# Uradni list L 141/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.141.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 141 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5628. maj 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.141.slv

Uradni list

Evropske unije

L 141

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5628. maj 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 488/2013 z dne 27. maja 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 489/2013 z dne 27. maja 2013 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo: dvoverižna ribonukleinska kislina, homologna virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize (
  1
  ) | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 490/2013 z dne 27. maja 2013 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije | 6 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 491/2013 z dne 27. maja 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 26 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta 2013/12/EU z dne 13. maja 2013 o prilagoditvi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti zaradi pristopa Republike Hrvaške | 28 |
| | * | Direktiva Sveta 2013/13/EU z dne 13. maja 2013 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju obdavčitve zaradi pristopa Republike Hrvaške | 30 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/236/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 25. aprila 2013 naslovljen na Ciper o posebnih ukrepih za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in trajnostne rasti | 32 |
| | | 2013/237/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 14. maja 2013 o dovoljenju Češki republiki in Republiki Poljski, da uporabita posebne ukrepe, ki odstopajo od člena 5 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 37 |
| | | 2013/238/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 21. maja 2013 o imenovanju štirih članov Odbora regij iz Združenega kraljestva in treh nadomestnih članov Odbora regij iz Združenega kraljestva | 42 |
| | | 2013/239/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 21. maja 2013 o imenovanju estonskega nadomestnega člana Odbora regij | 43 |
| | * | Sklep Sveta 2013/240/SZVP z dne 27. maja 2013 o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) | 44 |
| | * | Sklep Sveta 2013/241/SZVP z dne 27. maja 2013 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO | 47 |
| | | 2013/242/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. maja 2013 o določitvi predloge za nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost v skladu z Direktivo 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2882)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2013/243/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. maja 2013 o začasnem odstopanju od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 zaradi upoštevanja posebnih razmer v Svaziju v zvezi z breskvami, hruškami in ananasom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2906) | 54 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 488/2013 z dne 27. maja 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 489/2013 z dne 27. maja 2013 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo: dvoverižna ribonukleinska kislina, homologna virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize (
  1
  )

1

4

*

Uredba Komisije (EU) št. 490/2013 z dne 27. maja 2013 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije

6

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 491/2013 z dne 27. maja 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

26

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta 2013/12/EU z dne 13. maja 2013 o prilagoditvi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti zaradi pristopa Republike Hrvaške

28

*

Direktiva Sveta 2013/13/EU z dne 13. maja 2013 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju obdavčitve zaradi pristopa Republike Hrvaške

30

SKLEPI

2013/236/EU

*

Sklep Sveta z dne 25. aprila 2013 naslovljen na Ciper o posebnih ukrepih za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in trajnostne rasti

32

2013/237/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 14. maja 2013 o dovoljenju Češki republiki in Republiki Poljski, da uporabita posebne ukrepe, ki odstopajo od člena 5 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

37

2013/238/EU

*

Sklep Sveta z dne 21. maja 2013 o imenovanju štirih članov Odbora regij iz Združenega kraljestva in treh nadomestnih članov Odbora regij iz Združenega kraljestva

42

2013/239/EU

*

Sklep Sveta z dne 21. maja 2013 o imenovanju estonskega nadomestnega člana Odbora regij

43

*

Sklep Sveta 2013/240/SZVP z dne 27. maja 2013 o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

44

*

Sklep Sveta 2013/241/SZVP z dne 27. maja 2013 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO

47

2013/242/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. maja 2013 o določitvi predloge za nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost v skladu z Direktivo 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2882)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2882)

1

48

2013/243/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. maja 2013 o začasnem odstopanju od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 zaradi upoštevanja posebnih razmer v Svaziju v zvezi z breskvami, hruškami in ananasom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2906)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2906)

54

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/1

---

UREDBA SVETA (EU) št. 488/2013

z dne 27. maja 2013

o spremembi Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/137/SZVP z dne 28. februarja 2011 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (1),

ob upoštevanju skupnega predloga Visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 204/2011 z dne 2. marca 2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji (2) uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2011/137/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 204/2011 z dne 2. marca 2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji (2) uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2011/137/SZVP.

| (2) | Sklep Sveta 2013/45/SZVP z dne 22. januarja 2013 (3) spreminja Sklep 2011/137/SZVP, da se dovoli sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, kadar so potrebni za odziv na sodno ali upravno odločbo, izdano v Uniji, ali sodno odločbo, ki je izvršljiva v državi članici. |
| --- | --- |

(2)

Sklep Sveta 2013/45/SZVP z dne 22. januarja 2013 (3) spreminja Sklep 2011/137/SZVP, da se dovoli sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, kadar so potrebni za odziv na sodno ali upravno odločbo, izdano v Uniji, ali sodno odločbo, ki je izvršljiva v državi članici.

| (3) | Sklep Sveta 2013/182/SZVP z dne 22. aprila 2013 (4) spreminja Sklep 2011/137/SZVP v skladu z Resolucijo 2095 (2013) Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN), ki spreminja izjeme od embarga na orožje, določene v odstavku 9(a) Resolucije 1970 (2011) VSZN ter v odstavku 13(a) Resolucije 2009 (2011) VSZN. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Sveta 2013/182/SZVP z dne 22. aprila 2013 (4) spreminja Sklep 2011/137/SZVP v skladu z Resolucijo 2095 (2013) Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN), ki spreminja izjeme od embarga na orožje, določene v odstavku 9(a) Resolucije 1970 (2011) VSZN ter v odstavku 13(a) Resolucije 2009 (2011) VSZN.

| (4) | Nekateri od teh ukrepov spadajo na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je za njihovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije, predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali. |
| --- | --- |

(4)

Nekateri od teh ukrepov spadajo na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je za njihovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije, predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali.

| (5) | Uredbo (EU) št. 204/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 204/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 204/2011 se spremeni:

| (1) | člen 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 3
  1.   Prepovedano je:






  (a) | neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, ki je povezana z blagom in tehnologijo s Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije (5) (v nadaljnjem besedilu: Skupni seznam vojaškega blaga) ali z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga s tega seznama, vsem osebam, subjektom ali organom v Libiji ali za uporabo v Libiji; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 3

1.   Prepovedano je:

(a)

neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, ki je povezana z blagom in tehnologijo s Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije (5) (v nadaljnjem besedilu: Skupni seznam vojaškega blaga) ali z zagotavljanjem, proizvodnjo, vzdrževanjem in uporabo blaga s tega seznama, vsem osebam, subjektom ali organom v Libiji ali za uporabo v Libiji;

| (b) | neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč ali posredniške storitve, ki so povezane z opremo iz Priloge I, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, vsem osebam, subjektom ali organom v Libiji ali za uporabo v Libiji; |
| --- | --- |

(b)

neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč ali posredniške storitve, ki so povezane z opremo iz Priloge I, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, vsem osebam, subjektom ali organom v Libiji ali za uporabo v Libiji;

| (c) | neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč, povezano z blagom in tehnologijo s Skupnega seznama vojaškega blaga ali iz Priloge I, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov, za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnega blaga ali tehnologije ali za kakršno koli zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči vsem osebam, subjektom ali organom v Libiji ali za uporabo v Libiji; |
| --- | --- |

(c)

neposredno ali posredno zagotavljati financiranje ali finančno pomoč, povezano z blagom in tehnologijo s Skupnega seznama vojaškega blaga ali iz Priloge I, vključno zlasti s subvencijami, posojili in zavarovanjem kreditnih izvoznih poslov, za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz takšnega blaga ali tehnologije ali za kakršno koli zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči vsem osebam, subjektom ali organom v Libiji ali za uporabo v Libiji;

| (d) | neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, financiranje ali finančno pomoč, posredniške storitve ali prevozne storitve v zvezi z zagotavljanjem oboroženega najemniškega vojaškega osebja v Libiji ali za uporabo v Libiji; |
| --- | --- |

(d)

neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, financiranje ali finančno pomoč, posredniške storitve ali prevozne storitve v zvezi z zagotavljanjem oboroženega najemniškega vojaškega osebja v Libiji ali za uporabo v Libiji;

| (e) | zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih namen ali učinek je izogibanje prepovedim iz točk (a) do (d). |
| --- | --- |

(e)

zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih namen ali učinek je izogibanje prepovedim iz točk (a) do (d).

2.   By way of derogation from paragraph 1, the prohibitions laid down therein shall not apply to:

| (a) | zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja ali finančne pomoči v zvezi z vojaško opremo, ki ni smrtonosna in je namenjena izključno za humanitarne namene ali zaščitno uporabo, kakor so vnaprej odobrili pristojni organi držav članic, navedeni v Prilogi IV; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja ali finančne pomoči v zvezi z vojaško opremo, ki ni smrtonosna in je namenjena izključno za humanitarne namene ali zaščitno uporabo, kakor so vnaprej odobrili pristojni organi držav članic, navedeni v Prilogi IV;

| (b) | zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja ali finančne pomoči v zvezi z drugo prodajo in dobavo orožja in pripadajočega materiala, kakor je vnaprej odobril Odbor za sankcije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja ali finančne pomoči v zvezi z drugo prodajo in dobavo orožja in pripadajočega materiala, kakor je vnaprej odobril Odbor za sankcije;

| (c) | zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja ali finančne pomoči, namenjene izključno za varnost ali pomoč pri razoroževanju libijski vladi; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja ali finančne pomoči, namenjene izključno za varnost ali pomoč pri razoroževanju libijski vladi;

| (d) | zaščitna oblačila, vključno z zaščitnimi jopiči in čeladami, ki jih osebje Združenih narodov, osebje Unije ali njenih držav članic, predstavniki medijev ter humanitarni delavci in delavci za razvoj ter z njimi povezano osebje začasno izvažajo v Libijo zgolj za osebno uporabo. |
| --- | --- |

(d)

zaščitna oblačila, vključno z zaščitnimi jopiči in čeladami, ki jih osebje Združenih narodov, osebje Unije ali njenih držav članic, predstavniki medijev ter humanitarni delavci in delavci za razvoj ter z njimi povezano osebje začasno izvažajo v Libijo zgolj za osebno uporabo.

3.   Pristojni organi držav članic iz Priloge IV lahko ne glede na odstavek 1 odobrijo zagotovitev tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z opremo, ki bi se lahko uporabljala za notranjo represijo, pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, če ugotovijo, da je ta oprema zgolj za humanitarne namene in zaščito.

| (2) | člen 8 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 8
  1.   Pristojni organi držav članic iz Priloge IV lahko ne glede na člen 5 v zvezi z osebami, subjekti ali organi iz Priloge II dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | zadevna sredstva ali gospodarski viri so predmet sodne, upravne ali arbitražne zastave, določene pred datumom, ko je bila oseba, subjekt ali organ iz člena 5 uvrščena na seznam iz Priloge II ali navedena v členu 5(4), ali sodbe sodišča ali upravne ali arbitražne sodbe, izdane pred navedenim datumom; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 8 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 8

1.   Pristojni organi držav članic iz Priloge IV lahko ne glede na člen 5 v zvezi z osebami, subjekti ali organi iz Priloge II dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

zadevna sredstva ali gospodarski viri so predmet sodne, upravne ali arbitražne zastave, določene pred datumom, ko je bila oseba, subjekt ali organ iz člena 5 uvrščena na seznam iz Priloge II ali navedena v členu 5(4), ali sodbe sodišča ali upravne ali arbitražne sodbe, izdane pred navedenim datumom;

| (b) | zadevna sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabili izključno za poravnavo terjatev, ki so zavarovane s tako zastavno pravico ali priznane kot veljavne v taki sodbi, v mejah, določenih z veljavno zakonodajo in predpisi, ki urejajo pravice oseb s takimi terjatvami; |
| --- | --- |

(b)

zadevna sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabili izključno za poravnavo terjatev, ki so zavarovane s tako zastavno pravico ali priznane kot veljavne v taki sodbi, v mejah, določenih z veljavno zakonodajo in predpisi, ki urejajo pravice oseb s takimi terjatvami;

| (c) | zastavna pravica ali sodba ni v korist oseb, subjektov ali organov iz prilog II ali III ali člena 5(4); |
| --- | --- |

(c)

zastavna pravica ali sodba ni v korist oseb, subjektov ali organov iz prilog II ali III ali člena 5(4);

| (d) | priznanje zastavne pravice ali sodbe ni v nasprotju z javnim redom zadevne države članice in |
| --- | --- |

(d)

priznanje zastavne pravice ali sodbe ni v nasprotju z javnim redom zadevne države članice in

| (e) | država članica je o zastavni pravici ali sodbi uradno obvestila Odbor za sankcije. |
| --- | --- |

(e)

država članica je o zastavni pravici ali sodbi uradno obvestila Odbor za sankcije.

2.   Pristojni organi držav članic iz Priloge IV lahko ne glede na člen 5 v zvezi z osebami, subjekti ali organi iz Priloge III dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | zadevna sredstva ali gospodarski viri so predmet arbitražne odločbe, izdane pred datumom, ko je bila fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ iz člena 5 uvrščena na seznam v Prilogi III, ali sodne ali upravne odločbe, izdane v Uniji, ali sodne odločbe, izvršljive v zadevni državi članici, pred navedenim datumom ali po njem; |
| --- | --- |

(a)

zadevna sredstva ali gospodarski viri so predmet arbitražne odločbe, izdane pred datumom, ko je bila fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ iz člena 5 uvrščena na seznam v Prilogi III, ali sodne ali upravne odločbe, izdane v Uniji, ali sodne odločbe, izvršljive v zadevni državi članici, pred navedenim datumom ali po njem;

| (b) | zadevna sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabili izključno za poravnavo terjatev, ki so zavarovane s takšno odločbo ali v takšni odločbi priznane kot veljavne, v mejah, določenih z veljavno zakonodajo in predpisi, ki urejajo pravice oseb s takimi terjatvami; |
| --- | --- |

(b)

zadevna sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabili izključno za poravnavo terjatev, ki so zavarovane s takšno odločbo ali v takšni odločbi priznane kot veljavne, v mejah, določenih z veljavno zakonodajo in predpisi, ki urejajo pravice oseb s takimi terjatvami;

| (c) | odločba ni v korist oseb, subjektov ali organov iz prilog II ali III ali člena 5(4); in |
| --- | --- |

(c)

odločba ni v korist oseb, subjektov ali organov iz prilog II ali III ali člena 5(4); in

| (d) | priznanje odločbe ni v nasprotju z javnim redom zadevne države članice. |
| --- | --- |

(d)

priznanje odločbe ni v nasprotju z javnim redom zadevne države članice.

3.   Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na podlagi tega člena.“;

| (3) | v členu 9(1) se dodata naslednji točki:






  „(c) | plačila na podlagi sodne, upravne ali arbitražne zastave ali sodbe, kakor je navedeno v členu 8(1); |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 9(1) se dodata naslednji točki:

„(c)

plačila na podlagi sodne, upravne ali arbitražne zastave ali sodbe, kakor je navedeno v členu 8(1);

| (d) | plačila na podlagi sodnih, upravnih ali arbitražnih odločb, izdanih v Uniji, ali izvršljivih v zadevni državi članici, kakor je navedeno v členu 8(2).“: |
| --- | --- |

(d)

plačila na podlagi sodnih, upravnih ali arbitražnih odločb, izdanih v Uniji, ali izvršljivih v zadevni državi članici, kakor je navedeno v členu 8(2).“:

| (4) | v členu 13 se dodata naslednji odstavek:
  "3.   Odstavek 2 državam članicam ne onemogoča izmenjave navedenih informacij v skladu z njihovim nacionalnim pravom z zadevnimi libijskimi organi in drugimi državami članicami, kadar je to potrebno za namen nudenja pomoči pri izterjavi nezakonito prisvojenih sredstev.". |
| --- | --- |

(4)

v členu 13 se dodata naslednji odstavek:

"3.   Odstavek 2 državam članicam ne onemogoča izmenjave navedenih informacij v skladu z njihovim nacionalnim pravom z zadevnimi libijskimi organi in drugimi državami članicami, kadar je to potrebno za namen nudenja pomoči pri izterjavi nezakonito prisvojenih sredstev.".

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2013

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 53.

1

(2)  UL L 58, 3.3.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 20, 23.1.2013, str. 60.

3

(4)  UL L 111, 23.4.2013, str. 50.

4

(5)  OL C 69, 18.3.2010, str. 19.";

5

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 489/2013

z dne 27. maja 2013

o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo: dvoverižna ribonukleinska kislina, homologna virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1), zlasti člena 14 v povezavi s členom 17 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za zdravila, ki ga je oblikoval Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 bi bilo treba določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo pri živinoreji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 bi bilo treba določiti mejne vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali, namenjene za proizvodnjo hrane, ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo pri živinoreji.

| (2) | Farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede MRL v živilih živalskega izvora so določene v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2). |
| --- | --- |

(2)

Farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede MRL v živilih živalskega izvora so določene v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2).

| (3) | Evropski agenciji za zdravila je bila predložena vloga za določitev MRL za dvoverižno ribonukleinsko kislino, homologno virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize, za čebele. |
| --- | --- |

(3)

Evropski agenciji za zdravila je bila predložena vloga za določitev MRL za dvoverižno ribonukleinsko kislino, homologno virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize, za čebele.

| (4) | Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je priporočil, da za to farmakološko aktivno snov standardni farmakološki in toksikološki pristop, vključno z določitvijo ravni sprejemljivega dnevnega vnosa, ni ustrezen in da ni treba določiti MRL, ki velja za med, za dvoverižno ribonukleinsko kislino, homologno virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize, za čebele. |
| --- | --- |

(4)

Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je priporočil, da za to farmakološko aktivno snov standardni farmakološki in toksikološki pristop, vključno z določitvijo ravni sprejemljivega dnevnega vnosa, ni ustrezen in da ni treba določiti MRL, ki velja za med, za dvoverižno ribonukleinsko kislino, homologno virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize, za čebele.

| (5) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropska agencija za zdravila vedno pretehta o tem, da se MRL, ki je za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že ugotovljena, uporabi tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, oziroma da se MRL, ki je za neko farmakološko aktivno snov že ugotovljena za eno ali več živalskih vrst, uporabi tudi za druge živalske vrste. Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je sklenil, da ekstrapolacije na drugo vrsto za proizvodnjo živil za to snov ni mogoče podpreti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropska agencija za zdravila vedno pretehta o tem, da se MRL, ki je za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že ugotovljena, uporabi tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, oziroma da se MRL, ki je za neko farmakološko aktivno snov že ugotovljena za eno ali več živalskih vrst, uporabi tudi za druge živalske vrste. Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini je sklenil, da ekstrapolacije na drugo vrsto za proizvodnjo živil za to snov ni mogoče podpreti.

| (6) | Razpredelnico 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 bi bilo zato treba spremeniti, da se vključi snov dvoverižna ribonukleinska kislina, homologna virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize, za čebele in določi odsotnost potrebe po določitvi MRL, ki velja za med. |
| --- | --- |

(6)

Razpredelnico 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 bi bilo zato treba spremeniti, da se vključi snov dvoverižna ribonukleinska kislina, homologna virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize, za čebele in določi odsotnost potrebe po določitvi MRL, ki velja za med.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 37/2010 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

1

(2)  UL L 15, 20.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

V razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednja snov:

| Farmakološko aktivna snov | Marker ostanek | Živalska vrsta | MRL | Ciljna tkiva | Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009) | Terapevtska razvrstitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „dvoverižna ribonukleinska kislina, homologna virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize | SE NE UPORABLJA | čebele | MRL se ne zahteva. | med | NI VNOSA | NI VNOSA“ |

Farmakološko aktivna snov

Marker ostanek

Živalska vrsta

MRL

Ciljna tkiva

Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009)

Terapevtska razvrstitev

„dvoverižna ribonukleinska kislina, homologna virusni ribonukleinski kislini, ki nosi zapis za del plaščne beljakovine in del medgenske regije izraelskega virusa akutne paralize

SE NE UPORABLJA

čebele

MRL se ne zahteva.

med

NI VNOSA

NI VNOSA“

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/6

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 490/2013

z dne 27. maja 2013

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 29. avgusta 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije („zadevni državi“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 29. avgusta 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije („zadevni državi“) v Unijo.

| (2) | Preiskava se je začela na podlagi pritožbe, ki jo je 17. julija 2012 vložil Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Preiskava se je začela na podlagi pritožbe, ki jo je 17. julija 2012 vložil Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.

| (3) | Komisija je 30. januarja 2013 z Uredbo Komisije (EU) št. 79/2013 z dne 28. januarja 2013 (3) uvedla registracijo za uvoz istega izdelka s poreklom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 30. januarja 2013 z Uredbo Komisije (EU) št. 79/2013 z dne 28. januarja 2013 (3) uvedla registracijo za uvoz istega izdelka s poreklom iz zadevnih držav.

| (4) | Komisija je 10. novembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije v Unijo ter začela ločeno preiskavo. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 10. novembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije v Unijo ter začela ločeno preiskavo.

2.   Obdobje preiskave

| (5) | Preiskava dampinga in škode je potekala v obdobju od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava dampinga in škode je potekala v obdobju od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do konca OP („obravnavano obdobje“).

3.   Strani, ki jih zadeva preiskava

| (6) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v Argentini in Indoneziji, znane uvoznike, dobavitelje, distributerje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe Argentine in Indonezije. V obvestilu o začetku so bile vse zadevne strani pozvane, da vzpostavijo stik s Komisijo in se javijo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v Argentini in Indoneziji, znane uvoznike, dobavitelje, distributerje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe Argentine in Indonezije. V obvestilu o začetku so bile vse zadevne strani pozvane, da vzpostavijo stik s Komisijo in se javijo.

| (7) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (8) | Svoja stališča so predstavili pritožnik, proizvajalci izvozniki v Argentini in Indoneziji, uvozniki ter organi Argentine in Indonezije. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(8)

Svoja stališča so predstavili pritožnik, proizvajalci izvozniki v Argentini in Indoneziji, uvozniki ter organi Argentine in Indonezije. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

3.1.   Vzorčenje

| (9) | Ker lahko preiskava vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov v Argentini in Indoneziji, nepovezanih uvoznikov v Uniji in proizvajalcev Unije ter da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, je Komisija v obvestilu o začetku objavila, da bo v skladu s členom 17 osnovne uredbe morda izbrala vzorec in ustrezno omejila število proizvajalcev izvoznikov v Argentini in Indoneziji, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). |
| --- | --- |

(9)

Ker lahko preiskava vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov v Argentini in Indoneziji, nepovezanih uvoznikov v Uniji in proizvajalcev Unije ter da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, je Komisija v obvestilu o začetku objavila, da bo v skladu s členom 17 osnovne uredbe morda izbrala vzorec in ustrezno omejila število proizvajalcev izvoznikov v Argentini in Indoneziji, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“).

