# Eiropas Savienības L 82/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.082.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 82 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 22. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.082.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 82

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 22. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 258/2013/ES (2013. gada 13. marts), ar ko attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 573/2007/EK un Nr. 575/2007/EK un Padomes Lēmumu 2007/435/EK, lai paaugstinātu Eiropas Bēgļu fonda, Eiropas Atgriešanās fonda un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonda līdzfinansējuma likmi | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 259/2013/ES (2013. gada 13. marts), ar ko groza Lēmumu Nr. 574/2007/EK, lai paaugstinātu Eiropas Ārējo robežu fonda līdzfinansējuma likmi konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti | 6 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 258/2013/ES (2013. gada 13. marts), ar ko attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 573/2007/EK un Nr. 575/2007/EK un Padomes Lēmumu 2007/435/EK, lai paaugstinātu Eiropas Bēgļu fonda, Eiropas Atgriešanās fonda un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonda līdzfinansējuma likmi

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 259/2013/ES (2013. gada 13. marts), ar ko groza Lēmumu Nr. 574/2007/EK, lai paaugstinātu Eiropas Ārējo robežu fonda līdzfinansējuma likmi konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti

6

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 260/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 1458/2007 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, attiecina uz tādu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, ko nosūta no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas Sociālistiskās Republikas izcelsme | 10 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 261/2013 (2013. gada 21. marts), ar kuru īsteno 11. panta 1. un 4. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā | 18 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 262/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Melon du Quercy (AĢIN)) | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 263/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel (AĢIN)) | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 264/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cipolla Rossa di Tropea Calabria (AĢIN)) | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 265/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Wachauer Marille (ACVN)) | 34 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 266/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Münchener Bier (AĢIN)) | 36 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 267/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Chianti Classico (ACVN)) | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 268/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Oberpfälzer Karpfen (AĢIN)) | 43 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 269/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Danablu (AĢIN)) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 270/2013 (2013. gada 21. marts), ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (
  1
  ) | 47 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 271/2013 (2013. gada 21. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 49 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 272/2013 (2013. gada 21. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam | 51 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/143/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 18. marts), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Zviedrijas un locekļa aizstājēju no Zviedrijas | 53 |
| | * | Padomes Lēmums 2013/144/KĀDP (2013. gada 21. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē | 54 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums 2013/145/KĀDP (2013. gada 21. marts), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā | 55 |
| | | 2013/146/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 20. marts), ar ko 2013. kalendārajam gadam nosaka summu, kas izriet no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1577) | 58 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2013/147/ES |
| | * | ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko groza III tabulu un IV tabulas b) punktu 2. protokolā, kas pievienots 1972. gada 22. jūlija Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam par apstrādātiem lauksaimniecības produktiem | 60 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 260/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 1458/2007 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, attiecina uz tādu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, ko nosūta no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas Sociālistiskās Republikas izcelsme

10

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 261/2013 (2013. gada 21. marts), ar kuru īsteno 11. panta 1. un 4. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

18

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 262/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Melon du Quercy (AĢIN))

Melon du Quercy

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 263/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel (AĢIN))

Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 264/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cipolla Rossa di Tropea Calabria (AĢIN))

Cipolla Rossa di Tropea Calabria

28

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 265/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Wachauer Marille (ACVN))

Wachauer Marille

34

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 266/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Münchener Bier (AĢIN))

Münchener Bier

36

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 267/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Chianti Classico (ACVN))

Chianti Classico

38

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 268/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Oberpfälzer Karpfen (AĢIN))

Oberpfälzer Karpfen

43

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 269/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Danablu (AĢIN))

Danablu

45

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 270/2013 (2013. gada 21. marts), ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (
  1
  )

1

47

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 271/2013 (2013. gada 21. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

49

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 272/2013 (2013. gada 21. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

51

LĒMUMI

2013/143/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 18. marts), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Zviedrijas un locekļa aizstājēju no Zviedrijas

53

*

Padomes Lēmums 2013/144/KĀDP (2013. gada 21. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē

54

*

Padomes Īstenošanas lēmums 2013/145/KĀDP (2013. gada 21. marts), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

55

2013/146/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 20. marts), ar ko 2013. kalendārajam gadam nosaka summu, kas izriet no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1577)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1577)

58

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2013/147/ES

*

ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2013 (2013. gada 18. marts), ar ko groza III tabulu un IV tabulas b) punktu 2. protokolā, kas pievienots 1972. gada 22. jūlija Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam par apstrādātiem lauksaimniecības produktiem

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 258/2013/ES

(2013. gada 13. marts),

ar ko attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti, groza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumus Nr. 573/2007/EK un Nr. 575/2007/EK un Padomes Lēmumu 2007/435/EK, lai paaugstinātu Eiropas Bēgļu fonda, Eiropas Atgriešanās fonda un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonda līdzfinansējuma likmi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 78. panta 2. punktu un 79. panta 2. un 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 573/2007/EK (2) ir izveidots Eiropas Bēgļu fonds, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 575/2007/EK (3) ir izveidots Eiropas Atgriešanās fonds un ar Padomes Lēmumu 2007/435/EK (4) ir izveidots Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds kā daļa no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”. Minētie lēmumi nosaka dažādas Savienības līdzfinansējuma likmes, ko piemēro fondu atbalstītajām darbībām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 573/2007/EK (2) ir izveidots Eiropas Bēgļu fonds, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 575/2007/EK (3) ir izveidots Eiropas Atgriešanās fonds un ar Padomes Lēmumu 2007/435/EK (4) ir izveidots Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds kā daļa no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”. Minētie lēmumi nosaka dažādas Savienības līdzfinansējuma likmes, ko piemēro fondu atbalstītajām darbībām.

| (2) | Nepieredzētā globālā finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde ir nopietni kaitējušas ekonomikas izaugsmei un finanšu stabilitātei, izraisot finanšu, ekonomikas un sociālo apstākļu būtisku pasliktināšanos vairākās dalībvalstīs. Dažām dalībvalstīm ir nopietnas grūtības vai tām draud šādas grūtības, jo īpaši attiecībā uz to finanšu un ekonomikas stabilitāti, kuras ir izraisījušas vai var izraisīt deficīta un parāda stāvokļa pasliktināšanos un apdraud ekonomikas izaugsmi, un situāciju vēl vairāk sarežģī starptautiskā ekonomikas un finanšu vide. |
| --- | --- |

(2)

Nepieredzētā globālā finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde ir nopietni kaitējušas ekonomikas izaugsmei un finanšu stabilitātei, izraisot finanšu, ekonomikas un sociālo apstākļu būtisku pasliktināšanos vairākās dalībvalstīs. Dažām dalībvalstīm ir nopietnas grūtības vai tām draud šādas grūtības, jo īpaši attiecībā uz to finanšu un ekonomikas stabilitāti, kuras ir izraisījušas vai var izraisīt deficīta un parāda stāvokļa pasliktināšanos un apdraud ekonomikas izaugsmi, un situāciju vēl vairāk sarežģī starptautiskā ekonomikas un finanšu vide.

| (3) | Kaut arī jau ir veiktas nozīmīgas darbības krīzes negatīvās ietekmes mazināšanai, plaši jūtama finanšu krīzes ietekme uz reālo ekonomiku, darba tirgu un iedzīvotājiem kopumā. Spiediens uz valstu finanšu resursiem palielinās, un būtu steidzami jāveic turpmāki pasākumi tā mazināšanai, maksimāli un optimāli izmantojot Savienības finansējumu. |
| --- | --- |

(3)

Kaut arī jau ir veiktas nozīmīgas darbības krīzes negatīvās ietekmes mazināšanai, plaši jūtama finanšu krīzes ietekme uz reālo ekonomiku, darba tirgu un iedzīvotājiem kopumā. Spiediens uz valstu finanšu resursiem palielinās, un būtu steidzami jāveic turpmāki pasākumi tā mazināšanai, maksimāli un optimāli izmantojot Savienības finansējumu.

| (4) | Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (5), paredzēts, ka Padome var piešķirt vidēja termiņa finansiālu palīdzību, ja dalībvalsts, kas nav pieņēmusi euro, ir nonākusi grūtībās vai to nopietni apdraud grūtības attiecībā uz tās maksājumu bilanci. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (5), paredzēts, ka Padome var piešķirt vidēja termiņa finansiālu palīdzību, ja dalībvalsts, kas nav pieņēmusi euro, ir nonākusi grūtībās vai to nopietni apdraud grūtības attiecībā uz tās maksājumu bilanci.

| (5) | Rumānijai šādu finansiālo palīdzību piešķīra ar Padomes Lēmumu 2009/459/EK (2009. gada 6. maijs) par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai (6). |
| --- | --- |

(5)

Rumānijai šādu finansiālo palīdzību piešķīra ar Padomes Lēmumu 2009/459/EK (2009. gada 6. maijs) par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai (6).

| (6) | Saskaņā ar Ecofin Padomes 2010. gada 9. un 10. maija secinājumiem Padome pieņēma visaptverošu pasākumu kopumu finanšu stabilitātes pasargāšanai visā eurozonā un tās dalībvalstīs, tostarp Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (7), un 2010. gada 7. jūnijā eurozonas dalībvalstis izveidoja Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu, lai nodrošinātu finanšu atbalstu eurozonas dalībvalstīm, kurām ir grūtības, ko izraisījuši ārkārtēji notikumi, kurus tās nav varējušas ietekmēt. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Ecofin Padomes 2010. gada 9. un 10. maija secinājumiem Padome pieņēma visaptverošu pasākumu kopumu finanšu stabilitātes pasargāšanai visā eurozonā un tās dalībvalstīs, tostarp Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (7), un 2010. gada 7. jūnijā eurozonas dalībvalstis izveidoja Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu, lai nodrošinātu finanšu atbalstu eurozonas dalībvalstīm, kurām ir grūtības, ko izraisījuši ārkārtēji notikumi, kurus tās nav varējušas ietekmēt.

| (7) | Īrijai un Portugālei attiecīgi ar Padomes Īstenošanas lēmumiem 2011/77/ES (8) un 2011/344/ES (9) piešķīra finansiālu palīdzību no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma. Tās ir saņēmušas līdzekļus arī no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta. |
| --- | --- |

(7)

Īrijai un Portugālei attiecīgi ar Padomes Īstenošanas lēmumiem 2011/77/ES (8) un 2011/344/ES (9) piešķīra finansiālu palīdzību no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma. Tās ir saņēmušas līdzekļus arī no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta.

| (8) | Kreditoru nolīgums un Aizdevumu mehānisma nolīgums attiecībā uz Grieķiju tika noslēgti 2010. gada 8. maijā un stājās spēkā 2010. gada 11. maijā kā pirmā finansiālās palīdzības programma Grieķijai. Eurozonas dalībvalstu finanšu ministri 2012. gada 12. martā pārtrauca minēto pirmo programmu un apstiprināja otro finansiālās palīdzības programmu Grieķijai. Tika nolemts, ka minētās otrās programmas finanšu instruments būs Eiropas Finanšu stabilitātes instruments, no kura tiks izsniegta eurozonas ieguldījuma, kas paredzēts pirmajā programmā, atlikusī summa. |
| --- | --- |

(8)

Kreditoru nolīgums un Aizdevumu mehānisma nolīgums attiecībā uz Grieķiju tika noslēgti 2010. gada 8. maijā un stājās spēkā 2010. gada 11. maijā kā pirmā finansiālās palīdzības programma Grieķijai. Eurozonas dalībvalstu finanšu ministri 2012. gada 12. martā pārtrauca minēto pirmo programmu un apstiprināja otro finansiālās palīdzības programmu Grieķijai. Tika nolemts, ka minētās otrās programmas finanšu instruments būs Eiropas Finanšu stabilitātes instruments, no kura tiks izsniegta eurozonas ieguldījuma, kas paredzēts pirmajā programmā, atlikusī summa.

| (9) | Eurozonas dalībvalstu finanšu ministri 2012. gada 2. februārī parakstīja Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. Minētais līgums seko Eiropadomes Lēmumam 2011/199/ES (2011. gada 25. marts), ar ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. pantu groza attiecībā uz stabilizācijas mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (10). Saskaņā ar minēto līgumu Eiropas Stabilizācijas mehānisms no tā stāšanās spēkā 2012. gada 8. oktobrī ir primārais finansiālās palīdzības sniedzējs eurozonas dalībvalstīm. Tādēļ šajā lēmumā būtu jāņem vērā Eiropas Stabilizācijas mehānisms. |
| --- | --- |

(9)

Eurozonas dalībvalstu finanšu ministri 2012. gada 2. februārī parakstīja Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. Minētais līgums seko Eiropadomes Lēmumam 2011/199/ES (2011. gada 25. marts), ar ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. pantu groza attiecībā uz stabilizācijas mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (10). Saskaņā ar minēto līgumu Eiropas Stabilizācijas mehānisms no tā stāšanās spēkā 2012. gada 8. oktobrī ir primārais finansiālās palīdzības sniedzējs eurozonas dalībvalstīm. Tādēļ šajā lēmumā būtu jāņem vērā Eiropas Stabilizācijas mehānisms.

| (10) | Eiropadome 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja Komisijas ieceri uzlabot sinerģiju starp aizdevumu programmu Grieķijai un Savienības līdzekļiem un atbalstīja centienus palielināt Grieķijas spēju apgūt Savienības līdzekļus, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, pārorientējot uzmanību uz konkurētspējas uzlabošanu un darba vietu radīšanu. Turklāt tā atzinīgi novērtēja un atbalstīja to, ka Komisija kopā ar dalībvalstīm gatavo visaptverošu tehniskās palīdzības programmu Grieķijai. Šajā lēmumā paredzētie Lēmuma Nr. 573/2007/EK, Lēmuma Nr. 575/2007/EK un Lēmuma 2007/435/EK grozījumi sniedz ieguldījumu šādos sinerģijas veicināšanas centienos. |
| --- | --- |

(10)

Eiropadome 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja Komisijas ieceri uzlabot sinerģiju starp aizdevumu programmu Grieķijai un Savienības līdzekļiem un atbalstīja centienus palielināt Grieķijas spēju apgūt Savienības līdzekļus, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, pārorientējot uzmanību uz konkurētspējas uzlabošanu un darba vietu radīšanu. Turklāt tā atzinīgi novērtēja un atbalstīja to, ka Komisija kopā ar dalībvalstīm gatavo visaptverošu tehniskās palīdzības programmu Grieķijai. Šajā lēmumā paredzētie Lēmuma Nr. 573/2007/EK, Lēmuma Nr. 575/2007/EK un Lēmuma 2007/435/EK grozījumi sniedz ieguldījumu šādos sinerģijas veicināšanas centienos.

| (11) | Ņemot vērā ārkārtas apstākļus, Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (11), grozīja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1311/2011 (12), lai ļautu paaugstināt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzfinansējuma likmi dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām to finansiālās stabilitātes jomā. Līdzīga pieeja attiecībā uz minētajām dalībvalstīm tika pieņemta saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1312/2011 (2011. gada 19. decembris), ar kuru Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti (13), un saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 387/2012 (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības attiecībā uz to finanšu stabilitāti (14). Minētās dalībvalstis būtu jāatbalsta arī saistībā ar četriem fondiem, kas ir dibināti kā daļa no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, proti, Eiropas Ārējo robežu fonds, Eiropas Atgriešanās fonds, Eiropas Bēgļu fonds un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (“fondi”), kuri izveidoti laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā ārkārtas apstākļus, Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (11), grozīja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1311/2011 (12), lai ļautu paaugstināt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzfinansējuma likmi dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām to finansiālās stabilitātes jomā. Līdzīga pieeja attiecībā uz minētajām dalībvalstīm tika pieņemta saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1312/2011 (2011. gada 19. decembris), ar kuru Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti (13), un saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 387/2012 (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības attiecībā uz to finanšu stabilitāti (14). Minētās dalībvalstis būtu jāatbalsta arī saistībā ar četriem fondiem, kas ir dibināti kā daļa no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, proti, Eiropas Ārējo robežu fonds, Eiropas Atgriešanās fonds, Eiropas Bēgļu fonds un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (“fondi”), kuri izveidoti laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

| (12) | Fondi ir svarīgākie līdzekļi, kas palīdz dalībvalstīm risināt būtiskas problēmas migrācijas, patvēruma un ārējo robežu jomās, piemēram, visaptverošas Savienības imigrācijas politikas izstrāde, lai veicinātu Savienības konkurētspēju un sociālo kohēziju, un kopējas Eiropas Patvēruma sistēmas izveide. |
| --- | --- |

(12)

Fondi ir svarīgākie līdzekļi, kas palīdz dalībvalstīm risināt būtiskas problēmas migrācijas, patvēruma un ārējo robežu jomās, piemēram, visaptverošas Savienības imigrācijas politikas izstrāde, lai veicinātu Savienības konkurētspēju un sociālo kohēziju, un kopējas Eiropas Patvēruma sistēmas izveide.

| (13) | Lai atvieglotu Savienības finansējuma pārvaldību migrācijas, patvēruma un ārējo robežu jomās un lai uzlabotu šāda finansējuma pieejamību dalībvalstīm nolūkā īstenot to gada programmas saskaņā ar fondiem, uz laiku un neskarot 2014. gada līdz 2020. gada plānošanas periodu, Savienības līdzfinansējuma likme fondiem dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām saistībā ar to finanšu stabilitāti, ir jāpaaugstina par summu, kas atbilst 20 procentu punktiem virs pašreiz piemērojamās līdzfinansējuma likmes. Tas nozīmē, ka fondu gada piešķīrums valstīm saskaņā ar pamata tiesību aktiem nemainīsies, bet valstu līdzfinansējums attiecīgi samazināsies. Pašreizējās gada programmas būs jāpārskata, lai atspoguļotu izmaiņas, kas radīsies, piemērojot paaugstināto Savienības līdzfinansējuma likmi. |
| --- | --- |

(13)

Lai atvieglotu Savienības finansējuma pārvaldību migrācijas, patvēruma un ārējo robežu jomās un lai uzlabotu šāda finansējuma pieejamību dalībvalstīm nolūkā īstenot to gada programmas saskaņā ar fondiem, uz laiku un neskarot 2014. gada līdz 2020. gada plānošanas periodu, Savienības līdzfinansējuma likme fondiem dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām saistībā ar to finanšu stabilitāti, ir jāpaaugstina par summu, kas atbilst 20 procentu punktiem virs pašreiz piemērojamās līdzfinansējuma likmes. Tas nozīmē, ka fondu gada piešķīrums valstīm saskaņā ar pamata tiesību aktiem nemainīsies, bet valstu līdzfinansējums attiecīgi samazināsies. Pašreizējās gada programmas būs jāpārskata, lai atspoguļotu izmaiņas, kas radīsies, piemērojot paaugstināto Savienības līdzfinansējuma likmi.

| (14) | Jebkurai dalībvalstij, kas vēlas piemērot paaugstināto līdzfinansējuma likmi, būtu jāiesniedz Komisijai rakstveida paziņojums kopā ar gada programmas projektu vai pārskatītās gada programmas projektu. Savā paziņojumā attiecīgajai dalībvalstij būtu jāsniedz atsauce uz attiecīgo Padomes lēmumu vai uz jebkādu citu atbilstīgu lēmumu, saskaņā ar kuru tai var piemērot paaugstināto Savienības līdzfinansējuma likmi. |
| --- | --- |

(14)

Jebkurai dalībvalstij, kas vēlas piemērot paaugstināto līdzfinansējuma likmi, būtu jāiesniedz Komisijai rakstveida paziņojums kopā ar gada programmas projektu vai pārskatītās gada programmas projektu. Savā paziņojumā attiecīgajai dalībvalstij būtu jāsniedz atsauce uz attiecīgo Padomes lēmumu vai uz jebkādu citu atbilstīgu lēmumu, saskaņā ar kuru tai var piemērot paaugstināto Savienības līdzfinansējuma likmi.

| (15) | Vēl nepieredzētā krīze, kas ietekmējusi starptautiskos finanšu tirgus, un ekonomikas lejupslīde ir būtiski kaitējušas vairāku dalībvalstu finanšu stabilitātei. Tā kā ir steidzami jārīkojas, lai mazinātu ietekmi uz ekonomiku kopumā, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(15)

Vēl nepieredzētā krīze, kas ietekmējusi starptautiskos finanšu tirgus, un ekonomikas lejupslīde ir būtiski kaitējušas vairāku dalībvalstu finanšu stabilitātei. Tā kā ir steidzami jārīkojas, lai mazinātu ietekmi uz ekonomiku kopumā, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (16) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmumi Nr. 573/2007/EK, Nr. 575/2007/EK un 2007/435/EK. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmumi Nr. 573/2007/EK, Nr. 575/2007/EK un 2007/435/EK.

| (17) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

| (18) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi Lēmumā Nr. 573/2007/EK

Lēmumu Nr. 573/2007/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 14. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Savienības ieguldījums atbalstītiem projektiem par darbībām, ko dalībvalstis īsteno saskaņā ar 3. pantu, nepārsniedz 50 % no katras darbības kopējām izmaksām.
  Šo apjomu var palielināt līdz 75 % projektiem, ar ko risina konkrētus prioritārus jautājumus, kuri ir noteikti stratēģiskajās pamatnostādnēs, kā paredzēts 17. pantā.
  Savienības ieguldījumu palielina līdz 75 % dalībvalstīs, uz ko attiecas Kohēzijas fonds.
  Savienības ieguldījumu dalībvalstī var palielināt par 20 procentu punktiem ar noteikumu, ka laikā, kad dalībvalsts iesniedz savu gada programmas projektu saskaņā ar šā lēmuma 20. panta 3. punktu vai pārskatītās gada programmas projektu saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/22/EK (15) 23. pantu, tā atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:






  a) | tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (16); |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 14. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Savienības ieguldījums atbalstītiem projektiem par darbībām, ko dalībvalstis īsteno saskaņā ar 3. pantu, nepārsniedz 50 % no katras darbības kopējām izmaksām.

Šo apjomu var palielināt līdz 75 % projektiem, ar ko risina konkrētus prioritārus jautājumus, kuri ir noteikti stratēģiskajās pamatnostādnēs, kā paredzēts 17. pantā.

Savienības ieguldījumu palielina līdz 75 % dalībvalstīs, uz ko attiecas Kohēzijas fonds.

Savienības ieguldījumu dalībvalstī var palielināt par 20 procentu punktiem ar noteikumu, ka laikā, kad dalībvalsts iesniedz savu gada programmas projektu saskaņā ar šā lēmuma 20. panta 3. punktu vai pārskatītās gada programmas projektu saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/22/EK (15) 23. pantu, tā atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

a)

tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (16);

| b) | tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (17), vai pirms 2010. gada 13. maija tai ir pieejama citu eurozonas dalībvalstu finansiāla palīdzība; vai |
| --- | --- |

b)

tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (17), vai pirms 2010. gada 13. maija tai ir pieejama citu eurozonas dalībvalstu finansiāla palīdzība; vai

| c) | tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar starpvaldību nolīgumu par Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta izveidi vai ar līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. |
| --- | --- |

c)

tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar starpvaldību nolīgumu par Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta izveidi vai ar līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.

Attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai rakstveida paziņojumu kopā ar gada programmas projektu vai pārskatītās gada programmas projektu, kas apstiprina, ka tā atbilst vienam no ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Projektam, kura līdzfinansēšanai piemēro paaugstināto likmi, var turpināt piemērot šo likmi neatkarīgi no tā, vai attiecīgās gada programmas īstenošanas laikā dalībvalsts joprojām atbilst vienam no ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai ne.

| 2) | lēmuma 21. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Finanšu atbalsts ar Fonda starpniecību 5. pantā paredzētajiem ārkārtas pasākumiem nevar būt ilgāks par sešiem mēnešiem un nepārsniedz 80 % no katra pasākuma izmaksām.
  Finanšu atbalstu dalībvalstī var palielināt par 20 procentu punktiem ar noteikumu, ka laikā, kad dalībvalsts iesniedz šā panta 2. punktā minēto pieteikumu ārkārtas pasākumiem vai pārskatītās gada programmas projektu saskaņā ar Lēmuma 2008/22/EK 23. pantu, tā atbilst vienam no šā lēmuma 14. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.
  Attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai rakstveida paziņojumu kopā ar pieteikumu ārkārtas pasākumiem vai pārskatītās gada programmas projektu, kas apstiprina, ka tā atbilst vienam no 14. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.
  Projektam, kura līdzfinansēšanai piemēro paaugstināto likmi, var turpināt piemērot šo likmi neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ārkārtas pasākumu īstenošanas laikā dalībvalsts joprojām atbilst vienam no 14. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai ne.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 21. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Finanšu atbalsts ar Fonda starpniecību 5. pantā paredzētajiem ārkārtas pasākumiem nevar būt ilgāks par sešiem mēnešiem un nepārsniedz 80 % no katra pasākuma izmaksām.

Finanšu atbalstu dalībvalstī var palielināt par 20 procentu punktiem ar noteikumu, ka laikā, kad dalībvalsts iesniedz šā panta 2. punktā minēto pieteikumu ārkārtas pasākumiem vai pārskatītās gada programmas projektu saskaņā ar Lēmuma 2008/22/EK 23. pantu, tā atbilst vienam no šā lēmuma 14. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai rakstveida paziņojumu kopā ar pieteikumu ārkārtas pasākumiem vai pārskatītās gada programmas projektu, kas apstiprina, ka tā atbilst vienam no 14. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Projektam, kura līdzfinansēšanai piemēro paaugstināto likmi, var turpināt piemērot šo likmi neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ārkārtas pasākumu īstenošanas laikā dalībvalsts joprojām atbilst vienam no 14. panta 4. punkta ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai ne.”

2. pants

Grozījumi Lēmumā Nr. 575/2007/EK

Lēmuma Nr. 575/2007/EK 15. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Savienības ieguldījums atbalstītiem projektiem par darbībām, ko dalībvalstis īsteno saskaņā ar 3. pantu, nepārsniedz 50 % no katras darbības kopējām izmaksām.

Šo apjomu var palielināt līdz 75 % projektiem, ar ko risina konkrētus prioritārus jautājumus, kuri ir noteikti stratēģiskajās pamatnostādnēs, kā paredzēts 18. pantā.

Savienības ieguldījumu palielina līdz 75 % dalībvalstīs, uz ko attiecas Kohēzijas fonds.

