelhasználók (fogyasztók) érdeke

| (251) | A végfelhasználók érdekképviseleti szervei – úgy mint fogyasztóvédelmi szervezetek – nyilatkozatot nem tettek. Ebben az esetben kétféle végfelhasználóról beszélhetünk: a fogyasztók (háztartások) és más végfelhasználók (pl. intézmények, vállalatok). A vizsgálat feltárta, hogy az Unióban meglévő fotovillamos telepítéseknek csak mintegy egynegyedét rendelték fogyasztók (ezek tetőre szerelt, kisebb telepítések). A többi telepítést (talajra telepített, jóval nagyobb léptékű, ipari és kereskedelmi telepítések) más végfelhasználók rendelték. |
| --- | --- |

(251)

A végfelhasználók érdekképviseleti szervei – úgy mint fogyasztóvédelmi szervezetek – nyilatkozatot nem tettek. Ebben az esetben kétféle végfelhasználóról beszélhetünk: a fogyasztók (háztartások) és más végfelhasználók (pl. intézmények, vállalatok). A vizsgálat feltárta, hogy az Unióban meglévő fotovillamos telepítéseknek csak mintegy egynegyedét rendelték fogyasztók (ezek tetőre szerelt, kisebb telepítések). A többi telepítést (talajra telepített, jóval nagyobb léptékű, ipari és kereskedelmi telepítések) más végfelhasználók rendelték.

| (252) | Több fél állította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése esetén a fotovillamos modulok árának emelkedése a fogyasztókat sújtaná. Mivel a vámok következtében a fotovillamos modulok uniós piaci árának némi emelkedése várható, valószínű, hogy a fogyasztók és egyéb végfelhasználók érintettsége csak korlátozott lenne, mivel a vizsgálat feltárta, hogy a modul ára a fotovillamos telepítés költségének legfeljebb 50 %-át adja. A projektfejlesztők és telepítéssel foglalkozók haszonkulcsára figyelemmel ésszerűen feltételezhető, hogy a modulok tényleges fogyasztói árának emelkedése legalább részben beépíthető, ezzel mérsékelhető. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a javasolt vámszinten történő intézkedéseket legalább részben az ellátási lánc veszi fel, és ezért nem szükségszerűen vezetnek a kiskereskedelemben magasabb fogyasztói árakhoz. |
| --- | --- |

(252)

Több fél állította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése esetén a fotovillamos modulok árának emelkedése a fogyasztókat sújtaná. Mivel a vámok következtében a fotovillamos modulok uniós piaci árának némi emelkedése várható, valószínű, hogy a fogyasztók és egyéb végfelhasználók érintettsége csak korlátozott lenne, mivel a vizsgálat feltárta, hogy a modul ára a fotovillamos telepítés költségének legfeljebb 50 %-át adja. A projektfejlesztők és telepítéssel foglalkozók haszonkulcsára figyelemmel ésszerűen feltételezhető, hogy a modulok tényleges fogyasztói árának emelkedése legalább részben beépíthető, ezzel mérsékelhető. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a javasolt vámszinten történő intézkedéseket legalább részben az ellátási lánc veszi fel, és ezért nem szükségszerűen vezetnek a kiskereskedelemben magasabb fogyasztói árakhoz.

| (253) | Meg kell továbbá jegyezni, hogy a vámkivetés mellőzése estében az uniós gazdasági ágazat valószínű eltűnése miatt a jövőben csak egy modulbeszerzési forrás állna a fogyasztók rendelkezésére. Ebben a helyzetben a kínai exportáló gyártók olyan helyzetbe kerülnének, hogy igen erős piaci helyzetüket tovább erősíthetnék, és ez rövid- és középtávon ugyancsak áremelkedést okozhat, a fogyasztók/végfelhasználók kárára. Mindenesetre – amint azt fentebb említettük – az áremelkedés valószínűleg mindenképpen bekövetkezne, tekintve, hogy a kínai gyártás veszteséges. |
| --- | --- |

(253)

Meg kell továbbá jegyezni, hogy a vámkivetés mellőzése estében az uniós gazdasági ágazat valószínű eltűnése miatt a jövőben csak egy modulbeszerzési forrás állna a fogyasztók rendelkezésére. Ebben a helyzetben a kínai exportáló gyártók olyan helyzetbe kerülnének, hogy igen erős piaci helyzetüket tovább erősíthetnék, és ez rövid- és középtávon ugyancsak áremelkedést okozhat, a fogyasztók/végfelhasználók kárára. Mindenesetre – amint azt fentebb említettük – az áremelkedés valószínűleg mindenképpen bekövetkezne, tekintve, hogy a kínai gyártás veszteséges.

| (254) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése korlátozottan érinti a fogyasztókat és egyéb végfelhasználókat. Ez független a nemzeti támogatási rendszerek fotovillamos telepítések iránti keresletet ösztönző, a fenti (182) preambulumbekezdésben említett hatásától. Ha a nemzeti támogatási rendszereket (magasabb betáplálási árakon keresztül) hozzáigazítják a napelem panelek magasabb árához, a fogyasztókra gyakorolt hatás nem feltétlenül jelentkezik. |
| --- | --- |

(254)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése korlátozottan érinti a fogyasztókat és egyéb végfelhasználókat. Ez független a nemzeti támogatási rendszerek fotovillamos telepítések iránti keresletet ösztönző, a fenti (182) preambulumbekezdésben említett hatásától. Ha a nemzeti támogatási rendszereket (magasabb betáplálási árakon keresztül) hozzáigazítják a napelem panelek magasabb árához, a fogyasztókra gyakorolt hatás nem feltétlenül jelentkezik.