3.2.   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Argentini

| (10) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v Argentini pozvani, da se ji javijo in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v Argentini pozvani, da se ji javijo in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.

| (11) | Deset proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Pri tem sta dve družbi navedli, da v OP nista izvažali v Unijo (oziroma nista proizvajali). |
| --- | --- |

(11)

Deset proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Pri tem sta dve družbi navedli, da v OP nista izvažali v Unijo (oziroma nista proizvajali).

| (12) | Preostalih osem (skupin) proizvajalcev izvoznikov je predstavljalo celoten obseg izvoza v Unijo v OP. |
| --- | --- |

(12)

Preostalih osem (skupin) proizvajalcev izvoznikov je predstavljalo celoten obseg izvoza v Unijo v OP.

| (13) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Po poročanju osmih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave (12) je izbrani vzorec predstavljal 86 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Po poročanju osmih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave (12) je izbrani vzorec predstavljal 86 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP.

| (14) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki, združenjem argentinskih proizvajalcev in argentinskimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca, pri čemer ni bilo nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki, združenjem argentinskih proizvajalcev in argentinskimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca, pri čemer ni bilo nobenih pripomb.

3.3.   Individualna preiskava

| (15) | Nobena argentinska družba, ki ni bila vključena v vzorec, ni zahtevala individualne preiskave v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Nobena argentinska družba, ki ni bila vključena v vzorec, ni zahtevala individualne preiskave v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.

3.4.   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Indoneziji

| (16) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v Indoneziji pozvani, da se ji javijo in sporočijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v Indoneziji pozvani, da se ji javijo in sporočijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.

| (17) | Osem proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je sporočilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Pri tem so tri družbe navedle, da v OP niso izvažale v Unijo. |
| --- | --- |

(17)

Osem proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je sporočilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Pri tem so tri družbe navedle, da v OP niso izvažale v Unijo.

| (18) | Preostalih pet (skupin) proizvajalcev izvoznikov je predstavljalo celoten obseg izvoza v Unijo v OP. |
| --- | --- |

(18)

Preostalih pet (skupin) proizvajalcev izvoznikov je predstavljalo celoten obseg izvoza v Unijo v OP.

| (19) | V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Po poročanju petih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave (18) je izbrani vzorec predstavljal 99 % skupnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Po poročanju petih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave (18) je izbrani vzorec predstavljal 99 % skupnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP.

| (20) | V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in indonezijskimi organi opravljena posvetovanja, pri čemer ni bilo nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in indonezijskimi organi opravljena posvetovanja, pri čemer ni bilo nobenih pripomb.

3.5.   Individualna preiskava

| (21) | Nobena indonezijska družba, ki ni bila vključena v vzorec, ni zahtevala individualne preiskave v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Nobena indonezijska družba, ki ni bila vključena v vzorec, ni zahtevala individualne preiskave v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.

3.6.   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (22) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, da se ji javijo in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Vendar v tej preiskavi ni sodeloval noben uvoznik. |
| --- | --- |

(22)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, da se ji javijo in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Vendar v tej preiskavi ni sodeloval noben uvoznik.

3.7.   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (23) | Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je vseboval osem proizvajalcev Unije, ki so bili znani Komisiji pred začetkom preiskave kot proizvajalci biodizla. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega proizvodnje, obsega prodaje in zemljepisne lege. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 27 % proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je vseboval osem proizvajalcev Unije, ki so bili znani Komisiji pred začetkom preiskave kot proizvajalci biodizla. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega proizvodnje, obsega prodaje in zemljepisne lege. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 27 % proizvodnje Unije.

| (24) | Zainteresirane strani so bile v obvestilu o začetku tudi pozvane, da izrazijo svoja stališča o začasnem vzorcu. Po objavi predlaganega vzorca sta dve družbi, ki naj bi bili vzorčeni, prekinili sodelovanje, nadomestili pa sta ju drugi dve družbi. Industrija Unije je tudi komentirala, da bi zaradi velikega števila malih in srednje velikih podjetij, ki proizvajajo biodizel, vsaj eno od njih moralo biti vključeno v vzorec. Ta zahtevek je bil sprejet. |
| --- | --- |

(24)

Zainteresirane strani so bile v obvestilu o začetku tudi pozvane, da izrazijo svoja stališča o začasnem vzorcu. Po objavi predlaganega vzorca sta dve družbi, ki naj bi bili vzorčeni, prekinili sodelovanje, nadomestili pa sta ju drugi dve družbi. Industrija Unije je tudi komentirala, da bi zaradi velikega števila malih in srednje velikih podjetij, ki proizvajajo biodizel, vsaj eno od njih moralo biti vključeno v vzorec. Ta zahtevek je bil sprejet.

| (25) | Šteje se, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(25)

Šteje se, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije.

3.8.   Izpolnjeni vprašalniki

| (26) | Vprašalniki so bili poslani trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali skupinam proizvajalcev v Argentini, štirim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali skupinam proizvajalcev v Indoneziji ter osmim vzorčenim proizvajalcem Unije. |
| --- | --- |

(26)

Vprašalniki so bili poslani trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali skupinam proizvajalcev v Argentini, štirim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali skupinam proizvajalcev v Indoneziji ter osmim vzorčenim proizvajalcem Unije.

| (27) | Izpolnjeni vprašalniki so bili prejeti od sedmih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev v Argentini in Indoneziji, osmih vzorčenih proizvajalcev Unije in treh uporabnikov. |
| --- | --- |

(27)

Izpolnjeni vprašalniki so bili prejeti od sedmih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev v Argentini in Indoneziji, osmih vzorčenih proizvajalcev Unije in treh uporabnikov.

3.9.   Preveritveni obiski

| (28) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci v Uniji







  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci v Uniji

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španija,

| — | Biocom Energia S.L., Valencia, Španija, |
| --- | --- |

—

Biocom Energia S.L., Valencia, Španija,

| — | Diester Industrie S.A.S., Paris, Francija, |
| --- | --- |

—

Diester Industrie S.A.S., Paris, Francija,

| — | Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grčija, |
| --- | --- |

—

Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grčija,

| — | Novaol S.R.L., Milan, Italija, |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milan, Italija,

| — | Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švedska, |
| --- | --- |

—

Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švedska,

| — | Preol A.S., Lovosice, Češka republika, |
| --- | --- |

—

Preol A.S., Lovosice, Češka republika,

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Nemčija. |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Nemčija.

| (b) | Proizvajalci izvozniki v Argentini







  — | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“), |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v Argentini

—

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),

| — | skupina povezanih družb „Renova“:






  — | Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“), |
| --- | --- | --- |

—

skupina povezanih družb „Renova“:

—

Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),

| — | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“), |
| --- | --- |

—

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),

| — | Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“), |
| --- | --- |

—

Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),

| — | Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“), |
| --- | --- |

—

Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),

| — | skupina povezanih družb „T6“:






  — | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“), |
| --- | --- | --- |

—

skupina povezanih družb „T6“:

—

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),

| — | Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“), |
| --- | --- |

—

Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),

| — | T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“). |
| --- | --- |

—

T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).

| (c) | Trgovci zunaj EU, povezani s proizvajalci izvozniki v Argentini







  — | Molinos Overseas, Montevideo, Urugvaj („Molinos Overseas“), |
| --- | --- | --- |

(c)

Trgovci zunaj EU, povezani s proizvajalci izvozniki v Argentini

—

Molinos Overseas, Montevideo, Urugvaj („Molinos Overseas“),

| — | Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Švica („LDC Suisse“). |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Švica („LDC Suisse“).

| (d) | Proizvajalci izvozniki v Indoneziji







  — | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezija („CPL“), |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci izvozniki v Indoneziji

—

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezija („CPL“),

| — | PT. Musim Mas, Medan, Indonezija („PTMM“), |
| --- | --- |

—

PT. Musim Mas, Medan, Indonezija („PTMM“),

| — | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezija („PAA“), |
| --- | --- |

—

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezija („PAA“),

| — | skupina povezanih družb („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia,






  — | PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezija („WBI“), |
| --- | --- | --- |

—

skupina povezanih družb („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia,

—

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezija („WBI“),

| — | PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezija („WINA“). |
| --- | --- |

—

PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezija („WINA“).

| (e) | Trgovci zunaj EU, povezani s proizvajalci izvozniki v Indoneziji







  — | First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“), |
| --- | --- | --- |

(e)

Trgovci zunaj EU, povezani s proizvajalci izvozniki v Indoneziji

—

First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),

| — | IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“), |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),

| — | Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“), |
| --- | --- |

—

Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),

| — | Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“), |
| --- | --- |

—

Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),

| — | Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur. |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.

| (f) | Uvozniki v Uniji, povezani z argentinskimi in indonezijskimi izvozniki







  — | Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španija („CAMPA“), |
| --- | --- | --- |

(f)

Uvozniki v Uniji, povezani z argentinskimi in indonezijskimi izvozniki

—

Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španija („CAMPA“),

| — | IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italija („IMBI“), |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italija („IMBI“),

| — | Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španija („LDC Spain“), |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španija („LDC Spain“),

| — | Losur Overseas S.A., Madrid, Španija („Losur“), |
| --- | --- |

—

Losur Overseas S.A., Madrid, Španija („Losur“),

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemska („WET BV“) (5). |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemska („WET BV“) (5).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (29) | Zadevni izdelek so monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, v čisti obliki ali mešanici, s poreklom iz Argentine in Indonezije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 in ex 3826 00 90 („zadevni izdelek“, splošno znan kot „biodizel“). |
| --- | --- |

(29)

Zadevni izdelek so monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, v čisti obliki ali mešanici, s poreklom iz Argentine in Indonezije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 in ex 3826 00 90 („zadevni izdelek“, splošno znan kot „biodizel“).

| (30) | Preiskava je pokazala, da se v Argentini proizvaja izključno biodizel „metil ester iz sojinega olja“ (SME), pridobljen iz sojinega olja, in da je biodizel, ki se proizvaja v Indoneziji, izključno „metil ester iz palmovega olja“ (PME), pridobljen iz palmovega olja, medtem ko je biodizel, proizveden v Uniji, predvsem „metil ester iz oljne ogrščice“ (RME), vendar tudi iz drugih surovin, vključno z odpadnimi olji in deviškimi olji. |
| --- | --- |

(30)

Preiskava je pokazala, da se v Argentini proizvaja izključno biodizel „metil ester iz sojinega olja“ (SME), pridobljen iz sojinega olja, in da je biodizel, ki se proizvaja v Indoneziji, izključno „metil ester iz palmovega olja“ (PME), pridobljen iz palmovega olja, medtem ko je biodizel, proizveden v Uniji, predvsem „metil ester iz oljne ogrščice“ (RME), vendar tudi iz drugih surovin, vključno z odpadnimi olji in deviškimi olji.

| (31) | SME, PME in RME spadajo v kategorijo metil estrov maščobnih kislin (FAME). Izraz „ester“ se nanaša na transesterifikacijo rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom, s čimer se ustvari biodizel, kot stranski produkt pa glicerin. Izraz „metil“ se nanaša na metanol, tj. najbolj običajen alkohol, ki se uporablja v tem procesu. |
| --- | --- |

(31)

SME, PME in RME spadajo v kategorijo metil estrov maščobnih kislin (FAME). Izraz „ester“ se nanaša na transesterifikacijo rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom, s čimer se ustvari biodizel, kot stranski produkt pa glicerin. Izraz „metil“ se nanaša na metanol, tj. najbolj običajen alkohol, ki se uporablja v tem procesu.

| (32) | Biodizla SME in PME bi se lahko uporabila v čisti obliki, vendar sta pred uporabo v Evropski uniji običajno zmešana drug z drugim ali z RME. SME se meša s PME zato, ker SME v čisti obliki ne izpolnjuje evropskega standarda EN 14214, kar zadeva jodovo in cetansko število. Razlog za mešanje PME (in SME) z RME je, da imata PME in SME višjo sposobnost filtra (Cold Filter Plugging Point – CFPP) kot RME in zato njuna uporaba v čisti obliki v zimskih mesecih v mrzlih območjih Evropske unije ni primerna. |
| --- | --- |

(32)

Biodizla SME in PME bi se lahko uporabila v čisti obliki, vendar sta pred uporabo v Evropski uniji običajno zmešana drug z drugim ali z RME. SME se meša s PME zato, ker SME v čisti obliki ne izpolnjuje evropskega standarda EN 14214, kar zadeva jodovo in cetansko število. Razlog za mešanje PME (in SME) z RME je, da imata PME in SME višjo sposobnost filtra (Cold Filter Plugging Point – CFPP) kot RME in zato njuna uporaba v čisti obliki v zimskih mesecih v mrzlih območjih Evropske unije ni primerna.

| (33) | Mešanice biodizlov in mineralnega dizla se končno uporabljajo v sektorju prevoza kot goriva za dizelske motorje cestnih vozil, kot so avtomobili, tovornjaki in avtobusi, ter tudi za vlake. Biodizli v čisti obliki ali kot mešanica z mineralnimi dizli se lahko uporabljajo tudi kot gorivo za ogrevanje v domačih, komercialnih ali industrijskih kotlih ter kot gorivo generatorjev za proizvodnjo električne energije. |
| --- | --- |

(33)

Mešanice biodizlov in mineralnega dizla se končno uporabljajo v sektorju prevoza kot goriva za dizelske motorje cestnih vozil, kot so avtomobili, tovornjaki in avtobusi, ter tudi za vlake. Biodizli v čisti obliki ali kot mešanica z mineralnimi dizli se lahko uporabljajo tudi kot gorivo za ogrevanje v domačih, komercialnih ali industrijskih kotlih ter kot gorivo generatorjev za proizvodnjo električne energije.

2.   Podobni izdelek

| (34) | Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Argentine in Indonezije, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Argentine in Indonezije, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   Zahtevek za izključitev izdelka

| (35) | En indonezijski proizvajalec je zahteval, da se frakcionirani metil estri izločijo iz obsega izdelkov, ki jih zadeva postopek. Frakcionirana destilacija metil estrov maščobnih kislin jih loči na sestavine z različnimi kemičnimi značilnostmi za različne končne uporabe. Trdili so, da frakcionirani metil estri, ki jih je družba proizvedla in izvozila v EU, niso bili biodizel in se niso uporabljali za gorivo, temveč druge industrijske uporabe. Trdili so tudi, da je bila surovina, ki se je uporabljala za navedene frakcionirane metil estre, kokosovo olje ali olje iz palmovih jeder in ne surovo palmovo olje, ki se običajno uporablja za izdelavo biodizla v Indoneziji. |
| --- | --- |

(35)

En indonezijski proizvajalec je zahteval, da se frakcionirani metil estri izločijo iz obsega izdelkov, ki jih zadeva postopek. Frakcionirana destilacija metil estrov maščobnih kislin jih loči na sestavine z različnimi kemičnimi značilnostmi za različne končne uporabe. Trdili so, da frakcionirani metil estri, ki jih je družba proizvedla in izvozila v EU, niso bili biodizel in se niso uporabljali za gorivo, temveč druge industrijske uporabe. Trdili so tudi, da je bila surovina, ki se je uporabljala za navedene frakcionirane metil estre, kokosovo olje ali olje iz palmovih jeder in ne surovo palmovo olje, ki se običajno uporablja za izdelavo biodizla v Indoneziji.

| (36) | Frakcionirani metil estri so vključeni v opis izdelka zadevnega izdelka, saj so metil estri maščobnih kislin in so izdelani iz surovin, ki se uporabljajo za izdelavo biodizla. Čeprav sami po sebi ne izpolnjujejo evropske norme (EN 14214), se lahko mešajo z drugimi biodizli, da se ustvari mešanica, ki izpolnjuje normo. Popolnoma enako je pri biodizlu iz metil estra iz palmovega olja, ki sam po sebi brez mešanja ne izpolnjuje evropske norme. Zato se ta argument zavrne. |
| --- | --- |

(36)

Frakcionirani metil estri so vključeni v opis izdelka zadevnega izdelka, saj so metil estri maščobnih kislin in so izdelani iz surovin, ki se uporabljajo za izdelavo biodizla. Čeprav sami po sebi ne izpolnjujejo evropske norme (EN 14214), se lahko mešajo z drugimi biodizli, da se ustvari mešanica, ki izpolnjuje normo. Popolnoma enako je pri biodizlu iz metil estra iz palmovega olja, ki sam po sebi brez mešanja ne izpolnjuje evropske norme. Zato se ta argument zavrne.

| (37) | Vendar je en evropski uvoznik metil estra maščobnih kislin na podlagi olja iz palmovih jeder iz Indonezije za svoj uvoz, ki ni bil namenjen uporabi za gorivo, temveč za predelavo v nenasičen maščobni alkohol, zahteval oprostitev carine zaradi posebne uporabe. |
| --- | --- |

(37)

Vendar je en evropski uvoznik metil estra maščobnih kislin na podlagi olja iz palmovih jeder iz Indonezije za svoj uvoz, ki ni bil namenjen uporabi za gorivo, temveč za predelavo v nenasičen maščobni alkohol, zahteval oprostitev carine zaradi posebne uporabe.

| (38) | Oprostitev carine zaradi posebne uporabe je shema, ki jo upravljajo nacionalne carinske uprave in po kateri so dajatve, ki se plačajo na uvoz, predmet oprostitve na podlagi končne certificirane uporabe uvoženih surovin. Shema je določena v določbah za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti (6). |
| --- | --- |

(38)

Oprostitev carine zaradi posebne uporabe je shema, ki jo upravljajo nacionalne carinske uprave in po kateri so dajatve, ki se plačajo na uvoz, predmet oprostitve na podlagi končne certificirane uporabe uvoženih surovin. Shema je določena v določbah za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti (6).

| (39) | Navedeni zahtevek se bo obravnaval v končni fazi preiskave, ko bo Komisija prejela pripombe zainteresiranih strani o tem, ali bi bilo treba temu zahtevku ugoditi v zvezi z uvozom metil estra maščobnih kislin na podlagi olja iz palmovih jeder za uporabo kot negorivo. V pripombah bi bilo treba obravnavati vprašanje, ali se lahko navedena oprostitev uporabi za izogibanje morebitno uvedenim dokončnim dajatvam, in učinek na uvoz biodizla za uporabo kot negorivo iz držav, v katerih ukrepi že veljajo. |
| --- | --- |

(39)

Navedeni zahtevek se bo obravnaval v končni fazi preiskave, ko bo Komisija prejela pripombe zainteresiranih strani o tem, ali bi bilo treba temu zahtevku ugoditi v zvezi z uvozom metil estra maščobnih kislin na podlagi olja iz palmovih jeder za uporabo kot negorivo. V pripombah bi bilo treba obravnavati vprašanje, ali se lahko navedena oprostitev uporabi za izogibanje morebitno uvedenim dokončnim dajatvam, in učinek na uvoz biodizla za uporabo kot negorivo iz držav, v katerih ukrepi že veljajo.

C.   DAMPING

1.   Argentina

1.1.   Normalna vrednost

| (40) | Komisija je najprej pri vsakem vzorčenem proizvajalcu izvozniku proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v Argentini reprezentativen, tj. ali je celoten obseg navedene prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Komisija je ugotovila, da je celoten obseg navedene prodaje posameznih vzorčenih družb ali skupin družb v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je najprej pri vsakem vzorčenem proizvajalcu izvozniku proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v Argentini reprezentativen, tj. ali je celoten obseg navedene prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Komisija je ugotovila, da je celoten obseg navedene prodaje posameznih vzorčenih družb ali skupin družb v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega izvoza v Unijo.

| (41) | Komisija je nato za posamezne vzorčene družbe ali skupine družb opredelila tiste vrste izdelka, ki se prodajajo na domačem trgu in so bile enake ali primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je nato za posamezne vzorčene družbe ali skupine družb opredelila tiste vrste izdelka, ki se prodajajo na domačem trgu in so bile enake ali primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (42) | Za vsako vrsto izdelka, ki jo je posamezna vzorčena družba ali skupina družb prodala na domačem trgu in za katero se je izkazalo, da je enaka ali primerljiva z vrsto izdelka, prodano za izvoz v Unijo, se je proučilo, ali je bila domača prodaja v zadostni meri reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za reprezentativno v zadostni meri, če je celotni obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(42)

Za vsako vrsto izdelka, ki jo je posamezna vzorčena družba ali skupina družb prodala na domačem trgu in za katero se je izkazalo, da je enaka ali primerljiva z vrsto izdelka, prodano za izvoz v Unijo, se je proučilo, ali je bila domača prodaja v zadostni meri reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za reprezentativno v zadostni meri, če je celotni obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo.

| (43) | Zato je Komisija za posamezne vzorčene družbe ali skupine družb ocenila, ali se je domača prodaja podobnega izdelka izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil za posamezno vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP. |
| --- | --- |

(43)

Zato je Komisija za posamezne vzorčene družbe ali skupine družb ocenila, ali se je domača prodaja podobnega izdelka izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil za posamezno vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP.

| (44) | Preiskava je pokazala, da argentinski trg močno ureja država. Mešanje fosilnega dizla in biodizla je v Argentini obvezno (7 % biodizla v OP). Celotna količina biodizla, ki je potrebna za izpolnitev navedene zahteve glede mešanja, je razporejena prek dodelitve kvot med izbrano število argentinskih proizvajalcev biodizla. Da naftne družbe izpolnijo zahtevo glede obveznega mešanja, morajo biodizel kupiti od navedenih argentinskih družb, ki proizvajajo biodizel. Ceno določi država, objavi pa argentinsko ministrstvo za energijo. V OP se je ta državno določena referenčna cena izračunala z zapleteno formulo, ki je upoštevala stroške proizvodnje (surovine, prevoz in druge stroške) in zagotovila doseganje določenega zneska dobička. Parametri, ki so se uporabili pri določanju referenčne cene, so se določili na podlagi ocenjenih stroškov najbolj neučinkovitega proizvajalca v najbolj oddaljenem območju države in so argentinskim proizvajalcem zagotovili znatno dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(44)

Preiskava je pokazala, da argentinski trg močno ureja država. Mešanje fosilnega dizla in biodizla je v Argentini obvezno (7 % biodizla v OP). Celotna količina biodizla, ki je potrebna za izpolnitev navedene zahteve glede mešanja, je razporejena prek dodelitve kvot med izbrano število argentinskih proizvajalcev biodizla. Da naftne družbe izpolnijo zahtevo glede obveznega mešanja, morajo biodizel kupiti od navedenih argentinskih družb, ki proizvajajo biodizel. Ceno določi država, objavi pa argentinsko ministrstvo za energijo. V OP se je ta državno določena referenčna cena izračunala z zapleteno formulo, ki je upoštevala stroške proizvodnje (surovine, prevoz in druge stroške) in zagotovila doseganje določenega zneska dobička. Parametri, ki so se uporabili pri določanju referenčne cene, so se določili na podlagi ocenjenih stroškov najbolj neučinkovitega proizvajalca v najbolj oddaljenem območju države in so argentinskim proizvajalcem zagotovili znatno dobičkonosnost.

| (45) | Za domačo prodajo se pod temi pogoji ni štelo, da je bila izvedena v običajnem poteku trgovine, pri čemer je bilo treba v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe začasno konstruirati normalno vrednost podobnega izdelka, in sicer tako, da so se lastnim proizvodnim stroškom družbe v OP prišteli nastali prodajni, splošni in administrativni stroški ter razumna stopnja dobička. Pritožniki so trdili, da sistem diferencialnega izvoznega davka v Argentini znižuje ceno soje in sojinega olja, kar izkrivlja stroške proizvajalcev biodizla. Komisija v tej fazi nima dovolj informacij, da bi sprejela odločitev o najustreznejšem načinu za obravnavo te trditve. Vprašanje, ali taki stroški ustrezno izražajo stroške, povezane s proizvodnjo zadevnega izdelka, se bo zato dodatno proučilo v končni fazi in tudi v tekoči protisubvencijski preiskavi. |
| --- | --- |

(45)

Za domačo prodajo se pod temi pogoji ni štelo, da je bila izvedena v običajnem poteku trgovine, pri čemer je bilo treba v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe začasno konstruirati normalno vrednost podobnega izdelka, in sicer tako, da so se lastnim proizvodnim stroškom družbe v OP prišteli nastali prodajni, splošni in administrativni stroški ter razumna stopnja dobička. Pritožniki so trdili, da sistem diferencialnega izvoznega davka v Argentini znižuje ceno soje in sojinega olja, kar izkrivlja stroške proizvajalcev biodizla. Komisija v tej fazi nima dovolj informacij, da bi sprejela odločitev o najustreznejšem načinu za obravnavo te trditve. Vprašanje, ali taki stroški ustrezno izražajo stroške, povezane s proizvodnjo zadevnega izdelka, se bo zato dodatno proučilo v končni fazi in tudi v tekoči protisubvencijski preiskavi.

| (46) | Komisija je ob upoštevanju prevladujočih razmer na trgu, kot je opisano v uvodni izjavi (44), menila, da zneska za dobiček ni bilo mogoče utemeljiti na dejanskih podatkih vzorčenih družb. Zato je bil znesek za dobiček, uporabljen pri konstrukciji normalne vrednosti, določen v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe na podlagi razumnega zneska dobička, ki bi ga lahko dosegla mlada in inovativna kapitalsko intenzivna industrija te vrste pod normalnimi pogoji konkurence na prostem in odprtem trgu, in sicer je znašal 15 % na podlagi prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je ob upoštevanju prevladujočih razmer na trgu, kot je opisano v uvodni izjavi (44), menila, da zneska za dobiček ni bilo mogoče utemeljiti na dejanskih podatkih vzorčenih družb. Zato je bil znesek za dobiček, uporabljen pri konstrukciji normalne vrednosti, določen v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe na podlagi razumnega zneska dobička, ki bi ga lahko dosegla mlada in inovativna kapitalsko intenzivna industrija te vrste pod normalnimi pogoji konkurence na prostem in odprtem trgu, in sicer je znašal 15 % na podlagi prihodkov od prodaje.