Savienības ieguldījumu dalībvalstī var palielināt par 20 procentu punktiem ar noteikumu, ka laikā, kad dalībvalsts iesniedz savu gada programmas projektu saskaņā ar šā lēmuma 21. panta 3. punktu vai pārskatītās gada programmas projektu saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/458/EK (18) 23. pantu, tā atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (19); |
| --- | --- |

a)

tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (19);

| b) | tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (20), vai pirms 2010. gada 13. maija tai ir pieejama citu eurozonas dalībvalstu finansiāla palīdzība; vai |
| --- | --- |

b)

tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (20), vai pirms 2010. gada 13. maija tai ir pieejama citu eurozonas dalībvalstu finansiāla palīdzība; vai

| c) | tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar starpvaldību nolīgumu par Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta izveidi vai ar līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. |
| --- | --- |

c)

tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar starpvaldību nolīgumu par Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta izveidi vai ar līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.

Attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai rakstveida paziņojumu kopā ar gada programmas projektu vai pārskatītās gada programmas projektu, kas apstiprina, ka tā atbilst vienam no ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Projektam, kura līdzfinansēšanai piemēro paaugstināto likmi, var turpināt piemērot šo likmi neatkarīgi no tā, vai attiecīgās gada programmas īstenošanas laikā dalībvalsts joprojām atbilst vienam no ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai ne.

3. pants

Grozījumi Lēmumā 2007/435/EK

Lēmuma 2007/435/EK 13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Savienības ieguldījums atbalstītiem projektiem par darbībām, ko dalībvalstis īsteno saskaņā ar 4. pantu, nepārsniedz 50 % no katras darbības kopējām izmaksām.

Šo apjomu var palielināt līdz 75 % projektiem, ar ko risina konkrētus prioritārus jautājumus, kuri ir noteikti stratēģiskajās pamatnostādnēs, kā paredzēts 16. pantā.

Savienības ieguldījumu palielina līdz 75 % dalībvalstīs, uz ko attiecas Kohēzijas fonds.

Savienības ieguldījumu dalībvalstī var palielināt par 20 procentu punktiem ar noteikumu, ka laikā, kad dalībvalsts iesniedz savu gada programmas projektu saskaņā ar šā lēmuma 19. panta 3. punktu vai pārskatītās gada programmas projektu saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/457/EK (21) 23. pantu, tā atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (22); |
| --- | --- |

a)

tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (22);

| b) | tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (23), vai pirms 2010. gada 13. maija tai ir pieejama citu eurozonas dalībvalstu finansiāla palīdzība; vai |
| --- | --- |

b)

tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (23), vai pirms 2010. gada 13. maija tai ir pieejama citu eurozonas dalībvalstu finansiāla palīdzība; vai

| c) | tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar starpvaldību nolīgumu par Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta izveidi vai ar līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. |
| --- | --- |

c)

tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar starpvaldību nolīgumu par Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta izveidi vai ar līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.

Attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai rakstveida paziņojumu kopā ar gada programmas projektu vai pārskatītās gada programmas projektu, kas apstiprina, ka tā atbilst vienam no ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Projektam, kura līdzfinansēšanai piemēro paaugstināto likmi, var turpināt piemērot šo likmi neatkarīgi no tā, vai attiecīgās gada programmas īstenošanas laikā dalībvalsts joprojām atbilst vienam no ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai ne.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2013. gada 13. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 6. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 25. februāra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 144, 6.6.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 144, 6.6.2007., 45. lpp.

3

(4)  OV L 168, 28.6.2007., 18. lpp.

4

(5)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 150, 13.6.2009., 8. lpp.

6

(7)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

7

(8)  OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp.

8

(9)  OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.

9

(10)  OV L 91, 6.4.2011., 1. lpp.

10

(11)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

11

(12)  OV L 337, 20.12.2011., 5. lpp.

12

(13)  OV L 339, 21.12.2011., 1. lpp.

13

(14)  OV L 129, 16.5.2012., 7. lpp.

14

(15)  OV L 7, 10.1.2008., 1. lpp.

15

(16)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

16

(17)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.”;

17

(18)  OV L 167, 27.6.2008., 135. lpp.

18

(19)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

19

(20)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.”

20

(21)  OV L 167, 27.6.2008., 69. lpp.

21

(22)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

22

(23)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.”

23

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/6

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 259/2013/ES

(2013. gada 13. marts),

ar ko groza Lēmumu Nr. 574/2007/EK, lai paaugstinātu Eiropas Ārējo robežu fonda līdzfinansējuma likmi konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (2) izveido Eiropas Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, un tajā paredz dažādas Savienības līdzfinansējuma likmes, ko piemēro minētā fonda atbalstītajām darbībām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (2) izveido Eiropas Ārējo robežu fondu laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, un tajā paredz dažādas Savienības līdzfinansējuma likmes, ko piemēro minētā fonda atbalstītajām darbībām.

| (2) | Nepieredzētā globālā finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde ir nopietni kaitējušas ekonomikas izaugsmei un finanšu stabilitātei, izraisot finanšu, ekonomikas un sociālo apstākļu būtisku pasliktināšanos vairākās dalībvalstīs. Dažām dalībvalstīm ir nopietnas grūtības vai tām draud šādas grūtības, jo īpaši attiecībā uz to finanšu un ekonomikas stabilitāti, kuras ir izraisījušas vai var izraisīt deficīta un parāda stāvokļa pasliktināšanos un apdraud ekonomikas izaugsmi, un situāciju vēl vairāk sarežģī starptautiskā ekonomikas un finanšu vide. |
| --- | --- |

(2)

Nepieredzētā globālā finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde ir nopietni kaitējušas ekonomikas izaugsmei un finanšu stabilitātei, izraisot finanšu, ekonomikas un sociālo apstākļu būtisku pasliktināšanos vairākās dalībvalstīs. Dažām dalībvalstīm ir nopietnas grūtības vai tām draud šādas grūtības, jo īpaši attiecībā uz to finanšu un ekonomikas stabilitāti, kuras ir izraisījušas vai var izraisīt deficīta un parāda stāvokļa pasliktināšanos un apdraud ekonomikas izaugsmi, un situāciju vēl vairāk sarežģī starptautiskā ekonomikas un finanšu vide.

| (3) | Kaut arī jau ir veiktas nozīmīgas darbības krīzes negatīvās ietekmes mazināšanai, plaši jūtama finanšu krīzes ietekme uz reālo ekonomiku, darba tirgu un iedzīvotājiem kopumā. Spiediens uz valstu finanšu resursiem palielinās, un būtu steidzami jāveic turpmāki pasākumi tā mazināšanai, maksimāli un optimāli izmantojot Savienības finansējumu. |
| --- | --- |

(3)

Kaut arī jau ir veiktas nozīmīgas darbības krīzes negatīvās ietekmes mazināšanai, plaši jūtama finanšu krīzes ietekme uz reālo ekonomiku, darba tirgu un iedzīvotājiem kopumā. Spiediens uz valstu finanšu resursiem palielinās, un būtu steidzami jāveic turpmāki pasākumi tā mazināšanai, maksimāli un optimāli izmantojot Savienības finansējumu.

| (4) | Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (3), paredzēts, ka Padome var piešķirt vidēja termiņa finansiālu palīdzību, ja dalībvalsts, kas nav pieņēmusi euro, ir nonākusi grūtībās vai to nopietni apdraud grūtības attiecībā uz tās maksājumu bilanci. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Regulā (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (3), paredzēts, ka Padome var piešķirt vidēja termiņa finansiālu palīdzību, ja dalībvalsts, kas nav pieņēmusi euro, ir nonākusi grūtībās vai to nopietni apdraud grūtības attiecībā uz tās maksājumu bilanci.

| (5) | Rumānijai šādu finansiālo palīdzību piešķīra ar Padomes Lēmumu 2009/459/EK (2009. gada 6. maijs) par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai (4). |
| --- | --- |

(5)

Rumānijai šādu finansiālo palīdzību piešķīra ar Padomes Lēmumu 2009/459/EK (2009. gada 6. maijs) par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Rumānijai (4).

| (6) | Saskaņā ar Ecofin Padomes 2010. gada 9. un 10. maija secinājumiem Padome pieņēma visaptverošu pasākumu kopumu finanšu stabilitātes pasargāšanai visā eurozonā un tās dalībvalstīs, tostarp Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (5), un 2010. gada 7. jūnijā eurozonas dalībvalstis izveidoja Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu, lai nodrošinātu finanšu atbalstu eurozonas dalībvalstīm, kurām ir grūtības, ko izraisījuši ārkārtēji notikumi, kurus tās nav varējušas ietekmēt. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Ecofin Padomes 2010. gada 9. un 10. maija secinājumiem Padome pieņēma visaptverošu pasākumu kopumu finanšu stabilitātes pasargāšanai visā eurozonā un tās dalībvalstīs, tostarp Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (5), un 2010. gada 7. jūnijā eurozonas dalībvalstis izveidoja Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentu, lai nodrošinātu finanšu atbalstu eurozonas dalībvalstīm, kurām ir grūtības, ko izraisījuši ārkārtēji notikumi, kurus tās nav varējušas ietekmēt.

| (7) | Īrijai un Portugālei attiecīgi ar Padomes Īstenošanas lēmumiem 2011/77/ES (6) un 2011/344/ES (7) piešķīra finansiālu palīdzību no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma. Tās ir saņēmušas līdzekļus arī no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta. |
| --- | --- |

(7)

Īrijai un Portugālei attiecīgi ar Padomes Īstenošanas lēmumiem 2011/77/ES (6) un 2011/344/ES (7) piešķīra finansiālu palīdzību no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma. Tās ir saņēmušas līdzekļus arī no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta.

| (8) | Kreditoru nolīgums un Aizdevumu mehānisma nolīgums attiecībā uz Grieķiju tika noslēgti 2010. gada 8. maijā un stājās spēkā 2010. gada 11. maijā kā pirmā finansiālās palīdzības programma Grieķijai. Eurozonas dalībvalstu finanšu ministri 2012. gada 12. martā pārtrauca minēto pirmo programmu un apstiprināja otro finansiālās palīdzības programmu Grieķijai. Tika nolemts, ka minētās otrās programmas finanšu instruments būs Eiropas Finanšu stabilitātes instruments, no kura tiks izsniegta eurozonas ieguldījuma, kas paredzēts pirmajā programmā, atlikusī summa. |
| --- | --- |

(8)

Kreditoru nolīgums un Aizdevumu mehānisma nolīgums attiecībā uz Grieķiju tika noslēgti 2010. gada 8. maijā un stājās spēkā 2010. gada 11. maijā kā pirmā finansiālās palīdzības programma Grieķijai. Eurozonas dalībvalstu finanšu ministri 2012. gada 12. martā pārtrauca minēto pirmo programmu un apstiprināja otro finansiālās palīdzības programmu Grieķijai. Tika nolemts, ka minētās otrās programmas finanšu instruments būs Eiropas Finanšu stabilitātes instruments, no kura tiks izsniegta eurozonas ieguldījuma, kas paredzēts pirmajā programmā, atlikusī summa.

| (9) | Eurozonas dalībvalstu finanšu ministri 2012. gada 2. februārī parakstīja Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. Minētais līgums seko Eiropadomes Lēmumam 2011/199/ES (2011. gada 25. marts), ar ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. pantu groza attiecībā uz stabilizācijas mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (8). Saskaņā ar minēto līgumu Eiropas Stabilizācijas mehānisms no tā stāšanās spēkā 2012. gada 8. oktobrī ir primārais finansiālās palīdzības sniedzējs eurozonas dalībvalstīm. Tādēļ šajā lēmumā būtu jāņem vērā Eiropas Stabilizācijas mehānisms. |
| --- | --- |

(9)

Eurozonas dalībvalstu finanšu ministri 2012. gada 2. februārī parakstīja Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. Minētais līgums seko Eiropadomes Lēmumam 2011/199/ES (2011. gada 25. marts), ar ko Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. pantu groza attiecībā uz stabilizācijas mehānismu dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (8). Saskaņā ar minēto līgumu Eiropas Stabilizācijas mehānisms no tā stāšanās spēkā 2012. gada 8. oktobrī ir primārais finansiālās palīdzības sniedzējs eurozonas dalībvalstīm. Tādēļ šajā lēmumā būtu jāņem vērā Eiropas Stabilizācijas mehānisms.

| (10) | Eiropadome 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja Komisijas ieceri uzlabot sinerģiju starp aizdevumu programmu Grieķijai un Savienības līdzekļiem un atbalstīja centienus palielināt Grieķijas spēju apgūt Savienības līdzekļus, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, pārorientējot uzmanību uz konkurētspējas uzlabošanu un darba vietu radīšanu. Turklāt tā atzinīgi novērtēja un atbalstīja to, ka Komisija kopā ar dalībvalstīm gatavo visaptverošu tehniskās palīdzības programmu Grieķijai. Šajā lēmumā paredzētie Lēmuma Nr. 574/2007/EK grozījumi sniedz ieguldījumu šādos sinerģijas veicināšanas centienos. |
| --- | --- |

(10)

Eiropadome 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja Komisijas ieceri uzlabot sinerģiju starp aizdevumu programmu Grieķijai un Savienības līdzekļiem un atbalstīja centienus palielināt Grieķijas spēju apgūt Savienības līdzekļus, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību, pārorientējot uzmanību uz konkurētspējas uzlabošanu un darba vietu radīšanu. Turklāt tā atzinīgi novērtēja un atbalstīja to, ka Komisija kopā ar dalībvalstīm gatavo visaptverošu tehniskās palīdzības programmu Grieķijai. Šajā lēmumā paredzētie Lēmuma Nr. 574/2007/EK grozījumi sniedz ieguldījumu šādos sinerģijas veicināšanas centienos.

| (11) | Ņemot vērā ārkārtas apstākļus, Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (9), grozīja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1311/2011 (10), lai ļautu paaugstināt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzfinansējuma likmi dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām to finansiālās stabilitātes jomā. Līdzīga pieeja attiecībā uz minētajām dalībvalstīm tika pieņemta saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1312/2011 (2011. gada 19. decembris), ar kuru Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti (11), un saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 387/2012 (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības attiecībā uz to finanšu stabilitāti (12). Minētās dalībvalstis būtu jāatbalsta arī saistībā ar četriem fondiem, kas ir dibināti kā daļa no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, proti, Eiropas Ārējo robežu fonds, Eiropas Atgriešanās fonds, Eiropas Bēgļu fonds un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (“fondi”), kuri izveidoti laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā ārkārtas apstākļus, Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (9), grozīja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1311/2011 (10), lai ļautu paaugstināt struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzfinansējuma likmi dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām to finansiālās stabilitātes jomā. Līdzīga pieeja attiecībā uz minētajām dalībvalstīm tika pieņemta saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1312/2011 (2011. gada 19. decembris), ar kuru Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti (11), un saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 387/2012 (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības attiecībā uz to finanšu stabilitāti (12). Minētās dalībvalstis būtu jāatbalsta arī saistībā ar četriem fondiem, kas ir dibināti kā daļa no vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, proti, Eiropas Ārējo robežu fonds, Eiropas Atgriešanās fonds, Eiropas Bēgļu fonds un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds (“fondi”), kuri izveidoti laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

| (12) | Fondi ir svarīgākie līdzekļi, kas palīdz dalībvalstīm risināt būtiskas problēmas migrācijas, patvēruma un ārējo robežu jomās, piemēram, visaptverošas Savienības imigrācijas politikas izstrāde, lai veicinātu Savienības konkurētspēju un sociālo kohēziju, un kopējas Eiropas Patvēruma sistēmas izveide. |
| --- | --- |

(12)

Fondi ir svarīgākie līdzekļi, kas palīdz dalībvalstīm risināt būtiskas problēmas migrācijas, patvēruma un ārējo robežu jomās, piemēram, visaptverošas Savienības imigrācijas politikas izstrāde, lai veicinātu Savienības konkurētspēju un sociālo kohēziju, un kopējas Eiropas Patvēruma sistēmas izveide.

| (13) | Lai atvieglotu Savienības finansējuma pārvaldību migrācijas, patvēruma un ārējo robežu jomās un lai uzlabotu šāda finansējuma pieejamību dalībvalstīm nolūkā īstenot to gada programmas saskaņā ar fondiem, uz laiku un neskarot 2014. gada līdz 2020. gada plānošanas periodu, Savienības līdzfinansējuma likme fondiem dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām saistībā ar to finanšu stabilitāti, ir jāpaaugstina par summu, kas atbilst 20 procentu punktiem virs pašreiz piemērojamās līdzfinansējuma likmes. Tas nozīmē, ka fondu gada piešķīrums valstīm saskaņā ar pamata tiesību aktiem nemainīsies, bet valstu līdzfinansējums attiecīgi samazināsies. Pašreizējās gada programmas būs jāpārskata, lai atspoguļotu izmaiņas, kas radīsies, piemērojot paaugstināto Savienības līdzfinansējuma likmi. |
| --- | --- |

(13)

Lai atvieglotu Savienības finansējuma pārvaldību migrācijas, patvēruma un ārējo robežu jomās un lai uzlabotu šāda finansējuma pieejamību dalībvalstīm nolūkā īstenot to gada programmas saskaņā ar fondiem, uz laiku un neskarot 2014. gada līdz 2020. gada plānošanas periodu, Savienības līdzfinansējuma likme fondiem dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām saistībā ar to finanšu stabilitāti, ir jāpaaugstina par summu, kas atbilst 20 procentu punktiem virs pašreiz piemērojamās līdzfinansējuma likmes. Tas nozīmē, ka fondu gada piešķīrums valstīm saskaņā ar pamata tiesību aktiem nemainīsies, bet valstu līdzfinansējums attiecīgi samazināsies. Pašreizējās gada programmas būs jāpārskata, lai atspoguļotu izmaiņas, kas radīsies, piemērojot paaugstināto Savienības līdzfinansējuma likmi.

| (14) | Jebkurai dalībvalstij, kas vēlas piemērot paaugstināto līdzfinansējuma likmi, būtu jāiesniedz Komisijai rakstveida paziņojums kopā ar gada programmas projektu vai pārskatītās gada programmas projektu. Savā paziņojumā attiecīgajai dalībvalstij būtu jāsniedz atsauce uz attiecīgo Padomes lēmumu vai uz jebkādu citu atbilstīgu lēmumu, saskaņā ar kuru tai var piemērot paaugstināto Savienības līdzfinansējuma likmi. |
| --- | --- |

(14)

Jebkurai dalībvalstij, kas vēlas piemērot paaugstināto līdzfinansējuma likmi, būtu jāiesniedz Komisijai rakstveida paziņojums kopā ar gada programmas projektu vai pārskatītās gada programmas projektu. Savā paziņojumā attiecīgajai dalībvalstij būtu jāsniedz atsauce uz attiecīgo Padomes lēmumu vai uz jebkādu citu atbilstīgu lēmumu, saskaņā ar kuru tai var piemērot paaugstināto Savienības līdzfinansējuma likmi.

| (15) | Vēl nepieredzētā krīze, kas ietekmējusi starptautiskos finanšu tirgus, un ekonomikas lejupslīde ir būtiski kaitējušas vairāku dalībvalstu finanšu stabilitātei. Tā kā ir steidzami jārīkojas, lai mazinātu ietekmi uz ekonomiku kopumā, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(15)

Vēl nepieredzētā krīze, kas ietekmējusi starptautiskos finanšu tirgus, un ekonomikas lejupslīde ir būtiski kaitējušas vairāku dalībvalstu finanšu stabilitātei. Tā kā ir steidzami jārīkojas, lai mazinātu ietekmi uz ekonomiku kopumā, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (16) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums Nr. 574/2007/EK. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums Nr. 574/2007/EK.

| (17) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (13), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomām, kas minētas 1. panta A un B punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (14) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (13), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomām, kas minētas 1. panta A un B punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (14) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

| (18) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (15) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomām, kas minētas Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (16) 3. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (15) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomām, kas minētas Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (16) 3. pantu.

| (19) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (17) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomām, kas minētas Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (18) 3. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (17) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomām, kas minētas Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (18) 3. pantu.

| (20) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (21) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (19); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(21)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (19); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (22) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (20); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(22)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (20); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi Lēmumā Nr. 574/2007/EK

Lēmuma Nr. 574/2007/EK 16. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Savienības ieguldījums atbalstītiem projektiem par darbībām, ko dalībvalstis īsteno saskaņā ar 4. pantu, nepārsniedz 50 % no katras darbības kopējām izmaksām.

Šo apjomu var palielināt līdz 75 % projektiem, ar ko risina konkrētus prioritārus jautājumus, kuri ir noteikti stratēģiskajās pamatnostādnēs, kā paredzēts 20. pantā.

Savienības ieguldījumu palielina līdz 75 % dalībvalstīs, uz ko attiecas Kohēzijas fonds.

Savienības ieguldījumu dalībvalstī var palielināt par 20 procentu punktiem ar noteikumu, ka laikā, kad dalībvalsts iesniedz savu gada programmas projektu saskaņā ar šā lēmuma 23. panta 3. punktu vai pārskatītās gada programmas projektu saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2008/456/EK (21) 23. pantu, tā atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (22); |
| --- | --- |

a)

tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (22);

| b) | tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (23), vai pirms 2010. gada 13. maija tai ir pieejama citu eurozonas dalībvalstu finansiāla palīdzība; vai |
| --- | --- |

b)

tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (23), vai pirms 2010. gada 13. maija tai ir pieejama citu eurozonas dalībvalstu finansiāla palīdzība; vai

| c) | tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar starpvaldību nolīgumu par Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta izveidi vai ar līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. |
| --- | --- |

c)

tai ir pieejama finansiāla palīdzība saskaņā ar starpvaldību nolīgumu par Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta izveidi vai ar līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.

Attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai rakstveida paziņojumu kopā ar gada programmas projektu vai pārskatītās gada programmas projektu, kas apstiprina, ka tā atbilst vienam no ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Projektam, kura līdzfinansēšanai piemēro paaugstināto likmi, var turpināt piemērot šo likmi neatkarīgi no tā, vai attiecīgās gada programmas īstenošanas laikā dalībvalsts joprojām atbilst vienam no ceturtās daļas a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vai ne.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2013. gada 13. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 6. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 25. februāra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.

2

(3)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 150, 13.6.2009., 8. lpp.

4

(5)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

5

(6)  OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp.

6

(7)  OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.

7

(8)  OV L 91, 6.4.2011., 1. lpp.

8

(9)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

9

(10)  OV L 337, 20.12.2011., 5. lpp.

10

(11)  OV L 339, 21.12.2011., 1. lpp.

11

(12)  OV L 129, 16.5.2012., 7. lpp.

12

(13)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

13

(14)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

14

(15)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

15

(16)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

16

(17)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

17

(18)  OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.

18

(19)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

19

(20)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

20

(21)  OV L 167, 27.6.2008., 1. lpp.

21

(22)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

22

(23)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.”

23

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/10

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 260/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 1458/2007 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, attiecina uz tādu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, ko nosūta no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas Sociālistiskās Republikas izcelsme

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Vispārīga informācija

| (1) | Padome 1991. gadā ar Regulu (EEK) Nr. 3433/91 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu 16,9 % apmērā, tostarp Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu (“izmeklējamais ražojums”) importam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1991. gadā ar Regulu (EEK) Nr. 3433/91 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu 16,9 % apmērā, tostarp Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu (“izmeklējamais ražojums”) importam.

| (2) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/95 (3) sākotnējo ad valorem nodokli 1995. gadā aizstāja ar īpašu nodokli ECU 0,065 apmērā par vienu šķiltavu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/95 (3) sākotnējo ad valorem nodokli 1995. gadā aizstāja ar īpašu nodokli ECU 0,065 apmērā par vienu šķiltavu.

| (3) | Papildus izmeklēšanai, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 13. pantu, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/1999 (4) iepriekš minētie pasākumi tika attiecināti arī uz 1) no Taivānas sūtītu vai Taivānas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu un 2) tādu ĶTR izcelsmes vai no Taivānas sūtītu vai Taivānas izcelsmes uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kuru cena, ieskaitot piegādi līdz Kopienas robežai, ir mazāka nekā EUR 0,15 par vienību pirms nodokļa nomaksas. |
| --- | --- |

(3)

Papildus izmeklēšanai, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 13. pantu, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/1999 (4) iepriekš minētie pasākumi tika attiecināti arī uz 1) no Taivānas sūtītu vai Taivānas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu un 2) tādu ĶTR izcelsmes vai no Taivānas sūtītu vai Taivānas izcelsmes uzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kuru cena, ieskaitot piegādi līdz Kopienas robežai, ir mazāka nekā EUR 0,15 par vienību pirms nodokļa nomaksas.

| (4) | Ar Regulu (EK) Nr. 1824/2001 (5) Padome 2001. gadā apstiprināja galīgos antidempinga maksājumus, kas uzlikti ar Regulu (EK) Nr. 1006/95 un kas pagarināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 192/1999 (“pašreizējie pasākumi”), atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(4)

Ar Regulu (EK) Nr. 1824/2001 (5) Padome 2001. gadā apstiprināja galīgos antidempinga maksājumus, kas uzlikti ar Regulu (EK) Nr. 1006/95 un kas pagarināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 192/1999 (“pašreizējie pasākumi”), atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam.

| (5) | Ar Regulu (EK) Nr. 1458/2007 (6) (“sākotnējā regula”) Padome 2007. gadā apstiprināja galīgo antidempinga maksājumu, kas uzlikts ar Regulu (EK) Nr. 1824/2001 atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Šie pasākumi turpmāk tekstā būs minēti kā “sākotnējie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tekstā būs minēta kā “sākotnējā izmeklēšana”. |
| --- | --- |

(5)

Ar Regulu (EK) Nr. 1458/2007 (6) (“sākotnējā regula”) Padome 2007. gadā apstiprināja galīgo antidempinga maksājumu, kas uzlikts ar Regulu (EK) Nr. 1824/2001 atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam. Šie pasākumi turpmāk tekstā būs minēti kā “sākotnējie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tekstā būs minēta kā “sākotnējā izmeklēšana”.

| (6) | Komisija 2012. gada 12. decembrī (7) publicēja paziņojumu par antidempinga pasākumu izbeigšanos. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2012. gada 12. decembrī (7) publicēja paziņojumu par antidempinga pasākumu izbeigšanos.

| (7) | Līdz ar pasākumu termiņa izbeigšanos 2012. gada 13. decembrī ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1192/2012 (8) no tās pašas dienas tika izbeigta no Vjetnamas nosūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu, kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme, importa reģistrēšana (skatīt arī 14. apsvērumu). |
| --- | --- |

(7)

Līdz ar pasākumu termiņa izbeigšanos 2012. gada 13. decembrī ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1192/2012 (8) no tās pašas dienas tika izbeigta no Vjetnamas nosūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu, kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme, importa reģistrēšana (skatīt arī 14. apsvērumu).