7.   Egyéb érvek

| (255) | Néhány fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes az uniós piac szükséges mennyiséggel történő ellátására, így a dömpingellenes vámok kivetése egy uniós hiányhelyzet súlyos kockázatával jár, ami idővel az érintett termék árának további emelkedését okozhatja. |
| --- | --- |

(255)

Néhány fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes az uniós piac szükséges mennyiséggel történő ellátására, így a dömpingellenes vámok kivetése egy uniós hiányhelyzet súlyos kockázatával jár, ami idővel az érintett termék árának további emelkedését okozhatja.

| (256) | A vizsgálat azt állapította meg, hogy ez az érv nem megalapozott. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásait 2009 óta nem használja ki teljes mértékben. A vizsgálati időszakban az uniós modulgyártási kapacitások kihasználtsága 41 % volt, mintegy 5,7 GW tartalék többletkapacitás mellett; az uniós elemgyártási kapacitások kihasználtsága 63 % volt, mintegy 1,2 GW tartalék többletkapacitás mellett, az uniós lemezgyártási kapacitások kihasználtsága 55 % bolt, mintegy 1,6 GW tartalék többletkapacitás mellett. Ezért a tartalék kapacitásoknak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat rövid távon képes lenne versenyre kelni a piac további részéért. Középtávon ugyancsak ésszerűen feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat bővíteni fogja gyártási kapacitásait a jobb méretgazdaságosság elérése és további árcsökkentés lehetővé tétele érdekében. Emellett vannak más beszerzési források világszerte, melyek az uniós piacon jelen vannak és amelyek a kínai termékek behozatalának csökkenése esetén képesek az uniós piacon versenybe szállni. A vizsgálat feltárta, hogy az Unión kívüli nem kínai gyártás meglévő tartalék többletkapacitása a vizsgálati időszakban a modulok tekintetében 5,6 GW, az elemek és a lemezek esetében pedig 6–6 GW volt. Ezért a Bizottság azt állapította meg, hogy az Unió és Unión kívüli harmadik országok gyártóinak összesített tartalékkapacitása elegendő az esetlegesen csökkenő kínai behozatal rövid távú, a fotovillamos telepítések fő kutató központok, úgy mint az EPIA 2013-ra (9,8–16,5 GW között) és 2014-re (9–17,1 GW között) előre jelzett uniós keresletére figyelemmel történő kiváltására. |
| --- | --- |

(256)

A vizsgálat azt állapította meg, hogy ez az érv nem megalapozott. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásait 2009 óta nem használja ki teljes mértékben. A vizsgálati időszakban az uniós modulgyártási kapacitások kihasználtsága 41 % volt, mintegy 5,7 GW tartalék többletkapacitás mellett; az uniós elemgyártási kapacitások kihasználtsága 63 % volt, mintegy 1,2 GW tartalék többletkapacitás mellett, az uniós lemezgyártási kapacitások kihasználtsága 55 % bolt, mintegy 1,6 GW tartalék többletkapacitás mellett. Ezért a tartalék kapacitásoknak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat rövid távon képes lenne versenyre kelni a piac további részéért. Középtávon ugyancsak ésszerűen feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat bővíteni fogja gyártási kapacitásait a jobb méretgazdaságosság elérése és további árcsökkentés lehetővé tétele érdekében. Emellett vannak más beszerzési források világszerte, melyek az uniós piacon jelen vannak és amelyek a kínai termékek behozatalának csökkenése esetén képesek az uniós piacon versenybe szállni. A vizsgálat feltárta, hogy az Unión kívüli nem kínai gyártás meglévő tartalék többletkapacitása a vizsgálati időszakban a modulok tekintetében 5,6 GW, az elemek és a lemezek esetében pedig 6–6 GW volt. Ezért a Bizottság azt állapította meg, hogy az Unió és Unión kívüli harmadik országok gyártóinak összesített tartalékkapacitása elegendő az esetlegesen csökkenő kínai behozatal rövid távú, a fotovillamos telepítések fő kutató központok, úgy mint az EPIA 2013-ra (9,8–16,5 GW között) és 2014-re (9–17,1 GW között) előre jelzett uniós keresletére figyelemmel történő kiváltására.

| (257) | Néhány fél azzal érvelt, hogy a dömpingellenes vámok érintett termékre történő kivetése ártana az európai fotovillamos piac fejlődésének, és ezáltal nem fognak teljesülni a 2020-as uniós menetrend megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzései, és az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos uniós célkitűzések. |
| --- | --- |

(257)

Néhány fél azzal érvelt, hogy a dömpingellenes vámok érintett termékre történő kivetése ártana az európai fotovillamos piac fejlődésének, és ezáltal nem fognak teljesülni a 2020-as uniós menetrend megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzései, és az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos uniós célkitűzések.

| (258) | Kiindulásul: a 2020-as célok nem kizárólag a napenergián múlnak. A többi környezetbarát energiaforrás: a szél, biomassza, a vízenergia stb. ugyanilyen fontos. Mivel a 2020-as célkitűzések nem kötöttek meghatározott százalékot a napenergiához, a fotovillamos telepítések kissé alacsonyabb száma várhatóan nem emeli a 2020-as menetrend összköltségét. Emellett a napelem panelek ára csak egyike a fotovillamos gazdasági ágazat európai fejlődéséhez elengedhetetlen számos tényezőnek. Ugyanolyan fontos a kedvező európai és nemzeti jogi és pénzügyi keret, a megújulóenergia-projektek finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása, illetve a K + F beruházás. A napenergia-beruházások finanszírozását illetően a vámok kivetése erősíteni fogja az uniós gazdasági ágazat, és általánosságban a fotovillamos ágazat helyzetét is. Ennek következtében valószínűleg javítani fogja az uniós gazdasági ágazat és a fotovillamos ágazat befektetői tőkéhez való hozzájutási képességét is. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a vám célja nem a kínai behozatal beszüntetése, hanem a tisztességes verseny helyreállítása. Az érintett termék árának emelkedése esetében az értékláncban következő piacon realizált piaci haszon azt engedi feltételezni, hogy az áremelkedést az értéklánc következő szintjén lévő gazdasági szereplők be fogják építeni. Ezért nem lehet jelentős a modulok végfelhasználói/fogyasztói árának emelkedése, és a napelemes létesítmények iránti kereslet az előre jelzett tartományban fenntartható. |
| --- | --- |