1.2.   Izvozna cena

| (47) | Vzorčeni proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb. |
| --- | --- |

(47)

Vzorčeni proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb.

| (48) | Če se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(48)

Če se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

| (49) | Če je izvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem v Uniji, so bile izvozne cene določene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri je bil uvožen izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V takih primerih so se izvedle prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter zadevne dobičke. Za ta izračun se je štela za razumno stopnja dobička v višini 5 % na podlagi prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(49)

Če je izvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem v Uniji, so bile izvozne cene določene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri je bil uvožen izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V takih primerih so se izvedle prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter zadevne dobičke. Za ta izračun se je štela za razumno stopnja dobička v višini 5 % na podlagi prihodkov od prodaje.

1.3.   Primerjava

| (50) | Normalna vrednost in izvozna cena vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(50)

Normalna vrednost in izvozna cena vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna.

| (51) | Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(51)

Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (52) | Na podlagi tega so se v vseh primerih, kadar je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, izvozne dajatve in provizije. |
| --- | --- |

(52)

Na podlagi tega so se v vseh primerih, kadar je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, izvozne dajatve in provizije.

| (53) | Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem zunaj Unije, je Komisija proučila, ali bi bilo morda treba take povezane trgovce obravnavati kot oddelek za izvoz proizvajalca izvoznika ali kot agenta, ki dela na podlagi provizije. |
| --- | --- |

(53)

Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem zunaj Unije, je Komisija proučila, ali bi bilo morda treba take povezane trgovce obravnavati kot oddelek za izvoz proizvajalca izvoznika ali kot agenta, ki dela na podlagi provizije.

| (54) | Ena trgovska družba je bila tesno povezana s proizvajalcem izvoznikom in jo je slednji v celoti upravljal, ni imela nobene pogajalske moči ali vpliva na cene ali dobavne pogoje in je trgovala izključno z izdelki, ki jih je izdeloval proizvajalec izvoznik v Argentini. Zato se je obravnavala kot oddelek za izvoz zadevnega proizvajalca izvoznika in prilagoditev za provizijo se ni izvedla. Druga trgovska družba s sedežem zunaj EU je bila po ugotovitvah manj povezana s proizvajalcem izvoznikom v Argentini, ki je tudi ni upravljal, in je trgovala s številnimi drugimi izdelki, ki so jih izdelovali drugi proizvajalci. V navedenem primeru se je štelo, da je trgovska družba izvajala podobne funkcije kot trgovec, ki dela na podlagi provizije. Zato so bile izvozne cene prilagojene v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, da se je upošteval nominalni pribitek, ki ga prejme trgovec. |
| --- | --- |

(54)

Ena trgovska družba je bila tesno povezana s proizvajalcem izvoznikom in jo je slednji v celoti upravljal, ni imela nobene pogajalske moči ali vpliva na cene ali dobavne pogoje in je trgovala izključno z izdelki, ki jih je izdeloval proizvajalec izvoznik v Argentini. Zato se je obravnavala kot oddelek za izvoz zadevnega proizvajalca izvoznika in prilagoditev za provizijo se ni izvedla. Druga trgovska družba s sedežem zunaj EU je bila po ugotovitvah manj povezana s proizvajalcem izvoznikom v Argentini, ki je tudi ni upravljal, in je trgovala s številnimi drugimi izdelki, ki so jih izdelovali drugi proizvajalci. V navedenem primeru se je štelo, da je trgovska družba izvajala podobne funkcije kot trgovec, ki dela na podlagi provizije. Zato so bile izvozne cene prilagojene v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, da se je upošteval nominalni pribitek, ki ga prejme trgovec.

| (55) | Dejanska razlika med prodajnimi cenami, ki jih proizvajalec izvoznik v Argentini zaračuna povezanemu trgovcu, in prodajnimi cenami, ki jih povezani trgovci zaračunajo prvi neodvisni stranki v EU, se ni uporabila za izračun prilagoditve. Prilagoditev se je izračunala na podlagi prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov povezanega trgovca ter razumnega zneska dobička. Za dejanski dobiček družbe se zaradi narave razmerja ni štelo, da je zanesljiv. |
| --- | --- |

(55)

Dejanska razlika med prodajnimi cenami, ki jih proizvajalec izvoznik v Argentini zaračuna povezanemu trgovcu, in prodajnimi cenami, ki jih povezani trgovci zaračunajo prvi neodvisni stranki v EU, se ni uporabila za izračun prilagoditve. Prilagoditev se je izračunala na podlagi prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov povezanega trgovca ter razumnega zneska dobička. Za dejanski dobiček družbe se zaradi narave razmerja ni štelo, da je zanesljiv.

1.4.   Stopnja dampinga

| (56) | Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (57) | Tehtana povprečna stopnja dampinga je bila za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila ugotovljena na podlagi stopenj, ki so se ugotovile za tri vzorčene proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(57)

Tehtana povprečna stopnja dampinga je bila za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila ugotovljena na podlagi stopenj, ki so se ugotovile za tri vzorčene proizvajalce izvoznike.

| (58) | Za vse druge proizvajalce izvoznike iz Argentine je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja zelo visoka pri 100 % celotnega izvoza v Unijo v OP, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike v Argentini, določena na ravni, ki je ustrezala tisti, ugotovljeni za sodelujočega proizvajalca izvoznika v vzorcu z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(58)

Za vse druge proizvajalce izvoznike iz Argentine je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja zelo visoka pri 100 % celotnega izvoza v Unijo v OP, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike v Argentini, določena na ravni, ki je ustrezala tisti, ugotovljeni za sodelujočega proizvajalca izvoznika v vzorcu z najvišjo stopnjo dampinga.

| (59) | Na ta način ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:


  Stopnja dampinga








  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. | 7,2 % |
| Skupina „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. in Vicentin S.A.I.C.) | 6,8 % |
| Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.) | 10,6 % |
| Druge sodelujoče družbe | 7,9 % |
| Vse ostale družbe | 10,6 % |

(59)

Na ta način ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Stopnja dampinga

Družba

Začasna stopnja dampinga

Louis Dreyfus Commodities S.A.

7,2 %

Skupina „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. in Vicentin S.A.I.C.)

6,8 %

Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)

10,6 %

Druge sodelujoče družbe

7,9 %

Vse ostale družbe

10,6 %

2.   Indonezija

2.1.   Normalna vrednost

| (60) | Komisija je najprej pri posameznih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v Indoneziji reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Komisija je ugotovila, da je bila domača prodaja reprezentativna le pri dveh proizvajalcih izvoznikih, sicer pa ne. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je najprej pri posameznih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v Indoneziji reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje v OP predstavljal najmanj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Komisija je ugotovila, da je bila domača prodaja reprezentativna le pri dveh proizvajalcih izvoznikih, sicer pa ne.

| (61) | Za proizvajalce izvoznike z globalno reprezentativnostjo je Komisija pozneje opredelila vrste izdelka, prodane na domačem trgu, ki so bile enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. |
| --- | --- |

(61)

Za proizvajalce izvoznike z globalno reprezentativnostjo je Komisija pozneje opredelila vrste izdelka, prodane na domačem trgu, ki so bile enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi.

| (62) | Za navedene enake ali primerljive vrste izdelka je bilo proučeno, ali je domača prodaja v zadostni meri reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za reprezentativno v zadostni meri, če je celotni obseg navedene vrste izdelka proizvajalcev izvoznikov, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvožene v Unijo. Za proizvajalce izvoznike z globalno reprezentativnostjo se na domačem trgu ni ugotovila nobena reprezentativna prodaja ali sploh nobena prodaja vrste izdelka, ki je bila izvožena. |
| --- | --- |

(62)

Za navedene enake ali primerljive vrste izdelka je bilo proučeno, ali je domača prodaja v zadostni meri reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za reprezentativno v zadostni meri, če je celotni obseg navedene vrste izdelka proizvajalcev izvoznikov, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu v OP, predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvožene v Unijo. Za proizvajalce izvoznike z globalno reprezentativnostjo se na domačem trgu ni ugotovila nobena reprezentativna prodaja ali sploh nobena prodaja vrste izdelka, ki je bila izvožena.

| (63) | Zato je bila za vse proizvajalce izvoznike začasno konstruirana normalna vrednost podobnega izdelka v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe, in sicer tako, da so se lastnim proizvodnim stroškom družbe v OP prišteli prodajni, splošni in administrativni stroški ter razumna stopnja dobička. Pritožniki so trdili, da sistem diferencialnega izvoznega davka v Indoneziji znižuje ceno palmovega olja, kar izkrivlja stroške proizvajalcev biodizla. Komisija v tej fazi nima dovolj informacij, da bi sprejela odločitev o najustreznejšem načinu za obravnavo te trditve. Vprašanje, ali taki stroški ustrezno izražajo stroške, povezane s proizvodnjo zadevnega izdelka, se bo zato dodatno proučilo v končni fazi in tudi v tekoči protisubvencijski preiskavi. |
| --- | --- |

(63)

Zato je bila za vse proizvajalce izvoznike začasno konstruirana normalna vrednost podobnega izdelka v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe, in sicer tako, da so se lastnim proizvodnim stroškom družbe v OP prišteli prodajni, splošni in administrativni stroški ter razumna stopnja dobička. Pritožniki so trdili, da sistem diferencialnega izvoznega davka v Indoneziji znižuje ceno palmovega olja, kar izkrivlja stroške proizvajalcev biodizla. Komisija v tej fazi nima dovolj informacij, da bi sprejela odločitev o najustreznejšem načinu za obravnavo te trditve. Vprašanje, ali taki stroški ustrezno izražajo stroške, povezane s proizvodnjo zadevnega izdelka, se bo zato dodatno proučilo v končni fazi in tudi v tekoči protisubvencijski preiskavi.

| (64) | Preiskava je pokazala, da indonezijski domači trg biodizla močno ureja država. Naftna in plinska družba Pertamina, ki je v celoti v lasti države, je daleč največja družba, ki posluje na domačem trgu (več kot 90 % nakupov domačega biodizla od vzorčenih proizvajalcev). Družba Pertamina po pooblastilu države biogoriva meša s fosilnimi gorivi, ki se prodajajo na njenih bencinskih črpalkah. Indonezijsko ministrstvo za trgovino vsak mesec upravno določi tako imenovano „ceno HPE (ali preverjeno ceno izvoza)“, ki je referenčna cena za izračun mesečne stopnje izvoznih dajatev. Družba Pertamina kupuje biodizel na stopnji cene HPE, ki jo določi indonezijska vlada. |
| --- | --- |

(64)

Preiskava je pokazala, da indonezijski domači trg biodizla močno ureja država. Naftna in plinska družba Pertamina, ki je v celoti v lasti države, je daleč največja družba, ki posluje na domačem trgu (več kot 90 % nakupov domačega biodizla od vzorčenih proizvajalcev). Družba Pertamina po pooblastilu države biogoriva meša s fosilnimi gorivi, ki se prodajajo na njenih bencinskih črpalkah. Indonezijsko ministrstvo za trgovino vsak mesec upravno določi tako imenovano „ceno HPE (ali preverjeno ceno izvoza)“, ki je referenčna cena za izračun mesečne stopnje izvoznih dajatev. Družba Pertamina kupuje biodizel na stopnji cene HPE, ki jo določi indonezijska vlada.

| (65) | Pod temi pogoji ni bilo mogoče, da bi znesek dobička temeljil na dejanskih podatkih vzorčenih družb, saj se za domačo prodajo ne šteje, da se izvaja v običajnem poteku trgovine. Zato je bil znesek za dobiček, uporabljen pri konstrukciji normalne vrednosti, določen v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe na podlagi razumnega zneska dobička, ki bi ga lahko ustvarila mlada in inovativna kapitalsko intenzivna industrija te vrste pod normalnimi pogoji konkurence na prostem in odprtem trgu, in sicer je znašal 15 % na podlagi prihodkov od prodaje. |
| --- | --- |

(65)

Pod temi pogoji ni bilo mogoče, da bi znesek dobička temeljil na dejanskih podatkih vzorčenih družb, saj se za domačo prodajo ne šteje, da se izvaja v običajnem poteku trgovine. Zato je bil znesek za dobiček, uporabljen pri konstrukciji normalne vrednosti, določen v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe na podlagi razumnega zneska dobička, ki bi ga lahko ustvarila mlada in inovativna kapitalsko intenzivna industrija te vrste pod normalnimi pogoji konkurence na prostem in odprtem trgu, in sicer je znašal 15 % na podlagi prihodkov od prodaje.

2.2.   Izvozna cena

| (66) | Vzorčeni proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb. |
| --- | --- |

(66)

Vzorčeni proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb.

| (67) | Če se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(67)

Če se je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

| (68) | Kadar je uvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem v Uniji, so bile izvozne cene določene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri je bil uvožen izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V takih primerih so se izvedle prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, stopnja dobička v višini 5 % na podlagi prihodkov od prodaje pa se je štela za razumno. |
| --- | --- |

(68)

Kadar je uvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem v Uniji, so bile izvozne cene določene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri je bil uvožen izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. V takih primerih so se izvedle prilagoditve za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, stopnja dobička v višini 5 % na podlagi prihodkov od prodaje pa se je štela za razumno.

| (69) | Premije, ki se v eni državi članici zaračunavajo strankam, ki so si po nakupu biodizla prizadevale za ugodnosti iz veljavnega regulativnega okvira „dvojnega štetja“ biodizla (7), se niso štele za del izvozne cene. Take premije niso povezane z zadevnim izdelkom kot takim, temveč z zagotavljanjem dokumentov povezanega izvoznika, da se pridobi državni certifikat, s katerim lahko stranka povezanega uvoznika izpolni potrebne pogoje za mešanje le polovične količine biodizla (če se ta biodizel lahko šteje „dvojno“). |
| --- | --- |

(69)

Premije, ki se v eni državi članici zaračunavajo strankam, ki so si po nakupu biodizla prizadevale za ugodnosti iz veljavnega regulativnega okvira „dvojnega štetja“ biodizla (7), se niso štele za del izvozne cene. Take premije niso povezane z zadevnim izdelkom kot takim, temveč z zagotavljanjem dokumentov povezanega izvoznika, da se pridobi državni certifikat, s katerim lahko stranka povezanega uvoznika izpolni potrebne pogoje za mešanje le polovične količine biodizla (če se ta biodizel lahko šteje „dvojno“).

2.3.   Primerjava

| (70) | Normalna vrednost in izvozna cena vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(70)

Normalna vrednost in izvozna cena vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna.

| (71) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(71)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

| (72) | Na podlagi tega so se v vseh primerih, kjer je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, stroške za kredite, izvozne dajatve, pristojbine za raziskave, bančne stroške in provizije. |
| --- | --- |

(72)

Na podlagi tega so se v vseh primerih, kjer je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, stroške za kredite, izvozne dajatve, pristojbine za raziskave, bančne stroške in provizije.

| (73) | Če je uvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem zunaj Unije, je Komisija proučila, ali bi bilo morda treba take povezane trgovce obravnavati kot oddelek za izvoz proizvajalca izvoznika ali kot agenta, ki dela na podlagi provizije. |
| --- | --- |

(73)

Če je uvoz v Unijo potekal prek povezanih trgovskih družb s sedežem zunaj Unije, je Komisija proučila, ali bi bilo morda treba take povezane trgovce obravnavati kot oddelek za izvoz proizvajalca izvoznika ali kot agenta, ki dela na podlagi provizije.

| (74) | Za eno družbo ali skupino družb se je ugotovilo, da je s povezano trgovsko družbo v zameno za provizijo sklenila pogodbo za trgovanje med drugim tudi z biodizlom. V tem primeru se je štelo, da bi bilo treba povezanega trgovca obravnavati kot agenta, ki dela na podlagi provizije, zato so bile izvozne cene prilagojene v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, da se je upošteval pribitek, ki ga prejme trgovec. |
| --- | --- |

(74)

Za eno družbo ali skupino družb se je ugotovilo, da je s povezano trgovsko družbo v zameno za provizijo sklenila pogodbo za trgovanje med drugim tudi z biodizlom. V tem primeru se je štelo, da bi bilo treba povezanega trgovca obravnavati kot agenta, ki dela na podlagi provizije, zato so bile izvozne cene prilagojene v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, da se je upošteval pribitek, ki ga prejme trgovec.

| (75) | Pri enem proizvajalcu izvozniku je bil zadevni izdelek (PME), preden je bil prodan prvi neodvisni stranki, zmešan z RME. Zato se je v skladu s členom 2(10)(a) izvedla prilagoditev za razlike v fizikalnih lastnostih zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(75)

Pri enem proizvajalcu izvozniku je bil zadevni izdelek (PME), preden je bil prodan prvi neodvisni stranki, zmešan z RME. Zato se je v skladu s členom 2(10)(a) izvedla prilagoditev za razlike v fizikalnih lastnostih zadevnega izdelka.