1.2.   Pieprasījums

| (8) | Komisija 2012. gada 17. aprīlī saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu saņēma pieprasījumu (“pieprasījums”) izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti ĶTR izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, un attiecināt reģistrāciju uz tādu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, ko veic, tās nosūtot no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas (“Vjetnama”), un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2012. gada 17. aprīlī saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu saņēma pieprasījumu (“pieprasījums”) izmeklēt to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas noteikti ĶTR izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, un attiecināt reģistrāciju uz tādu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, ko veic, tās nosūtot no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas (“Vjetnama”), un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme.

| (9) | Pieprasījumu iesniedza Société BIC, kas ir ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu ražotājs Savienībā. |
| --- | --- |

(9)

Pieprasījumu iesniedza Société BIC, kas ir ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu ražotājs Savienībā.

| (10) | Pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka sākotnējie pasākumi tika apieti, veicot montāžas darbības Vjetnamā. |
| --- | --- |

(10)

Pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pirmšķietami pierādījumi tam, ka sākotnējie pasākumi tika apieti, veicot montāžas darbības Vjetnamā.

| (11) | Pieprasījums liecināja, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas ir ievērojami mainījies tirdzniecības modelis saistībā ar eksportu no ĶTR un Vjetnamas uz Savienību un tam nav bijis cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien sākotnējo pasākumu ieviešana. Tika apgalvots, ka šā tirdzniecības modeļa pārmaiņu pamatā ir šķiltavu montāžas darbības Vjetnamā, izmantojot šķiltavu detaļas, kuru izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(11)

Pieprasījums liecināja, ka pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas ir ievērojami mainījies tirdzniecības modelis saistībā ar eksportu no ĶTR un Vjetnamas uz Savienību un tam nav bijis cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien sākotnējo pasākumu ieviešana. Tika apgalvots, ka šā tirdzniecības modeļa pārmaiņu pamatā ir šķiltavu montāžas darbības Vjetnamā, izmantojot šķiltavu detaļas, kuru izcelsme ir ĶTR.

| (12) | Turklāt pirmšķietami pierādījumi liecināja par to, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tika mazināta gan daudzuma, gan cenas izteiksmē. Pierādījumi jo īpaši liecināja, ka šo palielināto importa daudzumu no Vjetnamas pārdeva par cenām, kas bija zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada zaudējumus. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt pirmšķietami pierādījumi liecināja par to, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tika mazināta gan daudzuma, gan cenas izteiksmē. Pierādījumi jo īpaši liecināja, ka šo palielināto importa daudzumu no Vjetnamas pārdeva par cenām, kas bija zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada zaudējumus.

| (13) | Visbeidzot, bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka no Vjetnamas nosūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu imports tika pārdots par dempinga cenām salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību. |
| --- | --- |

(13)

Visbeidzot, bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka no Vjetnamas nosūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu imports tika pārdots par dempinga cenām salīdzinājumā ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto attiecīgā ražojuma normālo vērtību.

1.3.   Procedūras sākšana

| (14) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 548/2012 (9) (“izmeklēšanas uzsākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu Komisija ar izmeklēšanas uzsākšanas regulu arī uzdeva muitas iestādēm reģistrēt no Vjetnamas nosūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme. |
| --- | --- |

(14)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 548/2012 (9) (“izmeklēšanas uzsākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu Komisija ar izmeklēšanas uzsākšanas regulu arī uzdeva muitas iestādēm reģistrēt no Vjetnamas nosūtītu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme.

1.4.   Izmeklēšana

| (15) | Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja ĶTR un Vjetnamas iestādes, ražotājus eksportētājus šajās valstīs, zināmos iesaistītos importētājus Savienībā un Société BIC (“pieprasījuma iesniedzējs”), kā arī Savienības ražotāju, kas saražo vairāk nekā 75 % ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(15)

Par izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja ĶTR un Vjetnamas iestādes, ražotājus eksportētājus šajās valstīs, zināmos iesaistītos importētājus Savienībā un Société BIC (“pieprasījuma iesniedzējs”), kā arī Savienības ražotāju, kas saražo vairāk nekā 75 % ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu Eiropas Savienībā.

| (16) | Anketas nosūtīja 70 ražotājiem eksportētājiem ĶTR un 15 ražotājiem eksportētājiem Vjetnamā, kuri Komisijai bija zināmi no pieprasījuma. Anketas nosūtīja arī 59 pieprasījumā minētajiem importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un izmeklēšanas uzsākšanas regulā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā varētu piemērot pamatregulas 18. pantu un ka konstatējumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. |
| --- | --- |

(16)

Anketas nosūtīja 70 ražotājiem eksportētājiem ĶTR un 15 ražotājiem eksportētājiem Vjetnamā, kuri Komisijai bija zināmi no pieprasījuma. Anketas nosūtīja arī 59 pieprasījumā minētajiem importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un izmeklēšanas uzsākšanas regulā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu. Visām ieinteresētajām personām tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā varētu piemērot pamatregulas 18. pantu un ka konstatējumi tiktu izdarīti, pamatojoties uz pieejamiem faktiem.

| (17) | Pieteicās astoņi no 15 Vjetnamā zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, no kuriem viens apgalvoja, ka nevēlas, lai to uzskatītu par ieinteresēto pusi, jo tas neražo izmeklējamo ražojumu un neeksportē uz Savienību. |
| --- | --- |

(17)

Pieteicās astoņi no 15 Vjetnamā zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, no kuriem viens apgalvoja, ka nevēlas, lai to uzskatītu par ieinteresēto pusi, jo tas neražo izmeklējamo ražojumu un neeksportē uz Savienību.

| (18) | Uz aptaujas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie septiņi uzņēmumi, un to telpās pēc tam veica pārbaudes apmeklējumus:






  — | Viet Giai Thanh Co. Ltd, Ho Chi Minh City, |
| --- | --- | --- |

(18)

Uz aptaujas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie septiņi uzņēmumi, un to telpās pēc tam veica pārbaudes apmeklējumus:

—

Viet Giai Thanh Co. Ltd, Ho Chi Minh City,

| — | Hoa Hung Co. Ltd, Tay Ninh Province, |
| --- | --- |

—

Hoa Hung Co. Ltd, Tay Ninh Province,

| — | Trung Lai Gas Lighter Manufacture Co. Ltd, Nghe An Province, |
| --- | --- |

—

Trung Lai Gas Lighter Manufacture Co. Ltd, Nghe An Province,

| — | Textion Plastic Co. Ltd, Binh Duong Province, |
| --- | --- |

—

Textion Plastic Co. Ltd, Binh Duong Province,

| — | Cherry Year Vietnam Lighter Manufacture Co. Ltd, Tay Ninh Province, |
| --- | --- |

—

Cherry Year Vietnam Lighter Manufacture Co. Ltd, Tay Ninh Province,

| — | Huaxing Vietnam Manufacture Co. Ltd, Tay Ninh Province, |
| --- | --- |

—

Huaxing Vietnam Manufacture Co. Ltd, Tay Ninh Province,

| — | Top Field Enterprises Co. Ltd, Tay Ninh Province. |
| --- | --- |

—

Top Field Enterprises Co. Ltd, Tay Ninh Province.

| (19) | Neviens no zināmajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem nepieteicās vai nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(19)

Neviens no zināmajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem nepieteicās vai nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (20) | Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza astoņi importētāji, bet seši uzņēmumi pieteicās un apgalvoja, ka nevēlas, lai tos uzskatītu par ieinteresētajām pusēm, jo tie Savienībā neimportēja ar gāzi pildītas, neuzpildāmas kabatas krama šķiltavas no Vjetnamas (“ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana”). Pārējie zināmie uzņēmumi neatsaucās vispār. |
| --- | --- |

(20)

Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza astoņi importētāji, bet seši uzņēmumi pieteicās un apgalvoja, ka nevēlas, lai tos uzskatītu par ieinteresētajām pusēm, jo tie Savienībā neimportēja ar gāzi pildītas, neuzpildāmas kabatas krama šķiltavas no Vjetnamas (“ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana”). Pārējie zināmie uzņēmumi neatsaucās vispār.

| (21) | Pēc izmeklēšanas sākšanas divi importētāji lūdza tos uzklausīt, un šāda uzklausīšana notika 2012. gada septembrī. Šie importētāji iesniedza savus apsvērumus arī rakstiski. Savos apsvērumos tie apšaubīja izmeklēšanas sākšanas pamatu attiecībā uz ražojuma definīciju, importa apjomu, tirdzniecības modeļa maiņas ekonomisko izskaidrojumu, pieprasījuma motivāciju un Savienības ražotāja, kas iesniedza pieprasījumu, finansiālo situāciju. Minēto divu importētāju ieskatā, izmeklēšanas sākšanai nebija pietiekama pamata. |
| --- | --- |

(21)

Pēc izmeklēšanas sākšanas divi importētāji lūdza tos uzklausīt, un šāda uzklausīšana notika 2012. gada septembrī. Šie importētāji iesniedza savus apsvērumus arī rakstiski. Savos apsvērumos tie apšaubīja izmeklēšanas sākšanas pamatu attiecībā uz ražojuma definīciju, importa apjomu, tirdzniecības modeļa maiņas ekonomisko izskaidrojumu, pieprasījuma motivāciju un Savienības ražotāja, kas iesniedza pieprasījumu, finansiālo situāciju. Minēto divu importētāju ieskatā, izmeklēšanas sākšanai nebija pietiekama pamata.

| (22) | Komisija sniedza detalizētu atbildi uz minētajiem apsvērumiem un deva iespēju pusēm iesniegt savus komentārus. Komisija izskaidroja, kādēļ tā uzskata, ka pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. Iesniegtie importētāju komentāri neparādīja, ka pieprasījumā nebūtu iekļauti pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(22)

Komisija sniedza detalizētu atbildi uz minētajiem apsvērumiem un deva iespēju pusēm iesniegt savus komentārus. Komisija izskaidroja, kādēļ tā uzskata, ka pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. Iesniegtie importētāju komentāri neparādīja, ka pieprasījumā nebūtu iekļauti pietiekami pirmšķietami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.5.   Izmeklēšanas periods

| (23) | Izmeklēšanu veica par laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam (izmeklēšanas periods, turpmāk “IP”). Informācija par IP tika vākta, lai cita starpā izmeklētu tirdzniecības modeļa iespējamās pārmaiņas.Par ziņošanas periodu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (ziņošanas periods, turpmāk “ZP”) tika vākta detalizētāka informācija, lai pārbaudītu pasākumu koriģējošās ietekmes iespējamo samazināšanos un to, vai bijis dempings. |
| --- | --- |

(23)

Izmeklēšanu veica par laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam (izmeklēšanas periods, turpmāk “IP”). Informācija par IP tika vākta, lai cita starpā izmeklētu tirdzniecības modeļa iespējamās pārmaiņas.Par ziņošanas periodu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (ziņošanas periods, turpmāk “ZP”) tika vākta detalizētāka informācija, lai pārbaudītu pasākumu koriģējošās ietekmes iespējamo samazināšanos un to, vai bijis dempings.

2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

2.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (24) | Lai novērtētu, vai pasākumi tiek apieti, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika secīgi analizēts, vai ir vērojamas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, Vjetnamu un Savienību; vai šīs pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma uzlikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret normālajām vērtībām, kas iepriekš noteiktas sākotnējā izmeklēšanā, vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. pantu. |
| --- | --- |

(24)

Lai novērtētu, vai pasākumi tiek apieti, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika secīgi analizēts, vai ir vērojamas pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, Vjetnamu un Savienību; vai šīs pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma uzlikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta izmeklējamā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret normālajām vērtībām, kas iepriekš noteiktas sākotnējā izmeklēšanā, vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. pantu.

2.2.   Attiecīgais ražojums un izmeklējamais ražojums

| (25) | Attiecīgais ražojums ir ražojums, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā: ar gāzi pildītas, neuzpildāmas kabatas krama šķiltavas, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 9613 10 00 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(25)

Attiecīgais ražojums ir ražojums, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā: ar gāzi pildītas, neuzpildāmas kabatas krama šķiltavas, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 9613 10 00 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”).

| (26) | Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā iepriekšējā apsvērumā definētais ražojums, taču tas ir sūtīts no Vjetnamas, tam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme, un to pašlaik klasificē ar tādu pašu KN kodu, ar kādu klasificē attiecīgo ražojumu (“ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(26)

Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā iepriekšējā apsvērumā definētais ražojums, taču tas ir sūtīts no Vjetnamas, tam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme, un to pašlaik klasificē ar tādu pašu KN kodu, ar kādu klasificē attiecīgo ražojumu (“ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana”).

| (27) | Izmeklēšanā atklājās, ka ar gāzi pildītām, neuzpildāmām kabatas krama šķiltavām, kas definētas iepriekš un kuras no ĶTR eksportēja uz Savienību, un tām, kuras uz Savienību nosūtīja no Vjetnamas, ir vienas un tās pašas galvenās fizikālās īpašības, tehniskie parametri un lietošanas veids, un tādējādi tās ir uzskatāmas par līdzīgām precēm pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(27)

Izmeklēšanā atklājās, ka ar gāzi pildītām, neuzpildāmām kabatas krama šķiltavām, kas definētas iepriekš un kuras no ĶTR eksportēja uz Savienību, un tām, kuras uz Savienību nosūtīja no Vjetnamas, ir vienas un tās pašas galvenās fizikālās īpašības, tehniskie parametri un lietošanas veids, un tādējādi tās ir uzskatāmas par līdzīgām precēm pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjoma noteikšana

| (28) | Kā minēts 18. apsvērumā, septiņi uzņēmumi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Minētajā ZP kopējais paziņotais uz Savienību pārdoto šķiltavu apjoms saskaņā ar šīm atbildēm bija vairāk nekā 100 % no kopējā paziņotā Savienībā importēto šķiltavu apjoma saskaņā ar Eurostat Comext datubāzi. Neraugoties uz to, ka atbildēs iekļautā informācija par pārdošanas apjomiem netika uzskatīta par ticamu, kā turpmāk paskaidrots 29. apsvērumā, ir uzskatāms, ka tas tomēr liecina par augstu sadarbības līmeni un to, ka uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(28)

Kā minēts 18. apsvērumā, septiņi uzņēmumi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Minētajā ZP kopējais paziņotais uz Savienību pārdoto šķiltavu apjoms saskaņā ar šīm atbildēm bija vairāk nekā 100 % no kopējā paziņotā Savienībā importēto šķiltavu apjoma saskaņā ar Eurostat Comext datubāzi. Neraugoties uz to, ka atbildēs iekļautā informācija par pārdošanas apjomiem netika uzskatīta par ticamu, kā turpmāk paskaidrots 29. apsvērumā, ir uzskatāms, ka tas tomēr liecina par augstu sadarbības līmeni un to, ka uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir reprezentatīvi.

| (29) | Pārbaudes apmeklējumu laikā, ko veica septiņu Vjetnamas ražotāju eksportētāju telpās, tika secināts, ka tie visi bija iesnieguši informāciju, ko nevar uzskatīt par ticamu attiecībā uz izmeklēšanai būtisku konstatējumu izdarīšanu. Konkrēti, tika noskaidrots, ka septiņi uzņēmumi ir kļūdaini norādījuši savu ražošanas apjomu, šķiltavu detaļu importu un kopējo pārdošanas apjomu. Tika arī konstatēts, ka daļa no saimnieciskās darbības, kas saistīta ar ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, nebija iekļauta oficiālajā grāmatvedībā un ka dažas montāžas darbības veica neoficiāli apakšuzņēmēji. Turklāt ievērojams daudzums detaļu, ko importēja no ĶTR, nebija deklarētas vai arī uzrādītas kļūdaini, un daļa no pārdošanas apjoma netika iekļauta uzņēmumu pārskatos. Līdz ar to nebija iespējams droši noteikt jo īpaši kopējās ražošanas un kopējās pārdošanas apjomu attiecīgajos uzņēmumos vai salīdzināt ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, faktiskās pārdošanas cenas un izmaksas, kas saistītas ar galvenajām izejvielām, piemēram, gāzi, ar datiem, kas sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(29)

Pārbaudes apmeklējumu laikā, ko veica septiņu Vjetnamas ražotāju eksportētāju telpās, tika secināts, ka tie visi bija iesnieguši informāciju, ko nevar uzskatīt par ticamu attiecībā uz izmeklēšanai būtisku konstatējumu izdarīšanu. Konkrēti, tika noskaidrots, ka septiņi uzņēmumi ir kļūdaini norādījuši savu ražošanas apjomu, šķiltavu detaļu importu un kopējo pārdošanas apjomu. Tika arī konstatēts, ka daļa no saimnieciskās darbības, kas saistīta ar ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, nebija iekļauta oficiālajā grāmatvedībā un ka dažas montāžas darbības veica neoficiāli apakšuzņēmēji. Turklāt ievērojams daudzums detaļu, ko importēja no ĶTR, nebija deklarētas vai arī uzrādītas kļūdaini, un daļa no pārdošanas apjoma netika iekļauta uzņēmumu pārskatos. Līdz ar to nebija iespējams droši noteikt jo īpaši kopējās ražošanas un kopējās pārdošanas apjomu attiecīgajos uzņēmumos vai salīdzināt ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, faktiskās pārdošanas cenas un izmaksas, kas saistītas ar galvenajām izejvielām, piemēram, gāzi, ar datiem, kas sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (30) | Ņemot vērā 29. apsvērumā raksturoto situāciju, ražotājus eksportētājus informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmeklēšanas konstatējumi un secinājumi jāpamato ar labākajiem pieejamajiem faktiem. Pusēm tika dota iespēja sniegt komentārus, un tās tika uzklausītas, ja izteica attiecīgu lūgumu. Katra puse saņēma atsevišķu vēstuli, kurā izklāstīti konkrēti un detalizēti konstatējumi, kas bija pamatā secinājumam, ka sniegtos datus nevarēja uzskatīt par ticamiem un tie nebija piemēroti, lai konstatētu izmeklēšanai vajadzīgos faktus. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā 29. apsvērumā raksturoto situāciju, ražotājus eksportētājus informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmeklēšanas konstatējumi un secinājumi jāpamato ar labākajiem pieejamajiem faktiem. Pusēm tika dota iespēja sniegt komentārus, un tās tika uzklausītas, ja izteica attiecīgu lūgumu. Katra puse saņēma atsevišķu vēstuli, kurā izklāstīti konkrēti un detalizēti konstatējumi, kas bija pamatā secinājumam, ka sniegtos datus nevarēja uzskatīt par ticamiem un tie nebija piemēroti, lai konstatētu izmeklēšanai vajadzīgos faktus.

| (31) | Divi ražotāji eksportētāji nesniedza nekādus komentārus attiecībā uz nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu. Pārējie pieci ražotāji eksportētāji, ko veido divi atsevišķi uzņēmumi un viena grupa ar trīs uzņēmumiem, lūdza tos uzklausīt, un šāda uzklausīšana tika atļauta un notika 2012. gada novembrī. Šie ražotāji eksportētāji iesniedza savus apsvērumus arī rakstiski. Tie apstrīdēja Komisijas nodomu neņemt vērā to sniegtos datus un iespējamo pasākumu apiešanas pastāvēšanas izbeigšanu, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(31)

Divi ražotāji eksportētāji nesniedza nekādus komentārus attiecībā uz nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu. Pārējie pieci ražotāji eksportētāji, ko veido divi atsevišķi uzņēmumi un viena grupa ar trīs uzņēmumiem, lūdza tos uzklausīt, un šāda uzklausīšana tika atļauta un notika 2012. gada novembrī. Šie ražotāji eksportētāji iesniedza savus apsvērumus arī rakstiski. Tie apstrīdēja Komisijas nodomu neņemt vērā to sniegtos datus un iespējamo pasākumu apiešanas pastāvēšanas izbeigšanu, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem.

| (32) | Četri ražotāji eksportētāji neapstrīdēja to, ka viņu sniegtā informācija bija nepilnīga vai nebija ticama, un atzina neatbilstības savos pārskatos, kā arī to, ka ne visas darbības tika izpaustas un reģistrētas to grāmatvedības dokumentos. Tomēr tie apgalvoja, ka šīs atšķirības bija saistītas tikai ar to iekšzemes tirdzniecības apjomu un nekādi neietekmēja to eksporta tirdzniecības apjomu. Viena puse apgalvoja, ka tās grāmatvedības ieraksti, kas izskaidro pieejamās informācijas nepilnības, tika iznīcināti ugunsgrēkā. Turklāt tie apgalvoja, ka Komisija nepareizi aprēķinājusi gāzes daudzumu šķiltavās un tādēļ konstatējumi attiecībā uz ražošanas apjomu bijuši kļūdaini. Viens uzņēmums apgalvoja, ka atšķirības attiecībā uz gāzes patēriņu ir skaidrojamas ar apzinātu gāzes noplūdināšanu siltākajos mēnešos. Šīs puses tomēr nevarēja sniegt nekādus vērā ņemamus pierādījumus, kas pamatotu šos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(32)

Četri ražotāji eksportētāji neapstrīdēja to, ka viņu sniegtā informācija bija nepilnīga vai nebija ticama, un atzina neatbilstības savos pārskatos, kā arī to, ka ne visas darbības tika izpaustas un reģistrētas to grāmatvedības dokumentos. Tomēr tie apgalvoja, ka šīs atšķirības bija saistītas tikai ar to iekšzemes tirdzniecības apjomu un nekādi neietekmēja to eksporta tirdzniecības apjomu. Viena puse apgalvoja, ka tās grāmatvedības ieraksti, kas izskaidro pieejamās informācijas nepilnības, tika iznīcināti ugunsgrēkā. Turklāt tie apgalvoja, ka Komisija nepareizi aprēķinājusi gāzes daudzumu šķiltavās un tādēļ konstatējumi attiecībā uz ražošanas apjomu bijuši kļūdaini. Viens uzņēmums apgalvoja, ka atšķirības attiecībā uz gāzes patēriņu ir skaidrojamas ar apzinātu gāzes noplūdināšanu siltākajos mēnešos. Šīs puses tomēr nevarēja sniegt nekādus vērā ņemamus pierādījumus, kas pamatotu šos apgalvojumus.

| (33) | Uzņēmumi arī paziņoja, ka tie pilnībā sadarbojās un sniedza visu informāciju par savu uzņēmējdarbību. Tie atzina, ka ir snieguši nepilnīgas atbildes, bet noteikti iebilda tam, ka būtu snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju. To ieskatā, slēpti un nepārbaudāmi dati paši par sevi nepierāda pasākumu apiešanu, un, viņuprāt, Komisija nav arī pierādījusi, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, ka ir notikusi pasākumu apiešana. |
| --- | --- |

(33)

Uzņēmumi arī paziņoja, ka tie pilnībā sadarbojās un sniedza visu informāciju par savu uzņēmējdarbību. Tie atzina, ka ir snieguši nepilnīgas atbildes, bet noteikti iebilda tam, ka būtu snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju. To ieskatā, slēpti un nepārbaudāmi dati paši par sevi nepierāda pasākumu apiešanu, un, viņuprāt, Komisija nav arī pierādījusi, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, ka ir notikusi pasākumu apiešana.

| (34) | Lai gan paši uzņēmumi nav snieguši pilnīgu un precīzu savu darbību uzskaiti, Komisija ir izmantojusi alternatīvas metodes, piemēram, aprēķinu metodi, kas balstās uz izejvielu patēriņu, lai salīdzinātu galvenos datus no atbildēm uz anketas jautājumiem ar sniegto informāciju un to, kas iegūta uz vietas. Šādas alternatīvas metodes, pat ja neizbēgami ir neprecīzākas nekā faktiskā dokumentācija, parādīja, ka sniegtā informācija nebija ticama. Piemēram, rezultāti attiecībā uz ražošanas apjomu parādīja, ka uzņēmumu deklarētais ražošanas daudzums neatbilda to izejvielu patēriņam. |
| --- | --- |

(34)

Lai gan paši uzņēmumi nav snieguši pilnīgu un precīzu savu darbību uzskaiti, Komisija ir izmantojusi alternatīvas metodes, piemēram, aprēķinu metodi, kas balstās uz izejvielu patēriņu, lai salīdzinātu galvenos datus no atbildēm uz anketas jautājumiem ar sniegto informāciju un to, kas iegūta uz vietas. Šādas alternatīvas metodes, pat ja neizbēgami ir neprecīzākas nekā faktiskā dokumentācija, parādīja, ka sniegtā informācija nebija ticama. Piemēram, rezultāti attiecībā uz ražošanas apjomu parādīja, ka uzņēmumu deklarētais ražošanas daudzums neatbilda to izejvielu patēriņam.

| (35) | Komisija uzskata, ka ticamu grāmatvedības ierakstu trūkums, informācijas, kas ir būtiska izmeklēšanā, neizpaušana, kā arī nepatiesas vai maldinošas informācijas sniegšana bija pamatā tam, ka dati pēc pārbaudes procesa nav ticami. |
| --- | --- |

(35)

Komisija uzskata, ka ticamu grāmatvedības ierakstu trūkums, informācijas, kas ir būtiska izmeklēšanā, neizpaušana, kā arī nepatiesas vai maldinošas informācijas sniegšana bija pamatā tam, ka dati pēc pārbaudes procesa nav ticami.

| (36) | Ņemot vērā iepriekš minēto, konstatējumi par ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu no Vjetnamas Savienībā bija jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Tādēļ, lai nodrošinātu, ka pusēm prasītās informācijas nesniegšana nekavē izmeklēšanu, Komisija ir aizstājusi nepārbaudāmos datus, ko iesnieguši Vjetnamas ražotāji, ar citiem pieejamiem datiem, piemēram, no Eurostat Comext datubāzes, lai noteiktu kopējo importa apjomu no Vjetnamas Savienībā, kā arī pieprasījumā minētos datus par izmaksām, lai noteiktu Ķīnas detaļu īpatsvaru (skatīt 50. apsvērumu turpmāk). |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā iepriekš minēto, konstatējumi par ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu no Vjetnamas Savienībā bija jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Tādēļ, lai nodrošinātu, ka pusēm prasītās informācijas nesniegšana nekavē izmeklēšanu, Komisija ir aizstājusi nepārbaudāmos datus, ko iesnieguši Vjetnamas ražotāji, ar citiem pieejamiem datiem, piemēram, no Eurostat Comext datubāzes, lai noteiktu kopējo importa apjomu no Vjetnamas Savienībā, kā arī pieprasījumā minētos datus par izmaksām, lai noteiktu Ķīnas detaļu īpatsvaru (skatīt 50. apsvērumu turpmāk).

| (37) | Ķīnas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ secinājumi par attiecīgā ražojuma importu Savienībā un ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu eksportu no ĶTR uz Vjetnamu bija jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Tika izmantota pieprasījumā sniegtā UN Comtrade statistika, lai noteiktu kopējo eksporta apjomu no ĶTR uz Vjetnamu. |
| --- | --- |

(37)

Ķīnas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ secinājumi par attiecīgā ražojuma importu Savienībā un ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu eksportu no ĶTR uz Vjetnamu bija jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Tika izmantota pieprasījumā sniegtā UN Comtrade statistika, lai noteiktu kopējo eksporta apjomu no ĶTR uz Vjetnamu.