(258)

Kiindulásul: a 2020-as célok nem kizárólag a napenergián múlnak. A többi környezetbarát energiaforrás: a szél, biomassza, a vízenergia stb. ugyanilyen fontos. Mivel a 2020-as célkitűzések nem kötöttek meghatározott százalékot a napenergiához, a fotovillamos telepítések kissé alacsonyabb száma várhatóan nem emeli a 2020-as menetrend összköltségét. Emellett a napelem panelek ára csak egyike a fotovillamos gazdasági ágazat európai fejlődéséhez elengedhetetlen számos tényezőnek. Ugyanolyan fontos a kedvező európai és nemzeti jogi és pénzügyi keret, a megújulóenergia-projektek finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása, illetve a K + F beruházás. A napenergia-beruházások finanszírozását illetően a vámok kivetése erősíteni fogja az uniós gazdasági ágazat, és általánosságban a fotovillamos ágazat helyzetét is. Ennek következtében valószínűleg javítani fogja az uniós gazdasági ágazat és a fotovillamos ágazat befektetői tőkéhez való hozzájutási képességét is. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a vám célja nem a kínai behozatal beszüntetése, hanem a tisztességes verseny helyreállítása. Az érintett termék árának emelkedése esetében az értékláncban következő piacon realizált piaci haszon azt engedi feltételezni, hogy az áremelkedést az értéklánc következő szintjén lévő gazdasági szereplők be fogják építeni. Ezért nem lehet jelentős a modulok végfelhasználói/fogyasztói árának emelkedése, és a napelemes létesítmények iránti kereslet az előre jelzett tartományban fenntartható.

| (259) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése összességében nem gyakorolna jelentős káros hatást más uniós szakpolitikákra. |
| --- | --- |

(259)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése összességében nem gyakorolna jelentős káros hatást más uniós szakpolitikákra.

8.   Az Unió érdekével kapcsolatos következtetés

| (260) | Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt, összességében kedvező hatások jelentősebbek, mint a fotovillamos piac más gazdasági szereplőire – köztük a fogyasztókra/egyéb végfelhasználókra – gyakorolt, valószínű kedvezőtlen hatásai. |
| --- | --- |

(260)

Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt, összességében kedvező hatások jelentősebbek, mint a fotovillamos piac más gazdasági szereplőire – köztük a fogyasztókra/egyéb végfelhasználókra – gyakorolt, valószínű kedvezőtlen hatásai.

| (261) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen azt állapította meg, hogy nem szól kényszerítő ok ideiglenes intézkedéseknek az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalára történő elrendelése ellen. |
| --- | --- |

(261)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen azt állapította meg, hogy nem szól kényszerítő ok ideiglenes intézkedéseknek az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalára történő elrendelése ellen.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (262) | A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(262)

A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (263) | Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából a Bizottság figyelembe vette a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár dömpingkülönbözetek túllépése nélküli megszüntetéséhez szükséges vám összegét. |
| --- | --- |

(263)

Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából a Bizottság figyelembe vette a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár dömpingkülönbözetek túllépése nélküli megszüntetéséhez szükséges vám összegét.

| (264) | A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a panaszban megadott információk alapján egy, a forgalom 10 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő minimumnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. |
| --- | --- |

(264)

A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a panaszban megadott információk alapján egy, a forgalom 10 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő minimumnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.

| (265) | Ennek alapján a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 10 %-os haszonkulcsot hozzáadták mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti előállítási költségeihez. |
| --- | --- |

(265)

Ennek alapján a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 10 %-os haszonkulcsot hozzáadták mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti előállítási költségeihez.

| (266) | A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártók behozatali költségekkel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos behozatali ár az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban alkalmazott, kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(266)

A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártók behozatali költségekkel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos behozatali ár az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban alkalmazott, kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (267) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára. |
| --- | --- |

(267)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára.

| (268) | A kínai exportáló gyártók részéről az együttműködés magas fokára tekintettel az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vámként határozták meg. Az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni azokra a vállalatokra, amelyek a vizsgálatban nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(268)

A kínai exportáló gyártók részéről az együttműködés magas fokára tekintettel az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vámként határozták meg. Az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni azokra a vállalatokra, amelyek a vizsgálatban nem működtek együtt.

| (269) | A mellékletben felsorolt, a mintába fel nem vett együttműködő kínai vállalatokra az ideiglenes vámtétel a mintába felvett vállalatokra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(269)

A mellékletben felsorolt, a mintába fel nem vett együttműködő kínai vállalatokra az ideiglenes vámtétel a mintába felvett vállalatokra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra.

| (270) | A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:








  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd, | 93,3 % | 51,5 % | 51,5 % |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd, | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd, | 88,4 % | 55,9 % | 55,9 % |
| JingAo Solar Co. Ltd;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd, | 99,0 % | 58,7 % | 58,7 % |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd, | 48,1 % | 38,3 % | 38,3 % |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
  Suntech Power Co., Ltd;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd | 71,5 % | 48,6 % | 48,6 % |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd, | 96,2 % | 37,3 % | 37,3 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok (melléklet) | 88,5 % | 47,6 % | 47,6 % |
| Összes egyéb vállalat | 112,6 % | 67,9 % | 67,9 % |

(270)