2.4.   Stopnja dampinga

| (76) | Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost posamezne vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (77) | Tehtana povprečna stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena na podlagi stopenj, določenih za vzorčene proizvajalce izvoznike, brez upoštevanja stopnje proizvajalca izvoznika s stopnjo dampinga nič. |
| --- | --- |

(77)

Tehtana povprečna stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena na podlagi stopenj, določenih za vzorčene proizvajalce izvoznike, brez upoštevanja stopnje proizvajalca izvoznika s stopnjo dampinga nič.

| (78) | Za vse druge proizvajalce izvoznike iz Indonezije je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja zelo visoka pri 99 % celotnega izvoza v Unijo v OP, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike v Indoneziji, določena na ravni, ki je ustrezala tisti, ugotovljeni za sodelujočega proizvajalca izvoznika v vzorcu z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(78)

Za vse druge proizvajalce izvoznike iz Indonezije je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja zelo visoka pri 99 % celotnega izvoza v Unijo v OP, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike v Indoneziji, določena na ravni, ki je ustrezala tisti, ugotovljeni za sodelujočega proizvajalca izvoznika v vzorcu z najvišjo stopnjo dampinga.

| (79) | Na ta način ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, so naslednje:


  Stopnja dampinga








  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| PT. Ciliandra Perkasa | 0,0 % |
| PT. Musim Mas | 2,8 % |
| PT. Pelita Agung Agrindustri | 5,3 % |
| PT. Wilmar Bioenergi Indonesia | 9,6 % |
| PT. Wilmar Nabati Indonesia | 9,6 % |
| Druge sodelujoče družbe | 6,5 % |
| Vse ostale družbe | 9,6 % |

(79)

Na ta način ugotovljene začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, so naslednje:

Stopnja dampinga

Družba

Začasna stopnja dampinga

PT. Ciliandra Perkasa

0,0 %

PT. Musim Mas

2,8 %

PT. Pelita Agung Agrindustri

5,3 %

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia

9,6 %

PT. Wilmar Nabati Indonesia

9,6 %

Druge sodelujoče družbe

6,5 %

Vse ostale družbe

9,6 %

D.   ŠKODA

1.   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (80) | Podobni izdelek izdeluje 254 proizvajalcev v Uniji. Ti proizvajalci v smislu člena 4(1) osnovne uredbe sestavljajo industrijo Unije in se bodo v nadaljnjem besedilu imenovali „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(80)

Podobni izdelek izdeluje 254 proizvajalcev v Uniji. Ti proizvajalci v smislu člena 4(1) osnovne uredbe sestavljajo industrijo Unije in se bodo v nadaljnjem besedilu imenovali „industrija Unije“.

| (81) | Prejete so bile trditve, da je bilo znatno število velikih proizvajalcev Unije povezano z izvozniki v Argentini in/ali so uvažali biodizel iz Argentine, zato bi jih bilo treba izključiti iz opredelitve industrije Unije. |
| --- | --- |

(81)

Prejete so bile trditve, da je bilo znatno število velikih proizvajalcev Unije povezano z izvozniki v Argentini in/ali so uvažali biodizel iz Argentine, zato bi jih bilo treba izključiti iz opredelitve industrije Unije.

| (82) | Po preiskavi so bile tri družbe izključene iz opredelitve industrije Unije, ker so bile odvisne od uvoza iz zadevnih držav, za katere je uvoz predstavljal 63 %, 85 % oziroma 71 % lastne proizvodnje v OP. Drugi dve družbi sta bili izključeni, ker v OP nista proizvajali biodizla. V spodnjih oddelkih se niso uporabili nobeni podatki navedenih družb. Začasno se je sklenilo, da za izključitev drugih proizvajalcev Unije iz opredelitve industrije Unije ni bilo razlogov. |
| --- | --- |

(82)

Po preiskavi so bile tri družbe izključene iz opredelitve industrije Unije, ker so bile odvisne od uvoza iz zadevnih držav, za katere je uvoz predstavljal 63 %, 85 % oziroma 71 % lastne proizvodnje v OP. Drugi dve družbi sta bili izključeni, ker v OP nista proizvajali biodizla. V spodnjih oddelkih se niso uporabili nobeni podatki navedenih družb. Začasno se je sklenilo, da za izključitev drugih proizvajalcev Unije iz opredelitve industrije Unije ni bilo razlogov.

| (83) | Za določitev celotne proizvodnje Unije za OP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, zbranimi od proizvajalcev Unije pred začetkom preiskave in po njem. Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da je celotna proizvodnja Unije v OP znašala približno 9 052 871 ton. Kot je navedeno zgoraj, je bilo v vzorcu izbranih osem proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 27 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(83)

Za določitev celotne proizvodnje Unije za OP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, zbranimi od proizvajalcev Unije pred začetkom preiskave in po njem. Na podlagi teh informacij je bilo ugotovljeno, da je celotna proizvodnja Unije v OP znašala približno 9 052 871 ton. Kot je navedeno zgoraj, je bilo v vzorcu izbranih osem proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 27 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

2.   Potrošnja Unije

Razpredelnica 1

| Potrošnja Unije | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 11 165 831 | 11 538 511 | 11 159 706 | 11 728 400 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 103 | 100 | 105 |
| Vir: | Eurostat, podatki industrije Unije. |

Potrošnja Unije

2009

2010

2011

OP

V tonah

11 165 831

11 538 511

11 159 706

11 728 400

Indeks 2009 = 100

100

103

100

105

Vir:

Eurostat, podatki industrije Unije.

| (84) | Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega celotne proizvodnje Unije vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije, pri čemer se je odštel njihov izvoz in prištel uvoz iz Argentine in Indonezije ter uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(84)

Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega celotne proizvodnje Unije vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije, pri čemer se je odštel njihov izvoz in prištel uvoz iz Argentine in Indonezije ter uvoz iz drugih tretjih držav.

| (85) | Obseg uvoza iz Argentine in Indonezije je temeljil na podatkih Eurostata za različne oznake KN, pod katere je bil uvrščen izdelek. |
| --- | --- |

(85)

Obseg uvoza iz Argentine in Indonezije je temeljil na podatkih Eurostata za različne oznake KN, pod katere je bil uvrščen izdelek.

| (86) | Na podlagi navedenega se je potrošnja biodizla v Uniji med letom 2009 in koncem OP povečala za 5 %. |
| --- | --- |

(86)

Na podlagi navedenega se je potrošnja biodizla v Uniji med letom 2009 in koncem OP povečala za 5 %.

3.   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (87) | Kot je določeno v členu 3(4) osnovne uredbe, se ocena učinka uvoza iz dveh držav lahko kumulativno izvede le, če sta izpolnjena dva pogoja. |
| --- | --- |

(87)

Kot je določeno v členu 3(4) osnovne uredbe, se ocena učinka uvoza iz dveh držav lahko kumulativno izvede le, če sta izpolnjena dva pogoja.

| (88) | Prvi pogoj je, da je stopnja dampinga v zvezi z uvozom iz obeh držav večja od stopnje de minimis in da obseg uvoza ni zanemarljiv. Stopnja ugotovljenega dampinga v zvezi z uvozom iz Argentine in Indonezije je bila nad pragom de minimis, kakor je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in obseg uvoza iz obeh zadevnih držav v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv, saj sta njuna tržna deleža v OP znašala 10,8 % oziroma 8,5 %. |
| --- | --- |

(88)

Prvi pogoj je, da je stopnja dampinga v zvezi z uvozom iz obeh držav večja od stopnje de minimis in da obseg uvoza ni zanemarljiv. Stopnja ugotovljenega dampinga v zvezi z uvozom iz Argentine in Indonezije je bila nad pragom de minimis, kakor je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in obseg uvoza iz obeh zadevnih držav v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv, saj sta njuna tržna deleža v OP znašala 10,8 % oziroma 8,5 %.

| (89) | Drugi pogoj je, da si uvoženi izdelki med seboj konkurirajo in da konkurirajo podobnemu izdelku Unije. Uvoz biodizla iz Argentine in Indonezije je mešanica z mineralnim dizlom istih trgovskih družb in se prodaja strankam v vsej Uniji, pri čemer neposredno konkurira biodizlu, ki ga proizvaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(89)

Drugi pogoj je, da si uvoženi izdelki med seboj konkurirajo in da konkurirajo podobnemu izdelku Unije. Uvoz biodizla iz Argentine in Indonezije je mešanica z mineralnim dizlom istih trgovskih družb in se prodaja strankam v vsej Uniji, pri čemer neposredno konkurira biodizlu, ki ga proizvaja industrija Unije.

| (90) | Glede na navedeno se začasno sklene, da so izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe ter da bi bilo treba za analizo škode uvoz iz Argentine in Indonezije proučiti kumulativno. |
| --- | --- |

(90)

Glede na navedeno se začasno sklene, da so izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe ter da bi bilo treba za analizo škode uvoz iz Argentine in Indonezije proučiti kumulativno.

4.   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

Razpredelnica 2

| | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz Argentine |
| V tonah | 853 589 | 1 179 285 | 1 422 142 | 1 263 230 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 138 | 167 | 148 |
| Tržni delež | 7,6 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Uvoz iz Indonezije |
| V tonah | 157 915 | 495 169 | 1 087 518 | 995 663 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 314 | 689 | 631 |
| Tržni delež | 1,4 % | 4,3 % | 9,7 % | 8,5 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 303 | 689 | 600 |
| | | | | |
| Skupni tržni delež | 9,1 % | 14,5 % | 22,5 % | 19,3 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 160 | 248 | 213 |
| Vir: | Eurostat. |

2009

2010

2011

OP

Uvoz iz Argentine

V tonah

853 589

1 179 285

1 422 142

1 263 230

Indeks 2009 = 100

100

138

167

148

Tržni delež

7,6 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Indeks 2009 = 100

100

135

167

141

Uvoz iz Indonezije

V tonah

157 915

495 169

1 087 518

995 663

Indeks 2009 = 100

100

314

689

631

Tržni delež

1,4 %

4,3 %

9,7 %

8,5 %

Indeks 2009 = 100

100

303

689

600

Skupni tržni delež

9,1 %

14,5 %

22,5 %

19,3 %

Indeks 2009 = 100

100

160

248

213

Vir:

Eurostat.

| (91) | Obseg uvoza iz Argentine in Indonezije se je od leta 2009 do OP znatno povečal, pri čemer se je uvoz iz Indonezije povečeval hitreje od uvoza iz Argentine. Tržni delež se je v istem obdobju povečal z 9,1 % na 19,3 %. |
| --- | --- |

(91)

Obseg uvoza iz Argentine in Indonezije se je od leta 2009 do OP znatno povečal, pri čemer se je uvoz iz Indonezije povečeval hitreje od uvoza iz Argentine. Tržni delež se je v istem obdobju povečal z 9,1 % na 19,3 %.

5.   Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

5.1.   Razvoj cen

Razpredelnica 3

| Uvozna cena EUR/tono | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 629 | 730 | 964 | 967 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 116 | 153 | 154 |
| Indonezija | 597 | 725 | 864 | 863 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 121 | 145 | 145 |
| Skupaj | 624 | 728 | 920 | 921 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 117 | 147 | 148 |
| Vir: | Eurostat. |

Uvozna cena EUR/tono

2009

2010

2011

OP

Argentina

629

730

964

967

Indeks 2009 = 100

100

116

153

154

Indonezija

597

725

864

863

Indeks 2009 = 100

100

121

145

145

Skupaj

624

728

920

921

Indeks 2009 = 100

100

117

147

148

Vir:

Eurostat.

| (92) | Čeprav so se uvozne cene v obravnavanem obdobju zvišale, zlasti med letoma 2010 in 2011, so cene biodizla iz Argentine in Indonezije v celotnem obravnavanem obdobju ostale nižje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(92)

Čeprav so se uvozne cene v obravnavanem obdobju zvišale, zlasti med letoma 2010 in 2011, so cene biodizla iz Argentine in Indonezije v celotnem obravnavanem obdobju ostale nižje od cen industrije Unije.

5.2.   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (93) | Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so bile tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami uvoza od vzorčenih argentinskih in indonezijskih proizvajalcev, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carine in stroški po uvozu. |
| --- | --- |

(93)

Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so bile tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami uvoza od vzorčenih argentinskih in indonezijskih proizvajalcev, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carine in stroški po uvozu.

| (94) | SME iz Argentine in PME iz Indonezije sta bila primerjana z izdelkom, proizvedenim in prodanim na trgu Unije, in sicer na podlagi sposobnosti filtra (CFPP), tj. temperature, pri kateri se biodizel spremeni nazaj v maščobo in ga ni mogoče uporabiti kot gorivo. |
| --- | --- |

(94)

SME iz Argentine in PME iz Indonezije sta bila primerjana z izdelkom, proizvedenim in prodanim na trgu Unije, in sicer na podlagi sposobnosti filtra (CFPP), tj. temperature, pri kateri se biodizel spremeni nazaj v maščobo in ga ni mogoče uporabiti kot gorivo.

| (95) | Vsa prodaja iz Argentine v EU se je izvedla pri 0 stopinjah Celzija CFPP. Ta prodaja se je zato primerjala s prodajo proizvajalcev biodizla Unije pri 0 stopinjah Celzija CFPP. |
| --- | --- |

(95)

Vsa prodaja iz Argentine v EU se je izvedla pri 0 stopinjah Celzija CFPP. Ta prodaja se je zato primerjala s prodajo proizvajalcev biodizla Unije pri 0 stopinjah Celzija CFPP.

| (96) | Vsa prodaja iz Indonezije v EU se je izvedla pri 13 stopinjah Celzija CFPP. Glede na zelo majhen obseg prodaje proizvajalcev Unije pri navedenem CFPP, pri čemer je PME iz Indonezije skoraj vedno zmešan z drugim biodizlom iz drugih virov, preden se proda prvi neodvisni stranki, neposredna primerjava ni bila smiselna. Izvozna cena PME iz Indonezije pri 13 stopinjah Celzija CFPP je bila zato prilagojena navzgor na ceno pri 0 stopinjah Celzija CFPP, pri čemer se je uporabila razlika v ceni na trgu Unije med prodajo PME pri 13 stopinjah Celzija CFPP, ki ga je izdelala industrija Unije, in povprečno ceno biodizla pri 0 stopinjah Celzija CFPP. |
| --- | --- |

(96)

Vsa prodaja iz Indonezije v EU se je izvedla pri 13 stopinjah Celzija CFPP. Glede na zelo majhen obseg prodaje proizvajalcev Unije pri navedenem CFPP, pri čemer je PME iz Indonezije skoraj vedno zmešan z drugim biodizlom iz drugih virov, preden se proda prvi neodvisni stranki, neposredna primerjava ni bila smiselna. Izvozna cena PME iz Indonezije pri 13 stopinjah Celzija CFPP je bila zato prilagojena navzgor na ceno pri 0 stopinjah Celzija CFPP, pri čemer se je uporabila razlika v ceni na trgu Unije med prodajo PME pri 13 stopinjah Celzija CFPP, ki ga je izdelala industrija Unije, in povprečno ceno biodizla pri 0 stopinjah Celzija CFPP.

| (97) | Na podlagi navedene metodologije je razlika med cenami v Argentini in Indoneziji ter cenami Unije, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene franko tovarna industrije Unije, tj. stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, znašala med 2,5 % in 9,1 %. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi navedene metodologije je razlika med cenami v Argentini in Indoneziji ter cenami Unije, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene franko tovarna industrije Unije, tj. stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, znašala med 2,5 % in 9,1 %.

6.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (98) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vplivov dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju ugotovljeni za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(98)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vplivov dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju ugotovljeni za industrijo Unije.

| (99) | Kot je bilo navedeno, so se za proučitev škode, ki jo je utrpela industrija Unije, uporabili preverjeni podatki iz vzorca proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(99)

Kot je bilo navedeno, so se za proučitev škode, ki jo je utrpela industrija Unije, uporabili preverjeni podatki iz vzorca proizvajalcev Unije.

| (100) | Komisija je za analizo škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalci škode. Komisija je makroekonomske kazalce za obravnavano obdobje analizirala na podlagi podatkov, ki jih je predložila industrija Unije v povezavi z vsemi proizvajalci Unije. Komisija je mikroekonomske kazalce analizirala na podlagi preverjenih podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je za analizo škode razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalci škode. Komisija je makroekonomske kazalce za obravnavano obdobje analizirala na podlagi podatkov, ki jih je predložila industrija Unije v povezavi z vsemi proizvajalci Unije. Komisija je mikroekonomske kazalce analizirala na podlagi preverjenih podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije.

| (101) | Na podlagi informacij v zvezi z vsemi proizvajalci biodizla v Uniji so se ocenili naslednji makroekonomski kazalci: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(101)

Na podlagi informacij v zvezi z vsemi proizvajalci biodizla v Uniji so se ocenili naslednji makroekonomski kazalci: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (102) | Na podlagi informacij v zvezi z vsemi vzorčenimi proizvajalci biodizla v Uniji so se ocenili naslednji mikroekonomski kazalci: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(102)

Na podlagi informacij v zvezi z vsemi vzorčenimi proizvajalci biodizla v Uniji so se ocenili naslednji mikroekonomski kazalci: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

7.   Makroekonomski kazalci

7.1.   Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti

Razpredelnica 4

| | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 20 359 000 | 21 304 000 | 21 517 000 | 22 227 500 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 105 | 106 | 109 |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 8 745 693 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 43 % | 44 % | 40 % | 41 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 102 | 92 | 95 |
| Vir: | podatki, ki jih je predložila industrija Unije. |

2009

2010

2011

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

20 359 000

21 304 000

21 517 000

22 227 500

Indeks 2009 = 100

100

105

106

109

Obseg proizvodnje (v tonah)

8 745 693

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indeks 2009 = 100

100

107

98

104

Izkoriščenost zmogljivosti

43 %

44 %

40 %

41 %

Indeks 2009 = 100

100

102

92

95

Vir:

podatki, ki jih je predložila industrija Unije.

| (103) | Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala v skladu s potrošnjo. Izkoriščenost je zlasti med letom 2010 in OP ostala sorazmerno stabilna, torej je izkoriščenost zmogljivosti v navedenem obdobju ostala nizka. Industrija Unije ni mogla uporabiti predhodno nameščene zmogljivosti ali v kakršnem koli obsegu izkoristiti povečanja zmogljivosti v zadevnem obdobju, izvedenega zaradi pričakovanega učinka uvedbe ukrepov proti ZDA, ali pričakovanih sistemov kvot in povečanih pooblastil s strani nekaterih držav članic. |
| --- | --- |

(103)

Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala v skladu s potrošnjo. Izkoriščenost je zlasti med letom 2010 in OP ostala sorazmerno stabilna, torej je izkoriščenost zmogljivosti v navedenem obdobju ostala nizka. Industrija Unije ni mogla uporabiti predhodno nameščene zmogljivosti ali v kakršnem koli obsegu izkoristiti povečanja zmogljivosti v zadevnem obdobju, izvedenega zaradi pričakovanega učinka uvedbe ukrepov proti ZDA, ali pričakovanih sistemov kvot in povečanih pooblastil s strani nekaterih držav članic.

7.2.   Obseg prodaje in tržni delež

Razpredelnica 5

| | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaje (v tonah) | 9 454 786 | 9 607 731 | 8 488 073 | 9 294 137 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 102 | 90 | 98 |
| Tržni delež | 84,7 % | 83,3 % | 76,1 % | 79,2 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Vir: | podatki, ki jih je predložila industrija Unije. |

2009

2010

2011

OP

Prodaje (v tonah)

9 454 786

9 607 731

8 488 073

9 294 137

Indeks 2009 = 100

100

102

90

98

Tržni delež

84,7 %

83,3 %

76,1 %

79,2 %

Indeks 2009 = 100

100

98

90

94

Vir:

podatki, ki jih je predložila industrija Unije.

| (104) | Obseg prodaje nepovezanim družbam v Uniji je v zadevnem obdobju ostal precej stabilen. Glede na to, da je v tem obdobju potrošnja nekoliko zrasla, stabilen obseg prodaje pomeni zmanjšanje tržnega deleža (za 5,5 odstotne točke), ki ga je prevzel uvoz iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(104)

Obseg prodaje nepovezanim družbam v Uniji je v zadevnem obdobju ostal precej stabilen. Glede na to, da je v tem obdobju potrošnja nekoliko zrasla, stabilen obseg prodaje pomeni zmanjšanje tržnega deleža (za 5,5 odstotne točke), ki ga je prevzel uvoz iz zadevnih držav.

7.3.   Rast

| (105) | Rast industrije Unije izražajo kazalci njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in zlasti njen tržni delež. Kljub povečanju potrošnje v analiziranem obdobju se tržni delež proizvajalcev Unije ni povečal v skladu s potrošnjo. Tržni delež industrije Unije se je v tem obdobju zmanjšal, medtem ko je obseg uvoza rasel. V istem obdobju je uvoz iz Indonezije in Argentine pridobil več kot 10 odstotnih točk tržnega deleža. Dejstvo, da industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj. |
| --- | --- |

(105)

Rast industrije Unije izražajo kazalci njenega obsega, kot so proizvodnja, prodaja in zlasti njen tržni delež. Kljub povečanju potrošnje v analiziranem obdobju se tržni delež proizvajalcev Unije ni povečal v skladu s potrošnjo. Tržni delež industrije Unije se je v tem obdobju zmanjšal, medtem ko je obseg uvoza rasel. V istem obdobju je uvoz iz Indonezije in Argentine pridobil več kot 10 odstotnih točk tržnega deleža. Dejstvo, da industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti rasti trga, je na splošno negativno vplivalo na njen gospodarski položaj.

7.4.   Zaposlenost in produktivnost

Razpredelnica 6

| | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ) | 1 858 | 2 055 | 2 061 | 2 079 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 111 | 111 | 112 |
| Produktivnost (tone/EPDČ) | 4 707 | 4 558 | 4 142 | 4 354 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Vir: | podatki, ki jih je predložila industrija Unije. |

2009

2010

2011

OP

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ)

1 858

2 055

2 061

2 079

Indeks 2009 = 100

100

111

111

112

Produktivnost (tone/EPDČ)

4 707

4 558

4 142

4 354

Indeks 2009 = 100

100

97

88

93

Vir:

podatki, ki jih je predložila industrija Unije.

| (106) | Ker je industrija biodizla kapitalsko intenzivna industrija, ki v proizvodnem procesu ne zahteva veliko delovne sile, in glede na količino podizvajalskih pogodb pri dejanski proizvodnji biodizla, število zaposlenih v proizvodnji ni veliko. Ker se je obseg proizvodnje v tem obdobju nekoliko povečal, se je povečala tudi zaposlenost. |
| --- | --- |

(106)

Ker je industrija biodizla kapitalsko intenzivna industrija, ki v proizvodnem procesu ne zahteva veliko delovne sile, in glede na količino podizvajalskih pogodb pri dejanski proizvodnji biodizla, število zaposlenih v proizvodnji ni veliko. Ker se je obseg proizvodnje v tem obdobju nekoliko povečal, se je povečala tudi zaposlenost.

| (107) | Ker se je zaposlenost povečala za višjo stopnjo kot proizvodnja, se je produktivnost med letom 2009 in koncem OP zmanjšala za 7 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(107)

Ker se je zaposlenost povečala za višjo stopnjo kot proizvodnja, se je produktivnost med letom 2009 in koncem OP zmanjšala za 7 odstotnih točk.