2.4.   Tirdzniecības modeļa pārmaiņas

| (38) | Attiecīgā ražojuma imports no ĶTR samazinājās 1991. gadā pēc tam, kad pirmo reizi ieviesa pasākumus. Imports saglabājās neliels pasākumu secīgu grozījumu un pagarinājumu laikā 1995., 1999., 2001. un 2007. gadā. |
| --- | --- |

(38)

Attiecīgā ražojuma imports no ĶTR samazinājās 1991. gadā pēc tam, kad pirmo reizi ieviesa pasākumus. Imports saglabājās neliels pasākumu secīgu grozījumu un pagarinājumu laikā 1995., 1999., 2001. un 2007. gadā.

| (39) | Laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam šķiltavu imports apjoma ziņā no ĶTR bija diezgan stabils, aptuveni 50 miljoni vienību 2008. un 2009. gadā, 70 miljoni vienību 2010. gadā un 60 miljoni vienību 2011. gadā un ZP. Tomēr to veidoja tikai atkārtoti uzpildāmie modeļi un elektriskās pjezo šķiltavas, kam nepiemēroja pasākumus. |
| --- | --- |

(39)

Laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam šķiltavu imports apjoma ziņā no ĶTR bija diezgan stabils, aptuveni 50 miljoni vienību 2008. un 2009. gadā, 70 miljoni vienību 2010. gadā un 60 miljoni vienību 2011. gadā un ZP. Tomēr to veidoja tikai atkārtoti uzpildāmie modeļi un elektriskās pjezo šķiltavas, kam nepiemēroja pasākumus.

| (40) | Ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, imports no Vjetnamas ir palielinājies laika gaitā. Lai arī 1997. gadā praktiski nepastāvēja ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, imports no Vjetnamas Savienībā, tomēr kopš 2007. gada tā importa apjoms ir strauji pieaudzis. |
| --- | --- |

(40)

Ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, imports no Vjetnamas ir palielinājies laika gaitā. Lai arī 1997. gadā praktiski nepastāvēja ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, imports no Vjetnamas Savienībā, tomēr kopš 2007. gada tā importa apjoms ir strauji pieaudzis.

| (41) | Imports no Vjetnamas ZP veidoja 84 % no kopējā importa Savienībā.

  Neuzpildāmu šķiltavu imports no Vjetnamas uz Savienību, kas izteikts % no kopējā importa apjoma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | ZP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa | 80 % | 84 % | 83 % | 84 % | 84 % |
| Avots: pieprasījumā sniegtie statistikas dati. |

(41)

Imports no Vjetnamas ZP veidoja 84 % no kopējā importa Savienībā.

Neuzpildāmu šķiltavu imports no Vjetnamas uz Savienību, kas izteikts % no kopējā importa apjoma

2008

2009

2010

2011

ZP

Tirgus daļa

80 %

84 %

83 %

84 %

84 %

Avots: pieprasījumā sniegtie statistikas dati.

| (42) | No ĶTR uz Vjetnamu ZP tika eksportētas krama šķiltavu detaļas. Vjetnama ir visnozīmīgākais ĶTR eksportēto krama šķiltavu detaļu galamērķis. Saskaņā ar pieprasījumā sniegtajiem statistikas datiem šķiltavu daļu eksports no ĶTR uz Vjetnamu ir būtiski palielinājies kopš 1999. gada. Šķiltavu daļu eksports no ĶTR uz Vjetnamu 1999. gadā bija mazāk par 3 % no kopējā eksporta apjoma, bet 2010. gadā Vjetnama kļuva par šķiltavu daļu pirmo eksporta galamērķi, sasniedzot 26 % importa tirgus daļu. Apjoma izteiksmē tas atbilstu pieaugumam no mazāk nekā 50 miljoniem līdz 200 miljoniem gatavu šķiltavu vienību. |
| --- | --- |

(42)

No ĶTR uz Vjetnamu ZP tika eksportētas krama šķiltavu detaļas. Vjetnama ir visnozīmīgākais ĶTR eksportēto krama šķiltavu detaļu galamērķis. Saskaņā ar pieprasījumā sniegtajiem statistikas datiem šķiltavu daļu eksports no ĶTR uz Vjetnamu ir būtiski palielinājies kopš 1999. gada. Šķiltavu daļu eksports no ĶTR uz Vjetnamu 1999. gadā bija mazāk par 3 % no kopējā eksporta apjoma, bet 2010. gadā Vjetnama kļuva par šķiltavu daļu pirmo eksporta galamērķi, sasniedzot 26 % importa tirgus daļu. Apjoma izteiksmē tas atbilstu pieaugumam no mazāk nekā 50 miljoniem līdz 200 miljoniem gatavu šķiltavu vienību.

| (43) | Tā kā Vjetnamas ražotāju sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā, tad nevarēja iegūt arī pārbaudāmu informāciju par patieso ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā Vjetnamas ražotāju sniegto informāciju nevarēja ņemt vērā, tad nevarēja iegūt arī pārbaudāmu informāciju par patieso ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu ražošanas apjomu.

2.5.   Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām

| (44) | Kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību samazinājums un eksporta apjoma pieaugums no Vjetnamas uz Savienību kopš 2007. gada, kā arī ievērojams šķiltavu daļu eksporta apjoma pieaugums no ĶTR uz Vjetnamu kopš 1999. gada radīja tirdzniecības modeļa pārmaiņas starp ĶTR un Vjetnamu, no vienas puses, un Savienību, no otras puses. |
| --- | --- |

(44)

Kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību samazinājums un eksporta apjoma pieaugums no Vjetnamas uz Savienību kopš 2007. gada, kā arī ievērojams šķiltavu daļu eksporta apjoma pieaugums no ĶTR uz Vjetnamu kopš 1999. gada radīja tirdzniecības modeļa pārmaiņas starp ĶTR un Vjetnamu, no vienas puses, un Savienību, no otras puses.

2.6.   Apiešanas darbību raksturs

| (45) | Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver detaļu montāžu, veicot montāžas darbības trešā valstī. Šim nolūkam tika noskaidrots, vai notiek montāžas darbības saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(45)

Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver detaļu montāžu, veicot montāžas darbības trešā valstī. Šim nolūkam tika noskaidrots, vai notiek montāžas darbības saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu.

| (46) | Kā minēts iepriekš, ticamas dokumentācijas trūkums un izmeklēšanai būtiskas informācijas neizpaušana ir bijis par pamatu tam, lai piemērotu pamatregulas 18. pantu. Tas, vai montāžas darbības Vjetnamā bija uzskatāmas par tādām, ar kurām apiet pasākumus, bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(46)

Kā minēts iepriekš, ticamas dokumentācijas trūkums un izmeklēšanai būtiskas informācijas neizpaušana ir bijis par pamatu tam, lai piemērotu pamatregulas 18. pantu. Tas, vai montāžas darbības Vjetnamā bija uzskatāmas par tādām, ar kurām apiet pasākumus, bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (47) | Izmeklēšanā noskaidrots, ka apiešanu īsteno, montāžas darbības veicot Vjetnamas uzņēmumos, kas darbojas ciešā sadarbībā ar Ķīnā un Honkongā reģistrētiem uzņēmumiem. To Vjetnamas ražotāju, kas sadarbojās, īpašnieki lielākoties ir ĶTR un Honkongas uzņēmumi. Arī Vjetnamas uzņēmumu vadības lielu daļu veido profesionāļi no Ķīnas, kuri ir iepriekš nodarbināti pie ĶTR šķiltavu ražotājiem. |
| --- | --- |

(47)

Izmeklēšanā noskaidrots, ka apiešanu īsteno, montāžas darbības veicot Vjetnamas uzņēmumos, kas darbojas ciešā sadarbībā ar Ķīnā un Honkongā reģistrētiem uzņēmumiem. To Vjetnamas ražotāju, kas sadarbojās, īpašnieki lielākoties ir ĶTR un Honkongas uzņēmumi. Arī Vjetnamas uzņēmumu vadības lielu daļu veido profesionāļi no Ķīnas, kuri ir iepriekš nodarbināti pie ĶTR šķiltavu ražotājiem.

| (48) | Vjetnamas ražotāji importē tiem vajadzīgās šķiltavu detaļas no ĶTR, izmantojot saistītus uzņēmumus, kas reģistrēti Honkongā. Daži no Vjetnamas ražotājiem darbojas saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem, kas noslēgti ar pasūtītājiem Ķīnā un/vai Honkongā. Saskaņā ar šiem nolīgumiem pasūtītājs no Ķīnas piegādā Vjetnamas ražotnei šķiltavu detaļas un plastmasu un pārdod gatavas šķiltavas. Arī tad, ja šādi pārstrādes nolīgumi nav noslēgti, Vjetnamā saražotās šķiltavas parasti pārdod Honkongas uzņēmumiem, kas ir atbildīgi par komerciālajām attiecībām ar Savienības importētājiem. |
| --- | --- |

(48)

Vjetnamas ražotāji importē tiem vajadzīgās šķiltavu detaļas no ĶTR, izmantojot saistītus uzņēmumus, kas reģistrēti Honkongā. Daži no Vjetnamas ražotājiem darbojas saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem, kas noslēgti ar pasūtītājiem Ķīnā un/vai Honkongā. Saskaņā ar šiem nolīgumiem pasūtītājs no Ķīnas piegādā Vjetnamas ražotnei šķiltavu detaļas un plastmasu un pārdod gatavas šķiltavas. Arī tad, ja šādi pārstrādes nolīgumi nav noslēgti, Vjetnamā saražotās šķiltavas parasti pārdod Honkongas uzņēmumiem, kas ir atbildīgi par komerciālajām attiecībām ar Savienības importētājiem.

| (49) | Ņemot vērā to, ka Vjetnamas ražotāju sniegtā informācija nav ticama, nav bijis iespējams noteikt, vai pamatregulas 13. panta 2. punktā noteiktās procentuālās robežvērtības ir vai nav izpildītas. Nav bijis iespējams pārbaudīt, vai ĶTR izcelsmes šķiltavu detaļas veido vairāk vai mazāk nekā 60 % no kopējās samontēto šķiltavu vērtības, kā arī to, vai ievesto detaļu pievienotā vērtība ir bijusi lielāka vai mazāka par 25 % no ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā to, ka Vjetnamas ražotāju sniegtā informācija nav ticama, nav bijis iespējams noteikt, vai pamatregulas 13. panta 2. punktā noteiktās procentuālās robežvērtības ir vai nav izpildītas. Nav bijis iespējams pārbaudīt, vai ĶTR izcelsmes šķiltavu detaļas veido vairāk vai mazāk nekā 60 % no kopējās samontēto šķiltavu vērtības, kā arī to, vai ievesto detaļu pievienotā vērtība ir bijusi lielāka vai mazāka par 25 % no ražošanas izmaksām.

| (50) | Tā kā no Vjetnamas ražotājiem nav iegūta ticama informācija, tad noteikšana jāveic, balstoties uz pieejamajiem faktiem. Pieprasījumā sniegtā informācija liecina, ka ĶTR izcelsmes šķiltavu detaļas veido 60 % līdz 70 % no kopējās vērtības un ka ievesto detaļu pievienotā vērtība atbilst 12 % no ražošanas izmaksām. Šīs vērtības ir balstītas uz salīdzināmām ražošanas izmaksām, kādas ir ražotājam ĶTR. Attiecīgie aprēķini uzskatāmi par pietiekami precīziem, atspoguļojot izmaksu sadalījumu Vjetnamā, jo izmantotās šķiltavu detaļas un izejvielas ir vienādas gan ĶTR, gan Vjetnamā. Jebkuri pielāgojumi saistībā ar zemākām vietējām izmaksām Vjetnamā radītu vēl lielāku Ķīnas vērtības īpatsvaru gatavās šķiltavās. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā no Vjetnamas ražotājiem nav iegūta ticama informācija, tad noteikšana jāveic, balstoties uz pieejamajiem faktiem. Pieprasījumā sniegtā informācija liecina, ka ĶTR izcelsmes šķiltavu detaļas veido 60 % līdz 70 % no kopējās vērtības un ka ievesto detaļu pievienotā vērtība atbilst 12 % no ražošanas izmaksām. Šīs vērtības ir balstītas uz salīdzināmām ražošanas izmaksām, kādas ir ražotājam ĶTR. Attiecīgie aprēķini uzskatāmi par pietiekami precīziem, atspoguļojot izmaksu sadalījumu Vjetnamā, jo izmantotās šķiltavu detaļas un izejvielas ir vienādas gan ĶTR, gan Vjetnamā. Jebkuri pielāgojumi saistībā ar zemākām vietējām izmaksām Vjetnamā radītu vēl lielāku Ķīnas vērtības īpatsvaru gatavās šķiltavās.

2.7.   Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma uzlikšana

| (51) | Izmeklēšanā netika konstatēts, ka montāžas darbībām būtu cits pamatots iemesls vai ekonomisks izskaidrojums kā vien izvairīšanās no attiecīgajam ražojumam noteiktajiem sākotnējiem pasākumiem. Vjetnamas ražotāji apgalvoja, ka ražošanas pārvietošanas iemesls bija zemākas darbaspēka izmaksas Vjetnamā, tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Jebkurā gadījumā vispārējas darba izmaksu atšķirības neizskaidro, kāpēc ražošana konkrētā nozarē (šķiltavas) būtu jāpārvieto uz Vjetnamu, lai gan ražošana citās nozarēs, tostarp šķiltavu detaļu ražošana, turpinās ĶTR. |
| --- | --- |

(51)

Izmeklēšanā netika konstatēts, ka montāžas darbībām būtu cits pamatots iemesls vai ekonomisks izskaidrojums kā vien izvairīšanās no attiecīgajam ražojumam noteiktajiem sākotnējiem pasākumiem. Vjetnamas ražotāji apgalvoja, ka ražošanas pārvietošanas iemesls bija zemākas darbaspēka izmaksas Vjetnamā, tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Jebkurā gadījumā vispārējas darba izmaksu atšķirības neizskaidro, kāpēc ražošana konkrētā nozarē (šķiltavas) būtu jāpārvieto uz Vjetnamu, lai gan ražošana citās nozarēs, tostarp šķiltavu detaļu ražošana, turpinās ĶTR.

2.8.   Kaitējuma vai antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

| (52) | Kaitējuma esamība, kas aplūkota sākotnējā regulā, pašreizējās izmeklēšanas darbības jomā likusi iekļaut izvērtējumu par to, vai uzlikto maksājumu koriģējošo ietekmi mazina līdzīga ražojuma cena un/vai daudzums. |
| --- | --- |

(52)

Kaitējuma esamība, kas aplūkota sākotnējā regulā, pašreizējās izmeklēšanas darbības jomā likusi iekļaut izvērtējumu par to, vai uzlikto maksājumu koriģējošo ietekmi mazina līdzīga ražojuma cena un/vai daudzums.

| (53) | Lai noteiktu, vai ievestais ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, daudzuma un cenas ziņā ir mazinājis sākotnējo pasākumu koriģējošo ietekmi attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, tika izmantota Eurostat Comext datubāze kā labākais pieejamais datu avots par daudzumu un cenu attiecībā uz importa apjomu no Vjetnamas. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem noteikts Regulas (EK) Nr. 1006/95 63. apsvērumā. |
| --- | --- |

(53)

Lai noteiktu, vai ievestais ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, daudzuma un cenas ziņā ir mazinājis sākotnējo pasākumu koriģējošo ietekmi attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, tika izmantota Eurostat Comext datubāze kā labākais pieejamais datu avots par daudzumu un cenu attiecībā uz importa apjomu no Vjetnamas. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem noteikts Regulas (EK) Nr. 1006/95 63. apsvērumā.

| (54) | Importa pieaugums no Vjetnamas Savienībā no 0,6 % 1998. gadā līdz 80 % 2008. gadā (IP sākums) un līdz 84 % ZP (IP beigas) – skatīt tabulu 2.4. punktā – tika uzskatīts par būtisku daudzuma ziņā. Tajā pašā laikposmā imports no ĶTR Savienībā būtiski samazinājās – no 30 % līdz 10 % no visa importa apjoma. |
| --- | --- |

(54)

Importa pieaugums no Vjetnamas Savienībā no 0,6 % 1998. gadā līdz 80 % 2008. gadā (IP sākums) un līdz 84 % ZP (IP beigas) – skatīt tabulu 2.4. punktā – tika uzskatīts par būtisku daudzuma ziņā. Tajā pašā laikposmā imports no ĶTR Savienībā būtiski samazinājās – no 30 % līdz 10 % no visa importa apjoma.

| (55) | Salīdzinot kaitējuma novēršanas līmeni, kas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, ar vidējo svērto eksporta cenu Vjetnamas deklarētajam eksportam, konstatēja ievērojamu mērķa cenas samazinājumu. Tādēļ tika secināts, ka šā maksājuma koriģējošā ietekme, kas noteikta sākotnējā regulā, tikusi samazināta gan attiecībā uz daudzumu, gan cenu. |
| --- | --- |

(55)

Salīdzinot kaitējuma novēršanas līmeni, kas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, ar vidējo svērto eksporta cenu Vjetnamas deklarētajam eksportam, konstatēja ievērojamu mērķa cenas samazinājumu. Tādēļ tika secināts, ka šā maksājuma koriģējošā ietekme, kas noteikta sākotnējā regulā, tikusi samazināta gan attiecībā uz daudzumu, gan cenu.

2.9.   Dempinga pierādījumi

| (56) | Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pastāv dempinga pierādījumi, salīdzinot normālo vērtību, kas iepriekš noteikta sākotnējā izmeklēšanā, ar eksporta cenu no Vjetnamas. |
| --- | --- |

(56)

Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pastāv dempinga pierādījumi, salīdzinot normālo vērtību, kas iepriekš noteikta sākotnējā izmeklēšanā, ar eksporta cenu no Vjetnamas.

| (57) | Sākotnējā izmeklēšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām Brazīlijā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analogo valsti ĶTR. |
| --- | --- |

(57)

Sākotnējā izmeklēšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām Brazīlijā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analogo valsti ĶTR.

| (58) | Eksporta cenas no Vjetnamas tika pamatotas, balstoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., uz vidējo eksporta cenu ar gāzi pildītām, neuzpildāmām kabatas krama šķiltavām ZP, kā ziņots Eurostat Comext datubāzē. Tika izmantoti pieejamie fakti, jo Vjetnamas ražotāji par ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, sniedza informāciju, kas nav ticama. |
| --- | --- |

(58)

Eksporta cenas no Vjetnamas tika pamatotas, balstoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., uz vidējo eksporta cenu ar gāzi pildītām, neuzpildāmām kabatas krama šķiltavām ZP, kā ziņots Eurostat Comext datubāzē. Tika izmantoti pieejamie fakti, jo Vjetnamas ražotāji par ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, sniedza informāciju, kas nav ticama.

| (59) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atšķirību korekcijas, kas attiecas uz cenām un to salīdzināmību. Attiecīgi tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transporta, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksās. Ņemot vērā to, ka nebija ticamas informācijas, kas iegūta no Vjetnamas un ĶTR ražotājiem, korekcijas bija jāveic, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Tādējādi minētās korekcijas tika balstītas uz procentuālo daudzumu, kas tika aprēķināts kā proporcionāla daļa no kopējām transporta, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksām šo uz Savienību veikto tirdzniecības darījumu vērtībā ar CIF piegādes noteikumiem, kuru sākotnējā izmeklēšanā sniedza Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(59)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atšķirību korekcijas, kas attiecas uz cenām un to salīdzināmību. Attiecīgi tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transporta, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksās. Ņemot vērā to, ka nebija ticamas informācijas, kas iegūta no Vjetnamas un ĶTR ražotājiem, korekcijas bija jāveic, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Tādējādi minētās korekcijas tika balstītas uz procentuālo daudzumu, kas tika aprēķināts kā proporcionāla daļa no kopējām transporta, apdrošināšanas un iepakošanas izmaksām šo uz Savienību veikto tirdzniecības darījumu vērtībā ar CIF piegādes noteikumiem, kuru sākotnējā izmeklēšanā sniedza Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (60) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā regulā noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgajām šīs izmeklēšanas ZP noteiktajām Vjetnamas deklarētā eksporta vidējām svērtajām eksporta cenām saskaņā ar Comext datubāzi, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot sākotnējā regulā noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgajām šīs izmeklēšanas ZP noteiktajām Vjetnamas deklarētā eksporta vidējām svērtajām eksporta cenām saskaņā ar Comext datubāzi, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.

| (61) | Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, pēc korekciju veikšanas, kā iepriekš izskaidrots 59. apsvērumā, tika konstatēts ievērojams dempings. |
| --- | --- |

(61)

Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, pēc korekciju veikšanas, kā iepriekš izskaidrots 59. apsvērumā, tika konstatēts ievērojams dempings.

2.10.   Komentāri pēc informācijas izpaušanas

| (62) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresēto personu grupa, kurā bija Vjetnamas ražotāji un Savienības importētāji, pat atzīstot, ka pasākumi to tieši neskar, izteica komentārus par izmeklēšanas konstatējumiem. Tās atkārtoti norādīja, ka neviena maldinoša informācija netika iesniegta ar nodomu un ka Komisija nav atklājusi nekādus apstiprinošus pierādījumus pasākumu apiešanai, kā arī to, ka, nosakot pasākumus ar atpakaļejošu datumu, nevar panākt koriģējošu ietekmi, par ko liecina arī lēmums nepagarināt termiņu sākotnējiem pasākumiem pret ĶTR. Tās uzskata, ka lēmums nepagarināt termiņu sākotnējiem pasākumiem pret ĶTR tika pieņemts, balstoties uz konstatējumiem, kas izdarīti vienā laikposmā ar secinājumiem par to, ka apiešanas prakse mazina sākotnējo pasākumu koriģējošo ietekmi. Visbeidzot, tās arī apšaubīja plānoto ietekmi un to, kāda Savienībai varētu būt interese pagarināt termiņu pasākumiem, kas beidzās 2012. gada decembrī. Viņuprāt, pasākumu termiņa pagarināšana tikai sodītu Savienības importētājus, nesniedzot nekādu labumu Savienības rūpniecības nozarei. |
| --- | --- |

(62)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresēto personu grupa, kurā bija Vjetnamas ražotāji un Savienības importētāji, pat atzīstot, ka pasākumi to tieši neskar, izteica komentārus par izmeklēšanas konstatējumiem. Tās atkārtoti norādīja, ka neviena maldinoša informācija netika iesniegta ar nodomu un ka Komisija nav atklājusi nekādus apstiprinošus pierādījumus pasākumu apiešanai, kā arī to, ka, nosakot pasākumus ar atpakaļejošu datumu, nevar panākt koriģējošu ietekmi, par ko liecina arī lēmums nepagarināt termiņu sākotnējiem pasākumiem pret ĶTR. Tās uzskata, ka lēmums nepagarināt termiņu sākotnējiem pasākumiem pret ĶTR tika pieņemts, balstoties uz konstatējumiem, kas izdarīti vienā laikposmā ar secinājumiem par to, ka apiešanas prakse mazina sākotnējo pasākumu koriģējošo ietekmi. Visbeidzot, tās arī apšaubīja plānoto ietekmi un to, kāda Savienībai varētu būt interese pagarināt termiņu pasākumiem, kas beidzās 2012. gada decembrī. Viņuprāt, pasākumu termiņa pagarināšana tikai sodītu Savienības importētājus, nesniedzot nekādu labumu Savienības rūpniecības nozarei.

| (63) | Pēc tam, kad tika iesniegts un pieņemts derīgs pieprasījums sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu, Komisijai ir juridiski saistošs pienākums pilnībā izmeklēt lietu un atbilstoši rīkoties, ja tas ir pamatoti. Konkrētajā lietā tika noskaidrots, ka visi pamatregulas 13. pantā minētie nosacījumi, lai konstatētu, ka notiek apiešana, ir izpildīti. Līdz ar to pasākumi bija piemērotā veidā jāattiecina uz importu no Vjetnamas. |
| --- | --- |

(63)

Pēc tam, kad tika iesniegts un pieņemts derīgs pieprasījums sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu, Komisijai ir juridiski saistošs pienākums pilnībā izmeklēt lietu un atbilstoši rīkoties, ja tas ir pamatoti. Konkrētajā lietā tika noskaidrots, ka visi pamatregulas 13. pantā minētie nosacījumi, lai konstatētu, ka notiek apiešana, ir izpildīti. Līdz ar to pasākumi bija piemērotā veidā jāattiecina uz importu no Vjetnamas.