A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Vámtétel

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,

93,3 %

51,5 %

51,5 %

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,

112,6 %

67,9 %

67,9 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,

88,4 %

55,9 %

55,9 %

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,

99,0 %

58,7 %

58,7 %

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,

48,1 %

38,3 %

38,3 %

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd

71,5 %

48,6 %

48,6 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,

96,2 %

37,3 %

37,3 %

Egyéb együttműködő vállalatok (melléklet)

88,5 %

47,6 %

47,6 %

Összes egyéb vállalat

112,6 %

67,9 %

67,9 %

| (271) | A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg. |
| --- | --- |

(271)

A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg.

| (272) | Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem vehetik igénybe ezeket a vámtételeket; ezekre a termékekre az „összes egyéb vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(272)

Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem vehetik igénybe ezeket a vámtételeket; ezekre a termékekre az „összes egyéb vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.

| (273) | A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a gazdálkodó egység nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (8) kell benyújtani, és mellékelni kell ahhoz minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával. |
| --- | --- |

(273)

A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a gazdálkodó egység nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (8) kell benyújtani, és mellékelni kell ahhoz minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.

| (274) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes egyéb vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(274)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes egyéb vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

| (275) | Amint azt a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 5. szakasza említi, a Bizottságnál folyamatban van annak meghatározása, hogy az érintett termék Kínából érkező összes behozatalát úgy lehet-e tekinteni, hogy az a Kínai Népköztársaságból származik. Ez különösen fontos a modulok esetében, melyekbe más országokból származó összetevők és alkatrészek is beépíthetők. A dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint közbenső ország is lehet a dömpingelt termék exportáló országa. Meg kell jegyezni, hogy a panasz a Kínából történő behozatalra vonatkozik, eredetének megjelölése nélkül. Végül az Egyesült Államok által az ugyanerre a Kínából behozott termékre vonatkozóan végzett dömpingellenes és kiegyenlítő vizsgálatok felhívták a figyelmet az eredet megállapítását esetlegesen lehetővé tevő gyártási és összeszerelési műveletek összetettségére (9). E megfontolásokra figyelemmel és a kérdésben később a végleges szakaszban meghozandó következtetés sérelme nélkül a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy az ideiglenes intézkedések a Kínából származó vagy Kínában feladott vizsgált termékre vonatkozzanak, kivéve, ha a termék a GATT V. cikke értelmében tranzittermék. |
| --- | --- |

(275)

Amint azt a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 5. szakasza említi, a Bizottságnál folyamatban van annak meghatározása, hogy az érintett termék Kínából érkező összes behozatalát úgy lehet-e tekinteni, hogy az a Kínai Népköztársaságból származik. Ez különösen fontos a modulok esetében, melyekbe más országokból származó összetevők és alkatrészek is beépíthetők. A dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint közbenső ország is lehet a dömpingelt termék exportáló országa. Meg kell jegyezni, hogy a panasz a Kínából történő behozatalra vonatkozik, eredetének megjelölése nélkül. Végül az Egyesült Államok által az ugyanerre a Kínából behozott termékre vonatkozóan végzett dömpingellenes és kiegyenlítő vizsgálatok felhívták a figyelmet az eredet megállapítását esetlegesen lehetővé tevő gyártási és összeszerelési műveletek összetettségére (9). E megfontolásokra figyelemmel és a kérdésben később a végleges szakaszban meghozandó következtetés sérelme nélkül a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy az ideiglenes intézkedések a Kínából származó vagy Kínában feladott vizsgált termékre vonatkozzanak, kivéve, ha a termék a GATT V. cikke értelmében tranzittermék.

| (276) | Amint az a fenti (3) preambulumbekezdésben említésre került, a Bizottság a 182/2013/EU rendelettel nyilvántartásba vételhez kötötte Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalát. Ennek oka a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések esetleges visszaható alkalmazása az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a szubvencióellenes alaprendelet) (10) 16. cikkének (4) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(276)

Amint az a fenti (3) preambulumbekezdésben említésre került, a Bizottság a 182/2013/EU rendelettel nyilvántartásba vételhez kötötte Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalát. Ennek oka a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések esetleges visszaható alkalmazása az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a szubvencióellenes alaprendelet) (10) 16. cikkének (4) bekezdése alapján.

| (277) | A tárgybeli dömpingellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel be kell fejezni a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(277)

A tárgybeli dömpingellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel be kell fejezni a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét.

| (278) | A Bizottság által a szubvencióellenes alaprendelet 10. cikke szerint az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. november 8-án közzétett értesítéssel (11) megindított párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot illetően a behozatal szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételének folytatódnia kell. |
| --- | --- |

(278)

A Bizottság által a szubvencióellenes alaprendelet 10. cikke szerint az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. november 8-án közzétett értesítéssel (11) megindított párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot illetően a behozatal szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételének folytatódnia kell.

| (279) | Az eljárás e szakaszában nem hozható döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszaható hatályáról. |
| --- | --- |

(279)

Az eljárás e szakaszában nem hozható döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszaható hatályáról.

| (280) | Tekintettel a jelenlegi eljárás kivételes körülményeire, vagyis arra, hogy egy olyan terméket érint, amelynek célzott piaca rövidtávon stabil ellátást igényel, megfelelő lépésnek tűnik az ideiglenes dömpingellenes intézkedések fokozatos bevezetése. Mivel az uniós ipart a vizsgálati időszak során az érintett ország tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata következtében hátrányt érte, az uniós termelők nem tudják azonnal pótolni a szükséges mennyiséget, amennyiben az intézkedések következtében az import szintje csökken. A dömpingellenes vám fokozatos bevezetése lehetővé fogja tenni az uniós ipar számára, hogy rövid időn belül növelje a termelést. Továbbá az érintett termék a kereslet kielégítéséhez szükséges szinthez képest ésszerű szinten marad elérhető azáltal, hogy az uniós ipar megfelelő mennyiségű időt kap a termelés fokozására. Ezért megfelelő lépés a vám két lépcsőben történő bevezetése. |
| --- | --- |