7.5.   Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (108) | Industrija Unije je trpela škodo zaradi dampinškega uvoza iz Združenih držav Amerike do leta 2009, ko se začne obdobje preiskave za ta postopek. Veljavne dajatve za uvoz iz Združenih držav Amerike so bile namenjene zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev, pod katerimi lahko industrija Unije pošteno konkurira temu uvozu in okreva od povzročene škode. |
| --- | --- |

(108)

Industrija Unije je trpela škodo zaradi dampinškega uvoza iz Združenih držav Amerike do leta 2009, ko se začne obdobje preiskave za ta postopek. Veljavne dajatve za uvoz iz Združenih držav Amerike so bile namenjene zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev, pod katerimi lahko industrija Unije pošteno konkurira temu uvozu in okreva od povzročene škode.

| (109) | To se očitno ni zgodilo. Industrija Unije je zdaj manj dobičkonosna, kot je bila leta 2009, ter je zaradi uvoza iz Argentine in Indonezije, ki nelojalno niža prodajne cene Unije, izgubila tudi tržni delež, ki ga je imela leta 2009. Izkoriščenost zmogljivosti se je kljub rasti potrošnje v Uniji zmanjšala. Okrevanja od preteklega dampinga očitno ni bilo. |
| --- | --- |

(109)

To se očitno ni zgodilo. Industrija Unije je zdaj manj dobičkonosna, kot je bila leta 2009, ter je zaradi uvoza iz Argentine in Indonezije, ki nelojalno niža prodajne cene Unije, izgubila tudi tržni delež, ki ga je imela leta 2009. Izkoriščenost zmogljivosti se je kljub rasti potrošnje v Uniji zmanjšala. Okrevanja od preteklega dampinga očitno ni bilo.

| (110) | Stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike v Argentini in Indoneziji so navedene zgoraj v oddelku dampinga. Pri enem proizvajalcu izvozniku v Indoneziji, ki je predstavljal nizko raven uvoza iz Indonezije, damping ni bil ugotovljen. Vendar je bil za preostale proizvajalce izvoznike v Indoneziji in vse proizvajalce izvoznike v Argentini ugotovljen damping biodizla na trgu Unije. Poleg tega vpliva dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevnih dveh držav ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(110)

Stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike v Argentini in Indoneziji so navedene zgoraj v oddelku dampinga. Pri enem proizvajalcu izvozniku v Indoneziji, ki je predstavljal nizko raven uvoza iz Indonezije, damping ni bil ugotovljen. Vendar je bil za preostale proizvajalce izvoznike v Indoneziji in vse proizvajalce izvoznike v Argentini ugotovljen damping biodizla na trgu Unije. Poleg tega vpliva dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevnih dveh držav ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

8.   Mikroekonomski kazalci

8.1.   Povprečne cene na enoto, stroški na enoto in stroški plač

Razpredelnica 7

| | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto (EUR na tono) | 797 | 845 | 1 096 | 1 097 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 106 | 137 | 138 |
| Stroški na enoto (EUR na tono) | 760 | 839 | 1 089 | 1 116 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 110 | 143 | 147 |
| Stroški plač v EUR/EPDČ | 57 391 | 63 490 | 62 141 | 61 004 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 111 | 108 | 106 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

2009

2010

2011

OP

Cena na enoto (EUR na tono)

797

845

1 096

1 097

Indeks 2009 = 100

100

106

137

138

Stroški na enoto (EUR na tono)

760

839

1 089

1 116

Indeks 2009 = 100

100

110

143

147

Stroški plač v EUR/EPDČ

57 391

63 490

62 141

61 004

Indeks 2009 = 100

100

111

108

106

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (111) | Čeprav je v obravnavanem obdobju industrija Unije lahko povišala prodajno ceno, so se stroški proizvodnje zaradi slabega pridelka oljne ogrščice leta 2011 povečali v takšnem obsegu, da jih s povišanjem prodajne cene ni bilo mogoče pokriti. Zaradi davčnih ureditev, ki veljajo v Argentini in Indoneziji, uvažanje alternativnih surovin iz teh držav za industrijo Unije ni bilo gospodarno in je zato morala uvažati biodizel kot končni izdelek, da bi preprečila povečanje stroškov in s tem zmanjšala splošne izgube. |
| --- | --- |

(111)

Čeprav je v obravnavanem obdobju industrija Unije lahko povišala prodajno ceno, so se stroški proizvodnje zaradi slabega pridelka oljne ogrščice leta 2011 povečali v takšnem obsegu, da jih s povišanjem prodajne cene ni bilo mogoče pokriti. Zaradi davčnih ureditev, ki veljajo v Argentini in Indoneziji, uvažanje alternativnih surovin iz teh držav za industrijo Unije ni bilo gospodarno in je zato morala uvažati biodizel kot končni izdelek, da bi preprečila povečanje stroškov in s tem zmanjšala splošne izgube.

| (112) | Hkrati so se stroški plač vzorčenih družb v obravnavanem obdobju povečali, zaradi česar so družbe prav tako iskale načine za zmanjšanje splošnega bremena stroškov. |
| --- | --- |

(112)

Hkrati so se stroški plač vzorčenih družb v obravnavanem obdobju povečali, zaradi česar so družbe prav tako iskale načine za zmanjšanje splošnega bremena stroškov.

8.2.   Zaloge

Razpredelnica 8

| | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 74 473 | 87 283 | 90 249 | 103 058 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 117 | 121 | 138 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

2009

2010

2011

OP

Zaloge (v tonah)

74 473

87 283

90 249

103 058

Indeks 2009 = 100

100

117

121

138

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (113) | V analiziranem obdobju so se zaloge biodizla povečale za približno 40 %. Do navedenega povečanja zalog je prišlo v celotnem analiziranem obdobju. Vendar imajo podatki v zvezi z zalogami za oceno gospodarskega položaja industrije Unije le omejeno vrednost, ker biodizla ni mogoče skladiščiti več kot 6 mesecev (povprečno obdobje skladiščenja je le približno 3 mesece). |
| --- | --- |

(113)

V analiziranem obdobju so se zaloge biodizla povečale za približno 40 %. Do navedenega povečanja zalog je prišlo v celotnem analiziranem obdobju. Vendar imajo podatki v zvezi z zalogami za oceno gospodarskega položaja industrije Unije le omejeno vrednost, ker biodizla ni mogoče skladiščiti več kot 6 mesecev (povprečno obdobje skladiščenja je le približno 3 mesece).

8.3.   Dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

Razpredelnica 9

| | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | 3,5 % | –0,3 % | –0,2 % | –2,5 % |
| Naložbe v 1 000 EUR | 188 491 | 156 927 | 149 113 | 141 578 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 83 | 79 | 75 |
| Donosnost naložb | 19 % | –2 % | –2 % | –24 % |
| Denarni tok v 1 000 EUR | 244 001 | –48 649 | 21 241 | 23 984 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | –20 | 9 | 10 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

2009

2010

2011

OP

Dobičkonosnost

3,5 %

–0,3 %

–0,2 %

–2,5 %

Naložbe v 1 000 EUR

188 491

156 927

149 113

141 578

Indeks 2009 = 100

100

83

79

75

Donosnost naložb

19 %

–2 %

–2 %

–24 %

Denarni tok v 1 000 EUR

244 001

–48 649

21 241

23 984

Indeks 2009 = 100

100

–20

9

10

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (114) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila ugotovljena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na trgu Unije izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V analiziranem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije znatno zmanjšala, in sicer s 3,5 % na –2,5 %. |
| --- | --- |

(114)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila ugotovljena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na trgu Unije izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V analiziranem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije znatno zmanjšala, in sicer s 3,5 % na –2,5 %.

| (115) | Stopnja naložb vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo biodizla se je v zadevnem obdobju zmanjšala, kar pomeni, da se je količina razpoložljivih virov za take naložbe zmanjšala skupaj s tržnim deležem proizvajalcev Unije, čeprav so vzorčeni proizvajalci še vedno lahko vlagali v proizvodnjo biodizla. |
| --- | --- |

(115)

Stopnja naložb vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo biodizla se je v zadevnem obdobju zmanjšala, kar pomeni, da se je količina razpoložljivih virov za take naložbe zmanjšala skupaj s tržnim deležem proizvajalcev Unije, čeprav so vzorčeni proizvajalci še vedno lahko vlagali v proizvodnjo biodizla.

| (116) | Donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev industrije Unije, ki izraža njihov rezultat pred obdavčitvijo kot odstotek povprečne začetne in končne neto knjigovodske vrednosti sredstev, uporabljenih v proizvodnji biodizla, je sledila negativnemu trendu v zvezi z dobičkonosnostjo. Navedeno zmanjšanje donosnosti naložb jasno kaže na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(116)

Donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev industrije Unije, ki izraža njihov rezultat pred obdavčitvijo kot odstotek povprečne začetne in končne neto knjigovodske vrednosti sredstev, uporabljenih v proizvodnji biodizla, je sledila negativnemu trendu v zvezi z dobičkonosnostjo. Navedeno zmanjšanje donosnosti naložb jasno kaže na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije v obdobju preiskave.

| (117) | Denarni tok, ki pomeni sposobnost industrije, da samofinancira svoje dejavnosti, se je v analiziranem obdobju znatno zmanjšal, kar je kazalo na težave vzorčenih družb pri konkuriranju dampinškemu uvozu iz Argentine in Indonezije. |
| --- | --- |

(117)

Denarni tok, ki pomeni sposobnost industrije, da samofinancira svoje dejavnosti, se je v analiziranem obdobju znatno zmanjšal, kar je kazalo na težave vzorčenih družb pri konkuriranju dampinškemu uvozu iz Argentine in Indonezije.

9.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (118) | Analiza preverjenih podatkov jasno kaže, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kakor je določeno v členu 3(5) osnovne uredbe. V času povečane potrošnje je izgubila tržni delež in dobičkonosnost, medtem ko se je povečal tržni delež uvoza, ki je tudi nelojalno nižal prodajne cene proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(118)

Analiza preverjenih podatkov jasno kaže, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kakor je določeno v členu 3(5) osnovne uredbe. V času povečane potrošnje je izgubila tržni delež in dobičkonosnost, medtem ko se je povečal tržni delež uvoza, ki je tudi nelojalno nižal prodajne cene proizvajalcev Unije.

| (119) | Drugi kazalniki prav tako kažejo na padajoč ali stabilen trend, tudi po uvedbi ukrepov proti Združenim državam Amerike in razširitvi dajatev na uvoz iz Kanade, ki se izogiba ukrepom. |
| --- | --- |

(119)

Drugi kazalniki prav tako kažejo na padajoč ali stabilen trend, tudi po uvedbi ukrepov proti Združenim državam Amerike in razširitvi dajatev na uvoz iz Kanade, ki se izogiba ukrepom.

| (120) | Proizvajalci Unije so večino povečanih stroškov proizvodnje od leta 2010 do 2011 uspeli prenesti (+33 odstotnih točk), vendar so za to morali zmanjšati dobičkonosnost na prag dobička. Toda dodatnega povečanja stroškov od leta 2011 do OP niso uspeli prenesti zaradi povečanja cen surovin, ki predstavljajo približno 80 % celotnih stroškov proizvodnje biodizla. Navedenega povečanja stroškov ni bilo mogoče v celoti prenesti na stranke na trgu Unije, kar je povzročilo izgube v OP. |
| --- | --- |

(120)

Proizvajalci Unije so večino povečanih stroškov proizvodnje od leta 2010 do 2011 uspeli prenesti (+33 odstotnih točk), vendar so za to morali zmanjšati dobičkonosnost na prag dobička. Toda dodatnega povečanja stroškov od leta 2011 do OP niso uspeli prenesti zaradi povečanja cen surovin, ki predstavljajo približno 80 % celotnih stroškov proizvodnje biodizla. Navedenega povečanja stroškov ni bilo mogoče v celoti prenesti na stranke na trgu Unije, kar je povzročilo izgube v OP.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (121) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je bilo škodo, ki jo je dampinški uvoz s poreklom iz zadevnih držav povzročil industriji Unije, mogoče opredeliti kot znatno. |
| --- | --- |

(121)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je bilo škodo, ki jo je dampinški uvoz s poreklom iz zadevnih držav povzročil industriji Unije, mogoče opredeliti kot znatno.

| (122) | Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(122)

Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (123) | V obdobju preiskave se je ugotovilo, da je bila stopnja uvoza iz Indonezije v EU, ki ni predstavljal dampinga, majhna (med 2 % in 6 %). Za ves preostali obseg uvoza iz Indonezije in celoten uvoz iz Argentine se je ugotovilo, da je bil dampinški. Tudi če se od celotnega prijavljenega uvoza iz Indonezije odšteje majhna količina nedampinškega uvoza, to na opisan trend uvoza ne vpliva. |
| --- | --- |

(123)

V obdobju preiskave se je ugotovilo, da je bila stopnja uvoza iz Indonezije v EU, ki ni predstavljal dampinga, majhna (med 2 % in 6 %). Za ves preostali obseg uvoza iz Indonezije in celoten uvoz iz Argentine se je ugotovilo, da je bil dampinški. Tudi če se od celotnega prijavljenega uvoza iz Indonezije odšteje majhna količina nedampinškega uvoza, to na opisan trend uvoza ne vpliva.

| (124) | Preiskava je pokazala, da se je obseg poceni dampinškega uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju znatno povečal (več kot podvojil). Zato se je znatno povečal tudi tržni delež tega uvoza, in sicer z 9,1 % leta 2009 na 18,8 % do konca OP, tj. za 10 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(124)

Preiskava je pokazala, da se je obseg poceni dampinškega uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju znatno povečal (več kot podvojil). Zato se je znatno povečal tudi tržni delež tega uvoza, in sicer z 9,1 % leta 2009 na 18,8 % do konca OP, tj. za 10 odstotnih točk.

| (125) | Hkrati je industrija Unije v obravnavanem obdobju kljub povečanju potrošnje izgubila 5,5 odstotne točke tržnega deleža. |
| --- | --- |

(125)

Hkrati je industrija Unije v obravnavanem obdobju kljub povečanju potrošnje izgubila 5,5 odstotne točke tržnega deleža.

| (126) | Povprečne cene dampinškega uvoza so se med letom 2009 in OP povečale za 48 %, vendar so bile znatno nižje od cen industrije Unije v istem obdobju. Dampinški uvoz je nelojalno nižal prodajne cene Unije, pri čemer je povprečna stopnja nelojalno znižanih cen v OP za Indonezijo znašala 4 %, za Argentino pa 8 %. |
| --- | --- |

(126)

Povprečne cene dampinškega uvoza so se med letom 2009 in OP povečale za 48 %, vendar so bile znatno nižje od cen industrije Unije v istem obdobju. Dampinški uvoz je nelojalno nižal prodajne cene Unije, pri čemer je povprečna stopnja nelojalno znižanih cen v OP za Indonezijo znašala 4 %, za Argentino pa 8 %.

| (127) | Pritisk, ki se je izvajal s povečanjem poceni dampinškega uvoza na trg Unije, je industriji Unije preprečeval, da bi svoje prodajne cene določala v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov. Vzorčene družbe so lahko na svoje stranke prenesle največ 38 % povišane cene, medtem ko so se njeni celotni stroški v istem obdobju povečali za 47 %. |
| --- | --- |

(127)

Pritisk, ki se je izvajal s povečanjem poceni dampinškega uvoza na trg Unije, je industriji Unije preprečeval, da bi svoje prodajne cene določala v skladu s tržnimi razmerami in povečanjem stroškov. Vzorčene družbe so lahko na svoje stranke prenesle največ 38 % povišane cene, medtem ko so se njeni celotni stroški v istem obdobju povečali za 47 %.

| (128) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je bil poceni dampinški uvoz iz zadevnih držav, ki je nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije v OP in katerega obseg se je tudi znatno povečal, odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(128)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je bil poceni dampinški uvoz iz zadevnih držav, ki je nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije v OP in katerega obseg se je tudi znatno povečal, odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

3.   Učinek drugih dejavnikov

3.1.   Uvoz iz drugih držav

Razpredelnica 10

| Druge tretje države | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz skupaj (v tonah) | 699 541 | 256 327 | 161 973 | 175 370 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 37 | 23 | 25 |
| Tržni delež | 6,3 % | 2,2 % | 1,5 % | 1,5 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 35 | 23 | 24 |
| Vir: | Eurostat. |

Druge tretje države

2009

2010

2011

OP

Uvoz skupaj (v tonah)

699 541

256 327

161 973

175 370

Indeks 2009 = 100

100

37

23

25

Tržni delež

6,3 %

2,2 %

1,5 %

1,5 %

Indeks 2009 = 100

100

35

23

24

Vir:

Eurostat.

| (129) | Uvoz iz tretjih držav, predvsem iz ZDA, Norveške in Južne Koreje, se je od leta 2009 do konca OP znatno zmanjšal. Padec je povzročila uvedba ukrepov za uvoz iz Združenih držav leta 2009 in preiskava proti izogibanju zoper uvoz, poslan iz Kanade, leta 2010. Glede na padec tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v času poslabšanja finančnega položaja industrije Unije je lahko uvoz iz drugih tretjih držav le zanemarljivo prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije. Torej ni mogoče sklepati, da prekinja vzročno zvezo med škodo in učinkom dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(129)

Uvoz iz tretjih držav, predvsem iz ZDA, Norveške in Južne Koreje, se je od leta 2009 do konca OP znatno zmanjšal. Padec je povzročila uvedba ukrepov za uvoz iz Združenih držav leta 2009 in preiskava proti izogibanju zoper uvoz, poslan iz Kanade, leta 2010. Glede na padec tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v času poslabšanja finančnega položaja industrije Unije je lahko uvoz iz drugih tretjih držav le zanemarljivo prispeval k škodi, povzročeni industriji Unije. Torej ni mogoče sklepati, da prekinja vzročno zvezo med škodo in učinkom dampinškega uvoza.

3.2.   Nedampinški uvoz iz zadevnih držav

| (130) | Nedampinški uvoz iz zadevnih držav se je ugotovil le v drugi polovici leta 2011. Ker je ta uvoz potekal v kratkem obdobju in v omejenih količinah, je lahko industriji Unije povzročil le zanemarljivo količino škode ter ne more prekiniti vzročne zveze med škodo in učinkom dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(130)

Nedampinški uvoz iz zadevnih držav se je ugotovil le v drugi polovici leta 2011. Ker je ta uvoz potekal v kratkem obdobju in v omejenih količinah, je lahko industriji Unije povzročil le zanemarljivo količino škode ter ne more prekiniti vzročne zveze med škodo in učinkom dampinškega uvoza.

3.3.   Drugi proizvajalci Unije

| (131) | Zaradi majhnega obsega proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so izključeni iz opredelitve industrije Unije, in majhnega obsega njihovega uvoza na splošno se zanje ni štelo, da industriji Unije povzročajo škodo. |
| --- | --- |

(131)

Zaradi majhnega obsega proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so izključeni iz opredelitve industrije Unije, in majhnega obsega njihovega uvoza na splošno se zanje ni štelo, da industriji Unije povzročajo škodo.

3.4.   Uvoz, ki ga je izvajala industrija Unije

| (132) | Po trditvah združenja argentinskih proizvajalcev biodizla CARBIO je škodo industriji Unije povzročil uvoz iz Argentine in Indonezije, ki so ga izvajali proizvajalci Unije. Ta uvoz so opredelili kot samopovzročeno škodo in trdili, da se ne bi smel šteti kot vzrok za škodo zaradi ravnanja argentinskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(132)

Po trditvah združenja argentinskih proizvajalcev biodizla CARBIO je škodo industriji Unije povzročil uvoz iz Argentine in Indonezije, ki so ga izvajali proizvajalci Unije. Ta uvoz so opredelili kot samopovzročeno škodo in trdili, da se ne bi smel šteti kot vzrok za škodo zaradi ravnanja argentinskih proizvajalcev.

| (133) | Iz podatkov, ki jih je predložila industrija Unije, je razvidno, da so količine biodizla, ki so ga v obravnavanem obdobju uvažali iz Argentine in Indonezije, znašale do 60 % vsega uvoza iz teh držav v OP. Vendar so navedli, da je bil ta uvoz izveden zaradi samozaščite. Proizvajalci Unije so imeli od dampinških cen tega uvoza kratkoročne ugodnosti, kar jim je srednjeročno omogočilo nadaljnje poslovanje. |
| --- | --- |

(133)

Iz podatkov, ki jih je predložila industrija Unije, je razvidno, da so količine biodizla, ki so ga v obravnavanem obdobju uvažali iz Argentine in Indonezije, znašale do 60 % vsega uvoza iz teh držav v OP. Vendar so navedli, da je bil ta uvoz izveden zaradi samozaščite. Proizvajalci Unije so imeli od dampinških cen tega uvoza kratkoročne ugodnosti, kar jim je srednjeročno omogočilo nadaljnje poslovanje.

| (134) | Uvoz biodizla po dampinških cenah s strani industrije Unije se je leta 2011 in v OP znatno povečal, tj. v času, ko je bil učinek diferencialnega izvoznega davka na biodizel in njegove surovine najbolj občuten, saj je ravno takrat uvoz surovin (sojino olje in palmovo olje) postal negospodaren v primerjavi z uvozom končnega izdelka. Davek na izvoz surovin, ki ga določa sistem diferencialnega izvoznega davka v obeh državah, je višji od davka na končni izdelek. V tekoči protisubvencijski preiskavi se bo proučilo, ali se navedeni diferencialni izvozni davek lahko šteje za subvencijo v smislu člena 2 osnovne protisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(134)

Uvoz biodizla po dampinških cenah s strani industrije Unije se je leta 2011 in v OP znatno povečal, tj. v času, ko je bil učinek diferencialnega izvoznega davka na biodizel in njegove surovine najbolj občuten, saj je ravno takrat uvoz surovin (sojino olje in palmovo olje) postal negospodaren v primerjavi z uvozom končnega izdelka. Davek na izvoz surovin, ki ga določa sistem diferencialnega izvoznega davka v obeh državah, je višji od davka na končni izdelek. V tekoči protisubvencijski preiskavi se bo proučilo, ali se navedeni diferencialni izvozni davek lahko šteje za subvencijo v smislu člena 2 osnovne protisubvencijske uredbe.

| (135) | V nekaterih mesecih v OP je bila uvozna cena sojinega olja iz Argentine na primer višja od uvozne cene SME, zaradi česar je bil nakup sojinega olja manj gospodaren. V takih razmerah je bil nakup SME edina gospodarsko utemeljena možnost. |
| --- | --- |

(135)

V nekaterih mesecih v OP je bila uvozna cena sojinega olja iz Argentine na primer višja od uvozne cene SME, zaradi česar je bil nakup sojinega olja manj gospodaren. V takih razmerah je bil nakup SME edina gospodarsko utemeljena možnost.

| (136) | Če pa industrija Unije navedenih količin biodizla ne bi uvozila, bi jih uvozile trgovske družbe v Uniji, ki bi nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije in ta biodizel prodale na trgu Unije, saj ga iz teh držav že uvažajo in prodajajo nosilcem rafinerijske dejavnosti za dizel, ki konkurirajo industriji Unije. Navedeni uvoz vzročne zveze ni prekinil, zato se ta argument začasno zavrne. |
| --- | --- |

(136)

Če pa industrija Unije navedenih količin biodizla ne bi uvozila, bi jih uvozile trgovske družbe v Uniji, ki bi nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije in ta biodizel prodale na trgu Unije, saj ga iz teh držav že uvažajo in prodajajo nosilcem rafinerijske dejavnosti za dizel, ki konkurirajo industriji Unije. Navedeni uvoz vzročne zveze ni prekinil, zato se ta argument začasno zavrne.

3.5.   Zmogljivost industrije Unije

| (137) | Združenje CARBIO nadalje trdi, da je vzrok za škodo, povzročeno industriji Unije, čezmerna zmogljivost zaradi čezmerne širitve. Trdi še, da se je izkoriščenost zmogljivosti, ki je leta 2008 znašala 50 %, še naprej širila, pri tem pa ni bilo sorazmernega povečanja povpraševanja. |
| --- | --- |

(137)

Združenje CARBIO nadalje trdi, da je vzrok za škodo, povzročeno industriji Unije, čezmerna zmogljivost zaradi čezmerne širitve. Trdi še, da se je izkoriščenost zmogljivosti, ki je leta 2008 znašala 50 %, še naprej širila, pri tem pa ni bilo sorazmernega povečanja povpraševanja.

| (138) | Ugotovljeno je, da je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju v vsej Uniji ostala nizka, pri čemer je v OP znašala le 40 %. Zato nekatere družbe niso uporabljale zmogljivosti, ki so jo namestile. |
| --- | --- |

(138)

Ugotovljeno je, da je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju v vsej Uniji ostala nizka, pri čemer je v OP znašala le 40 %. Zato nekatere družbe niso uporabljale zmogljivosti, ki so jo namestile.

| (139) | Vendar je bila izkoriščenost zmogljivosti že na začetku obravnavanega obdobja nizka in je ostala nizka v celotnem obdobju, pri čemer je bila v vzorčenih družbah tudi stabilna. |
| --- | --- |

(139)

Vendar je bila izkoriščenost zmogljivosti že na začetku obravnavanega obdobja nizka in je ostala nizka v celotnem obdobju, pri čemer je bila v vzorčenih družbah tudi stabilna.

| (140) | Vzorčene družbe so bile ob stabilni izkoriščenosti zmogljivosti na začetku obravnavanega obdobja dobičkonosne, na koncu pa so imele izgube. Smiselno je sklepati, da je bila manj dobičkonosna tudi celotna industrija, medtem ko je njena izkoriščenost zmogljivosti ostala stabilna. Navedeno se torej ne more obravnavati kot glavni vzrok za škodo, saj dozdevno vzročna zveza ne obstaja. Zato se ta argument začasno zavrne. |
| --- | --- |

(140)

Vzorčene družbe so bile ob stabilni izkoriščenosti zmogljivosti na začetku obravnavanega obdobja dobičkonosne, na koncu pa so imele izgube. Smiselno je sklepati, da je bila manj dobičkonosna tudi celotna industrija, medtem ko je njena izkoriščenost zmogljivosti ostala stabilna. Navedeno se torej ne more obravnavati kot glavni vzrok za škodo, saj dozdevno vzročna zveza ne obstaja. Zato se ta argument začasno zavrne.