| (64) | Novērtējot to, vai apiešanas darbības mazina sākotnējo pasākumu koriģējošo ietekmi, Komisijai jābalsta savs vērtējums uz notikumu attīstību pēc šo pasākumu ieviešanas, un tā ņem vērā sākotnējā izmeklēšanā izdarītos konstatējumus, pamatojoties uz kuriem ir noteikta koriģējoša ietekme. Turpretim izvērtējumu par vajadzību sākt termiņa beigu pārskatu veic, pamatojoties uz varbūtību, ka dempings un kaitējums turpināsies vai atkārtosies nākotnē, ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz dažādiem laikposmiem. Līdz ar to – pretēji ieinteresēto personu apgalvojumam – šie divi konstatējumi neattiecas uz vienu un to pašu laika periodu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka tiks ietekmēti tikai Savienības importētāji un ka Savienības rūpniecības nozarei netiks sniegts nekāds labums, Savienības intereses pasākumu ieviešanā tika apstiprinātas sākotnējā izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 13. pantu sākotnējo pasākumu koriģējošās ietekmes pret apiešanu paplašināšana ir šajā ziņā pamatota, kamēr vien sākotnējie pasākumi ir spēkā. Jebkurā gadījumā pasākumu paplašināšanas mērķis nav sodīt personas, bet gan labot kropļojošu ietekmi, ko attiecībā uz Savienības tirgu rada apiets imports no Vjetnamas par dempinga cenām, ieviešot godīgas konkurences apstākļus attiecībā uz šāda importa cenu un daudzumu. Katrā ziņā apgalvojums par to, ka pasākumi ietekmē tikai importētājus, nav pamatots ne ar kādiem pierādījumiem vai analīzi. |
| --- | --- |

(64)

Novērtējot to, vai apiešanas darbības mazina sākotnējo pasākumu koriģējošo ietekmi, Komisijai jābalsta savs vērtējums uz notikumu attīstību pēc šo pasākumu ieviešanas, un tā ņem vērā sākotnējā izmeklēšanā izdarītos konstatējumus, pamatojoties uz kuriem ir noteikta koriģējoša ietekme. Turpretim izvērtējumu par vajadzību sākt termiņa beigu pārskatu veic, pamatojoties uz varbūtību, ka dempings un kaitējums turpināsies vai atkārtosies nākotnē, ņemot vērā konstatējumus attiecībā uz dažādiem laikposmiem. Līdz ar to – pretēji ieinteresēto personu apgalvojumam – šie divi konstatējumi neattiecas uz vienu un to pašu laika periodu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka tiks ietekmēti tikai Savienības importētāji un ka Savienības rūpniecības nozarei netiks sniegts nekāds labums, Savienības intereses pasākumu ieviešanā tika apstiprinātas sākotnējā izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 13. pantu sākotnējo pasākumu koriģējošās ietekmes pret apiešanu paplašināšana ir šajā ziņā pamatota, kamēr vien sākotnējie pasākumi ir spēkā. Jebkurā gadījumā pasākumu paplašināšanas mērķis nav sodīt personas, bet gan labot kropļojošu ietekmi, ko attiecībā uz Savienības tirgu rada apiets imports no Vjetnamas par dempinga cenām, ieviešot godīgas konkurences apstākļus attiecībā uz šāda importa cenu un daudzumu. Katrā ziņā apgalvojums par to, ka pasākumi ietekmē tikai importētājus, nav pamatots ne ar kādiem pierādījumiem vai analīzi.

| (65) | Vēl viena ieinteresētā puse, kas ir importētājs, iesniedza komentārus par izmeklēšanas gaitu, norādot, ka netika informēta par sākto izmeklēšanu saistībā ar apiešanu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka par šo pusi Komisijai nebija informācijas pirms izmeklēšanas sākšanas un ka paziņojums par sākšanu tika publiskots, to publicējot Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(65)

Vēl viena ieinteresētā puse, kas ir importētājs, iesniedza komentārus par izmeklēšanas gaitu, norādot, ka netika informēta par sākto izmeklēšanu saistībā ar apiešanu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka par šo pusi Komisijai nebija informācijas pirms izmeklēšanas sākšanas un ka paziņojums par sākšanu tika publiskots, to publicējot Oficiālajā Vēstnesī.

| (66) | Cits importētājs reaģēja, paziņojot, ka tas sešu mēnešu laikā iesniegs pierādījumus tam, ka tā šķiltavu imports nav saistīts ar pasākumu apiešanu. Komisija atzīmē, ka visas ieinteresētās puses ar sākšanas paziņojumu tika uzaicinātas izmeklēšanas laikā iesniegt pierādījumus (skatīt jo īpaši Regulas (ES) Nr. 548/2012 10., 19. un 20. apsvērumu un 3. panta 2. punktu). Komisijai jānoslēdz izmeklēšana, ievērojot tiesību aktos noteikto termiņu – deviņi mēneši, un tādēļ tā pašreizējā posmā nevar gaidīt papildu informāciju. |
| --- | --- |

(66)

Cits importētājs reaģēja, paziņojot, ka tas sešu mēnešu laikā iesniegs pierādījumus tam, ka tā šķiltavu imports nav saistīts ar pasākumu apiešanu. Komisija atzīmē, ka visas ieinteresētās puses ar sākšanas paziņojumu tika uzaicinātas izmeklēšanas laikā iesniegt pierādījumus (skatīt jo īpaši Regulas (ES) Nr. 548/2012 10., 19. un 20. apsvērumu un 3. panta 2. punktu). Komisijai jānoslēdz izmeklēšana, ievērojot tiesību aktos noteikto termiņu – deviņi mēneši, un tādēļ tā pašreizējā posmā nevar gaidīt papildu informāciju.

3.   PASĀKUMI

| (67) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas bija uzlikts ĶTR izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, tika apiets caur Vjetnamu, izmantojot montāžas darbības pamatregulas 13. panta 1. punkta un 13. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas bija uzlikts ĶTR izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, tika apiets caur Vjetnamu, izmantojot montāžas darbības pamatregulas 13. panta 1. punkta un 13. panta 2. punkta nozīmē.

| (68) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu sākotnējie pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētā ražojuma importu, būtu jāattiecina uz ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importu, proti, uz to pašu ražojumu, bet kuru nosūta no Vjetnamas un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu sākotnējie pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz konkrētā ražojuma importu, būtu jāattiecina uz ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importu, proti, uz to pašu ražojumu, bet kuru nosūta no Vjetnamas un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme.

| (69) | Ievērojot nesadarbošanos šajā izmeklēšanā, paplašinātiem pasākumiem jābūt pasākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1458/2007 1. panta 2. punktā, proti, galīgajam antidempinga maksājumam EUR 0,065 apmērā par vienu šķiltavu. |
| --- | --- |

(69)

Ievērojot nesadarbošanos šajā izmeklēšanā, paplašinātiem pasākumiem jābūt pasākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1458/2007 1. panta 2. punktā, proti, galīgajam antidempinga maksājumam EUR 0,065 apmērā par vienu šķiltavu.

| (70) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot prasību par reģistrāciju, kuru noteica ar izmeklēšanas uzsākšanas regulu, maksājumi ir jāiekasē par to ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu reģistrēto importu, kas nosūtīts no Vjetnamas. Ņemot vērā to, ka sākotnējo pasākumu termiņš ir beidzies 2012. gada 13. decembrī un šajā pašā dienā ir pārtraukta reģistrācija, maksājumu iekasēšana būtu veicama tikai līdz minētajai dienai. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot prasību par reģistrāciju, kuru noteica ar izmeklēšanas uzsākšanas regulu, maksājumi ir jāiekasē par to ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu reģistrēto importu, kas nosūtīts no Vjetnamas. Ņemot vērā to, ka sākotnējo pasākumu termiņš ir beidzies 2012. gada 13. decembrī un šajā pašā dienā ir pārtraukta reģistrācija, maksājumu iekasēšana būtu veicama tikai līdz minētajai dienai.

4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

| (71) | Septiņi Vjetnamas uzņēmumi, kas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, ir lūguši tos atbrīvot no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(71)

Septiņi Vjetnamas uzņēmumi, kas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, ir lūguši tos atbrīvot no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

| (72) | Noskaidrots, ka visi šie septiņi uzņēmumi sniedza nepatiesu vai maldinošu informāciju. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu šos uzņēmumus informēja par nodomu neņemt vērā to iesniegto informāciju un noteica termiņu, kurā tie var sniegt sīkākus paskaidrojumus. |
| --- | --- |

(72)

Noskaidrots, ka visi šie septiņi uzņēmumi sniedza nepatiesu vai maldinošu informāciju. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu šos uzņēmumus informēja par nodomu neņemt vērā to iesniegto informāciju un noteica termiņu, kurā tie var sniegt sīkākus paskaidrojumus.

| (73) | Šo uzņēmumu sniegtie paskaidrojumi nebija tādi, lai mainītu izdarītos secinājumus. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šiem uzņēmumiem tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(73)

Šo uzņēmumu sniegtie paskaidrojumi nebija tādi, lai mainītu izdarītos secinājumus. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šiem uzņēmumiem tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (74) | Ņemot vērā nepatiesās un/vai maldinošās informācijas raksturu, kas izklāstīta iepriekš, šo septiņu uzņēmumu pieprasīto atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu nevarēja piešķirt. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā nepatiesās un/vai maldinošās informācijas raksturu, kas izklāstīta iepriekš, šo septiņu uzņēmumu pieprasīto atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu nevarēja piešķirt.

5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (75) | Visas ieinteresētās puses ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt komentārus. Tika izskatīti pušu izteiktie mutvārdu un rakstveida komentāri. Neviens no minētajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu konstatējumus, |
| --- | --- |

(75)

Visas ieinteresētās puses ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt komentārus. Tika izskatīti pušu izteiktie mutvārdu un rakstveida komentāri. Neviens no minētajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Galīgo antidempinga maksājumu, kuru uzliek ar Regulas (EK) Nr. 1458/2007 1. panta 2. punktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importam, ar šo attiecina uz tādu ar gāzi pildītu, neuzpildāmu kabatas krama šķiltavu importu, ko nosūta no Vjetnamas un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme, un ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 9613 10 00.

2.   Maksājumu, kas ir attiecināts saskaņā ar šā panta 1. punktu, iekasē par importu, kas nosūtīts no Vjetnamas laikposmā no 2012. gada 27. jūnija līdz 2012. gada 13. decembrim un kam ir vai nav deklarēta Vjetnamas izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 548/2012 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu.

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. COVENEY

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 326, 28.11.1991., 1. lpp.

2

(3)  OV L 101, 4.5.1995., 38. lpp.

3

(4)  OV L 22, 29.1.1999., 1. lpp.

4

(5)  OV L 248, 18.9.2001., 1. lpp.

5

(6)  OV L 326, 12.12.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV C 382, 12.12.2012., 12. lpp.

7

(8)  OV L 340, 13.12.2012., 37. lpp.

8

(9)  OV L 165, 26.6.2012., 37. lpp.

9

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/18

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 261/2013

(2013. gada 21. marts),

ar kuru īsteno 11. panta 1. un 4. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 753/2011 (2011. gada 1. augusts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Regulu (ES) Nr. 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Regulu (ES) Nr. 753/2011.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar 30. punktu Drošības padomes Rezolūcijā 1988 (2011), 2013. gada 11. februārī un 25. februārī atjaunināja un grozīja to personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstu, kuriem piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar 30. punktu Drošības padomes Rezolūcijā 1988 (2011), 2013. gada 11. februārī un 25. februārī atjaunināja un grozīja to personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstu, kuriem piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. HOGAN

---

(1)  OV L 199, 2.8.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

I.   Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikumā ietvertajā sarakstā ierakstus attiecībā uz turpmāk minētajām personām aizstāj ar šādiem ierakstiem:

A.   Ar Taliban saistītās personas

| 1. | Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad (pazīstams arī kā a) Abdul Jalil Akhund, b) Mullah Akhtar, c) Abdul Jalil Haqqani, d) Nazar Jan)
  Tituls: a) maulvi, b) mulla. Pamatojums iekļaušanai sarakstā: ārlietu ministra vietnieks Taliban režīma laikā. Dzimšanas datums: aptuveni 1963. gads. Dzimšanas vieta: a) Arghandab apgabals, Kandahar province, Afganistāna, b) Kandahar pilsēta, Kandahar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Pases Nr.: OR 1961825 (izdota ar vārdu Mullah Akhtar, pasi 2003. gada 4. februārī izdevis Afganistānas konsulāts Kvetā (Quetta) Pakistānā, derīga līdz 2006. gada 2. februārim). Cita informācija: a) tiek uzskatīts, ka viņš atrodas Afganistānas un Pakistānas pierobežā, b) kopš 2007. gada maija ir Taliban vadības padomes loceklis, c) Taliban padomes finanšu komisijas loceklis, d) Atiqullah Wali Mohammad brālis. ANO norādes datums: 25.1.2001. |
| --- | --- |

1.

Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad (pazīstams arī kā a) Abdul Jalil Akhund, b) Mullah Akhtar, c) Abdul Jalil Haqqani, d) Nazar Jan)

Tituls: a) maulvi, b) mulla. Pamatojums iekļaušanai sarakstā: ārlietu ministra vietnieks Taliban režīma laikā. Dzimšanas datums: aptuveni 1963. gads. Dzimšanas vieta: a) Arghandab apgabals, Kandahar province, Afganistāna, b) Kandahar pilsēta, Kandahar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Pases Nr.: OR 1961825 (izdota ar vārdu Mullah Akhtar, pasi 2003. gada 4. februārī izdevis Afganistānas konsulāts Kvetā (Quetta) Pakistānā, derīga līdz 2006. gada 2. februārim). Cita informācija: a) tiek uzskatīts, ka viņš atrodas Afganistānas un Pakistānas pierobežā, b) kopš 2007. gada maija ir Taliban vadības padomes loceklis, c) Taliban padomes finanšu komisijas loceklis, d) Atiqullah Wali Mohammad brālis. ANO norādes datums: 25.1.2001.

| 2. | Atiqullah Wali Mohammad (pazīstams arī kā Atiqullah)
  Tituls: a) hādži, b) mulla. Pamatojums iekļaušanai sarakstā: valsts pasūtījumu ministra vietnieks Taliban režīma laikā. Dzimšanas datums: aptuveni 1962. gads. Dzimšanas vieta: a) Tirin Kot apgabals, Uruzgan province, Afganistāna, b) Khwaja Malik ciems, Arghandab apgabals, Kandahar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Cita informācija: a) Taliban vadības padomes Politikas komisijas loceklis (2010. gads), b) tiek uzskatīts, ka viņš atrodas Afganistānas un Pakistānas pierobežā, c) pieder pie Alizai cilts, d) Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad brālis. ANO norādes datums: 31.1.2001. |
| --- | --- |

2.

Atiqullah Wali Mohammad (pazīstams arī kā Atiqullah)

Tituls: a) hādži, b) mulla. Pamatojums iekļaušanai sarakstā: valsts pasūtījumu ministra vietnieks Taliban režīma laikā. Dzimšanas datums: aptuveni 1962. gads. Dzimšanas vieta: a) Tirin Kot apgabals, Uruzgan province, Afganistāna, b) Khwaja Malik ciems, Arghandab apgabals, Kandahar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Cita informācija: a) Taliban vadības padomes Politikas komisijas loceklis (2010. gads), b) tiek uzskatīts, ka viņš atrodas Afganistānas un Pakistānas pierobežā, c) pieder pie Alizai cilts, d) Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad brālis. ANO norādes datums: 31.1.2001.

Papildu informācija no apraksta par iemesliem iekļaušanai sarakstā, ko sniegusi Sankciju komiteja:

Pēc tam, kad Taliban režīms 1996. gadā ieņēma Kabulu, Atiqullah tika iecelts amatā Kandahārā (Kandahar). 1999. vai 2000. gadā viņš tika iecelts par Taliban režīma lauksaimniecības ministra pirmo vietnieku, vēlāk par valsts pasūtījumu ministra vietnieku. Pēc Taliban režīma krišanas Atiqullah kļuva par Taliban operatīvo amatpersonu Afganistānas dienvidos. Viņš 2008. gadā kļuva par Taliban gubernatora vietnieku Helmandas (Helmand) provincē Afganistānā.

II.   Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikumā ietvertajā sarakstā pievieno šādu ierakstu:

A.   Ar Taliban saistītas personas

| 1. | Ahmed Shah Noorzai Obaidullah (pazīstams arī kā a) Mullah Ahmed Shah Noorzai, b) Haji Ahmad Shah, c) Haji Mullah Ahmad Shah, d) Maulawi Ahmed Shah, e) Mullah Mohammed Shah)
  Tituls: a) mulla, b) maulvi. Dzimšanas datums: a) 1985. gada 1. janvāris, b) 1981. gads. Dzimšanas vieta: Quetta, Pakistāna. Pases Nr.: Pakistānas pase Nr. NC5140251, izdota 2009. gada 23. oktobrī, derīga līdz 2014. gada 22. oktobrim. Valsts identifikācijas Nr.: Pakistānas identitātes karte Nr. 54401-2288025-9. Adrese: Quetta, Pakistāna. Cita informācija: a) Roshan Money Exchange īpašnieks un vadītājs, b) ir sniedzis finanšu pakalpojumus Ghul Agha Ishakzai un citām Taliban amatpersonām Helmand provincē. ANO norādes datums: 26.2.2013. |
| --- | --- |

1.

Ahmed Shah Noorzai Obaidullah (pazīstams arī kā a) Mullah Ahmed Shah Noorzai, b) Haji Ahmad Shah, c) Haji Mullah Ahmad Shah, d) Maulawi Ahmed Shah, e) Mullah Mohammed Shah)

Tituls: a) mulla, b) maulvi. Dzimšanas datums: a) 1985. gada 1. janvāris, b) 1981. gads. Dzimšanas vieta: Quetta, Pakistāna. Pases Nr.: Pakistānas pase Nr. NC5140251, izdota 2009. gada 23. oktobrī, derīga līdz 2014. gada 22. oktobrim. Valsts identifikācijas Nr.: Pakistānas identitātes karte Nr. 54401-2288025-9. Adrese: Quetta, Pakistāna. Cita informācija: a) Roshan Money Exchange īpašnieks un vadītājs, b) ir sniedzis finanšu pakalpojumus Ghul Agha Ishakzai un citām Taliban amatpersonām Helmand provincē. ANO norādes datums: 26.2.2013.

Papildu informācija no apraksta par iemesliem iekļaušanai sarakstā, ko sniegusi Sankciju komiteja:

Ahmed Shah Noorzai Obaidullah ir īpašnieks un vadītājs Roshan Money Exchange, kas sniedz finansiālu, materiālu vai tehnoloģisku atbalstu vai nodrošina finanšu vai citus pakalpojumus Taliban vajadzībām vai atbalstam. Roshan Money Exchange glabā un nosūta līdzekļus, lai atbalstītu Taliban militārās operācijas un Taliban nozīmi Afganistānas narkotiku tirdzniecībā. Roshan Money Exchange 2011. gadā bija viens no galvenajiem naudas pakalpojumu sniedzējiem (“hawala”), ko izmantoja Taliban amatpersonas Helmand provincē. Ahmed Shah daudzus gadus ir nodrošinājis hawala pakalpojumus Taliban vadītājiem Helmand provincē un kopš 2011. gada bija uzticams Taliban naudas pakalpojumu sniedzējs. 2012. gada sākumā Taliban vadība Ahmed Shah deva uzdevumu nosūtīt naudu uz vairākiem hawala Lashkar Gah Helmandas (Helmand) provincē, lai no turienes līdzekļus sadalītu kāds no vecākajiem Taliban komandieriem.

2011. gada beigās Ahmed Shah konsolidēja līdzekļus simtiem tūkstošu ASV dolāru apmērā, lai tos nodotu Taliban finanšu komisijai, un nosūtīja simtiem tūkstošu ASV dolāru Taliban vajadzībām, tostarp vecākajiem Taliban komandieriem. Turklāt 2011. gada beigās Ahmed Shah sava hawala filiālē Kvetā (Quetta) Pakistānā saņēma naudas pārskaitījumu no Taliban, kas tika izmantots, lai iegādātos mēslošanas līdzekļus un sastāvdaļas pašdarinātu spridzekļu izgatavošanai, tostarp akumulatorus un detonējošās auklas. Taliban finanšu komisijas vadītājs Gul Agha Ishakzai 2011. gada vidū Ahmed Shah deva uzdevumu Taliban vajadzībām noguldīt vairākus miljonus ASV dolāru Roshan Money Exchange. Gul Agha paskaidroja, ka tad, kad būs vajadzīgs naudas pārskaitījums, viņš informēs Ahmed Shah par Taliban saņēmēju. Tad Ahmed Shah būtu jānodrošina vajadzīgie līdzekļi, izmantojot savu hawala sistēmu. Kopš 2010. gada vidus Ahmed Shah nodrošināja naudas kustību starp Pakistānu un Afganistānu Taliban komandieriem un narkotiku tirgoņiem. Papildus savām atbalsta darbībām Ahmed Shah 2011. gadā ir arī ziedojis Taliban režīmam lielas, bet nenoskaidrotas naudas summas.

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 262/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Melon du Quercy (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Melon du Quercy”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1165/2004 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1040/2007 (4). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Melon du Quercy”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1165/2004 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1040/2007 (4).

| (3) | Pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot produkta aprakstu, ģeogrāfisko apgabalu, izcelsmes apliecinājumu, ražošanas metodi, marķējumu, valsts prasības un pārbaudes struktūras kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot produkta aprakstu, ģeogrāfisko apgabalu, izcelsmes apliecinājumu, ražošanas metodi, marķējumu, valsts prasības un pārbaudes struktūras kontaktinformāciju.

| (4) | Komisija izvērtēja minētos grozījumus un nolēma, ka tie ir pamatoti. Ievērojot to, ka grozījums ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50.–52. pantā izklāstīto procedūru, |
| --- | --- |

(4)

Komisija izvērtēja minētos grozījumus un nolēma, ka tie ir pamatoti. Ievērojot to, ka grozījums ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50.–52. pantā izklāstīto procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Melon du Quercy” specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Specifikācijas galveno elementu kopsavilkums ir ietverts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 224, 25.6.2004., 16. lpp.

3

(4)  OV L 238, 11.9.2007., 29. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Apstiprina šādus aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Melon du Quercy” specifikācijas grozījumus.

1.   Lauksaimniecības produkta apraksts

Tā kā Eiropas tirdzniecības standartu melonēm atcēla 2009. gada 1. jūlijā (Regula (EK) Nr. 1615/2001), atsauce uz Komisijas Regulā (EK) Nr. 1615/2001 minēto I kategoriju ir aizstāta ar objektīviem specifikācijas papildinājumiem, kas sākotnēji bija obligāti saskaņā ar standartu (šķirnes īpašības, augsta kvalitāte un viendabīga satura iepakojums).

Sākotnējā specifikācijā bija atšķirības starp tā saukto “Šarantas meloni” un “citu veidu ilgi uzglabājamām melonēm”. Tā kā visas “Melon du Quercy” produkcijai izmantojamās melones ir Šarantas šķirņu grupas melones, piedāvāta saīsināta redakcija.

Vienkāršošanas labad iepakojumu kategoriju saraksts ir aizstāts ar skaidri izteiktu obligātu noteikumu par iepakojuma satura viendabīgumu – vislielākās melones svars iepakojumā nedrīkst pārsniegt vismazākās melones svaru vairāk par 30 %.

Attiecībā uz cukuru saturu valsts tiesību aktos, ar kuriem regulē sertifikācijas nosacījumus, šim produktam noteiktā minimālā vērtība ir 11° Briksa – tas atbilst ierastajai šā produkta ražošanas praksei. Tāpēc ierosināts grozīt ar šo AĢIN apzīmētā produkta specifikāciju, “augstāks par 11° Briksa” vietā rakstot “augstāks par vai vienāds ar 11° Briksa”.

2.   Pierādījumi tam, ka lauksaimniecības produkta izcelsme ir noteiktajā apgabalā

Ieviesta nozares dalībnieku identifikācija, lai pastiprinātu “Melon du Quercy” izcelsmes pārbaudi. Deklarēšanas saistību kopums un reģistra vai produktu identifikācijas kārtošana iekļauti šajā nodaļā.

Lai ņemtu vērā mazumtirdzniecības īpatnības un to, ka visas Kersī melones identificē individuāli, iepakojumu vienību identifikācija vairs nav obligāta. Tātad patērētāji tiek informēti ar reklāmu pārdošanas vietās vai cenas etiķeti.

3.   Ražošanas metodes apraksts

Gatavošanas procesa diagramma ir grozīta tā, lai “Melon du Quercy” ražošanai veicamo darbību secība būtu nepārprotama: ražošana, šķirošana un iepakošana, pēc tam novietošana uzglabāšanai. Atšķirības starp dažādajiem tirdzniecības tīkliem vairs netiek uzrādītas – tā vietā skaidri ir noteikti pienākumi, kas vienlīdz obligāti visiem nozares dalībniekiem.

Lai garantētu “Melon du Quercy” kvalitāti, precizēta sīki aprakstītā kārtība, kādā izveidojams ikgadējais atļauto šķirņu saraksts.

Lai ierakstītu no valsts tiesību aktiem izrietošos noteikumus un lai precizētu ražošanas posmus, specifikācijā iekļauti noteikumi par stādīšanu un sēju, apūdeņošanu, mēslošanu, fitosanitāro aizsardzību, pārbaudīšanu un šķirošanu.

Šķirņu izmaiņas, kā arī pēdējo piecpadsmit gadu pieredze, it īpaši karstās vasaras (sevišķi 2005. gadā) ļauj garantēt, ka “Melon du Quercy” kvalitāte nemainīsies, ja melones novāks pēc plkst. 13.00, proti, paaugstinātas temperatūras apstākļos. Obligātais noteikums par novākšanu līdz plkst. 13.00 tātad tiek atcelts.

Prasību par novākto meloņu novietošanu tikai vienā kārtā pamatoja tādu meloņu izmantošana, kuras pēc šķirnes īpašībām ir jutīgas pret triecieniem. Tā kā 2009. gadā veiktie izmēģinājumi neuzrādīja nekādu kvalitātes pazemināšanos, specifikācija papildināta ar iespēju novāktās melones ievietot [palox tipa] lielapjoma palešu kastēs (iepakošanas veids, novietojot melones vairākās kārtās).

Attiecībā uz iepakošanu atsauce uz paliktni ir svītrota, lai ļautu izmantot kvalitatīvākus iepakojuma veidus, piemēram, kārbas.

Lai ņemtu vērā mazumtirdzniecības īpatnības, kad zem tirgošanas vietu nojumēm melones regulāri sakārto, obligātā prasība nodrošināt iepakojumu ar atsevišķiem iedobumveida nodalījumiem un iesaiņojuma papīriem šā veida tirdzniecībai ir atcelta.