(280)

Tekintettel a jelenlegi eljárás kivételes körülményeire, vagyis arra, hogy egy olyan terméket érint, amelynek célzott piaca rövidtávon stabil ellátást igényel, megfelelő lépésnek tűnik az ideiglenes dömpingellenes intézkedések fokozatos bevezetése. Mivel az uniós ipart a vizsgálati időszak során az érintett ország tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata következtében hátrányt érte, az uniós termelők nem tudják azonnal pótolni a szükséges mennyiséget, amennyiben az intézkedések következtében az import szintje csökken. A dömpingellenes vám fokozatos bevezetése lehetővé fogja tenni az uniós ipar számára, hogy rövid időn belül növelje a termelést. Továbbá az érintett termék a kereslet kielégítéséhez szükséges szinthez képest ésszerű szinten marad elérhető azáltal, hogy az uniós ipar megfelelő mennyiségű időt kap a termelés fokozására. Ezért megfelelő lépés a vám két lépcsőben történő bevezetése.

I.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (281) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(281)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, vagy ott feladott, jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 and 8541409039) kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek és lemezek behozatalára, kivéve, ha a GATT V. cikke értelmében tranzitként haladnak át.

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

| — | olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik, |
| --- | --- |

—

olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,

| — | fotovillamos termékek, |
| --- | --- |

—

fotovillamos termékek,

| — | olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak. |
| --- | --- |

—

olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| (i) | a jelen rendelet hatálybalépésétől 2013. augusztus 5-ig:






  Vállalat | Vámtétel |
| --- | --- | --- |
| Minden vállalat | 11,8 % |

(i)

a jelen rendelet hatálybalépésétől 2013. augusztus 5-ig:

Vállalat

Vámtétel

Minden vállalat

11,8 %

| (ii) | 2013. augusztus 6-tól:







  Vállalat | Vámtétel | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
  Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd, | 51,5 % | B791 |
| Delsolar (Wujiang) Co., Ltd, | 67,9 % | B792 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd, | 55,9 % | B793 |
| JingAo Solar Co. Ltd;
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
  Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd, | 58,7 % | B794 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd, | 38,3 % | B795 |
| Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
  Suntech Power Co., Ltd;
  Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd | 48,6 % | B796 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd;
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd, | 37,3 % | B797 |
| A mellékletben felsorolt vállalatok | 47,6 % | |
| Összes egyéb vállalat | 67,9 % | B999 |

(ii)

2013. augusztus 6-tól:

Vállalat

Vámtétel

TARIC-kiegészítő kód

Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;

Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,

51,5 %

B791

Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,

67,9 %

B792

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,

55,9 %

B793

JingAo Solar Co. Ltd;

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;

Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,

58,7 %

B794

Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,

38,3 %

B795

Wuxi Suntech Power Co., Ltd;

Luoyang Suntech Power Co. Ltd;

Suntech Power Co., Ltd;

Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd

48,6 %

B796

Yingli Energy (China) Co. Ltd;

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,

37,3 %

B797

A mellékletben felsorolt vállalatok

47,6 %

Összes egyéb vállalat

67,9 %

B999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

A 182/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg új G. címmel és új (22) preambulumbekezdéssel egészül ki:
  „G.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL ELLENI VÉDELEM CÉLJAIRA SZOLGÁLÓ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL MEGSZŰNÉSE







  (22) | A dömpingelt behozatal elleni védelmet 2013. június 6-tól ideiglenes dömpingellenes vám biztosítja. Emiatt többé nincs szükség a behozatal dömpingelt behozatal elleni védelem céljaira szolgáló nyilvántartásba vételére.” |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg új G. címmel és új (22) preambulumbekezdéssel egészül ki:

„G.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL ELLENI VÉDELEM CÉLJAIRA SZOLGÁLÓ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL MEGSZŰNÉSE

(22)

A dömpingelt behozatal elleni védelmet 2013. június 6-tól ideiglenes dömpingellenes vám biztosítja. Emiatt többé nincs szükség a behozatal dömpingelt behozatal elleni védelem céljaira szolgáló nyilvántartásba vételére.”

| 2. | Az cikk (1) bekezdésében „az 1225/2009/EK rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és” szavakat el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

Az cikk (1) bekezdésében „az 1225/2009/EK rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és” szavakat el kell hagyni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket egy hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 269., 2012.9.6., 5. o.

2

(3)  HL L 61., 2013.3.5., 2. o.

3

(4)  A Bíróság C-249/10 P. sz. Brosmann Footwear HK és társai kontra Tanács ügyben 2012. február 2-án hozott ítélete.

4

(5)  A Bíróság C-247/10 P. sz., Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd kontra Tanács ügyben 2012. november 15-én hozott ítélete.

5

(6)  A C-337/09 P. sz. Tanács kontra Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co., Ltd ügyben hozott ítélet.

6

(7)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

8

(9)  Lásd a következő, 2012. október 9-i dokumentumot: „Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Antidumping Duty Investigation of Crystalline Silicon Photovoltaic Cells, Whether or Not Assembled into Modules, from the People’s Republic of China”, elérhető a következő címen: http://ia.ita.doc.gov/frn/summary/prc/2012-25580-1.pdf

9

(10)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

10

(11)  HL C 340., 2012.11.8., 13. o.