3.6.   Pomanjkljiv dostop do surovin in vertikalna integracija

| (141) | Združenje CARBIO tudi trdi, da industrija Unije trpi škodo zaradi pomanjkljive učinkovitosti, zlasti ker ni vertikalno integrirana in ni locirana v bližini surovin. |
| --- | --- |

(141)

Združenje CARBIO tudi trdi, da industrija Unije trpi škodo zaradi pomanjkljive učinkovitosti, zlasti ker ni vertikalno integrirana in ni locirana v bližini surovin.

| (142) | Ti argumenti se začasno zavrnejo. Nekatere vzorčene družbe so locirane v pristaniščih in imajo nemoten dostop do surovin, ki jih dostavijo ladje, druge vzorčene družbe pa imajo tovarne biodizla neposredno na lokaciji, kjer so njihove tovarne za proizvodnjo rastlinskega olja. Veliko proizvajalcev biodizla na jugu Evrope je lociranih v pristaniščih prav z namenom, da imajo dostop do surovin, uvoženih iz Argentine in Indonezije, ali so na lokacijah, kjer so njihove stranke (rafinerije nafte). Ker je diferencialni izvozni davek učinkoval tako, da so surovine dražje od končnega izdelka, je to vsekakor povzročilo škodo industriji Unije, saj je izdelovanje PME in SME v EU postalo gospodarsko nemogoče. |
| --- | --- |

(142)

Ti argumenti se začasno zavrnejo. Nekatere vzorčene družbe so locirane v pristaniščih in imajo nemoten dostop do surovin, ki jih dostavijo ladje, druge vzorčene družbe pa imajo tovarne biodizla neposredno na lokaciji, kjer so njihove tovarne za proizvodnjo rastlinskega olja. Veliko proizvajalcev biodizla na jugu Evrope je lociranih v pristaniščih prav z namenom, da imajo dostop do surovin, uvoženih iz Argentine in Indonezije, ali so na lokacijah, kjer so njihove stranke (rafinerije nafte). Ker je diferencialni izvozni davek učinkoval tako, da so surovine dražje od končnega izdelka, je to vsekakor povzročilo škodo industriji Unije, saj je izdelovanje PME in SME v EU postalo gospodarsko nemogoče.

3.7.   Drugi regulativni dejavniki

| (143) | Združenje CARBIO se je sklicevalo tudi na nekatere regulativne dejavnike, za katere trdi, da so povzročili škodo industriji Unije, med katerimi so predlogi, ki do zdaj še niso začeli veljati. Vendar dajejo poudarek na sistem „dvojnega štetja“, ki je opisan v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(143)

Združenje CARBIO se je sklicevalo tudi na nekatere regulativne dejavnike, za katere trdi, da so povzročili škodo industriji Unije, med katerimi so predlogi, ki do zdaj še niso začeli veljati. Vendar dajejo poudarek na sistem „dvojnega štetja“, ki je opisan v nadaljevanju.

| (144) | Direktiva o obnovljivi energiji določa, da morajo države članice odrediti določen delež biodizla, ki ga je treba pred prodajo uporabnikom zmešati z mineralnim dizlom. Nekatere države članice so uporabile možnost določbe v direktivi o obnovljivi energiji, ki omogoča razpolovitev navedenega deleža, če je bil uporabljen biodizel pridobljen iz odpadnih olj ali uporabljenih živalskih maščob. Če zadevna država članica na primer zahteva, da se 7 % biodizla zmeša s 93 % mineralnega dizla, se v primeru biodizla iz odpadnega olja teh 7 % razpolovi na 3,5 %. |
| --- | --- |

(144)

Direktiva o obnovljivi energiji določa, da morajo države članice odrediti določen delež biodizla, ki ga je treba pred prodajo uporabnikom zmešati z mineralnim dizlom. Nekatere države članice so uporabile možnost določbe v direktivi o obnovljivi energiji, ki omogoča razpolovitev navedenega deleža, če je bil uporabljen biodizel pridobljen iz odpadnih olj ali uporabljenih živalskih maščob. Če zadevna država članica na primer zahteva, da se 7 % biodizla zmeša s 93 % mineralnega dizla, se v primeru biodizla iz odpadnega olja teh 7 % razpolovi na 3,5 %.

| (145) | Združenje CARBIO trdi, da so pravila dvojnega štetja povzročila padec prodaje tako imenovane „prve generacije“ biodizla za 1 milijon ton v OP in da je to vzrok škode industriji Unije. Ta trditev se zavrne, saj vzorec proizvajalcev Unije vsebuje nekatere družbe, ki izdelujejo biodizel z dvojnim štetjem in katerih finančni položaj se ne razlikuje bistveno od finančnega položaja vzorčenih družb, ki biodizel pridelujejo iz deviškega rastlinskega olja. Te družbe so med preverjanjem njihovih podatkov pokazale, da je na ceno njihovega biodizla vplivala nizka cena dampinškega uvoza iz Argentine in Indonezije, saj neposredno konkurira PME in SME iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(145)

Združenje CARBIO trdi, da so pravila dvojnega štetja povzročila padec prodaje tako imenovane „prve generacije“ biodizla za 1 milijon ton v OP in da je to vzrok škode industriji Unije. Ta trditev se zavrne, saj vzorec proizvajalcev Unije vsebuje nekatere družbe, ki izdelujejo biodizel z dvojnim štetjem in katerih finančni položaj se ne razlikuje bistveno od finančnega položaja vzorčenih družb, ki biodizel pridelujejo iz deviškega rastlinskega olja. Te družbe so med preverjanjem njihovih podatkov pokazale, da je na ceno njihovega biodizla vplivala nizka cena dampinškega uvoza iz Argentine in Indonezije, saj neposredno konkurira PME in SME iz zadevnih držav.

| (146) | Naveden je bil tudi argument, da industrija Unije trpi škodo, ker ne vlaga dovolj v biogoriva druge generacije, kot je na primer uporaba odpadnih olj. Ta argument je bil začasno zavrnjen, saj v Uniji ni dovolj razpoložljivega odpadnega olja, da bi se količina predelave bistveno povečala v primerjavi z obstoječo količino. |
| --- | --- |

(146)

Naveden je bil tudi argument, da industrija Unije trpi škodo, ker ne vlaga dovolj v biogoriva druge generacije, kot je na primer uporaba odpadnih olj. Ta argument je bil začasno zavrnjen, saj v Uniji ni dovolj razpoložljivega odpadnega olja, da bi se količina predelave bistveno povečala v primerjavi z obstoječo količino.

3.8.   Omejitve v državah članicah

| (147) | Združenje CARBIO je trdilo tudi, da ni bilo mogoče, da bi škodo industriji Unije povzročil uvoz iz zadevnih držav, saj sistemi kvot in davčne ureditve v različnih državah članicah omejujejo dostop na te trge. V združenju so tudi trdili, da so nekateri trgi v EU zaprti za SME in PME zaradi podnebnih razmer. |
| --- | --- |

(147)

Združenje CARBIO je trdilo tudi, da ni bilo mogoče, da bi škodo industriji Unije povzročil uvoz iz zadevnih držav, saj sistemi kvot in davčne ureditve v različnih državah članicah omejujejo dostop na te trge. V združenju so tudi trdili, da so nekateri trgi v EU zaprti za SME in PME zaradi podnebnih razmer.

| (148) | Res je, da sposobnost filtra („CFPP“) PME (pri +13 stopinjah Celzija) pomeni, da PME ni mogoče uporabljati v celotni Uniji, če ni mešanica z drugimi biodizli, ki zmanjšajo CFPP. Širšo uporabo SME, zlasti v poletnih mesecih, omogoča njegova CFPP pri 0 stopinjah Celzija. |
| --- | --- |

(148)

Res je, da sposobnost filtra („CFPP“) PME (pri +13 stopinjah Celzija) pomeni, da PME ni mogoče uporabljati v celotni Uniji, če ni mešanica z drugimi biodizli, ki zmanjšajo CFPP. Širšo uporabo SME, zlasti v poletnih mesecih, omogoča njegova CFPP pri 0 stopinjah Celzija.

| (149) | Argument, da je regulativni sistem v nekaterih državah članicah vzrok za škodo industriji Unije, se je podrobno proučeval v celotnem poteku preiskave. |
| --- | --- |

(149)

Argument, da je regulativni sistem v nekaterih državah članicah vzrok za škodo industriji Unije, se je podrobno proučeval v celotnem poteku preiskave.

| (150) | V nekaterih državah članicah veljajo sistemi kvot, ki določajo posebno proizvodno kvoto za družbe v zadevni državi članici ali v drugih državah članicah v celotni EU. Vendar je večina držav ugodnosti omogočila z uporabo davčnega sistema, ki se zdaj zmanjšujejo ali odpravljajo. |
| --- | --- |

(150)

V nekaterih državah članicah veljajo sistemi kvot, ki določajo posebno proizvodno kvoto za družbe v zadevni državi članici ali v drugih državah članicah v celotni EU. Vendar je večina držav ugodnosti omogočila z uporabo davčnega sistema, ki se zdaj zmanjšujejo ali odpravljajo.

| (151) | Francija ima na primer „ugodnost zaradi oprostitve davka“ v višini 90 EUR na tono za kvotno proizveden biodizel. Vendar je zaradi nizkih cen dampinškega uvoza biodizel pogosto ceneje uvažati kot pa ga kupiti pri industriji Unije kljub vključeni davčni ugodnosti. Na to kaže nedvomna prisotnost argentinskega uvoza na francoskem trgu. |
| --- | --- |

(151)

Francija ima na primer „ugodnost zaradi oprostitve davka“ v višini 90 EUR na tono za kvotno proizveden biodizel. Vendar je zaradi nizkih cen dampinškega uvoza biodizel pogosto ceneje uvažati kot pa ga kupiti pri industriji Unije kljub vključeni davčni ugodnosti. Na to kaže nedvomna prisotnost argentinskega uvoza na francoskem trgu.

| (152) | V nekaterih državah članicah uvoz iz Argentine in Indonezije ni prisoten, bodisi zaradi podnebnih pogojev bodisi zaradi sistema kvot. Vendar je skoraj povsod v Uniji uvoz iz Argentine in Indonezije na trgu prisoten, bodisi zaradi odsotnosti sistema kvot bodisi zaradi cene, ki je nižja od vseh davčnih ugodnosti, ki jih lahko zagotovi država članica. |
| --- | --- |

(152)

V nekaterih državah članicah uvoz iz Argentine in Indonezije ni prisoten, bodisi zaradi podnebnih pogojev bodisi zaradi sistema kvot. Vendar je skoraj povsod v Uniji uvoz iz Argentine in Indonezije na trgu prisoten, bodisi zaradi odsotnosti sistema kvot bodisi zaradi cene, ki je nižja od vseh davčnih ugodnosti, ki jih lahko zagotovi država članica.

| (153) | Ker se PME in SME v mešanici z RME ali drugim biodizlom, proizvedenim v Uniji, lahko prodata v celotni Uniji ter je uvoz prisoten v velikih količinah in po dampinških cenah tudi v državah članicah z veljavnim sistemom davčnih ugodnosti, se ta argument začasno zavrne, saj obstoječi sistemi kvot in davčne ureditve ne morejo prekiniti vzročne zveze med škodo in učinkom dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(153)

Ker se PME in SME v mešanici z RME ali drugim biodizlom, proizvedenim v Uniji, lahko prodata v celotni Uniji ter je uvoz prisoten v velikih količinah in po dampinških cenah tudi v državah članicah z veljavnim sistemom davčnih ugodnosti, se ta argument začasno zavrne, saj obstoječi sistemi kvot in davčne ureditve ne morejo prekiniti vzročne zveze med škodo in učinkom dampinškega uvoza.

4.   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (154) | Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav znatno povečala. Hkrati je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP nelojalno zniževal cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(154)

Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav znatno povečala. Hkrati je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP nelojalno zniževal cene industrije Unije.

| (155) | Podatki kažejo, da se ob povečanju obsega nizkocenovnega uvoza iz zadevnih držav gospodarski položaj industrije Unije znatno poslabša. |
| --- | --- |

(155)

Podatki kažejo, da se ob povečanju obsega nizkocenovnega uvoza iz zadevnih držav gospodarski položaj industrije Unije znatno poslabša.

| (156) | Navedena analiza ustrezno opredeljuje in ločuje učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Na podlagi te analize se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(156)

Navedena analiza ustrezno opredeljuje in ločuje učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Na podlagi te analize se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

| (157) | Znani dejavniki, ki niso dampinški uvoz, so bili ocenjeni v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe, pri čemer ni bilo dokazov, da so prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(157)

Znani dejavniki, ki niso dampinški uvoz, so bili ocenjeni v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe, pri čemer ni bilo dokazov, da so prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

F.   INTERES UNIJE

| (158) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov. |
| --- | --- |

(158)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, dobaviteljev surovin in uporabnikov.

1.   Interes industrije Unije

| (159) | Kot je bilo že navedeno, je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav. Brez ukrepov bi se negativni trend v zvezi s finančnim položajem industrije Unije najverjetneje nadaljeval. Na položaj industrije Unije je vplivalo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti, in sicer s +3 % leta 2009 na –2,5 % do konca OP. Vsako nadaljnje zmanjšanje uspešnosti bi povzročilo zmanjšanje proizvodnje in zaprtje še več proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Uniji. |
| --- | --- |

(159)

Kot je bilo že navedeno, je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza s poreklom iz zadevnih držav. Brez ukrepov bi se negativni trend v zvezi s finančnim položajem industrije Unije najverjetneje nadaljeval. Na položaj industrije Unije je vplivalo zlasti zmanjšanje dobičkonosnosti, in sicer s +3 % leta 2009 na –2,5 % do konca OP. Vsako nadaljnje zmanjšanje uspešnosti bi povzročilo zmanjšanje proizvodnje in zaprtje še več proizvodnih enot, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Uniji.

| (160) | Uvedba ukrepov bi ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Negativni trend v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Unije je posledica njenega težkega položaja pri konkuriranju poceni dampinškemu uvozu s poreklom iz zadevnih držav in davčne ureditve v zvezi z izvozom v obeh državah, ki znižuje ceno, po kateri se SME in PME uvažata na trg Unije, hkrati pa povečuje ceno surovin. Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Unije verjetno omogočila povečanje dobičkonosnosti do stopenj, ki so potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo. |
| --- | --- |

(160)

Uvedba ukrepov bi ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Negativni trend v zvezi z dobičkonosnostjo industrije Unije je posledica njenega težkega položaja pri konkuriranju poceni dampinškemu uvozu s poreklom iz zadevnih držav in davčne ureditve v zvezi z izvozom v obeh državah, ki znižuje ceno, po kateri se SME in PME uvažata na trg Unije, hkrati pa povečuje ceno surovin. Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Unije verjetno omogočila povečanje dobičkonosnosti do stopenj, ki so potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo.

| (161) | Ukrepi bi morali industriji Unije omogočiti, da začne okrevati od škodljivega dampinga, ugotovljenega v preiskavi. |
| --- | --- |

(161)

Ukrepi bi morali industriji Unije omogočiti, da začne okrevati od škodljivega dampinga, ugotovljenega v preiskavi.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Uniji

| (162) | Nepovezani uvozniki/trgovci v Uniji so bili pozvani, da se javijo Komisiji. Vendar noben uvoznik ni sodeloval pri preiskavi. |
| --- | --- |

(162)

Nepovezani uvozniki/trgovci v Uniji so bili pozvani, da se javijo Komisiji. Vendar noben uvoznik ni sodeloval pri preiskavi.

| (163) | Ker od nepovezanih uvoznikov ali trgovcev ni bilo podatkov, tudi ni bilo dokazov, da bi bila uvedba ukrepov dejansko v nasprotju z interesi teh strani. |
| --- | --- |

(163)

Ker od nepovezanih uvoznikov ali trgovcev ni bilo podatkov, tudi ni bilo dokazov, da bi bila uvedba ukrepov dejansko v nasprotju z interesi teh strani.

3.   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (164) | Na začetku preiskave so bili vsem znanim družbam uporabnicam, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in distribucijo mineralnega dizla ter obveznim mešanjem mineralnega dizla z biodizlom, poslani vprašalniki. |
| --- | --- |

(164)

Na začetku preiskave so bili vsem znanim družbam uporabnicam, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in distribucijo mineralnega dizla ter obveznim mešanjem mineralnega dizla z biodizlom, poslani vprašalniki.

| (165) | Trije uporabniki biodizla so poslali izpolnjen uporabniški vprašalnik, vendar so navedli, da je bil biodizel zelo majhen del njihove splošne poslovne dejavnosti. Navedli so, da ker bi bili zakonsko obvezani k nakupu biodizla in če bi se z dajatvijo, kot je bilo že navedeno, povečala cena biodizla, bi se ta samodejno prenesla na njihove stranke. |
| --- | --- |

(165)

Trije uporabniki biodizla so poslali izpolnjen uporabniški vprašalnik, vendar so navedli, da je bil biodizel zelo majhen del njihove splošne poslovne dejavnosti. Navedli so, da ker bi bili zakonsko obvezani k nakupu biodizla in če bi se z dajatvijo, kot je bilo že navedeno, povečala cena biodizla, bi se ta samodejno prenesla na njihove stranke.

| (166) | Ker je količina razpoložljivih informacij omejena, bi morala imeti uvedba ukrepov izredno omejen učinek na končnega potrošnika, saj je odstotek biodizla v mešanici z mineralnim biodizlom, ki ga kupijo na bencinski črpalki, majhen. Nobenega dokaza ni bilo, da bi bila uvedba ukrepov v očitnem nasprotju z interesi uporabnikov ali potrošnikov. |
| --- | --- |

(166)

Ker je količina razpoložljivih informacij omejena, bi morala imeti uvedba ukrepov izredno omejen učinek na končnega potrošnika, saj je odstotek biodizla v mešanici z mineralnim biodizlom, ki ga kupijo na bencinski črpalki, majhen. Nobenega dokaza ni bilo, da bi bila uvedba ukrepov v očitnem nasprotju z interesi uporabnikov ali potrošnikov.

4.   Interes dobaviteljev surovin

| (167) | Združenje dobaviteljev surovin FEDIOL (združenje, ki zastopa evropsko industrijo rastlinskega olja in beljakovin v Evropi) je vrnilo izpolnjen vprašalnik, poslan dobaviteljem surovin. Navedli so, da se je zaradi uvoza iz zadevnih držav zmanjšalo povpraševanje po olju iz oljne ogrščice v celotni Uniji, pri čemer se je povpraševanje med letoma 2009 in 2011 zmanjšalo za več kot 1 milijon ton. |
| --- | --- |

(167)

Združenje dobaviteljev surovin FEDIOL (združenje, ki zastopa evropsko industrijo rastlinskega olja in beljakovin v Evropi) je vrnilo izpolnjen vprašalnik, poslan dobaviteljem surovin. Navedli so, da se je zaradi uvoza iz zadevnih držav zmanjšalo povpraševanje po olju iz oljne ogrščice v celotni Uniji, pri čemer se je povpraševanje med letoma 2009 in 2011 zmanjšalo za več kot 1 milijon ton.

| (168) | Menijo, da bo imela uvedba ukrepov pozitiven učinek na dobavno industrijo v EU, saj se bo izkoriščenost zmogljivosti povečala. Vsakršno povečanje povpraševanja po olju iz oljne ogrščice bi na ta način prispevalo k sektorju krmnih mešanic, saj gre za ostanek od proizvodnje olja iz oljne ogrščice, in kmetijskemu sektorju v EU kot proizvajalcu oljne ogrščice. |
| --- | --- |

(168)

Menijo, da bo imela uvedba ukrepov pozitiven učinek na dobavno industrijo v EU, saj se bo izkoriščenost zmogljivosti povečala. Vsakršno povečanje povpraševanja po olju iz oljne ogrščice bi na ta način prispevalo k sektorju krmnih mešanic, saj gre za ostanek od proizvodnje olja iz oljne ogrščice, in kmetijskemu sektorju v EU kot proizvajalcu oljne ogrščice.

| (169) | Prejeti dokazi torej kažejo, da bi bila uvedba ukrepov v interesu dobaviteljev surovin v Uniji. |
| --- | --- |

(169)

Prejeti dokazi torej kažejo, da bi bila uvedba ukrepov v interesu dobaviteljev surovin v Uniji.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (170) | Uvedba ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije bi bila nedvomno v interesu industrije Unije. Industriji Unije bi omogočila, da raste in začne okrevati od škode, ki ji jo je povzročil dampinški uvoz. Brez ukrepov pa bi se gospodarski položaj industrije Unije še naprej slabšal in vedno več gospodarskih subjektov bi prenehalo poslovati. Čeprav v zvezi z uporabniki in uvozniki ni bilo mogoče izpeljati jasnih sklepov, bi uvedba ukrepov morala biti v interesu dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(170)

Uvedba ukrepov v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije bi bila nedvomno v interesu industrije Unije. Industriji Unije bi omogočila, da raste in začne okrevati od škode, ki ji jo je povzročil dampinški uvoz. Brez ukrepov pa bi se gospodarski položaj industrije Unije še naprej slabšal in vedno več gospodarskih subjektov bi prenehalo poslovati. Čeprav v zvezi z uporabniki in uvozniki ni bilo mogoče izpeljati jasnih sklepov, bi uvedba ukrepov morala biti v interesu dobaviteljev surovin.

| (171) | Ni utemeljenih razlogov za to, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije nedvomno v nasprotju z interesom industrije Unije. |
| --- | --- |

(171)

Ni utemeljenih razlogov za to, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije nedvomno v nasprotju z interesom industrije Unije.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (172) | Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej škodoval industriji Unije. |
| --- | --- |

(172)

Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej škodoval industriji Unije.