4.   Pārbaudes struktūra

Atjaunināta pārbaudes struktūras kontaktinformācija. Pievienota atsauce uz tās akreditāciju.

5.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Specifikācijā ievietotas īpašās AĢIN obligātās prasības. Svītrotas obligātās prasības attiecībā uz valsts tiesību aktiem (CCP).

6.   Prasības, kas jāievēro saskaņā ar Eiropas vai valsts noteikumiem

Specifikācijā ievietota tabula, kurā norādīti galvenie kontrolējamie punkti saskaņā ar valsts prasībām.

---

II PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 (1)

“
  MELON DU QUERCY
  ”

EK Nr. FR-PGI-0205-0086-13.10.2011.

AĢIN (X) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Melon du Quercy”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1. punkts)

Produkts ir pie Šarantas [charentais] šķirņu grupas piederošas melones ar gludu, rakstainu vai cakainu mizu, zaļi pelēkā līdz dzeltenīgā krāsā un ar oranžu mīkstumu; melone sver vismaz 450 g.

Melones ir veselas, slimību neskartas, pēc izskata svaigas, stingras, tīras, labā kvalitātē; augļi novākti, saglabājot to ziedkātiņu, kuram jābūt īsākam par 2 cm.

Augļu mīkstuma cukuru saturam, ko mēra refraktometriski un izsaka Briksa grādos, ir jābūt vismaz 11.

Kersī [Quercy] melones tirdzniecībā piedāvā veselas un iesaiņotas. Katrā iepakojumā vislielākās melones svars nedrīkst pārsniegt vismazākās melones svaru vairāk kā par 30 %.

Katra iepakojuma saturam jābūt viendabīgam, un tajā esošajām melonēm pēc izskata jābūt vienādā attīstības stadijā, gatavības pakāpē un krāsā.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Melon du Quercy” audzē AĢIN ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Meloņu pārbaudīšana, šķirošana un iepakošana noris AĢIN ģeogrāfiskajā apgabalā.

Produkta kvalitātes garantēšanai šīs darbības paveic samērā īsā laikā, lai varētu laist melones tirgū 6 dienu laikā pēc to novākšanas.

Pārbaudīšanas un šķirošanas posmus veic ģeogrāfiskajā apgabalā, jo tie ir būtiski, lai atlasītu melones, kuras var apzīmēt ar šo AĢIN; šīs darbības veic darbinieki, kas īpaši apmācīti, lai noteiktu piemērotāko gatavības pakāpi pēc mizas krāsas, bet cukuru saturu – refraktometriski.

Arī iepakošanas vietas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā, jo iepakošanu veic līdztekus šķirošanas un pārbaudīšanas posmiem, tādējādi ierobežojot pārcilāšanu, kas varētu kaitēt “Melon du Quercy” kvalitātei. Turklāt izsekojamību nodrošina, individuāli marķējot melones un iepakojumus ar “Melon du Quercy” logotipu, kā arī veicot īpašu materiālo uzskaiti.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

| — | Produkta nosaukums: “Melon du Quercy”, |
| --- | --- |

—

Produkta nosaukums: “Melon du Quercy”,

| — | AĢIN logotips vai norāde “Indication Géographique Protégée” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde), |
| --- | --- |

—

AĢIN logotips vai norāde “Indication Géographique Protégée” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde),

| — | “Melon du Quercy” logotips uz katra augļa. |
| --- | --- |

—

“Melon du Quercy” logotips uz katra augļa.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ar AĢIN “Melon du Quercy” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā ietilpst:

| — | Lot departamentā: Castelnau-Montratier, Lalbenque un Montcuq kantons, kā arī Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Concots, Floressas, Labastide-Marnhac, Lacapelle-Cabanac, Mauroux, Le Montat, Sauzet, Sérignac un Villesèque pašvaldības teritorija; |
| --- | --- |

—

Lot departamentā: Castelnau-Montratier, Lalbenque un Montcuq kantons, kā arī Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Concots, Floressas, Labastide-Marnhac, Lacapelle-Cabanac, Mauroux, Le Montat, Sauzet, Sérignac un Villesèque pašvaldības teritorija;

| — | Lot-et-Garonne departamentā: Beauville, Penne-d’Agenais, Puymirol un Tournon-d’Agenais kantons; |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonne departamentā: Beauville, Penne-d’Agenais, Puymirol un Tournon-d’Agenais kantons;

| — | Tarn-et-Garonne departamentā: Bourg-de-Visa, Caussade, Lafrançaise, Lauzerte, Moissac, Molières, Monclar-de-Quercy, Montaigu-de-Quercy, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Négrepelisse un Villebrumier kantons, kā arī Castelsagrat, Gasques, Goudourville, Montjoi, Mouillac, Perville, Pommevic, Saint-Clair un Valence pašvaldības teritorija. |
| --- | --- |

—

Tarn-et-Garonne departamentā: Bourg-de-Visa, Caussade, Lafrançaise, Lauzerte, Moissac, Molières, Monclar-de-Quercy, Montaigu-de-Quercy, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Négrepelisse un Villebrumier kantons, kā arī Castelsagrat, Gasques, Goudourville, Montjoi, Mouillac, Perville, Pommevic, Saint-Clair un Valence pašvaldības teritorija.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Apgabala klimatam raksturīgas okeāna (vēso un mitro) gaisa masu un Vidusjūras apgabala (silto un sauso) gaisa masu plūsmu maiņas, kas izraisa temperatūras svārstības samērā plašās amplitūdās. Šis mērenais klimats meloņu kultūrai ir piemērots.

Meloņu audzēšanai izmanto kaļķainas māla augsnes. Šīs augsnes pēc savām īpašībām ir sevišķi labi piemērotas meloņu kultūrai.

5.2.   Produkta specifika

“Melon du Quercy” izaudzēta no Šarantas šķirņu grupas; šo meloņu miza ir gluda, rakstaini cakaina un ar vairāk vai mazāk izteiktām rieviņām.

Meloņu mīkstums ir oranžs, sulīgs, vienlaikus stingrs un mutē kūstošs.

Audzējamo šķirņu izraudzīšanās pēc agronomiskiem kritērijiem un aromāta (smaržas, garšas u. c.) īpašībām apvienojumā ar kaļķainajām māla augsnēm, klimata tipiskumu un novākšanas kritēriju ievērošanu (piemērotākā gatavības pakāpe) ir noteicoši faktori, kas ļauj iegūt augļus ar vislabākajām īpašībām: liels cukuru saturs (vismaz 11 °Briksa), izteikta smarža un garša, stipru un tipisku aromātu buķete.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Ģeogrāfiskā apgabala klimata un augsnes īpašības veicina aromātisku augļu iegūšanu.

No vienas puses, kaļķainās māla augsnes ar līdzsvarotu struktūru un labu aerāciju nodrošina augiem vienmērīgu augšanu un augļu attīstībai – minerālvielas vispiemērotākajās attiecībās.

No otras puses, savdabīgais Kersī klimats ietekmē augļu aizmešanos un optimāli regulē uz dzinuma augošo augļu skaitu. Tādējādi katrs auglis saņem pietiekami daudz barības vielu. Līdztekus tam augļu ienākšanos vasarā veicina Vidusjūras siltās un sausās gaisa masas.

“Melon du Quercy” kvalitātes pamatā ir arī šā produkta ražošanas nozares dalībnieku senā zinātība, kas konkrēti izpaužas kā ražošanas apgabala apstākļiem visvairāk piemērotu šķirņu atlase, augļu novākšana vajadzīgajā gatavības pakāpē un to sagatavošana pietiekami īsā laikā pēc novākšanas.

Produkta reputācija ir izveidojusies, pateicoties nozares dalībnieku prasmei (kas pastāv jau kopš 1994. gada) identificēt “Melon du Quercy” produktam piemērotās melones jau agrīnā to attīstības stadijā. Meloņu reputāciju vairo daudzi pasākumi, kuri saistīti ar to tirdzniecību, piemēram, Belfort du Quercy svētki, kas norisinās augusta vidū, vai meloņu sezonas atklāšana 1994. gada jūlijā Lot prefektūras izstāžu zālēs, nodrošinot arī plašu atbalsi vietējā presē. 1996. gada jūlijā kādas laikraksta Dépêche du Midi publikācijas virsrakstā bija lasāms “dižciltīgā Kersī melone”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMelonDuQuercy.pdf

---

(1)  Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 263/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1855/2005 (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel”, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1855/2005 (3).

| (3) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tādēļ Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 297, 15.11.2005., 5. lpp.

3

(4)  OV C 125, 28.4.2012., 5. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

ITĀLIJA

Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel (AĢIN)

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 264/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cipolla Rossa di Tropea Calabria (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Cipolla Rossa di Tropea Calabria, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 284/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Cipolla Rossa di Tropea Calabria, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 284/2008 (3).

| (3) | Pieteikums iesniegts, lai grozītu specifikāciju, precīzāk aprakstot sīpolu sagatavošanu tirdzniecībai, iepakošanu un marķēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums iesniegts, lai grozītu specifikāciju, precīzāk aprakstot sīpolu sagatavošanu tirdzniecībai, iepakošanu un marķēšanu.

| (4) | Komisija izvērtēja minēto grozījumu un nolēma, ka tas ir pamatots. Tā kā grozījums ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50.–52. pantā noteikto procedūru, |
| --- | --- |

(4)

Komisija izvērtēja minēto grozījumu un nolēma, ka tas ir pamatots. Tā kā grozījums ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50.–52. pantā noteikto procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Cipolla Rossa di Tropea Calabria apzīmētā produkta specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Specifikācijas galveno elementu kopsavilkums ir ietverts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 86, 28.3.2008., 21. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Cipolla Rossa di Tropea Calabria apzīmētā produkta specifikācijā apstiprina šādu grozījumu:

| — | specifikācijas 5. panta 6. un 7. punktā tekstu:

  “Pēc jauno sīpolu novākšanas tiem jānoņem ar zemi notraipītā ārējā zvīņlapu kārtiņa (ārējais apvalks); pēc tam jāapgriež loki, atstājot tos 40 cm garus, un sīpoli jāsasien saišķos, kuri savukārt jāievieto kastēs.
  Ja sīpolus paredzēts patērēt svaigā veidā (“svaigie sīpoli”), tos atbrīvo no ārējām zvīņlapām un lokus, kas garāki par 60 cm, apgriež; pēc tam sīpolus sasien saišķos pa 5–8 kg un ievieto lielāka vai mazāka izmēra kastēs.”

  aizstāj ar šādu:

  “Pēc jauno sīpolu novākšanas tiem jānoņem ar zemi notraipītā ārējā zvīņlapu kārtiņa (ārējais apvalks); tad lokus apgriež, atstājot tos 30–60 cm garus, pēc tam sīpolus sasien nelielos saišķos, kurus savukārt ievieto kastēs.
  Ja sīpolus paredzēts patērēt svaigā veidā (“svaigie sīpoli”), tos atbrīvo no ārējām zvīņlapām un tiem apgriež lokus tā, lai to garums būtu 35–60 cm; pēc tam sīpolus sasien saišķos pa 1,5 līdz 6 kg un ievieto lielāka vai mazāka izmēra kastēs.”; |
| --- | --- |

—

specifikācijas 5. panta 6. un 7. punktā tekstu:

“Pēc jauno sīpolu novākšanas tiem jānoņem ar zemi notraipītā ārējā zvīņlapu kārtiņa (ārējais apvalks); pēc tam jāapgriež loki, atstājot tos 40 cm garus, un sīpoli jāsasien saišķos, kuri savukārt jāievieto kastēs.

Ja sīpolus paredzēts patērēt svaigā veidā (“svaigie sīpoli”), tos atbrīvo no ārējām zvīņlapām un lokus, kas garāki par 60 cm, apgriež; pēc tam sīpolus sasien saišķos pa 5–8 kg un ievieto lielāka vai mazāka izmēra kastēs.”

aizstāj ar šādu:

“Pēc jauno sīpolu novākšanas tiem jānoņem ar zemi notraipītā ārējā zvīņlapu kārtiņa (ārējais apvalks); tad lokus apgriež, atstājot tos 30–60 cm garus, pēc tam sīpolus sasien nelielos saišķos, kurus savukārt ievieto kastēs.

Ja sīpolus paredzēts patērēt svaigā veidā (“svaigie sīpoli”), tos atbrīvo no ārējām zvīņlapām un tiem apgriež lokus tā, lai to garums būtu 35–60 cm; pēc tam sīpolus sasien saišķos pa 1,5 līdz 6 kg un ievieto lielāka vai mazāka izmēra kastēs.”;

| — | specifikācijas 9. panta 2. punktā tekstu:

  “Laižot tirdzniecībā sīpolus ar AĢIN Cipolla Rossa di Tropea Calabria, tiem jābūt iepakotiem šādā veidā:






  — | jaunos sīpolus (cipollotti) sasien saišķos un sakārto kartona, plastmasas vai koka kastēs, un tie ir gatavi pārdošanai, |
| --- | --- | --- |

—

specifikācijas 9. panta 2. punktā tekstu:

“Laižot tirdzniecībā sīpolus ar AĢIN Cipolla Rossa di Tropea Calabria, tiem jābūt iepakotiem šādā veidā:

—

jaunos sīpolus (cipollotti) sasien saišķos un sakārto kartona, plastmasas vai koka kastēs, un tie ir gatavi pārdošanai,

| — | svaigos sīpolus (cipolle da consumo fresco) sasien saišķos pa 5–8 kg katrā, tad tos saliek mazāka vai lielāka izmēra kastēs.” |
| --- | --- |

—

svaigos sīpolus (cipolle da consumo fresco) sasien saišķos pa 5–8 kg katrā, tad tos saliek mazāka vai lielāka izmēra kastēs.”

aizstāj ar šādu:

“Laižot tirdzniecībā sīpolus ar AĢIN Cipolla Rossa di Tropea Calabria, tiem jābūt iepakotiem šādā veidā:

| — | jaunos sīpolus (cipollotti) sasien saišķos un sakārto kartona, plastmasas vai koka kastēs, un tie ir gatavi pārdošanai, |
| --- | --- |

—

jaunos sīpolus (cipollotti) sasien saišķos un sakārto kartona, plastmasas vai koka kastēs, un tie ir gatavi pārdošanai,

| — | svaigos sīpolus (cipolle da consumo fresco) sasien saišķos pa 1,5–6 kg katrā un saliek mazāka vai lielāka izmēra kastēs.” |
| --- | --- |

—

svaigos sīpolus (cipolle da consumo fresco) sasien saišķos pa 1,5–6 kg katrā un saliek mazāka vai lielāka izmēra kastēs.”

Ir grozīti noteikumi par kārtību, kādā notiek produkta sagatavošana iepakošanai, lai būtu plašākas iespējas izvēlēties attiecīga lieluma iepakojumu un lai varētu izpildīt tirgus prasības attiecībā uz iepakošanas materiālu;

| — | specifikācijas 9. panta 4. punktā teikumu:

  “Neatkarīgi no sīpolu lieluma vienā virtenē jāsastiprina vismaz seši sīpoli; virtenes saturam pēc skaita un svara jābūt vienveidīgam.”

  aizstāj ar šādu:

  “Neatkarīgi no sīpolu lieluma vienā virtenē jāsastiprina vismaz seši sīpoli.”

  Lielāka brīvība paredzēta tradicionālo virteņu [“treccia”] veidošanā, lai vietējie darbinieki varētu paši noteikt sīpolu skaitu un lielumu virtenē; |
| --- | --- |

—

specifikācijas 9. panta 4. punktā teikumu:

“Neatkarīgi no sīpolu lieluma vienā virtenē jāsastiprina vismaz seši sīpoli; virtenes saturam pēc skaita un svara jābūt vienveidīgam.”

aizstāj ar šādu:

“Neatkarīgi no sīpolu lieluma vienā virtenē jāsastiprina vismaz seši sīpoli.”

Lielāka brīvība paredzēta tradicionālo virteņu [“treccia”] veidošanā, lai vietējie darbinieki varētu paši noteikt sīpolu skaitu un lielumu virtenē;

treccia

| — | specifikācijas 9. panta 7. punktā teikumu:

  “Svaigajiem, saišķos sakārtotajiem sīpoliem, kā arī uzglabāšanai paredzētajiem, virtenēs savērtajiem sīpoliem, piedāvājot tos tirdzniecībā, jābūt ar uzlīmi, uz kuras norādīts logotips un preču zīme tādā veidā, lai tie būtu pilnīgi atpazīstami.”

  aizstāj ar šādu:

  “Piedāvājot tirdzniecībā uzglabāšanai paredzētos, virtenēs savērtos sīpolus, tiem ir jābūt ar uzlīmi vai kādu citu materiālu, uz kura norādīts Savienības logotips un preču zīme. Savukārt svaigajiem, mazākās vai lielākās kastēs ievietotajiem sīpoliem uz katra saišķa jābūt pilnīgai etiķetei ar uzņēmuma juridisko adresi, Savienības logotipu, produkta preču zīmi un veidu, lai nodrošinātu tā izsekojamību un pilnīgu atpazīstamību.”

  Attiecībā uz svaigajiem, saišķos sakārtotajiem Cipolla Rossa di Tropea Calabria paredzēts, ka katram saišķim jābūt ar etiķeti, uz kuras norādīta uzņēmuma juridiskā adrese, Savienības logotipa un produkta preču zīmes atveids, kā arī produkta veids. Tādējādi katram saišķim ir etiķete ar visu informāciju, kas patērētājam vajadzīga, lai pareizi identificētu produktu; |
| --- | --- |

—

specifikācijas 9. panta 7. punktā teikumu:

“Svaigajiem, saišķos sakārtotajiem sīpoliem, kā arī uzglabāšanai paredzētajiem, virtenēs savērtajiem sīpoliem, piedāvājot tos tirdzniecībā, jābūt ar uzlīmi, uz kuras norādīts logotips un preču zīme tādā veidā, lai tie būtu pilnīgi atpazīstami.”

aizstāj ar šādu:

“Piedāvājot tirdzniecībā uzglabāšanai paredzētos, virtenēs savērtos sīpolus, tiem ir jābūt ar uzlīmi vai kādu citu materiālu, uz kura norādīts Savienības logotips un preču zīme. Savukārt svaigajiem, mazākās vai lielākās kastēs ievietotajiem sīpoliem uz katra saišķa jābūt pilnīgai etiķetei ar uzņēmuma juridisko adresi, Savienības logotipu, produkta preču zīmi un veidu, lai nodrošinātu tā izsekojamību un pilnīgu atpazīstamību.”

Attiecībā uz svaigajiem, saišķos sakārtotajiem Cipolla Rossa di Tropea Calabria paredzēts, ka katram saišķim jābūt ar etiķeti, uz kuras norādīta uzņēmuma juridiskā adrese, Savienības logotipa un produkta preču zīmes atveids, kā arī produkta veids. Tādējādi katram saišķim ir etiķete ar visu informāciju, kas patērētājam vajadzīga, lai pareizi identificētu produktu;

Cipolla Rossa di Tropea Calabria

| — | atjauninātas produkta specifikācijā norādītās atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 2081/92. |
| --- | --- |

—

atjauninātas produkta specifikācijā norādītās atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 2081/92.

---

II PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 (1)

“CIPOLLA ROSSA DI TROPEA CALABRIA”

EK Nr. IT-PGI-0105-0369-28.09.2011.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Cipolla Rossa di Tropea Calabria

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) Cipolla Rossa di Tropea Calabria apzīmē Allium cepa sugas sīpolus, kuri pieder tikai pie turpmāk norādītajām vietējām šķirnēm un kuriem raksturīga atšķirīga forma un agrīna nogatavošanās atkarībā no dienas garuma:

| — | Tondo Piatta jeb agrīnie sīpoli, |
| --- | --- |

—

Tondo Piatta jeb agrīnie sīpoli,

| — | Mezza Campana jeb vidēji agrie sīpoli, |
| --- | --- |

—

Mezza Campana jeb vidēji agrie sīpoli,

| — | Allungata jeb vēlīnie sīpoli. |
| --- | --- |

—

Allungata jeb vēlīnie sīpoli.

Produktu iedala trīs veidos:

| | Cipollotto (jaunie sīpoli):






  — | krāsa sārti vai violeti balta, |
| --- | --- | --- |

Cipollotto (jaunie sīpoli):

—

krāsa sārti vai violeti balta,

| — | garša saldena un maiga, |
| --- | --- |

—

garša saldena un maiga,

| — | lielums atbilst Kopienas tiesību aktos noteiktajiem standartiem; |
| --- | --- |

—

lielums atbilst Kopienas tiesību aktos noteiktajiem standartiem;

| | Cipolla da consumo fresco (svaigi sīpoli):






  — | krāsa sarkanbalta līdz violeti balta, |
| --- | --- | --- |

Cipolla da consumo fresco (svaigi sīpoli):

—

krāsa sarkanbalta līdz violeti balta,

| — | garša saldena un maiga, |
| --- | --- |

—

garša saldena un maiga,

| — | lielums atbilst Kopienas tiesību aktos noteiktajiem standartiem; |
| --- | --- |

—

lielums atbilst Kopienas tiesību aktos noteiktajiem standartiem;

| | Cipolla da serbo (uzglabāšanai paredzētie sīpoli):






  — | krāsa violeti sarkana, |
| --- | --- | --- |

Cipolla da serbo (uzglabāšanai paredzētie sīpoli):

—

krāsa violeti sarkana,

| — | garša saldena, sīpoli kraukšķīgi, |
| --- | --- |

—

garša saldena, sīpoli kraukšķīgi,

| — | lielums atbilst Kopienas tiesību aktos noteiktajiem standartiem. |
| --- | --- |

—

lielums atbilst Kopienas tiesību aktos noteiktajiem standartiem.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi no sējas līdz Cipolla Rossa di Tropea Calabria sīpolu novākšanai jāveic ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Pēc novākšanas Cipolla Rossa di Tropea Calabria sīpolus apstrādā šādi:

| — | pēc jauno sīpolu novākšanas tiem jānoņem ar zemi notraipītā ārējā zvīņlapu kārtiņa (ārējais apvalks); tad lokus apgriež, atstājot tos 30–60 cm garus, pēc tam sīpolus sasien nelielos saišķos, kurus savukārt ievieto kastēs, |
| --- | --- |

—

pēc jauno sīpolu novākšanas tiem jānoņem ar zemi notraipītā ārējā zvīņlapu kārtiņa (ārējais apvalks); tad lokus apgriež, atstājot tos 30–60 cm garus, pēc tam sīpolus sasien nelielos saišķos, kurus savukārt ievieto kastēs,

| — | ja sīpolus paredzēts patērēt svaigā veidā (“svaigie sīpoli”), tos atbrīvo no ārējām zvīņlapām un tiem apgriež lokus tā, lai to garums būtu 35–60 cm; pēc tam sīpolus sasien saišķos pa 1,5 līdz 6 kg un ievieto lielāka vai mazāka izmēra kastēs, |
| --- | --- |

—

ja sīpolus paredzēts patērēt svaigā veidā (“svaigie sīpoli”), tos atbrīvo no ārējām zvīņlapām un tiem apgriež lokus tā, lai to garums būtu 35–60 cm; pēc tam sīpolus sasien saišķos pa 1,5 līdz 6 kg un ievieto lielāka vai mazāka izmēra kastēs,

| — | uzglabāšanai paredzētos sīpolus izvieto kārtās uz zemes, nenogriežot lokus, un atstāj kaltēties uz 8–15 dienām, līdz tie kļūst blīvi, izturīgi un iegūst spilgti sarkanu krāsu; kad sīpoli ir izžāvēti, tiem var nogriezt sakaltušos lokus vai tos atstāt, lai vēlāk sastiprinātu virtenēs; neatkarīgi no sīpolu lieluma vienā virtenē jāsastiprina vismaz seši sīpoli; uzglabāšanai paredzētos sīpolus safasē dažāda lieluma iepakojumos, nepārsniedzot 25 kg katrā, un liek maisos vai kastēs. |
| --- | --- |

—

uzglabāšanai paredzētos sīpolus izvieto kārtās uz zemes, nenogriežot lokus, un atstāj kaltēties uz 8–15 dienām, līdz tie kļūst blīvi, izturīgi un iegūst spilgti sarkanu krāsu; kad sīpoli ir izžāvēti, tiem var nogriezt sakaltušos lokus vai tos atstāt, lai vēlāk sastiprinātu virtenēs; neatkarīgi no sīpolu lieluma vienā virtenē jāsastiprina vismaz seši sīpoli; uzglabāšanai paredzētos sīpolus safasē dažāda lieluma iepakojumos, nepārsniedzot 25 kg katrā, un liek maisos vai kastēs.

Iepakošanas darbības jāveic ražošanas apgabala tuvumā, ievērojot tradicionālās metodes, kas sakņojas vietējos ieradumos un vēsturiskajā folklorā, lai garantētu produkta izsekojamību un kontroli un lai saglabātu tā kvalitāti.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz taras ar divreiz lielākiem burtiem nekā visi pārējie uzraksti jānorāda uzraksts I.G.P. “Cipolla Rossa di Tropea Calabria” [AĢIN Cipolla Rossa di Tropea Calabria], precizējot sīpolu veidu: cipollotto, cipolla da consumo fresco, cipolla da serbo, kā arī preču zīme.