11

---

MELLÉKLET

A mintába fel nem vett együttműködő kínai gyártók:

| Vállalat neve | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- |
| AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co., Ltd | B800 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd | B801 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B802 |
| Arhui Titan PV Co., Ltd | B803 |
| BP SunOasis (Prime) Co., Ltd | B804 |
| Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.
  CSI Cells Co., Ltd
  Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc. | B805 |
| Changzhou NESL Solartech Co., Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd | B807 |
| Chinaland Solar Energy Co., Ltd | B808 |
| China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd | B809 |
| Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd | B810 |
| ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd | B811 |
| Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd | B812 |
| CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd | B813 |
| CSG PVtech Co., Ltd | B814 |
| DCWATT POWER Co., Ltd | B815 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd | B817 |
| ERA Solar Co., Ltd | B818 |
| ET Solar Industry Limited
  Dotec Electric Co., Ltd | B819 |
| GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd | B821 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd | B822 |
| GS PV Holdings Group | B823 |
| Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd | B824 |
| Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd | B825 |
| Hanwha SolarOne Co., Ltd
  Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd | B827 |
| Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co., Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co., Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co., Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co., Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd | B841 |
| Jiangyin Hareon Power Co., Ltd
  Schott Solar Hareon Co., Ltd
  Hareon Solar Technology Co., Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd | B843 |
| Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd | B844 |
| Jinko Solar Co., Ltd
  Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd | B845 |
| Juli New Energy Co., Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co., Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan) | B849 |
| Konca Solar Cell Co., Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd | B850 |
| Lightway Green New Energy Co., Ltd
  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd | B851 |
| Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd | B852 |
| Nanjing Dago New Energy Co., Ltd | B853 |
| Nice Sun PV Co., Ltd
  Levo Solar Technology Co., Ltd | B854 |
| Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd | B855 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co., Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co., Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co., Ltd | B866 |
| Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd | B867 |
| Risen Energy Co., Ltd | B868 |
| Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd | B869 |
| Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Shanghai Alex New Energy Co., Ltd | B870 |
| Shanghai BYD Co., Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd | B872 |
| Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd
  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd | B873 |
| Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd | B874 |
| Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd | B875 |
| Shanghai ST-Solar Co., Ltd
  Jiangsu ST-Solar Co., Ltd | B876 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd | B877 |
| Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd | B878 |
| Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd | B879 |
| Shenzhen Topray Solar Co., Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co., Ltd | B881 |
| Sun Earth Solar Power Co., Ltd
  Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd | B882 |
| Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd | B883 |
| TDG Holding Co., Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Winsun New Energy Co., Ltd | B887 |
| Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd | B888 |
| Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co., Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd | B892 |
| Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd | B893 |
| Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd | B894 |
| Xiamen Sona Energy Co., Ltd | B895 |
| Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd | B896 |
| Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation
  Wuxi LONGi | B897 |
| Years Solar Co., Ltd | B898 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd | B900 |
| Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd | B901 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd
  Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co., Ltd | B908 |
| Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd | B909 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd | B912 |
| Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd | B913 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd | B918 |
| Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd | B919 |
| Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd | B920 |
| Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd
  RENESOLA JIANGSU LTD | B921 |
| Zhongli Talesun Solar Co., Ltd | B922 |
| Znshine PV-Tech Co., Ltd | B923 |
| Zytech Engineering Technology Co., Ltd | B924 |

Vállalat neve

TARIC kiegészítő kód

AIDE Solar Energy Technology Co., Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co., Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co., Ltd

B800

Anhui Schutten Solar Energy Co., Ltd

B801

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B802

Arhui Titan PV Co., Ltd

B803

BP SunOasis (Prime) Co., Ltd

B804

Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.

CSI Cells Co., Ltd

Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc.

B805

Changzhou NESL Solartech Co., Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co., Ltd

B807

Chinaland Solar Energy Co., Ltd

B808

China Sunergy (Nanjing) Co., Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co., Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co., Ltd

B809

Chint Solar (Zhejiang) Co., Ltd

B810

ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd

B811

Cixi City Rixing Electronics Co., Ltd

B812

CNPV Dongying Solar Power Co., Ltd

B813

CSG PVtech Co., Ltd

B814

DCWATT POWER Co., Ltd

B815

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co., Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co., Ltd

B817

ERA Solar Co., Ltd

B818

ET Solar Industry Limited

Dotec Electric Co., Ltd

B819

GD Solar (Jiangsu) Co., Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co., Ltd

B821

Guodian Jintech Solar Energy Co., Ltd

B822

GS PV Holdings Group

B823

Hangzhou Bluesun Solar Energy Technology Co., Ltd

B824

Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co., Ltd

B825

Hanwha SolarOne Co., Ltd

Hanwha SolarOne (Qidong) Co., Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co., Ltd

B827

Hengji PV-Tech Energy Co., Ltd

B828

Himin Clean Energy Holdings Co., Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co., Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co., Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co., Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co., Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co., Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co., Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co., Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co., Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co., Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co., Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co., Ltd

B841

Jiangyin Hareon Power Co., Ltd

Schott Solar Hareon Co., Ltd

Hareon Solar Technology Co., Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co., Ltd

B843

Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co., Ltd

B844

Jinko Solar Co., Ltd

Zhejiang Jinko Solar Co., Ltd

B845

Juli New Energy Co., Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co., Ltd

B847

King-PV Technology Co., Ltd

B848

Kinve Solar Power Co., Ltd (Maanshan)

B849

Konca Solar Cell Co., Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co., Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co., Ltd

B850

Lightway Green New Energy Co., Ltd

Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co., Ltd

B851

Motech (Suzhou) Renewable Energy Co., Ltd

B852

Nanjing Dago New Energy Co., Ltd

B853

Nice Sun PV Co., Ltd

Levo Solar Technology Co., Ltd

B854

Ningbo Best Solar Energy Technology Co., Ltd

B855

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co., Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co., Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co., Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co., Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co., Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co., Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co., Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co., Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co., Ltd

B864

Perlight Solar Co., Ltd

B865

Phono Solar Technology Co., Ltd

B866

Qingdao Jiao Yang Lamping Co., Ltd

B867

Risen Energy Co., Ltd

B868

Shandong Linuo Photovoltaic Hi-Tech Co., Ltd

B869

Shanghai Alex Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Alex New Energy Co., Ltd