1.   Stopnja odprave škode

| (173) | Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, pri čemer se niso presegle. |
| --- | --- |

(173)

Za določitev stopnje teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, pri čemer se niso presegle.

| (174) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo ugotovljeno, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko dosegla v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(174)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo ugotovljeno, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko dosegla v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza.

| (175) | V zvezi s tem bi se lahko stopnja dobička, ki znaša 15 % prihodka od prodaje, obravnavala kot ustrezna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega dampinga na podlagi ugotovitev prejšnje preiskave v zvezi z uvozom iz Združenih držav Amerike, kjer je veljala za zadostno stopnjo za zagotavljanje dolgoročnih produktivnih naložb v to industrijo. |
| --- | --- |

(175)

V zvezi s tem bi se lahko stopnja dobička, ki znaša 15 % prihodka od prodaje, obravnavala kot ustrezna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega dampinga na podlagi ugotovitev prejšnje preiskave v zvezi z uvozom iz Združenih držav Amerike, kjer je veljala za zadostno stopnjo za zagotavljanje dolgoročnih produktivnih naložb v to industrijo.

| (176) | Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije glede na dejanski dobiček ali izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička. |
| --- | --- |

(176)

Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije glede na dejanski dobiček ali izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička.

| (177) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, kot je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v OP prodali na trgu Unije. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(177)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav, kot je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v OP prodali na trgu Unije. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF.

2.   Začasni ukrepi

| (178) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je treba začasne protidampinške dajatve uvesti za uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije v skladu s pravilom nižje dajatve, tj. nižje od izračunanih stopenj dampinga ali škode. |
| --- | --- |

(178)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je treba začasne protidampinške dajatve uvesti za uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije v skladu s pravilom nižje dajatve, tj. nižje od izračunanih stopenj dampinga ali škode.

| (179) | Stopnje protidampinške dajatve so bile ugotovljene s primerjanjem stopenj odprave škode in stopenj dampinga. Stopnje začasne protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:









  Država | Družba | Začasna stopnja dampinga | Začasna stopnja škode | Stopnja začasne protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario | 10,6 % | 27,8 % | 10,6 % |
| | Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 10,6 % | 27,8 % | 10,6 % |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 7,2 % | 30,9 % | 7,2 % |
| | Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,8 % | 31,8 % | 6,8 % |
| | Druge sodelujoče družbe | 7,9 % | 31 % | 7,9 % |
| | Vse ostale družbe | 10,6 % | 31,8 % | 10,6 % |
| Indonezija | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 0,0 % | | 0,0 % |
| | PT. Musim Mas, Medan | 2,8 % | 23,3 % | 2,8 % |
| | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 5,3 % | 27,1 % | 5,3 % |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan | 9,6 % | 26,4 % | 9,6 % |
| | PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 9,6 % | 26,4 % | 9,6 % |
| | Druge sodelujoče družbe | 6,5 % | 25,3 % | 6,5 % |
| | Vse ostale družbe | 9,6 % | 27,1 % | 9,6 % |

(179)

Stopnje protidampinške dajatve so bile ugotovljene s primerjanjem stopenj odprave škode in stopenj dampinga. Stopnje začasne protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Država

Družba

Začasna stopnja dampinga

Začasna stopnja škode

Stopnja začasne protidampinške dajatve

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario

10,6 %

27,8 %

10,6 %

Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

10,6 %

27,8 %

10,6 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

7,2 %

30,9 %

7,2 %

Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,8 %

31,8 %

6,8 %

Druge sodelujoče družbe

7,9 %

31 %

7,9 %

Vse ostale družbe

10,6 %

31,8 %

10,6 %

Indonezija

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta

0,0 %

0,0 %

PT. Musim Mas, Medan

2,8 %

23,3 %

2,8 %

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan

5,3 %

27,1 %

5,3 %

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

9,6 %

26,4 %

9,6 %

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

9,6 %

26,4 %

9,6 %

Druge sodelujoče družbe

6,5 %

25,3 %

6,5 %

Vse ostale družbe

9,6 %

27,1 %

9,6 %

| (180) | Ker bo protidampinška dajatev veljala tudi za mešanice, ki vključujejo biodizel (sorazmerno z njihovo vsebnostjo masnega deleža biodizla), in za čisti biodizel, bo za pravilno izvajanje dajatve s strani carinskih organov držav članic natančneje in ustrezneje, da se dajatev izrazi kot fiksni znesek v eurih na tono teže in se uporabi za uvožen čisti biodizel ali delež biodizla v mešanem izdelku. |
| --- | --- |

(180)

Ker bo protidampinška dajatev veljala tudi za mešanice, ki vključujejo biodizel (sorazmerno z njihovo vsebnostjo masnega deleža biodizla), in za čisti biodizel, bo za pravilno izvajanje dajatve s strani carinskih organov držav članic natančneje in ustrezneje, da se dajatev izrazi kot fiksni znesek v eurih na tono teže in se uporabi za uvožen čisti biodizel ali delež biodizla v mešanem izdelku.

| (181) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe po ugotovitvah v preiskavi. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Za uvožen zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanj velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(181)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe po ugotovitvah v preiskavi. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Za uvožen zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanj velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (182) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (8) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezani na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(182)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (8) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezani na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (183) | Komisija je z Uredbo Komisije (EU) št. 79/2013 z dne 28. januarja 2013 odredila registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav. To je storila zaradi morebitne retroaktivne uporabe protidampinških ukrepov v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe. V tej fazi postopka ni mogoče sprejeti nobene odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je z Uredbo Komisije (EU) št. 79/2013 z dne 28. januarja 2013 odredila registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav. To je storila zaradi morebitne retroaktivne uporabe protidampinških ukrepov v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe. V tej fazi postopka ni mogoče sprejeti nobene odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (184) | V interesu dobrega upravljanja lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku enega meseca od objave te uredbe. Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in jih je za dokončno določitev ukrepov mogoče ponovno proučiti – |
| --- | --- |

(184)

V interesu dobrega upravljanja lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku enega meseca od objave te uredbe. Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in jih je za dokončno določitev ukrepov mogoče ponovno proučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskih plinskih olj, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, v čisti obliki ali mešanici, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznake TARIC 1516209821, 1516209829 in1516209830), ex 1518 00 91 (oznake TARIC 1518009121, 1518009129 in 1518009130), ex 1518 00 95 (oznaka TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (oznake TARIC 1518009921, 1518009929 in 1518009930), ex 2710 19 43 (oznake TARIC 2710194321, 2710194329 in 2710194330), ex 2710 19 46 (oznake TARIC 2710194621, 2710194629 in 2710194630), ex 2710 19 47 (oznake TARIC 2710194721, 2710194729 in 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (oznake TARIC 3824909701, 3824909703 in 3824909704), 3826 00 10 in ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009011, 3826009019 in 3826009030), ter s poreklom iz Argentine in Indonezije.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Stopnja protidampinške dajatve,
  EUR/tono neto teže | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 104,92 | B782 |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 69,16 | B783 |
| | Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 65,24 | B784 |
| | Druge sodelujoče družbe:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 75,97 | B785 |
| | Vse ostale družbe | 104,92 | B999 |
| Indonezija | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | 0 | B786 |
| | PT Musim Mas, Medan | 24,99 | B787 |
| | PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | 45,65 | B788 |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 83,84 | B789 |
| | Druge sodelujoče družbe:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 57,14 | B790 |
| | Vse ostale družbe | 83,84 | B999 |

Država

Družba

Stopnja protidampinške dajatve,

EUR/tono neto teže

Dodatna oznaka TARIC

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

104,92

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

69,16

B783

Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

65,24

B784

Druge sodelujoče družbe:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

75,97

B785

Vse ostale družbe

104,92

B999

Indonezija

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

0

B786

PT Musim Mas, Medan

24,99

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

45,65

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

83,84

B789

Druge sodelujoče družbe:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

57,14

B790

Vse ostale družbe

83,84

B999

3.   Stopnja protidampinške dajatve za mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

4.   Kadar se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe (EGS) št. 2454/93 (9), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

5.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Evropski uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

6.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

1.   Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 1 Uredbe Komisije (EU) št. 79/2013.

2.   Zbrani podatki o izdelkih, ki so bili uvoženi za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se hranijo do začetka veljavnosti morebitnih dokončnih ukrepov ali prekinitve tega postopka.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 260, 29.8.2012, str. 8.

2

(3)  UL L 27, 29.1.2013, str. 10.

3

(4)  UL C 342, 10.11.2012, str. 12.

4

(5)  V prostorih družbe WET BV so se preverili tudi računovodski izkazi drugih družb iz skupine Wilmar s sedežem v Evropi: Wilmar Italia SrL, Milan, Italija in Oxem Oleo, Mezzana Bigli, Italija.

5

(6)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93, kot je bila spremenjena, zlasti z Uredbo Komisije (ES) št. 1602/2000, členi od 291 do 300.

6

(7)  Ta država članica priznava, da se za biodizel iz destilata maščobnih kislin palmovega olja („PFAD“) uporablja „dvojno štetje“, kar pomeni, da se prispevek biogoriv, proizvedenih iz PFAD, v primerjavi z drugimi biogorivi obravnava kot dvakraten. Zato bi lahko mineralni dizel zmešali le s polovico takega biodizla z dvojnim štetjem. Biodizel z dvojnim štetjem je dražji od običajnega biodizla/biodizla z enojnim štetjem, zato se stranki zaračuna premija. Vendar v skladu z nacionalno prakso stranka za biodizel z dvojnim štetjem navedeno premijo plača le na podlagi odobritve vlade (s certifikatom), da biodizel z dvojnim štetjem izpolnjuje vsa merila za razvrstitev kot biodizel z dvojnim štetjem. Ko vlada izda ta certifikat, lahko povezani uvoznik stranki pošlje ločen račun za plačilo neporavnane premije.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

8

(9)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

9

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 491/2013

z dne 27. maja 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 15,0 |
| MA | 56,4 |
| TN | 54,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 48,3 |
| 0707 00 05 | AL | 27,7 |
| MK | 25,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 61,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 119,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 62,2 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,2 |
| TR | 111,4 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 10 80 | AR | 155,2 |
| BR | 95,6 |
| CL | 113,1 |
| CN | 90,5 |
| MK | 42,6 |
| NZ | 124,1 |
| US | 207,5 |
| ZA | 106,5 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 29 00 | US | 557,8 |
| ZZ | 557,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

15,0

MA

56,4

TN

54,8

TR

67,0

ZZ

48,3

0707 00 05

AL

27,7

MK

25,8

TR

132,0

ZZ

61,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

129,1

ZZ

119,9

0805 10 20

EG

49,5

IL

71,8

MA

62,2

ZZ

61,2

0805 50 10

AR

107,2

TR

111,4

ZA

98,7

ZZ

105,8

0808 10 80

AR

155,2

BR

95,6

CL

113,1

CN

90,5

MK

42,6

NZ

124,1

US

207,5

ZA

106,5

ZZ

116,9

0809 29 00

US

557,8

ZZ

557,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/28

---

DIREKTIVA SVETA 2013/12/EU

z dne 13. maja 2013

o prilagoditvi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti zaradi pristopa Republike Hrvaške

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Hrvaške in zlasti člena 3(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške in zlasti člena 50 Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 50 Akta o pristopu Hrvaške določa, da kadar je treba akte institucij, sprejete pred pristopom, zaradi pristopa prilagoditi, navedeni akt o pristopu ali njegove priloge pa potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme potrebne akte v ta namen, če izvirnega akta ni sprejela Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Člen 50 Akta o pristopu Hrvaške določa, da kadar je treba akte institucij, sprejete pred pristopom, zaradi pristopa prilagoditi, navedeni akt o pristopu ali njegove priloge pa potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme potrebne akte v ta namen, če izvirnega akta ni sprejela Komisija.

| (2) | Sklepna listina konference, na kateri je bila sestavljena in sprejeta Pogodba o pristopu Hrvaške, je pokazala, da so visoke pogodbenice dosegle politični dogovor o nizu prilagoditev aktov institucij, potrebnih zaradi pristopa, ter pozvale Svet in Komisijo, naj sprejmeta te prilagoditve pred pristopom, po potrebi dopolnjene in posodobljene, da se upošteva razvoj prava Unije. |
| --- | --- |

(2)

Sklepna listina konference, na kateri je bila sestavljena in sprejeta Pogodba o pristopu Hrvaške, je pokazala, da so visoke pogodbenice dosegle politični dogovor o nizu prilagoditev aktov institucij, potrebnih zaradi pristopa, ter pozvale Svet in Komisijo, naj sprejmeta te prilagoditve pred pristopom, po potrebi dopolnjene in posodobljene, da se upošteva razvoj prava Unije.

| (3) | Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da države članice določijo okvirne nacionalne cilje povečanja energetske učinkovitosti, pri čemer upoštevajo porabo energije v Uniji leta 2020. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da države članice določijo okvirne nacionalne cilje povečanja energetske učinkovitosti, pri čemer upoštevajo porabo energije v Uniji leta 2020.

| (4) | Zaradi pristopa Hrvaške je treba tehnično prilagoditi podatke o predvideni porabi energije v Uniji leta 2020, da bi se upoštevala poraba v 28 državah članicah. Napovedi iz leta 2007 kažejo, da bo poraba primarne energije leta 2020 znašala 1 842 Mtoe za 27 držav članic. Iste napovedi kažejo, da bo poraba primarne energije leta 2020 znašala 1 853 Mtoe za 28 držav članic, vključno s Hrvaško. Z zmanjšanjem za 20 % bi bila leta 2020 poraba 1 483 Mtoe, kar je zmanjšanje za 370 Mtoe v primerjavi z napovedmi. Ta tehnična prilagoditev je potrebna, da bi se Direktiva 2012/27/EU lahko uporabljala na Hrvaškem. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi pristopa Hrvaške je treba tehnično prilagoditi podatke o predvideni porabi energije v Uniji leta 2020, da bi se upoštevala poraba v 28 državah članicah. Napovedi iz leta 2007 kažejo, da bo poraba primarne energije leta 2020 znašala 1 842 Mtoe za 27 držav članic. Iste napovedi kažejo, da bo poraba primarne energije leta 2020 znašala 1 853 Mtoe za 28 držav članic, vključno s Hrvaško. Z zmanjšanjem za 20 % bi bila leta 2020 poraba 1 483 Mtoe, kar je zmanjšanje za 370 Mtoe v primerjavi z napovedmi. Ta tehnična prilagoditev je potrebna, da bi se Direktiva 2012/27/EU lahko uporabljala na Hrvaškem.

| (5) | Direktivo 2012/27/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Direktivo 2012/27/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2012/27/EU se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

Spremembe, določene v Prilogi k tej direktivi, ne posegajo v roke, predpisane v prvem pododstavku člena 28(1) Direktive 2012/27/EU.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati pod pogojem in z dnem začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Hrvaške.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. maja 2013

Za Svet

Predsednik

S. COVENEY

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

Člen 3 Direktive 2012/27/EU se spremeni:

| (a) | točka (a) drugega pododstavka odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | da poraba energije v Uniji leta 2020 ne sme preseči 1 483 Mtoe primarne energije ali 1 086 Mtoe končne energije;“; |
| --- | --- | --- |

(a)

točka (a) drugega pododstavka odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

da poraba energije v Uniji leta 2020 ne sme preseči 1 483 Mtoe primarne energije ali 1 086 Mtoe končne energije;“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija do 30. junija 2014 oceni doseženi napredek in verjetnost, da poraba energije v Uniji leta 2020 ne bo presegla 1 483 Mtoe primarne energije in/ali 1 086 Mtoe končne energije.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija do 30. junija 2014 oceni doseženi napredek in verjetnost, da poraba energije v Uniji leta 2020 ne bo presegla 1 483 Mtoe primarne energije in/ali 1 086 Mtoe končne energije.“;

| (c) | točka (d) odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | primerja rezultate iz točk (a) do (c) s količino porabljene energije, ki bi bila potrebna, da poraba energije leta 2020 ne bi presegla 1 483 Mtoe primarne energije in/ali 1 086 Mtoe končne energije.“. |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (d) odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(d)

primerja rezultate iz točk (a) do (c) s količino porabljene energije, ki bi bila potrebna, da poraba energije leta 2020 ne bi presegla 1 483 Mtoe primarne energije in/ali 1 086 Mtoe končne energije.“.

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/30

---

DIREKTIVA SVETA 2013/13/EU

z dne 13. maja 2013

o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju obdavčitve zaradi pristopa Republike Hrvaške

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Hrvaške in zlasti člena 3(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške in zlasti člena 50 Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 50 Akta o pristopu Hrvaške določa, da kadar je treba akte institucij, sprejete pred pristopom, zaradi pristopa prilagoditi in navedeni akt o pristopu ali njegove priloge potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme potrebne akte v ta namen, če izvirnega akta ni sprejela Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Člen 50 Akta o pristopu Hrvaške določa, da kadar je treba akte institucij, sprejete pred pristopom, zaradi pristopa prilagoditi in navedeni akt o pristopu ali njegove priloge potrebnih prilagoditev ne predvidevajo, Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme potrebne akte v ta namen, če izvirnega akta ni sprejela Komisija.

| (2) | Sklepna listina konference, na kateri je bila sestavljena in sprejeta Pogodba o pristopu Hrvaške, je pokazala, da so visoke pogodbenice dosegle politični dogovor o nizu prilagoditev aktov institucij, potrebnih zaradi pristopa, ter pozvale Svet in Komisijo, naj sprejmeta te prilagoditve pred pristopom, po potrebi dopolnjene in posodobljene, da se upošteva razvoj prava Unije. |
| --- | --- |

(2)

Sklepna listina konference, na kateri je bila sestavljena in sprejeta Pogodba o pristopu Hrvaške, je pokazala, da so visoke pogodbenice dosegle politični dogovor o nizu prilagoditev aktov institucij, potrebnih zaradi pristopa, ter pozvale Svet in Komisijo, naj sprejmeta te prilagoditve pred pristopom, po potrebi dopolnjene in posodobljene, da se upošteva razvoj prava Unije.

| (3) | Direktive 83/182/EGS (1), 2003/49/ES (2), 2008/7/ES (3), 2009/133/ES (4) in 2011/96/EU (5) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Direktive 83/182/EGS (1), 2003/49/ES (2), 2008/7/ES (3), 2009/133/ES (4) in 2011/96/EU (5) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktive 83/182/EGS, 2003/49/ES, 2008/7/ES, 2009/133/ES in 2011/96/EU se spremenijo, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do dne pristopa Hrvaške k Uniji sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedila navedenih predpisov.

Države članice uporabljajo te predpise od dne pristopa Hrvaške k Uniji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati pod pogojem in na dan začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Hrvaške.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. maja 2013

Za Svet

Predsednik

S. COVENEY

---

(1)  Direktiva Sveta 83/182/EGS z dne 28. marca 1983 o davčnih oprostitvah znotraj Skupnosti za določena prevozna sredstva, začasno uvožena iz ene države članice v drugo (UL L 105, 23.4.1983, str. 59).

1

(2)  Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (UL L 157, 26.6.2003, str. 49).

2

(3)  Direktiva Sveta 2008/7/ES z dne 12. februarja 2008 o posrednih davkih na zbiranje kapitala (UL L 46, 21.2.2008, str. 11).

3

(4)  Direktiva Sveta 2009/133/ES z dne 19. oktobra 2009 o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, delne delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic ter za prenos statutarnega sedeža SE ali SCE med državami članicami (UL L 310, 25.11.2009, str. 34).

4

(5)  Direktiva Sveta 2011/96/EU z dne 30. novembra 2011 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (UL L 345, 29.12.2011, str. 8).

5

---

PRILOGA

| 1. | V Prilogi k Direktivi 83/182/EGS se doda naslednje:
  „HRVAŠKA






  — | poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13))“. |
| --- | --- | --- |

1.

V Prilogi k Direktivi 83/182/EGS se doda naslednje:

„HRVAŠKA

—

poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13))“.

| 2. | Direktiva 2003/49/ES se spremeni:






  (a) | v členu 3(a)(iii) se po vnosu za Francijo vstavi naslednje:






  „— | ‚porez na dobit‘ na Hrvaškem,“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Direktiva 2003/49/ES se spremeni:

(a)

v členu 3(a)(iii) se po vnosu za Francijo vstavi naslednje:

„—

‚porez na dobit‘ na Hrvaškem,“;

| (b) | v Prilogi se doda naslednja točka:






  „(z) | družbe po hrvaškem pravu: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo s ograničenom odgovornošću‘ in druge družbe, ustanovljene po hrvaškem pravu, ki so zavezanke za hrvaški davek od dobička“. |
| --- | --- | --- |

(b)

v Prilogi se doda naslednja točka:

„(z)

družbe po hrvaškem pravu: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo s ograničenom odgovornošću‘ in druge družbe, ustanovljene po hrvaškem pravu, ki so zavezanke za hrvaški davek od dobička“.

| 3. | V Prilogi I k Direktivi 2008/7/ES se vstavi naslednja točka:






  „(11a) | družbe po hrvaški zakonodaji:






  (i) | dioničko društvo; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V Prilogi I k Direktivi 2008/7/ES se vstavi naslednja točka:

„(11a)

družbe po hrvaški zakonodaji:

(i)

dioničko društvo;

| (ii) | društvo s ograničenom odgovornošću;“. |
| --- | --- |

(ii)

društvo s ograničenom odgovornošću;“.

| 4. | Priloga I k Direktivi 2009/133/ES se spremeni:






  (a) | v del A se vstavi naslednja točka:






  „(ka) | družbe po hrvaškem pravu: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo s ograničenom odgovornošću‘ in druge družbe, ustanovljene po hrvaškem pravu, ki so zavezane za hrvaški davek od dobička;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Priloga I k Direktivi 2009/133/ES se spremeni:

(a)

v del A se vstavi naslednja točka:

„(ka)

družbe po hrvaškem pravu: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo s ograničenom odgovornošću‘ in druge družbe, ustanovljene po hrvaškem pravu, ki so zavezane za hrvaški davek od dobička;“;

| (b) | v del B se po vnosu za Francijo vstavi naslednje:






  „— | porez na dobit na Hrvaškem,“. |
| --- | --- | --- |

(b)

v del B se po vnosu za Francijo vstavi naslednje:

„—

porez na dobit na Hrvaškem,“.

| 5. | Priloga I k Direktivi 2011/96/EU se spremeni:






  (a) | v delu A se vstavi naslednja točka:






  „(ka) | družbe v skladu s hrvaško zakonodajo: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo s ograničenom odgovornošću‘ in druge družbe, ustanovljene v skladu s hrvaško zakonodajo, ki so zavezane za hrvaški davek od dobička;“; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Priloga I k Direktivi 2011/96/EU se spremeni:

(a)

v delu A se vstavi naslednja točka:

„(ka)

družbe v skladu s hrvaško zakonodajo: ‚dioničko društvo‘, ‚društvo s ograničenom odgovornošću‘ in druge družbe, ustanovljene v skladu s hrvaško zakonodajo, ki so zavezane za hrvaški davek od dobička;“;

| (b) | v delu B se po vnosu za Francijo vstavi naslednje:






  „— | porez na dobit na Hrvaškem,“. |
| --- | --- | --- |

(b)

v delu B se po vnosu za Francijo vstavi naslednje:

„—

porez na dobit na Hrvaškem,“.