Piedāvājot tirdzniecībā uzglabāšanai paredzētos, virtenēs savērtos sīpolus, tiem ir jābūt ar uzlīmi vai kādu citu materiālu, uz kura norādīts Savienības logotips un preču zīme, savukārt svaigajiem, mazākās vai lielākās kastēs ievietotajiem sīpoliem uz katra saišķa jābūt pilnīgai etiķetei ar uzņēmuma juridisko adresi, Savienības logotipu, produkta preču zīmi un veidu, lai nodrošinātu tā izsekojamību un pilnīgu atpazīstamību.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ar AĢIN Cipolla Rossa di Tropea Calabria apzīmētā produkta ražošanas apgabals ietver atbilstošas zemes platības, kas daļēji vai pilnībā ietilpst šādu Kalabrijas pašvaldību administratīvajā teritorijā:

| a) | Cosenza provincē –
  daļa no Fiumefreddo, Longobardi, Serra d’Aiello, Belmonte un Amantea pašvaldības teritorijas; |
| --- | --- |

a)

Cosenza provincē –

daļa no Fiumefreddo, Longobardi, Serra d’Aiello, Belmonte un Amantea pašvaldības teritorijas;

| b) | Catanzaro provincē –
  daļa no Nocera Terinese, Falerna, Gizzeria, Lamezia Terme un Curinga pašvaldības teritorijas; |
| --- | --- |

b)

Catanzaro provincē –

daļa no Nocera Terinese, Falerna, Gizzeria, Lamezia Terme un Curinga pašvaldības teritorijas;

| c) | Vibo Valentia provincē –
  daļa no Pizzo, Vibo Valentia, Briatico, Parghelia, Zambrone, Zaccanopoli, Zungri, Drapia, Tropea, Ricadi, Spilinga, Joppolo un Nicotera pašvaldības teritorijas. |
| --- | --- |

c)

Vibo Valentia provincē –

daļa no Pizzo, Vibo Valentia, Briatico, Parghelia, Zambrone, Zaccanopoli, Zungri, Drapia, Tropea, Ricadi, Spilinga, Joppolo un Nicotera pašvaldības teritorijas.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Sīpolus Cipolla Rossa di Tropea Calabria audzē vidēji vieglās smilts augsnēs vai tādās, kur smilts ir pārsvarā, smilšmāla vai mālsmilts augsnēs, kas sastopamas piekrastes apgabalos vai upju un strautu tuvumā un kam ir aluviāla izcelsme; tajās esošā grants nekavē sīpolu augšanu un attīstību. Piekrastes apgabali ir piemēroti agrīno sīpolu audzēšanai, kuri paredzēti patēriņam svaigā veidā, savukārt uzglabāšanai paredzēto vēlīno sīpolu audzēšanai vislabāk piemēroti iekšzemes apgabali ar māla un smilšmāla augsni. Tāpat kā agrāk, arī mūsdienās sarkanos sīpolus audzē gan piemājas dārziņos, gan arī lauka platībās; tos izmanto pārtikā, jo īpaši vietējos ēdienos un tādos, ko gatavo pēc tradicionālām receptēm.

Attiecīgā apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi ļauj iegūt augstas kvalitātes produktu, kas ir unikāls savā jomā un pazīstams visā pasaulē.

5.2.   Produkta specifika

Produkts Cipolla Rossa di Tropea Calabria ir pazīstams pēc tā kvalitātes un tādām organoleptiskajām īpašībām kā sīpolu maigums, saldenums un sevišķi laba sagremojamība. Pateicoties šīm īpašībām, Cipolla Rossa di Tropea Calabria sīpolus var ēst svaigā veidā lielākā daudzumā nekā parastos sīpolus.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Pieprasījumu atzīt Cipolla Rossa di Tropea Calabria par produktu ar AĢIN pamato ar tā reputāciju, kas iegūta, pateicoties dažādiem veicināšanas pasākumiem, kā to liecina vēsturiski un bibliogrāfiski avoti. Vēsturiskos un bibliogrāfiskos avotos minēts, ka sīpoli parādījās Kalabrijā un Vidusjūras baseina valstīs jau pirms feniķiešu un grieķu laikiem. Sīpolus augsti vērtēja jau viduslaiku un renesanses laikmetā, tas bija viens galvenajiem pārtikas produktiem, kam bija svarīga nozīme vietējā ekonomikā, ar to tirgojās uz vietas, to pārdeva un eksportēja pa jūru uz Tunisiju, Alžīriju un Grieķiju. Daudzi ceļotāji, kuri ieradās Kalabrijā no 1700. līdz 1800. gadam, lai apskatītu Tirēnu jūras krastus no Pizzo pilsētas līdz Tropea pilsētai, savos pierakstos min plaši lietotos sarkanos sīpolus [Cipolle Rosse]. Lauksaimnieki jau izsenis izmantoja sīpolus gan pārtikā, gan vietējā ražošanā; ceļotājs Dr. Albert ieradās Kalabrijā 1905. gadā un, apmeklējot Tropea pilsētu, brīnījās par nabaga zemniekiem, kuri ēda tikai sīpolus. XX gadsimta sākumā Tropea sīpolus sāka audzēt ne tikai mazos piemājas dārziņos, bet arī plašākās platībās; 1929. gadā Valle Ruffa izveidoja ūdensvadu, kas ļāva apūdeņot teritorijas, tādējādi uzlabojot produkta kvalitāti un paaugstinot ražību. Ziemeļeiropas tirgos produkts straujāk izplatījās Burbonu valdīšanas laikā, kļūstot pieprasīts un novērtēts īsā laikposmā, kā izklāstīts pētījumā Studi sulla Calabria, 1901, kurā aprakstīta pat sīpolu forma un Kalabrijas sarkanie iegarenie sīpoli. Pirmie sistematizētie statistikas dati par sīpolu audzēšanu Kalabrijā ietverti izdevniecības Reda Lauksaimniecības enciklopēdijā [Enciclopedia agraria] (1936–1939). Ne tikai unikālās, tirdzniecībai tik noderīgās īpašības, kuras padarīja produktu slavenu visā valstī, bet arī un it sevišķi šo sīpolu vēsturiskā un kultūras vērtība, kas tiem ir attiecīgajā apgabalā un ko vēl šodien uzskata par dzīvu un klātesošu audzēšanas tradīcijās, ēdienu gatavošanā, ikdienas sarunvalodā un folkloras pasākumos, ir kļuvušas par iemeslu mēģinājumiem produktu imitēt un viltot tā nosaukumu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, ar AĢIN Cipolla Rossa di Tropea Calabria apzīmētā produkta specifikācijas grozījumu pieteikumu 2011. gada 10. augustā publicējot Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša [Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana] 185. numurā.

Ražošanas specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama internetā šādā tīmekļa vietnē:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz Qualità e sicurezza (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

---

(1)  Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 265/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Wachauer Marille (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Wachauer Marille, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Austrijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Wachauer Marille, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3).

| (3) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

3

(4)  OV C 140, 16.5.2012., 18. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

AUSTRIJA

Wachauer Marille (ACVN)

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 266/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Münchener Bier (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Münchener Bier, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1549/98 (4). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Münchener Bier, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1549/98 (4).

| (3) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

3

(4)  OV L 202, 18.7.1998., 25. lpp.

4

(5)  OV C 140, 16.5.2012., 8. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma I daļā uzskaitītie lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti:

2.1. grupa.   Alus

VĀCIJA

Münchener Bier (AĢIN)

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/38 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 267/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Chianti Classico (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Chianti Classico, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2446/2000 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 216/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Chianti Classico, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2446/2000 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 216/2011 (4).

| (3) | Pieteikums iesniegts, lai grozītu specifikāciju, precizējot produkta aprakstu, ražošanas metodi un iepakošanu. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums iesniegts, lai grozītu specifikāciju, precizējot produkta aprakstu, ražošanas metodi un iepakošanu.

| (4) | Komisija izvērtēja minēto grozījumu un nolēma, ka tie ir pamatoti. Tā kā grozījums ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50.–52. pantā noteikto procedūru, |
| --- | --- |

(4)

Komisija izvērtēja minēto grozījumu un nolēma, ka tie ir pamatoti. Tā kā grozījums ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50.–52. pantā noteikto procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Specifikāciju attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Chianti Classico groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Specifikācijas galveno elementu kopsavilkums ir ietverts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 281, 7.11.2000., 12. lpp.

3

(4)  OV L 59, 4.3.2011., 17. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Produkta ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Chianti Classico specifikācijā apstiprina šādus grozījumus.

—   Produkta apraksts

Pievienota atsauce uz Toskānas olīvkoku dīgļplazmas reģistru [elenco del germoplasma olivicolo toscano], jo šo dokumentu periodiski atjaunina, lai ņemtu vērā to darbu zinātniskos un ģenētiskos rezultātus, kurus pašreiz veic ar vecajiem olīvkokiem mūsu teritorijā.

Tātad šo grozījumu nav rosinājusi vis vēlme ieviest jaunas šķirnes, bet gan zināšanu paplašināšana, kas ļauj ieviest šķirnes, kuras pastāv jau ilgi, bet vēl nav aprakstītas un reģistrētas.

—   Ražošanas metode

Olīvkoku kultūras raksturīgās īpašības

Attiecībā uz kultūras audzēšanas vidi ir atzīts par lietderīgu par 20 metriem pazemināt minimālo augstumu virs jūras līmeņa, par kuru zemāk augošus olīvkokus nedrīkst ierakstīt reģistrā, jo teritorijas minimālais augstums kopumā ir 180 metru virs jūras līmeņa. Specifikācijas pirmās redakcijas sagatavošanas laikā pieņemtās mērīšanas sistēmas nebija tik precīzas kā patlaban. Izmantojot mūsdienīgas GPS sistēmas, šo trūkumu varēja novērst un izdarīt precīzus mērījumus.

Olīveļļas ražošanas apjoms

Noteikts jauns produkcijas apjoms olīvbirzīm, kuru biezība pārsniedz 500 augu uz hektāru, jo Chianti Classico aizņemtajās platībās ir pagājušā gadsimta 90. gados veikti stādījumi, kuri atbilst tā laika tehniskajiem kritērijiem, taču kuriem noteiktais ierobežojums – 650 kilogramu eļļas no hektāra – ir ekonomiski ļoti neizdevīgs un kavē nozares attīstību.

Ražas novākšanas un uzglabāšanas metode

Olīvu transportēšanai līdztekus kastēm var izmantot arī tvertnes un ratiņus, taču tādā gadījumā olīvu nogāde uz eļļas spiedi pārstrādei veicama ražas novākšanas dienā, bet, ja izmanto caurumotas kastes, – trīs (3) dienu laikā.

Metode pārstrādei eļļā un eļļas partiju veidošana

Turpmāk ir iespējams olīvu attīrīšanai izmantot gaisu, ja ir jau ieviestas konstruktoru radītas un citās ražotājvalstīs jau izmantotas jaunās tehnoloģiskās sistēmas, lai veiktu pasākumus, kas apliecina izpratni par to, ka ūdens taupīšanai ir arvien lielāka nozīme.

Atbilstības sertifikāta derīguma termiņš

Eļļu, kas atbilst specifikācijas standartiem, var fasēt pudelēs līdz tā gada 31. oktobrim, kas ir nākamais pēc olīvu ražas novākšanas, ja ar eļļu līdz 31. decembrim veikta dzidrināšanas filtrācija, taču jebkurā gadījumā ne vēlāk kā sertifikācijas pieteikumā norādītajā datumā.

Ja eļļas ķīmiskās un organoleptiskās īpašības atbilst specifikācijā paredzētajām prasībām un ja tā uzglabāta pareizi un piemērotos apstākļos, ir pieļaujams, ka eļļas kvalitātes īpašības uzglabāšanas laikā nedaudz mainās, taču ne tādā mērā, lai tā kļūtu neatbilstīga ar ACVN Chianti Classico apzīmētās eļļas kritērijiem. Specifikācija papildināta ar filtrācijas prakses aprakstu, norādot, ka tās mērķis ir dzidrināšana (un nevis vienkārša tilpuma samazināšana) un ka tā veicama vēlākais 31. decembrī, lai sāktu apmācīt olīvu audzētājus lietot uzglabāšanas paņēmienus, kas ir labāk pielāgoti augstas kvalitātes produkta tirdzniecībai.

Turklāt ir norādīts, ka pēc parauga ņemšanas eļļas fizikālās īpašības vairs nedrīkst mainīties, proti, ja prasībām atbilstīgā eļļa jāsapilda pudelēs vēlākais tā gada 31. oktobrī, kurš ir nākamais pēc ražas novākšanas, un ja dzidrināšanas filtrācija jāveic vēlākais 31. decembrī, bet jebkurā gadījumā – pirms parauga ņemšanas, ja attiecīgais pieteikums saņemts pirms 31. decembra.

Ar izdarīto grozījumu specifikācija papildināta ar iespēju nefiltrēt, lai neierobežotu lauksaimnieka brīvību, taču eļļa obligāti jāuzglabā inertās gāzes vidē, lai labāk saglabātu eļļas kvalitātes īpašības.

—   Citur [iepakošana]

Turpmāk varēs izmantot metāliskus traukus ar ietilpību, kas nepārsniedz 3 un 5 litrus.

Specifikācijā ierakstīti pat trauki, kuru ietilpība ir mazāka par 100 ml, ar nosacījumu, ka tos nepārdod atsevišķi, bet laiž tirgū iepakojumos, kuros ietilpstošo vienību kopējais tilpums atbilst tiesību aktu prasībām. Grozījums ir kļuvis vajadzīgs, lai izpildītu tirgus prasības, saskaņā ar kurām mazu formātu fasējumi ļauj apmierināt sabiedriskās ēdināšanas nozares vēlmes, jo restorānos nav cieņā izmantot jau aizsāktas pudeles, un lai nodrošinātu produkta veicināšanu ar mērķi darīt to pamanāmāku.

---

II PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

Regula (EK) Nr. 510/2006 (1)

“
  CHIANTI CLASSICO
  ”

EK Nr. IT-PDO-0205-0977-07.11.2011.

AĢIN ( ) ACVN (X)

1.   Nosaukums

Chianti Classico

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.5. grupa. | Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.) |
| --- | --- |

1.5. grupa.

Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Neapstrādātai augstākā labuma olīveļļai Chianti Classico jābūt ražotai no tādu reģistrā ierakstītu olīvkoku augļiem, kuri pieder pie Frantoio, Correggiolo, Moraiolo un Leccino šķirnes 80 % apmērā (neatkarīgi no tā, vai olīvkoki pieder pie vienas no tām vai pie dažām, vai kopumā pie visām), bet ne vairāk par 20 % – pie citas vietējās vai citām vietējām reģiona šķirnēm, kurām tomēr jābūt ierakstītām Toskānas olīvkoku dīgļplazmas reģistrā.

Laižot tirdzniecībā eļļu, kas apzīmēta ar ACVN Chianti Classico, tai jābūt ar šādām īpašībām:

| — | skābums (izteikts oleīnskābē): ne vairāk par 0,5 %, |
| --- | --- |

—

skābums (izteikts oleīnskābē): ne vairāk par 0,5 %,

| — | peroksīda skaitlis: ne lielāks par 12 (mekv. aktīvā O2/kg), |
| --- | --- |

—

peroksīda skaitlis: ne lielāks par 12 (mekv. aktīvā O2/kg),

| — | ekstinkcijas koeficients ultravioletajā spektra daļā K232 [ar viļņa garumu 232 nm]: zemāks par vai vienāds ar 2,1, bet K270 [ar viļņa garumu 270 nm]: zemāks par vai vienāds ar 0,2, |
| --- | --- |

—

ekstinkcijas koeficients ultravioletajā spektra daļā K232 [ar viļņa garumu 232 nm]: zemāks par vai vienāds ar 2,1, bet K270 [ar viļņa garumu 270 nm]: zemāks par vai vienāds ar 0,2,

| — | oleīnskābes saturs: > 72 %, |
| --- | --- |

—

oleīnskābes saturs: > 72 %,

| — | kopējais CMP (fenola antioksidantu) saturs: augstāks par 150 ppm, |
| --- | --- |

—

kopējais CMP (fenola antioksidantu) saturs: augstāks par 150 ppm,

| — | kopējais tokoferolu saturs: augstāks par 140 ppm. |
| --- | --- |

—

kopējais tokoferolu saturs: augstāks par 140 ppm.

Turklāt eļļai jāatbilst šādām pazīmēm:

| — | tās krāsa ir no koši zaļas līdz zaļai ar zeltainu nokrāsu, |
| --- | --- |

—

tās krāsa ir no koši zaļas līdz zaļai ar zeltainu nokrāsu,

| — | tai piemīt izteikts olīveļļas aromāts, un tās garšai raksturīgs olīvu augļainums. |
| --- | --- |

—

tai piemīt izteikts olīveļļas aromāts, un tās garšai raksturīgs olīvu augļainums.

Vērtēšanas komisijas aizpildītajā apraksta veidlapā jābūt šādiem ierakstiem [kas norāda attiecīgo pazīmju mediānas]:

| a) | zaļu augļu garša: 3–8, |
| --- | --- |

a)

zaļu augļu garša: 3–8,

| b) | rūgtums: 2–8, |
| --- | --- |

b)

rūgtums: 2–8,

| c) | sīvums: 2–8. |
| --- | --- |

c)

sīvums: 2–8.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Neapstrādātās augstākā labuma olīveļļas Chianti Classico iegūšanai vajadzīgajām olīvu audzēšanas, olīvu spiešanas un eļļas ražošanas darbībām jānoris vienīgi 4. punktā noteiktajā ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Eļļa Chianti Classico ir jāfasē tās ražošanas apgabalā noteiktu tilpumu stikla vai metāla traukos, bet nepārsniedzot piecu (5) litru lielu nominālo tilpumu. Pieļaujamas arī stikla, metāla vai polietilēntereftalāta (PET) materiāla fasējuma vienības, kuru tilpums ir mazāks par 100 ml, ja vien fasējums ļauj ievērot spēkā esošo tiesību aktu prasības attiecībā uz iepakojumos ietilpstošo fasējumu vienību kopējo tilpumu. Traukiem jābūt hermētiski noslēgtiem ar tādu ierīci, lai bez garantijas zīmoga salaušanas fasējumu nevarētu atvērt.

Neapstrādātās augstākā labuma olīveļļas Chianti Classico iepakošana jāveic ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, lai labāk garantētu produkta izcelsmes kontroli un nepieļautu, ka šīs olīveļļas pārvadāšana bez taras izraisa 3.2. punktā noteikto raksturīgo īpašību mazināšanos vai zudumu, jo īpaši neapstrādātajai augstākā labuma olīveļļai Chianti Classico piemītošās tipiskās rūgtenuma un sīvuma nianses, ko nosaka fenola antioksidantu saturs un aromātisko vielu sastāvs un saturs. Gaisa skābekļa iedarbība pārliešanas, sūknēšanas, pārvadāšanas un izliešanas laikā var radīt 3.2. punktā aprakstīto neapstrādātās augstākā labuma olīveļļas Chianti Classico specifisko īpašību zudumu, kurš būtu vēl lielāks, ja eļļas iepildīšanu pudelēs veiktu ārpus noteiktā apgabala, jo tad minētās darbības būtu jāveic biežāk.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Līdztekus parastajai tiesību aktos prasītajai un tirdzniecības praksē paredzētajai informācijai uz trauka etiķetes jābūt norādei Olio Extravergine di Oliva Chianti Classico [neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa Chianti Classico], aiz kuras tūlīt seko apzīmējums Denominazione di Origine Protetta [aizsargāts cilmes vietas nosaukums], kā arī ražošanas gadam, kas norādīts skaidrā un neizdzēšamā veidā.

Nosaukumam nedrīkst pievienot nekādu apzīmējumu, kas nav īpaši paredzēts produkta specifikācijā. Taču drīkst iekļaut apzīmējumus, kas norāda ražotāju grupas, uzņēmumu nosaukumus, nekustamos īpašumus vai lauku saimniecības un vietu nosaukumus, kuros ir atsauce uz olīvu ražošanas patieso vietu.

Nosaukumam jābūt norādītam uz etiķetes ar skaidriem, neizdzēšamiem burtiem un tādā krāsā, kas krasi atšķiras no etiķetes pamatkrāsas. Jebkuras papildu informācijas grafiskās rakstzīmes nedrīkst pārsniegt 50 % no aizsargātā nosaukuma rakstzīmju izmēra.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Chianti Classico eļļas ražošanas apgabals aptver šādu pašvaldību administratīvo teritoriju Sjēnas [Siena] un Florences [Firenze] provincē: Castellina in Chianti, Gaiole in Chianti, Greve in Chianti un Radda in Chianti pilnībā, bet Barberino Val d’Elsa, Castelnuovo Berardenga, Poggibonsi, San Casciano in Val di Pesa un Tavarnelle Val di Pesa – daļēji.

Šis apgabals sakrīt ar vīna Chianti Classico ražošanas apgabalu, kas noteikts 1932. gada 31. jūlija starpministriju Dekrētā, kurš 1932. gada 9. septembrī publicēts Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša [Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana] 209. numurā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Apgabalā valda savdabīgs klimats un īpaši hidroģeoloģiskie apstākļi, un tam kopš XIV gadsimta ir skaidri noteiktas ģeogrāfiskās robežas.

Zemes gabalu un klimata ziņā ražošanas apgabals ir samērā viendabīgs, un tam raksturīgi silti un sausi rudeņi, ko nomaina skarbas ziemas. Dabas videi kopumā raksturīgas īpašības, kas ļauj audzēt olīvkoku kultūru to dabiskā izplatības areāla galējā apgabalā; šie faktori ir ietekmējuši un joprojām ietekmē augļu aizmešanās un olīvu nobriešanas procesus.

Saskaņā ar šajā apgabalā izsenis lietojamiem agrotehniskajiem paņēmieniem augļus, pirms tie sasnieguši fizioloģisko gatavību, novāc tieši no koka.

Vides siltuma režīma apstākļi ietekmē arī vietējo lauksaimnieku izvēli olīvkoku vainaga veidošanā (parasti veido retinātu vai kausveida vainagu), kas ļauj zarotnei augt plašumā, lai nodrošinātu labāku siltuma un gaismas sadali tajā; tie ir faktori, kas ietekmē olīvkoku attīstību ik gadu, kaut arī šie laikposmi ir neilgi.

5.2.   Produkta specifika

Neapstrādāto augstākā labuma olīveļļu Chianti Classico iegūst no Toskānā tradicionāli audzētu šķirņu olīvām, un tā izceļas ar garšas buķeti, ko tai piešķir īpaši šīm olīvām raksturīgais rūgtenums un sīvums apvienojumā ar augļainuma niansēm, kas uztveramas arī ar ožu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Neapstrādātās augstākā labuma olīveļļas Chianti Classico ķīmiskās un organoleptiskās īpašības saistītas ar ražošanas apgabala klimatiskajiem apstākļiem, kas tieši ietekmē fenolu sastāvu un daudzumu, ar garšas orgāniem sajūtamā rūgtenuma un sīvuma pakāpi un augļainuma intensitāti.

Ņemot vērā nepieciešamību pasargāt augļus no pirmajām rudens salnām, aizsākās tradīcija agrai olīvu novākšanai (proti, pirms to ienākšanās beigām). Kaut arī šī prakse ir par iemeslu tam, ka olīveļļas iznākums ir mazāks, tā ļauj novākt olīvas, kad polifenolu saturs tajās vēl ir augsts, un tāpēc pastiprina rūgtenuma un sīvuma garšas nianses, pēc kurām var atpazīt Chianti Classico eļļu. Turklāt krasu temperatūras svārstību dēļ, kādas šim apgabalam raksturīgas rudenī, neapstrādātā augstākā labuma olīveļļa Chianti Classico izceļas arī ar skaidri izteiktu augļainuma aromātu.

Konkrētāku atpazīstamību apgabalam piešķīra 1716. gadā lielhercoga Kozimo III [Cosimo III] izdots dekrēts, kurā tika noteiktas apgabala pašreizējās robežas, lai atzītu tā vērtīgumu un vīna un olīvu produkcijas raksturīgās īpatnības, – sava veida “ACVN” vēl ilgi pirms šā apzīmējuma noformulēšanas. Izsmeļošajā teorētiskajā un praktiskajā G. Tavanti 1819. gada apcerējumā par olīvām bija uzskaitītas galvenās Chianti Classico apgabalā audzētās šķirnes.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

Ražošanas specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz Qualità e sicurezza (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

---

(1)  Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 268/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Oberpfälzer Karpfen (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Oberpfälzer Karpfen, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2400/96 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1495/2002 (4). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Oberpfälzer Karpfen, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2400/96 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1495/2002 (4).

| (3) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 327, 18.12.1996., 11. lpp.

3

(4)  OV L 225, 22.8.2002., 11. lpp.

4

(5)  OV C 353, 3.12.2011., 19. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.7. grupa.   Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

VĀCIJA

Oberpfälzer Karpfen (AĢIN)

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/45 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 269/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Danablu (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Dānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Danablu, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 828/2003 (4). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Dānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Danablu, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (3), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 828/2003 (4).

| (3) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs, tāpēc Komisija, piemērojot Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar minētās regulas 7. pantu, tāpēc šis grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

3

(4)  OV L 120, 15.5.2003., 3. lpp.

4

(5)  OV C 150, 26.5.2012., 13. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

DĀNIJA

Danablu (AĢIN)

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 270/2013

(2013. gada 21. marts),

ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 669/2009 (2) izklāstīti noteikumi par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāpiemēro, importējot tās I pielikumā norādīto barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika (“saraksts”), ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 669/2009 (2) izklāstīti noteikumi par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāpiemēro, importējot tās I pielikumā norādīto barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika (“saraksts”), ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka sarakstu pārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ņemot vērā vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka sarakstu pārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ņemot vērā vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā.

| (3) | Kā liecina pārtikas incidentu biežums un nozīmīgums ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā, konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam veicot revīzijas trešās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par pārtikas un barības, kura nav dzīvnieku izcelsmes pārtika un barība, sūtījumiem, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Kā liecina pārtikas incidentu biežums un nozīmīgums ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā, konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam veicot revīzijas trešās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par pārtikas un barības, kura nav dzīvnieku izcelsmes pārtika un barība, sūtījumiem, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza.

| (4) | Jo īpaši minētais saraksts būtu jāgroza, lai samazinātu oficiālās kontroles biežumu precēm, par kurām pieejamajos informācijas avotos norādīts, ka kopumā uzlabojusies to atbilstība attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām, un kurām tāpēc pašreizējais oficiālās kontroles biežums vairs nav pamatots. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza saraksta ieraksts attiecībā uz koriandra lapām un baziliku no Taizemes saistībā ar fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežumu, kurās nosaka pesticīdu atliekas. |
| --- | --- |

(4)

Jo īpaši minētais saraksts būtu jāgroza, lai samazinātu oficiālās kontroles biežumu precēm, par kurām pieejamajos informācijas avotos norādīts, ka kopumā uzlabojusies to atbilstība attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām, un kurām tāpēc pašreizējais oficiālās kontroles biežums vairs nav pamatots. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza saraksta ieraksts attiecībā uz koriandra lapām un baziliku no Taizemes saistībā ar fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežumu, kurās nosaka pesticīdu atliekas.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 669/2009. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 669/2009.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā ierakstos par Taizemi rindas “Koriandra lapas” un “Baziliks (svētais, saldais)”, “(Pārtika – svaigi garšaugi)” saistībā ar fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežumu, kurās nosaka pesticīdu atliekas, aizstāj ar šādām:

| “— | Koriandra lapas |
| --- | --- |

“—

Koriandra lapas

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (4)

10”

| — | Baziliks (svētais, saldais) |
| --- | --- |

—

Baziliks (svētais, saldais)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(Pārtika – svaigi garšaugi)

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2013. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.