B870

Shanghai BYD Co., Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Shanghai Weixue Solar Energy Co., Ltd

B872

Shanghai Propsolar New Energy Co., Ltd

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co., Ltd

B873

Shanghai Shanghong Energy Technology Co., Ltd

B874

Shanghai Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co., Ltd

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co., Ltd

B875

Shanghai ST-Solar Co., Ltd

Jiangsu ST-Solar Co., Ltd

B876

Shanghai Topsolar Green Energy Co., Ltd

B877

Shenzhen Sacred Industry Co., Ltd

B878

Shenzhen Sungold Solar Co., Ltd

B879

Shenzhen Topray Solar Co., Ltd

B880

Sopray Energy Co., Ltd

B881

Sun Earth Solar Power Co., Ltd

Ningbo Sun Earth Solar Power Co., Ltd

B882

Suzhou Shenglong PV-Tech Co., Ltd

B883

TDG Holding Co., Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co., Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co., Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Winsun New Energy Co., Ltd

B887

Worldwide Energy and Manufacturing USA Co., Ltd

B888

Wuhu Zhongfu PV Co., Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co., Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science & Technology Co., Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co., Ltd

B892

Wuxi Taichang Electronic Co., Ltd

B893

Wuxi UT Solar Technology Co., Ltd

B894

Xiamen Sona Energy Co., Ltd

B895

Xi’an Huanghe Photovoltaic Technology Co., Ltd

B896

Xi’an LONGi Silicon Materials Corporation

Wuxi LONGi

B897

Years Solar Co., Ltd

B898

Yuhuan BLD Solar Technology Co., Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co., Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co., Ltd

B900

Yunnan Tianda Photovoltaic Co., Ltd

B901

Zhangjiagang City SEG PV Co., Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co., Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co., Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co., Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co., Ltd

Zhejiang Yutai Photovoltaic Material Co., Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co., Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co., Ltd

B908

Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co., Ltd

B909

Zhejiang Mega Solar Energy Co., Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co., Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co., Ltd

B912

Zhejiang SOCO Technology Co., Ltd

B913

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co., Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co., Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co., Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co., Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co., Ltd

B918

Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co., Ltd

B919

Zhejiang Yuanzhong Solar Co., Ltd

B920

Zhejiang Yuhui Solar Energy Source Co., Ltd

RENESOLA JIANGSU LTD

B921

Zhongli Talesun Solar Co., Ltd

B922

Znshine PV-Tech Co., Ltd

B923

Zytech Engineering Technology Co., Ltd

B924

---

| 5.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/48

---

A BIZOTTSÁG 514/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. június 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 41,5 |
| MA | 51,3 |
| MK | 65,0 |
| TN | 25,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 49,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 142,5 |
| ZZ | 76,7 |
| 0709 93 10 | TR | 141,4 |
| ZZ | 141,4 |
| 0805 50 10 | AR | 115,5 |
| TR | 81,9 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 103,3 |
| 0808 10 80 | AR | 181,7 |
| BR | 96,0 |
| CL | 115,9 |
| CN | 77,1 |
| NZ | 135,5 |
| US | 155,7 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 127,5 |
| 0809 10 00 | TR | 195,8 |
| ZZ | 195,8 |
| 0809 29 00 | TR | 469,8 |
| US | 557,8 |
| ZZ | 513,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

41,5

MA

51,3

MK

65,0

TN

25,9

TR

63,9

ZZ

49,5

0707 00 05

AL

41,5

MK

46,1

TR

142,5

ZZ

76,7

0709 93 10

TR

141,4

ZZ

141,4

0805 50 10

AR

115,5

TR

81,9

ZA

112,5

ZZ

103,3

0808 10 80

AR

181,7

BR

96,0

CL

115,9

CN

77,1

NZ

135,5

US

155,7

ZA

130,9

ZZ

127,5

0809 10 00

TR

195,8

ZZ

195,8

0809 29 00

TR

469,8

US

557,8

ZZ

513,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 5.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/50

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. június 3.)

a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok elvégzésének egy Ukrajnában működő laboratórium számára történő engedélyezéséről

(az értesítés a C(2013) 3193. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/261/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős különleges intézet kijelöléséről szóló, 2000. március 20-i 2000/258/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/258/EK határozat a franciaországi Nancyban található Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) (amely 2010. július 1-jén épült be az Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES intézetbe) intézetet jelöli ki a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős intézetként. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/258/EK határozat a franciaországi Nancyban található Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) (amely 2010. július 1-jén épült be az Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES intézetbe) intézetet jelöli ki a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős intézetként.

| (2) | Az említett határozat rendelkezései szerint az ANSES feladata, hogy dokumentálja a harmadik országokban működő laboratóriumokról a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok elvégzésére való engedélyezésük céljából készült értékelést. |
| --- | --- |

(2)

Az említett határozat rendelkezései szerint az ANSES feladata, hogy dokumentálja a harmadik országokban működő laboratóriumokról a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok elvégzésére való engedélyezésük céljából készült értékelést.

| (3) | Az ANSES intézet 2012. szeptember 3-i, kedvezőtlen értékelést adó jelentése nyomán – a 2000/258/EK tanácsi határozatnak a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatokat végző laboratóriumok engedélyének fenntartásához szükséges jártassági vizsgálatok tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. augusztus 9-i 2010/436/EU bizottsági határozattal (2) összhangban – visszavonták a kijevi Központi Állami Állatorvosi Laboratórium számára a 2000/258/EK tanácsi határozat alapján 2006. január 30-án kiadott engedélyt. |
| --- | --- |

(3)

Az ANSES intézet 2012. szeptember 3-i, kedvezőtlen értékelést adó jelentése nyomán – a 2000/258/EK tanácsi határozatnak a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatokat végző laboratóriumok engedélyének fenntartásához szükséges jártassági vizsgálatok tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. augusztus 9-i 2010/436/EU bizottsági határozattal (2) összhangban – visszavonták a kijevi Központi Állami Állatorvosi Laboratórium számára a 2000/258/EK tanácsi határozat alapján 2006. január 30-án kiadott engedélyt.

| (4) | Ukrajna illetékes hatósága a kijevi Központi Állami Állatorvosi Laboratórium újraengedélyezésére vonatkozó kérelmet nyújtott be, amelyet az ANSES intézet a laboratóriumról készült, 2013. március 6-i, kedvező értékelési jelentésével támasztott alá. |
| --- | --- |

(4)

Ukrajna illetékes hatósága a kijevi Központi Állami Állatorvosi Laboratórium újraengedélyezésére vonatkozó kérelmet nyújtott be, amelyet az ANSES intézet a laboratóriumról készült, 2013. március 6-i, kedvező értékelési jelentésével támasztott alá.

| (5) | Ukrajna illetékes hatósága hivatalosan tájékoztatta a Bizottságot arról is, hogy a laboratórium neve megváltozott. |
| --- | --- |

(5)

Ukrajna illetékes hatósága hivatalosan tájékoztatta a Bizottságot arról is, hogy a laboratórium neve megváltozott.

| (6) | Az említett laboratórium számára ezért engedélyezni kell a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok végzését kutyákon, macskákon és görényeken. |
| --- | --- |

(6)

Az említett laboratórium számára ezért engedélyezni kell a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok végzését kutyákon, macskákon és görényeken.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2000/258/EK határozat 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően az alábbi laboratórium jogosult veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatokat végezni kutyákon, macskákon és görényeken:

| Állami Labordiagnosztikai és Állat-egészségügyi Kutatóintézet |
| --- |
| 30, Donetskaya st., |
| Kijev 03151 |
| Ukrajna |

Állami Labordiagnosztikai és Állat-egészségügyi Kutatóintézet

30, Donetskaya st.,

Kijev 03151

Ukrajna

2. cikk

Ezt a határozatot 2013. június 15-től kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 3-án.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 79., 2000.3.30., 40. o.

1

(2)  HL L 209., 2010.8.10., 19. o.

2

---

| 5.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/52

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. június 4.)

az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatóanyagaira alkalmazandó, a közegészségügynek az Unió által nyújtott védelemmel egyenértékű védelmét biztosító keretszabályozással rendelkező, illetve ilyen ellenőrzési és végrehajtási tevékenységeket végző harmadik országok jegyzékének létrehozásáról szóló 2012/715/EU végrehajtási határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/262/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 111b. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2001/83/EK irányelv 111b. cikkének (1) bekezdése szerint bármely harmadik ország felkérheti a Bizottságot annak felmérésére, hogy az Unióba exportálandó hatóanyagokra alkalmazandó keretszabályozása és a vonatkozó ellenőrzési és végrehajtási tevékenységei a közegészségügynek az Unió által nyújtottal egyenértékű védelmét biztosítják-e, és az értékelés eredményeként az adott ország felvételre kerülhet a közegészségügynek az Unió által nyújtottal egyenértékű védelmét biztosító harmadik országok jegyzékébe. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/83/EK irányelv 111b. cikkének (1) bekezdése szerint bármely harmadik ország felkérheti a Bizottságot annak felmérésére, hogy az Unióba exportálandó hatóanyagokra alkalmazandó keretszabályozása és a vonatkozó ellenőrzési és végrehajtási tevékenységei a közegészségügynek az Unió által nyújtottal egyenértékű védelmét biztosítják-e, és az értékelés eredményeként az adott ország felvételre kerülhet a közegészségügynek az Unió által nyújtottal egyenértékű védelmét biztosító harmadik országok jegyzékébe.

| (2) | Japán 2012. december 6-i keltű levelében a 2001/83/EK irányelv 111b. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékbe való felvételét kérte. A Bizottság által az egyenértékűség megállapítása érdekében elvégzett értékelés megerősítette, hogy teljesülnek az említett cikkben foglalt követelmények. |
| --- | --- |

(2)

Japán 2012. december 6-i keltű levelében a 2001/83/EK irányelv 111b. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékbe való felvételét kérte. A Bizottság által az egyenértékűség megállapítása érdekében elvégzett értékelés megerősítette, hogy teljesülnek az említett cikkben foglalt követelmények.

| (3) | Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatóanyagaira alkalmazandó, a közegészségügynek az Unió által nyújtott védelemmel egyenértékű védelmét biztosító keretszabályozással rendelkező, illetve ilyen ellenőrzési és végrehajtási tevékenységeket végző harmadik országok jegyzékének a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti létrehozásáról szóló, 2012. november 22-i 2012/715/EU bizottsági végrehajtási határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatóanyagaira alkalmazandó, a közegészségügynek az Unió által nyújtott védelemmel egyenértékű védelmét biztosító keretszabályozással rendelkező, illetve ilyen ellenőrzési és végrehajtási tevékenységeket végző harmadik országok jegyzékének a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti létrehozásáról szóló, 2012. november 22-i 2012/715/EU bizottsági végrehajtási határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2012/715/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe az e határozat mellékletében található szöveg lép.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o.

1

(2)  HL L 325., 2012.11.23., 15. o.

2

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| Harmadik ország | Megjegyzések |
| --- | --- |
| Ausztrália | |
| Japán | |
| Svájc” | |

Harmadik ország

Megjegyzések

Ausztrália

Japán

Svájc”

---

5.6.2013

| 5.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 152/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 152/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 69., 2013.3.13., 1. o.) értelmében 2013. július 1-jétől kizárólag a Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekinthető hitelesnek és vált ki joghatást.

Amikor előre nem látható vagy kivételes körülmények miatt a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele nem lehetséges, a nyomtatott kiadás hiteles és vált ki joghatást a 216/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint.

---