2

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 271/2013

(2013. gada 21. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 97,3 |
| MA | 73,5 |
| TN | 111,4 |
| TR | 116,0 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 158,2 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 170,9 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 44,9 |
| TR | 96,6 |
| ZZ | 70,8 |
| 0805 10 20 | EG | 55,8 |
| IL | 67,7 |
| MA | 72,4 |
| TN | 58,0 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 63,2 |
| 0805 50 10 | TR | 79,2 |
| ZZ | 79,2 |
| 0808 10 80 | AR | 115,6 |
| BR | 89,9 |
| CL | 133,8 |
| CN | 75,8 |
| MK | 35,4 |
| US | 162,3 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 102,0 |
| 0808 30 90 | AR | 110,1 |
| CL | 141,6 |
| CN | 85,7 |
| TR | 164,1 |
| US | 150,6 |
| ZA | 99,4 |
| ZZ | 125,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

JO

97,3

MA

73,5

TN

111,4

TR

116,0

ZZ

99,6

0707 00 05

JO

194,1

MA

158,2

TR

160,3

ZZ

170,9

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

44,9

TR

96,6

ZZ

70,8

0805 10 20

EG

55,8

IL

67,7

MA

72,4

TN

58,0

TR

61,9

ZZ

63,2

0805 50 10

TR

79,2

ZZ

79,2

0808 10 80

AR

115,6

BR

89,9

CL

133,8

CN

75,8

MK

35,4

US

162,3

ZA

101,5

ZZ

102,0

0808 30 90

AR

110,1

CL

141,6

CN

85,7

TR

164,1

US

150,6

ZA

99,4

ZZ

125,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/51

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 272/2013

(2013. gada 21. marts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 614/2009 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2) un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc laboto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc laboto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 181, 14.7.2009., 8. lpp.

2

(3)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 140,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 158,7 | 0 | AR |
| 167,5 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 275,5 | 7 | AR |
| 227,2 | 22 | BR |
| 304,9 | 0 | CL |
| 239,6 | 18 | TH |
| 0207 27 10 | Atkauloti, saldēti tītaru gabali | 286,4 | 3 | BR |
| 313,4 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Olu dzeltenumi | 375,8 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Žāvētas olas bez čaumalām | 494,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 276,6 | 3 | BR |
| 212,0 | 22 | TH |
| 3502 11 90 | Žāvēts olu albumīns | 750,3 | 0 | AR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

140,0

0

AR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

158,7

0

AR

167,5

0

BR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali

275,5

7

AR

227,2

22

BR

304,9

0

CL

239,6

18

TH

0207 27 10

Atkauloti, saldēti tītaru gabali

286,4

3

BR

313,4

0

CL

0408 11 80

Olu dzeltenumi

375,8

0

AR

0408 91 80

Žāvētas olas bez čaumalām

494,0

0

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

276,6

3

BR

212,0

22

TH

3502 11 90

Žāvēts olu albumīns

750,3

0

AR

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”

1

---

LĒMUMI

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/53 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/53

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 18. marts),

ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus no Zviedrijas un locekļa aizstājēju no Zviedrijas

(2013/143/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Britt-Marie LÖVGREN kundzes un Annelie STARK kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc Tore HULT kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Britt-Marie LÖVGREN kundzes un Annelie STARK kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc Tore HULT kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

| a) | par locekļiem:






  — | Tore HULT kungs, Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun, |
| --- | --- | --- |

a)

par locekļiem:

—

Tore HULT kungs, Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun,

| — | Ulrika CARLEFALL LANDERGREN kundze, Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun; |
| --- | --- |

—

Ulrika CARLEFALL LANDERGREN kundze, Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun;

un

| b) | par locekļa aizstājēju:






  — | Anders ROSÉN kungs, Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun. |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļa aizstājēju:

—

Anders ROSÉN kungs, Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. COVENEY

---

(1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

1

(2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

2

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/54

---

PADOMES LĒMUMS 2013/144/KĀDP

(2013. gada 21. marts),

ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/172/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/172/KĀDP (1).

| (2) | Pamatojoties uz Lēmuma 2011/172/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjaunina līdz 2014. gada 22. martam. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Lēmuma 2011/172/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjaunina līdz 2014. gada 22. martam.

| (3) | Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/172/KĀDP, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/172/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2011/172/KĀDP 5. pantā otro daļu aizstāj ar šādu:

"Šo lēmumu piemēro līdz 2014. gada 22. martam.".

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2013. gada 21. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. HOGAN

---

(1)  OV L 76, 22.3.2011., 63. lpp.

1

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/55

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS 2013/145/KĀDP

(2013. gada 21. marts),

ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2011/486/KĀDP (2011. gada 1. augusts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (1), un jo īpaši tā 5. pantu un 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Lēmumu 2011/486/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Lēmumu 2011/486/KĀDP.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar 30. punktu Drošības padomes Rezolūcijā 1988 (2011), 2013. gada 11. februārī un 25. februārī atjaunināja un grozīja to personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstu, kam piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar 30. punktu Drošības padomes Rezolūcijā 1988 (2011), 2013. gada 11. februārī un 25. februārī atjaunināja un grozīja to personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstu, kam piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 21. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. HOGAN

---

(1)  OV L 199, 2.8.2011., 57. lpp.

1

---

PIELIKUMS

I.   Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikumā ietvertajā sarakstā ierakstus attiecībā uz turpmāk minētajām personām aizstāj ar šādiem ierakstiem:

A.   Ar Taliban saistītas personas

| 1. | Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad (pazīstams arī kā a) Abdul Jalil Akhund, b) Mullah Akhtar, c) Abdul Jalil Haqqani, d) Nazar Jan)
  Tituls: a) maulvi, b) mulla. Pamatojums iekļaušanai sarakstā: ārlietu ministra vietnieks Taliban režīma laikā. Dzimšanas datums: aptuveni 1963. gads. Dzimšanas vieta: a) Arghandab apgabals, Kandahar province, Afganistāna, b) Kandahar pilsēta, Kandahar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Pases Nr.: OR 1961825 (izdota ar vārdu Mullah Akhtar, pasi 2003. gada 4. februārī izdevis Afganistānas konsulāts Kvetā (Quetta) Pakistānā, derīga līdz 2006. gada 2. februārim). Cita informācija: a) tiek uzskatīts, ka viņš atrodas Afganistānas un Pakistānas pierobežā, b) kopš 2007. gada maija ir Taliban vadības padomes loceklis, c) Taliban padomes finanšu komisijas loceklis, d) Atiqullah Wali Mohammad brālis. ANO norādes datums: 25.1.2001. |
| --- | --- |

1.

Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad (pazīstams arī kā a) Abdul Jalil Akhund, b) Mullah Akhtar, c) Abdul Jalil Haqqani, d) Nazar Jan)

Tituls: a) maulvi, b) mulla. Pamatojums iekļaušanai sarakstā: ārlietu ministra vietnieks Taliban režīma laikā. Dzimšanas datums: aptuveni 1963. gads. Dzimšanas vieta: a) Arghandab apgabals, Kandahar province, Afganistāna, b) Kandahar pilsēta, Kandahar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Pases Nr.: OR 1961825 (izdota ar vārdu Mullah Akhtar, pasi 2003. gada 4. februārī izdevis Afganistānas konsulāts Kvetā (Quetta) Pakistānā, derīga līdz 2006. gada 2. februārim). Cita informācija: a) tiek uzskatīts, ka viņš atrodas Afganistānas un Pakistānas pierobežā, b) kopš 2007. gada maija ir Taliban vadības padomes loceklis, c) Taliban padomes finanšu komisijas loceklis, d) Atiqullah Wali Mohammad brālis. ANO norādes datums: 25.1.2001.

| 2. | Atiqullah Wali Mohammad (pazīstams arī kā Atiqullah)
  Tituls: a) hādži, b) mulla. Pamatojums iekļaušanai sarakstā: valsts pasūtījumu ministra vietnieks Taliban režīma laikā. Dzimšanas datums: aptuveni 1962. gads. Dzimšanas vieta: a) Tirin Kot apgabals, Uruzgan province, Afganistāna, b) Khwaja Malik ciems, Arghandab apgabals, Kandahar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Cita informācija: a) Taliban vadības padomes Politikas komisijas loceklis (2010. gads), b) tiek uzskatīts, ka viņš atrodas Afganistānas un Pakistānas pierobežā, c) pieder pie Alizai cilts, d) Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad brālis. ANO norādes datums: 31.1.2001. |
| --- | --- |

2.

Atiqullah Wali Mohammad (pazīstams arī kā Atiqullah)

Tituls: a) hādži, b) mulla. Pamatojums iekļaušanai sarakstā: valsts pasūtījumu ministra vietnieks Taliban režīma laikā. Dzimšanas datums: aptuveni 1962. gads. Dzimšanas vieta: a) Tirin Kot apgabals, Uruzgan province, Afganistāna, b) Khwaja Malik ciems, Arghandab apgabals, Kandahar province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Cita informācija: a) Taliban vadības padomes Politikas komisijas loceklis (2010. gads), b) tiek uzskatīts, ka viņš atrodas Afganistānas un Pakistānas pierobežā, c) pieder pie Alizai cilts, d) Abdul Jalil Haqqani Wali Mohammad brālis. ANO norādes datums: 31.1.2001.

Papildu informācija no apraksta par iemesliem iekļaušanai sarakstā, ko sniegusi Sankciju komiteja:

Pēc tam, kad Taliban režīms 1996. gadā ieņēma Kabulu, Atiqullah tika iecelts amatā Kandahārā (Kandahar). 1999. vai 2000. gadā viņš tika iecelts par Taliban režīma lauksaimniecības ministra pirmo vietnieku, vēlāk par valsts pasūtījumu ministra vietnieku. Pēc Taliban režīma krišanas Atiqullah kļuva par Taliban operatīvo amatpersonu Afganistānas dienvidos. Viņš 2008. gadā kļuva par Taliban gubernatora vietnieku Helmandas (Helmand) provincē Afganistānā.

II.   Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikumā ietvertajā sarakstā pievieno šādu ierakstu:

A.   Ar Taliban saistītās personas

| 1. | Ahmed Shah Noorzai Obaidullah (pazīstams arī kā a) Mullah Ahmed Shah Noorzai, b) Haji Ahmad Shah, c) Haji Mullah Ahmad Shah, d) Maulawi Ahmed Shah, e) Mullah Mohammed Shah)
  Tituls: a) mulla, b) maulvi. Dzimšanas datums: a) 1985. gada 1. janvāris, b) 1981. gads. Dzimšanas vieta: Quetta, Pakistāna. Pases Nr.: Pakistānas pase Nr. NC5140251, izdota 2009. gada 23. oktobrī, derīga līdz 2014. gada 22. oktobrim. Valsts identifikācijas Nr.: Pakistānas identitātes karte Nr. 54401-2288025-9. Adrese: Quetta, Pakistāna. Cita informācija: a) Roshan Money Exchange īpašnieks un vadītājs, b) ir sniedzis finanšu pakalpojumus Ghul Agha Ishakzai un citām Taliban amatpersonām Helmand provincē. ANO norādes datums: 26.2.2013. |
| --- | --- |

1.

Ahmed Shah Noorzai Obaidullah (pazīstams arī kā a) Mullah Ahmed Shah Noorzai, b) Haji Ahmad Shah, c) Haji Mullah Ahmad Shah, d) Maulawi Ahmed Shah, e) Mullah Mohammed Shah)

Tituls: a) mulla, b) maulvi. Dzimšanas datums: a) 1985. gada 1. janvāris, b) 1981. gads. Dzimšanas vieta: Quetta, Pakistāna. Pases Nr.: Pakistānas pase Nr. NC5140251, izdota 2009. gada 23. oktobrī, derīga līdz 2014. gada 22. oktobrim. Valsts identifikācijas Nr.: Pakistānas identitātes karte Nr. 54401-2288025-9. Adrese: Quetta, Pakistāna. Cita informācija: a) Roshan Money Exchange īpašnieks un vadītājs, b) ir sniedzis finanšu pakalpojumus Ghul Agha Ishakzai un citām Taliban amatpersonām Helmand provincē. ANO norādes datums: 26.2.2013.

Papildu informācija no apraksta par iemesliem iekļaušanai sarakstā, ko sniegusi Sankciju komiteja:

Ahmed Shah Noorzai Obaidullah ir īpašnieks un vadītājs Roshan Money Exchange, kas sniedz finansiālu, materiālu vai tehnoloģisku atbalstu vai nodrošina finanšu vai citus pakalpojumus Taliban vajadzībām vai atbalstam. Roshan Money Exchange glabā un nosūta līdzekļus, lai atbalstītu Taliban militārās operācijas un Taliban nozīmi Afganistānas narkotiku tirdzniecībā. Roshan Money Exchange 2011. gadā bija viens no galvenajiem naudas pakalpojumu sniedzējiem (“hawala”), ko izmantoja Taliban amatpersonas Helmand provincē.

Ahmed Shah daudzus gadus ir nodrošinājis hawala pakalpojumus Taliban vadītājiem Helmand provincē un kopš 2011. gada bija uzticams Taliban naudas pakalpojumu sniedzējs. 2012. gada sākumā Taliban vadība Ahmed Shah deva uzdevumu nosūtīt naudu uz vairākiem hawala Lashkar Gah Helmandas (Helmand) provincē, lai no turienes līdzekļus sadalītu kāds no vecākajiem Taliban komandieriem.

2011. gada beigās Ahmed Shah konsolidēja līdzekļus simtiem tūkstošu ASV dolāru apmērā, lai tos nodotu Taliban finanšu komisijai, un nosūtīja simtiem tūkstošu ASV dolāru Taliban vajadzībām, tostarp vecākajiem Taliban komandieriem. Turklāt 2011. gada beigās Ahmed Shah sava hawala filiālē Kvetā (Quetta) Pakistānā saņēma naudas pārskaitījumu no Taliban, kas tika izmantots, lai iegādātos mēslošanas līdzekļus un sastāvdaļas pašdarinātu spridzekļu izgatavošanai, tostarp akumulatorus un detonējošās auklas. Taliban finanšu komisijas vadītājs Gul Agha Ishakzai 2011. gada vidū Ahmed Shah deva uzdevumu Taliban vajadzībām noguldīt vairākus miljonus ASV dolāru Roshan Money Exchange. Gul Agha paskaidroja, ka tad, kad būs vajadzīgs naudas pārskaitījums, viņš informēs Ahmed Shah par Taliban saņēmēju. Tad Ahmed Shah būtu jānodrošina vajadzīgie līdzekļi, izmantojot savu hawala sistēmu. Kopš 2010. gada vidus Ahmed Shah nodrošināja naudas kustību starp Pakistānu un Afganistānu Taliban komandieriem un narkotiku tirgoņiem. Papildus savām atbalsta darbībām Ahmed Shah 2011. gadā ir arī ziedojis Taliban režīmam lielas, bet nenoskaidrotas naudas summas.

---

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/58

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 20. marts),

ar ko 2013. kalendārajam gadam nosaka summu, kas izriet no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1577)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2013/146/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 10.c panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 1. punktā ir noteikts, ka ikviena dalībvalsts, kas attiecībā uz 2012. kalendāro gadu ir piemērojusi Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 (2) 1. pantu, var piemērot samazinājumu (turpmāk “brīvprātīga korekcija”) visām tiešo maksājumu summām, kuras paredzēts piešķirt tās teritorijā attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Brīvprātīgu korekciju piemēro papildus Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.a pantā paredzētajai tiešo maksājumu korekcijai. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 1. punktā ir noteikts, ka ikviena dalībvalsts, kas attiecībā uz 2012. kalendāro gadu ir piemērojusi Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 (2) 1. pantu, var piemērot samazinājumu (turpmāk “brīvprātīga korekcija”) visām tiešo maksājumu summām, kuras paredzēts piešķirt tās teritorijā attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Brīvprātīgu korekciju piemēro papildus Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.a pantā paredzētajai tiešo maksājumu korekcijai.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 5. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis nolemj un paziņo Komisijai par brīvprātīgas korekcijas likmi attiecībā uz visu valsts teritoriju un vajadzības gadījumā attiecībā uz katru reģionu, kā arī par kopējo summu, ko paredzēts samazināt brīvprātīgas korekcijas rezultātā attiecībā uz visu valsts teritoriju un vajadzības gadījumā attiecībā uz katru reģionu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 5. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis nolemj un paziņo Komisijai par brīvprātīgas korekcijas likmi attiecībā uz visu valsts teritoriju un vajadzības gadījumā attiecībā uz katru reģionu, kā arī par kopējo summu, ko paredzēts samazināt brīvprātīgas korekcijas rezultātā attiecībā uz visu valsts teritoriju un vajadzības gadījumā attiecībā uz katru reģionu.

| (3) | Apvienotā Karaliste ir noteikusi un paziņojusi Komisijai turpmāk norādītās un reģionos piemērojamās brīvprātīgas korekcijas likmes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 2. punktu:







  Reģions | Tiešo maksājumu summa, ko piešķir vienam lauksaimniekam
  (EUR) | Brīvprātīgas korekcijas likme |
| --- | --- | --- | --- |
| Anglija | mazāka par 5 000 | 14 % |
| 5 000 un lielāka, bet mazāka par 300 000 | 9 % |
| 300 000 un lielāka | 5 % |
| Velsa | mazāka par 5 000 | 6,5 % |
| 5 000 un lielāka, bet mazāka par 300 000 | 1,5 % |
| 300 000 un lielāka | 0 % |
| Skotija | mazāka par 5 000 | 9 % |
| 5 000 un lielāka, bet mazāka par 300 000 | 4 % |
| 300 000 un lielāka | 0 % |

(3)

Apvienotā Karaliste ir noteikusi un paziņojusi Komisijai turpmāk norādītās un reģionos piemērojamās brīvprātīgas korekcijas likmes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 2. punktu:

Reģions

Tiešo maksājumu summa, ko piešķir vienam lauksaimniekam

(EUR)

Brīvprātīgas korekcijas likme

Anglija

mazāka par 5 000

14 %

5 000 un lielāka, bet mazāka par 300 000

9 %

300 000 un lielāka

5 %

Velsa

mazāka par 5 000

6,5 %

5 000 un lielāka, bet mazāka par 300 000

1,5 %

300 000 un lielāka

0 %

Skotija

mazāka par 5 000

9 %

5 000 un lielāka, bet mazāka par 300 000

4 %

300 000 un lielāka

0 %

| (4) | Apvienotā Karaliste ir paziņojusi Komisijai kopējo summu, ko 2013. kalendārajā gadā paredzēts samazināt brīvprātīgas korekcijas rezultātā, ievērojot maksimālo robežu, kura noteikta Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 3. punktā un atbilst minētās regulas 10.b panta 5. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotā Karaliste ir paziņojusi Komisijai kopējo summu, ko 2013. kalendārajā gadā paredzēts samazināt brīvprātīgas korekcijas rezultātā, ievērojot maksimālo robežu, kura noteikta Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 3. punktā un atbilst minētās regulas 10.b panta 5. punkta b) apakšpunktam.

| (5) | Tāpēc ir jānosaka summa, kas izriet no brīvprātīgās korekcijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir jānosaka summa, kas izriet no brīvprātīgās korekcijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

2013. kalendārajā gadā kopējā summa, kas izriet no brīvprātīgās korekcijas piemērošanas Apvienotajā Karalistē, ir 296,3 miljoni euro.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2013. gada 20. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

1

(2)  OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.

2

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 22.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/60

---

ES UN ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2013

(2013. gada 18. marts),

ar ko groza III tabulu un IV tabulas b) punktu 2. protokolā, kas pievienots 1972. gada 22. jūlija Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam par apstrādātiem lauksaimniecības produktiem

(2013/147/ES)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā 1972. gada 22. jūlijā Briselē parakstīto Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu (1), turpmāk “Nolīgums”, kas grozīts ar 2004. gada 26. oktobrī Luksemburgā parakstīto Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu, ar kuru groza Nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem (2), un tā 2. protokolu, un jo īpaši minētā protokola 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai īstenotu Nolīguma 2. protokolu, pusēm noteiktas vietējo tirgu salīdzināmās cenas. |
| --- | --- |

(1)

Lai īstenotu Nolīguma 2. protokolu, pusēm noteiktas vietējo tirgu salīdzināmās cenas.

| (2) | Līgumslēdzēju pušu vietējos tirgos ir mainījušās to izejvielu faktiskās cenas, kam piemēro cenu kompensācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Līgumslēdzēju pušu vietējos tirgos ir mainījušās to izejvielu faktiskās cenas, kam piemēro cenu kompensācijas pasākumus.

| (3) | Tādēļ ir attiecīgi jāatjaunina 2. protokola III tabulā un IV tabulas b) punktā minētās salīdzināmās cenas un apjomi, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir attiecīgi jāatjaunina 2. protokola III tabulā un IV tabulas b) punktā minētās salīdzināmās cenas un apjomi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma 2. protokolu groza šādi:

| a) | protokola III tabulu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumā iekļauto tekstu; |
| --- | --- |

a)

protokola III tabulu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumā iekļauto tekstu;

| b) | protokola IV tabulas b) punktu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumā iekļauto tekstu. |
| --- | --- |

b)

protokola IV tabulas b) punktu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumā iekļauto tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. aprīļa.

Briselē, 2013. gada 18. martā

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Luc DEVIGNE

---

(1)  OV L 300, 31.12.1972., 189. lpp.

1

(2)  OV L 23, 26.1.2005., 19. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

“III   TABULA

ES un Šveices vietējā tirgus salīdzināmās cenas

| Lauksaimniecība izejviela | Šveices vietējā tirgus salīdzināmā cena | ES vietējā tirgus salīdzināmā cena | 4. panta 1. punkts
  Piemēro Šveicē Šveices un ES salīdzināmo cenu starpība | 3. panta 3. punkts
  Piemēro ES Šveices un ES salīdzināmo cenu starpība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CHF par 100 (neto) kg | CHF par 100 (neto) kg | CHF par 100 (neto) kg | EUR par 100 (neto) kg |
| Parastie kvieši | 52,60 | 32,55 | 20,05 | 0,00 |
| Cietie kvieši | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Rudzi | 44,50 | 27,65 | 16,85 | 0,00 |
| Mieži | — | — | — | — |
| Kukurūza | — | — | — | — |
| Parasto kviešu milti | 95,50 | 57,15 | 38,35 | 0,00 |
| Pilnpiena pulveris | 603,80 | 348,65 | 255,15 | 0,00 |
| Vājpiena pulveris | 419,50 | 316,45 | 103,05 | 0,00 |
| Sviests | 1 037,65 | 383,65 | 654,00 | 0,00 |
| Baltais cukurs | — | — | — | — |
| Olas | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Svaigi kartupeļi | 42,10 | 31,35 | 10,75 | 0,00 |
| Augu tauki | — | — | 170,00 | 0,00” |

Lauksaimniecība izejviela

Šveices vietējā tirgus salīdzināmā cena

ES vietējā tirgus salīdzināmā cena

4. panta 1. punkts

Piemēro Šveicē Šveices un ES salīdzināmo cenu starpība

3. panta 3. punkts

Piemēro ES Šveices un ES salīdzināmo cenu starpība

CHF par 100 (neto) kg

CHF par 100 (neto) kg

CHF par 100 (neto) kg

EUR par 100 (neto) kg

Parastie kvieši

52,60

32,55

20,05

0,00

Cietie kvieši

—

—

1,20

0,00

Rudzi

44,50

27,65

16,85

0,00

Mieži

—

—

—

—

Kukurūza

—

—

—

—

Parasto kviešu milti

95,50

57,15

38,35

0,00

Pilnpiena pulveris

603,80

348,65

255,15

0,00

Vājpiena pulveris

419,50

316,45

103,05

0,00

Sviests

1 037,65

383,65

654,00

0,00

Baltais cukurs

—

—

—

—

Olas

—

—

38,00

0,00

Svaigi kartupeļi

42,10

31,35

10,75

0,00

Augu tauki

—

—

170,00

0,00”

---

II PIELIKUMS

“IV   TABULA

| b) | Pamatsummas lauksaimniecības izejvielām, ko ņem vērā agrokomponentu aprēķinā:







  Lauksaimniecības izejviela | Šveicē piemērotā pamatsumma
  (3. panta 2. punkts) | ES piemērotā pamatsumma
  (4. panta 2. punkts) |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF par 100 (neto) kg | EUR par 100 (neto) kg |
| Parastie kvieši | 17,00 | 0,00 |
| Cietie kvieši | 1,00 | 0,00 |
| Rudzi | 14,00 | 0,00 |
| Mieži | — | — |
| Kukurūza | — | — |
| Parasto kviešu milti | 33,00 | 0,00 |
| Pilnpiena pulveris | 217,00 | 0,00 |
| Vājpiena pulveris | 88,00 | 0,00 |
| Sviests | 514,00 | 0,00 |
| Baltais cukurs | — | — |
| Olas | 32,00 | 0,00 |
| Svaigi kartupeļi | 9,00 | 0,00 |
| Augu tauki | 145,00 | 0,00” |

b)

Pamatsummas lauksaimniecības izejvielām, ko ņem vērā agrokomponentu aprēķinā:

Lauksaimniecības izejviela

Šveicē piemērotā pamatsumma

(3. panta 2. punkts)

ES piemērotā pamatsumma

(4. panta 2. punkts)

CHF par 100 (neto) kg

EUR par 100 (neto) kg

Parastie kvieši

17,00

0,00

Cietie kvieši

1,00

0,00

Rudzi

14,00

0,00

Mieži

—

—

Kukurūza

—

—

Parasto kviešu milti

33,00

0,00

Pilnpiena pulveris

217,00

0,00

Vājpiena pulveris

88,00

0,00

Sviests

514,00

0,00

Baltais cukurs

—

—

Olas

32,00

0,00

Svaigi kartupeļi

9,00

0,00

Augu tauki

145,00

0,00”

---