---

SKLEPI

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/32

---

SKLEP SVETA

z dne 25. aprila 2013

naslovljen na Ciper o posebnih ukrepih za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in trajnostne rasti

(2013/236/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136(1) v povezavi s členom 126(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa možnost, da se za tiste države članice, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepi za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa možnost, da se za tiste države članice, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepi za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (2) | Svet je 13. julija 2010 sprejel sklep v skladu s členom 126(6) PDEU, v katerem je navedeno, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj, (1) in v skladu s členom 126(7) PDEU izdal priporočilo Cipru za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, v katerem je navedeno, da „bi morali ciprski organi čim hitreje in najpozneje do leta 2012 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj“. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 13. julija 2010 sprejel sklep v skladu s členom 126(6) PDEU, v katerem je navedeno, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj, (1) in v skladu s členom 126(7) PDEU izdal priporočilo Cipru za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, v katerem je navedeno, da „bi morali ciprski organi čim hitreje in najpozneje do leta 2012 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj“.

| (3) | V Priporočilu Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2012 in mnenju Sveta o programu Cipra za stabilnosti za obdobje 2012–2015 (2) je Svet med drugim priporočil, naj Ciper sprejme ukrepe, da bi v letu 2012 dosegel trajno zmanjšanje svojega čezmernega primanjkljaja, zagotovi zadosten napredek, kar zadeva referenčno vrednost zmanjševanja svojega dolga, okrepi regulativne določbe za učinkovito dokapitalizacijo finančnih institucij in izboljša konkurenčnost. |
| --- | --- |

(3)

V Priporočilu Sveta z dne 10. julija 2012 v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2012 in mnenju Sveta o programu Cipra za stabilnosti za obdobje 2012–2015 (2) je Svet med drugim priporočil, naj Ciper sprejme ukrepe, da bi v letu 2012 dosegel trajno zmanjšanje svojega čezmernega primanjkljaja, zagotovi zadosten napredek, kar zadeva referenčno vrednost zmanjševanja svojega dolga, okrepi regulativne določbe za učinkovito dokapitalizacijo finančnih institucij in izboljša konkurenčnost.

| (4) | Zaradi vse večje zaskrbljenosti glede vzdržnosti ciprskih javnih financ, vključno s potrebnimi bistvenimi ukrepi javne podpore oslabljenemu finančnemu sektorju, so se pritiski na Ciper na finančnih trgih povečali. Nekatera neravnovesja so nastala zaradi negativnih učinkov prelivanja krize iz euroobmočja, vključno z dogajanji v Grčiji. Druga neravnovesja, kot so bila navedena v poglobljenem pregledu Komisije za Ciper za leto 2012 in Priporočilu Sveta z dne 10. julija 2012, so domačega izvora in trajajo daljše obdobje. Potem ko so bonitetne agencije večkrat zapored znižale boniteto za ciprske državne obveznice, se država ni mogla več sama refinancirati po stopnjah, ki so skladne z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Hkrati je postajal bančni sektor čedalje bolj odrezan od mednarodnega tržnega financiranja, velike institucije pa so zabeležile znaten kapitalski primanjkljaj. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi vse večje zaskrbljenosti glede vzdržnosti ciprskih javnih financ, vključno s potrebnimi bistvenimi ukrepi javne podpore oslabljenemu finančnemu sektorju, so se pritiski na Ciper na finančnih trgih povečali. Nekatera neravnovesja so nastala zaradi negativnih učinkov prelivanja krize iz euroobmočja, vključno z dogajanji v Grčiji. Druga neravnovesja, kot so bila navedena v poglobljenem pregledu Komisije za Ciper za leto 2012 in Priporočilu Sveta z dne 10. julija 2012, so domačega izvora in trajajo daljše obdobje. Potem ko so bonitetne agencije večkrat zapored znižale boniteto za ciprske državne obveznice, se država ni mogla več sama refinancirati po stopnjah, ki so skladne z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Hkrati je postajal bančni sektor čedalje bolj odrezan od mednarodnega tržnega financiranja, velike institucije pa so zabeležile znaten kapitalski primanjkljaj.

| (5) | Zaradi teh hudih gospodarskih in finančnih razmer so ciprski organi 25. junija 2012 uradno zaprosili za finančno pomoč v obliki posojila Evropskega instrumenta za finančno stabilnost/Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) in Mednarodnega denarnega sklada (MDS), s katerim bi podprli ponovno vzpostavitev trajnostne gospodarske rasti Cipra, zagotovili pravilno delujoč bančni sistem ter finančno stabilnost v Uniji in euroobmočju. Euroskupina je 27. junija 2012 pozvala Komisijo v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB), ciprske organe in MDS, da se dogovorijo o programu makroekonomskega prilagajanja za Ciper, vključno z njegovimi finančnimi potrebami, in da sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev finančne stabilnosti v trenutno zelo zahtevnih razmerah, kjer obstaja tveganje negativnih prelivanj zaradi pretresov na trgu državnih dolžniških vrednostnih papirjev. Euroskupina je 25. marca 2013 s ciprskimi organi dosegla politični dogovor o temeljih programa makroekonomskega prilagajanja. Bančni sektor je treba prestrukturirati in zmanjšati ter okrepiti prizadevanje za fiskalno konsolidacijo, strukturne reforme in privatizacijo. Poleg tega bo dokapitalizacija dveh največjih bank izključno potekala znotraj teh bank (tj. s strani delničarjev, imetnikov obveznic ter varčevalcev). |
| --- | --- |

(5)

Zaradi teh hudih gospodarskih in finančnih razmer so ciprski organi 25. junija 2012 uradno zaprosili za finančno pomoč v obliki posojila Evropskega instrumenta za finančno stabilnost/Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) in Mednarodnega denarnega sklada (MDS), s katerim bi podprli ponovno vzpostavitev trajnostne gospodarske rasti Cipra, zagotovili pravilno delujoč bančni sistem ter finančno stabilnost v Uniji in euroobmočju. Euroskupina je 27. junija 2012 pozvala Komisijo v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB), ciprske organe in MDS, da se dogovorijo o programu makroekonomskega prilagajanja za Ciper, vključno z njegovimi finančnimi potrebami, in da sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev finančne stabilnosti v trenutno zelo zahtevnih razmerah, kjer obstaja tveganje negativnih prelivanj zaradi pretresov na trgu državnih dolžniških vrednostnih papirjev. Euroskupina je 25. marca 2013 s ciprskimi organi dosegla politični dogovor o temeljih programa makroekonomskega prilagajanja. Bančni sektor je treba prestrukturirati in zmanjšati ter okrepiti prizadevanje za fiskalno konsolidacijo, strukturne reforme in privatizacijo. Poleg tega bo dokapitalizacija dveh največjih bank izključno potekala znotraj teh bank (tj. s strani delničarjev, imetnikov obveznic ter varčevalcev).

| (6) | V trenutnih razmerah bi moral Ciper sprejeti celovit sveženj politike, ki bo izveden v okviru 3-letnega programa makroekonomskega prilagajanja v obdobju od 2. četrtletja leta 2013 do 1. četrtletja leta 2016. |
| --- | --- |

(6)

V trenutnih razmerah bi moral Ciper sprejeti celovit sveženj politike, ki bo izveden v okviru 3-letnega programa makroekonomskega prilagajanja v obdobju od 2. četrtletja leta 2013 do 1. četrtletja leta 2016.

| (7) | Cilji celovitega svežnja politike bi morali biti povrnitev zaupanja finančnih trgov, ponovna vzpostavitev ustreznega makroekonomskega ravnovesja in omogočanje ponovne vzpostavitve trajnostne gospodarske rasti. Sveženj politike bi moral temeljiti na treh stebrih. Prvi steber bi morala biti strategija finančnega sektorja, ki temelji na prestrukturiranju in zmanjšanju finančnih institucij ter okrepitvi nadzora nad sektorjem, pri čemer si je treba prizadevati za reševanje kapitalskega in likvidnostnega primanjkljaja. Drugi steber bi morala biti ambiciozna, v začetni fazi okrepljena strategija za fiskalno konsolidacijo, ki se izvaja z ukrepi za zmanjšanje primarnih tekočih izdatkov, okrepitev javnofinančnih prihodkov, izboljšanje delovanja javnega sektorja in ohranjanje fiskalne konsolidacije v srednjeročnem obdobju, hkrati pa čim bolj zmanjšuje učinek na prikrajšane ljudi ter zagotavlja dobro izvajanje strukturnih in drugih skladov Unije. Tretji steber bi moral vključevati ambiciozen program strukturnih reform, ki podpira konkurenčnost ter trajnostno in uravnoteženo rast in omogoča odpravo makroekonomskih neravnovesij, zlasti s preoblikovanjem sistema indeksacije plač po posvetovanju s socialnimi partnerji in odpravljanjem ovir za nemoteno delovanje trgov. Ob upoštevanju političnega dogovora z dne 28. februarja 2013 o priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade bi bilo treba ohraniti možnosti za mlade in njihovo zaposljivost. |
| --- | --- |

(7)

Cilji celovitega svežnja politike bi morali biti povrnitev zaupanja finančnih trgov, ponovna vzpostavitev ustreznega makroekonomskega ravnovesja in omogočanje ponovne vzpostavitve trajnostne gospodarske rasti. Sveženj politike bi moral temeljiti na treh stebrih. Prvi steber bi morala biti strategija finančnega sektorja, ki temelji na prestrukturiranju in zmanjšanju finančnih institucij ter okrepitvi nadzora nad sektorjem, pri čemer si je treba prizadevati za reševanje kapitalskega in likvidnostnega primanjkljaja. Drugi steber bi morala biti ambiciozna, v začetni fazi okrepljena strategija za fiskalno konsolidacijo, ki se izvaja z ukrepi za zmanjšanje primarnih tekočih izdatkov, okrepitev javnofinančnih prihodkov, izboljšanje delovanja javnega sektorja in ohranjanje fiskalne konsolidacije v srednjeročnem obdobju, hkrati pa čim bolj zmanjšuje učinek na prikrajšane ljudi ter zagotavlja dobro izvajanje strukturnih in drugih skladov Unije. Tretji steber bi moral vključevati ambiciozen program strukturnih reform, ki podpira konkurenčnost ter trajnostno in uravnoteženo rast in omogoča odpravo makroekonomskih neravnovesij, zlasti s preoblikovanjem sistema indeksacije plač po posvetovanju s socialnimi partnerji in odpravljanjem ovir za nemoteno delovanje trgov. Ob upoštevanju političnega dogovora z dne 28. februarja 2013 o priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade bi bilo treba ohraniti možnosti za mlade in njihovo zaposljivost.

| (8) | Po posodobljenih napovedih služb Komisije iz zime 2012 glede nominalne rasti BDP (– 0,5 % v letu 2012, – 8,2 % v letu 2013, – 2,9 % v letu 2014, 2,6 % v letu 2015 in 3,7 % v letu 2016) bo delež javnega dolga v BDP znašal 87 % v letu 2012, 109 % v letu 2013, 123 % v letu 2014, 126 % v letu 2015 in 122 % v letu 2016. Delež javnega dolga v BDP se bo torej do leta 2015 hitro povečeval, se nato zmanjševal in leta 2020 dosegel predvideno stopnjo 105 %. Na dinamiko dolgov vpliva več izrednih operacij. Po posodobljenih napovedih služb Komisije iz zime 2013 glede nominalne rasti BDP bo primarni javnofinančni primanjkljaj predvidoma dosegel 395 milijonov EUR (2,4 % BDP) v letu 2013, 678 milijonov EUR (4,3 % BDP) v letu 2014 in 344 milijonov EUR (2,1 % BDP) v letu 2015, leta 2016 pa naj bi bil dosežen javnofinančni presežek v višini 204 milijonov EUR (1,2 % BDP). |
| --- | --- |

(8)

Po posodobljenih napovedih služb Komisije iz zime 2012 glede nominalne rasti BDP (– 0,5 % v letu 2012, – 8,2 % v letu 2013, – 2,9 % v letu 2014, 2,6 % v letu 2015 in 3,7 % v letu 2016) bo delež javnega dolga v BDP znašal 87 % v letu 2012, 109 % v letu 2013, 123 % v letu 2014, 126 % v letu 2015 in 122 % v letu 2016. Delež javnega dolga v BDP se bo torej do leta 2015 hitro povečeval, se nato zmanjševal in leta 2020 dosegel predvideno stopnjo 105 %. Na dinamiko dolgov vpliva več izrednih operacij. Po posodobljenih napovedih služb Komisije iz zime 2013 glede nominalne rasti BDP bo primarni javnofinančni primanjkljaj predvidoma dosegel 395 milijonov EUR (2,4 % BDP) v letu 2013, 678 milijonov EUR (4,3 % BDP) v letu 2014 in 344 milijonov EUR (2,1 % BDP) v letu 2015, leta 2016 pa naj bi bil dosežen javnofinančni presežek v višini 204 milijonov EUR (1,2 % BDP).

| (9) | Povečanje dolgoročne odpornosti ciprskega bančnega sektorja je ključno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti Cipra in zaradi tesnih povezav tudi za ohranitev finančne stabilnosti celotnega euroobmočja. Znatno zmanjšanje in prestrukturiranje ciprskega bančnega sistema že poteka. Ciprski predstavniški dom je sprejel zakonodajo o vzpostavitvi celovitega okvira za sanacijo in reševanje kreditnih institucij. Na podlagi tega novega okvira se je ciprski bančni sektor takoj znatno zmanjšal. Da se ohrani likvidnost ciprskega bančnega sektorja, so bili uvedeni začasni upravni ukrepi, vključno z nadzorom kapitala. |
| --- | --- |

(9)

Povečanje dolgoročne odpornosti ciprskega bančnega sektorja je ključno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti Cipra in zaradi tesnih povezav tudi za ohranitev finančne stabilnosti celotnega euroobmočja. Znatno zmanjšanje in prestrukturiranje ciprskega bančnega sistema že poteka. Ciprski predstavniški dom je sprejel zakonodajo o vzpostavitvi celovitega okvira za sanacijo in reševanje kreditnih institucij. Na podlagi tega novega okvira se je ciprski bančni sektor takoj znatno zmanjšal. Da se ohrani likvidnost ciprskega bančnega sektorja, so bili uvedeni začasni upravni ukrepi, vključno z nadzorom kapitala.

| (10) | Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost ciprskega javnega dolga. |
| --- | --- |

(10)

Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost ciprskega javnega dolga.

| (11) | Evropska komisija bi morala v povezavi z ECB in, kadar je primerno, z MDS redno preverjati strogo izvajanje ciprskega programa makroekonomskega prilagajanja, kar vključuje misije in redno četrtletno poročanje s strani ciprskih organov. |
| --- | --- |

(11)

Evropska komisija bi morala v povezavi z ECB in, kadar je primerno, z MDS redno preverjati strogo izvajanje ciprskega programa makroekonomskega prilagajanja, kar vključuje misije in redno četrtletno poročanje s strani ciprskih organov.

| (12) | Med celotnim izvajanjem ciprskega celovitega svežnja politike bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na posebnih področjih. |
| --- | --- |

(12)

Med celotnim izvajanjem ciprskega celovitega svežnja politike bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na posebnih področjih.

| (13) | Ciprski organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa makroekonomskega prilagajanja vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

(13)

Ciprski organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa makroekonomskega prilagajanja vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe.

| (14) | Vsakršna oblika finančne pomoči, ki jo Ciper prejme kot pomoč za izvajanje politik v okviru programa makroekonomskega prilagajanja, mora biti v skladu s pravnimi zahtevami in politikami Unije, zlasti z okvirom gospodarskega upravljanja Unije. Kakršno koli intervencijo za podporo finančnim institucijam bi bilo treba izvesti v skladu s pravili Unije o konkurenci. Komisija bi morala zagotoviti, da so vsi ukrepi iz memoranduma o soglasju glede prošnje za finančno pomoč v okviru Evropskega mehanizma za stabilnost popolnoma skladni s tem sklepom – |
| --- | --- |

(14)

Vsakršna oblika finančne pomoči, ki jo Ciper prejme kot pomoč za izvajanje politik v okviru programa makroekonomskega prilagajanja, mora biti v skladu s pravnimi zahtevami in politikami Unije, zlasti z okvirom gospodarskega upravljanja Unije. Kakršno koli intervencijo za podporo finančnim institucijam bi bilo treba izvesti v skladu s pravili Unije o konkurenci. Komisija bi morala zagotoviti, da so vsi ukrepi iz memoranduma o soglasju glede prošnje za finančno pomoč v okviru Evropskega mehanizma za stabilnost popolnoma skladni s tem sklepom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Da bi omogočili ponovno vzpostavitev trajnostne rasti ter fiskalne in finančne stabilnosti ciprskega gospodarstva, Ciper dosledno izvaja program makroekonomskega prilagajanja (v nadaljnjem besedilu: program), katerega glavni elementi so določeni v členu 2 tega sklepa. V programu so obravnavana posebna tveganja, ki jih pomeni Ciper za finančno stabilnost euroobmočja, pri čemer je cilj programa hitra ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega položaja na Cipru ter zmožnosti, da se v celoti financira na mednarodnih finančnih trgih. V programu so ustrezno upoštevana priporočila Sveta, ki so bila naslovljena na Ciper na podlagi členov 121, 126, 136 in 148 PDEU, ter ukrepi Cipra za njihovo upoštevanje, pri tem pa je njegov cilj razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike.

2.   Komisija v povezavi z ECB in, kadar je primerno, z MDS spremlja napredek Cipra pri izvajanju programa. Ciper v celoti sodeluje s Komisijo in ECB. Zagotovi jim zlasti vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa.

3.   Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS v sodelovanju s ciprskimi organi preuči morebitne spremembe in posodobitve programa, ki bi lahko bile potrebne, da se med drugim ustrezno upoštevajo morebitne znatne razlike med makroekonomskimi in fiskalnimi napovedmi ter dejanskimi podatki (vključno z zaposlovanjem), negativni učinki prelivanja ter makroekonomski in finančni pretresi.

Komisija za zagotovitev nemotenega izvajanja programa ter prispevanje k trajnostnemu odpravljanju neravnovesij zagotavlja stalne nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga.

Komisija redno ocenjuje ekonomski vpliv programa in predlaga potrebne korektivne ukrepe, da se okrepita rast in ustvarjanje delovnih mest, zagotovi potrebna fiskalna konsolidacija in čim bolj zmanjšajo škodljivi socialni učinki.

Člen 2

1.   Ključni cilji programa za Ciper so: ponovna vzpostavitev stabilnosti ciprskega bančnega sektorja, nadaljevanje sedanjega procesa fiskalne konsolidacije in izvajanje strukturnih reform v podporo konkurenčnosti ter trajnostni in uravnoteženi rasti.

2.   Ciper izvaja fiskalno konsolidacijo v skladu s svojimi obveznostmi na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov in sočasnim čim večjim zmanjšanjem učinka na prikrajšane ljudi.

3.   Ciper sprejme ukrepe iz odstavkov 4 do 15.

4.   Da bi se primanjkljaj čim prej znižal na raven pod 3 % BDP, je Ciper pripravljen sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe. Ciprska vlada je zlasti v primeru prenizkih javnofinančnih prihodkov ali večjih potreb po socialnih izdatkih zaradi škodljivih makroekonomskih učinkov pripravljena sprejeti dodatne ukrepe za ohranitev ciljev programa, vključno z zmanjšanjem diskrecijske porabe in sočasnim čim večjim zmanjšanjem učinka na prikrajšane ljudi. V programskem obdobju se denarni prihodki, ki presegajo napovedi iz programa, vključno z morebitnimi nepričakovanimi dobički, prihranijo ali uporabijo za zmanjšanje dolga. Presežek, dosežen v takem obsegu, da se bo štelo, da je trajen, lahko zmanjša potrebo po dodatnih ukrepih v poznejših letih.

5.   Ciper ohrani dobro izvajanje strukturnih in drugih skladov Unije.

6.   Da bi Ciper ponovno vzpostavil trden finančni sektor, bo še naprej izvajal korenito reformo in prestrukturiranje bančnega sektorja ter okrepil uspešne banke s ponovno zagotovitvijo njihovega kapitala, obravnavo njihove likvidnosti in okrepitvijo nadzora nad njimi. V okviru programa so določeni naslednji ukrepi in rezultati:

| (a) | zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Nedavno sprejete začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, elektronskega plačevanja in prenosa sredstev v tujino) se natančno spremljajo. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za preprečitev resnih in neposrednih tveganj za finančno stabilnost. V srednjeročnih načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, je treba stvarno upoštevati pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju, njihov cilj pa mora biti zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralnih bankah ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč. Predpisi o zahtevah za minimalno likvidnost so posodobljeni tako, da bo v prihodnosti preprečena prevelika koncentracija izdajateljev; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Nedavno sprejete začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, elektronskega plačevanja in prenosa sredstev v tujino) se natančno spremljajo. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za preprečitev resnih in neposrednih tveganj za finančno stabilnost. V srednjeročnih načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, je treba stvarno upoštevati pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju, njihov cilj pa mora biti zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralnih bankah ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč. Predpisi o zahtevah za minimalno likvidnost so posodobljeni tako, da bo v prihodnosti preprečena prevelika koncentracija izdajateljev;

| (b) | vzpostavitev neodvisnega vrednotenja sredstev pri Bank of Cyprus in Cyprus Popular Bank ter hitra vključitev dejavnosti Cyprus Popular Bank v Bank of Cyprus. Vrednotenje se hitro konča, da bodo zaključene kapitalske zamenjave vlog pri Bank of Cyprus; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev neodvisnega vrednotenja sredstev pri Bank of Cyprus in Cyprus Popular Bank ter hitra vključitev dejavnosti Cyprus Popular Bank v Bank of Cyprus. Vrednotenje se hitro konča, da bodo zaključene kapitalske zamenjave vlog pri Bank of Cyprus;

| (c) | sprejetje potrebnih predpisanih zahtev v zvezi s povečanjem količnika minimalne kapitalske ustreznosti navadnega lastniškega temeljnega kapitala na 9 % do konca leta 2013; |
| --- | --- |

(c)

sprejetje potrebnih predpisanih zahtev v zvezi s povečanjem količnika minimalne kapitalske ustreznosti navadnega lastniškega temeljnega kapitala na 9 % do konca leta 2013;

| (d) | sprejetje ukrepov, da se čim bolj zmanjšajo stroški davkoplačevalcev za prestrukturiranje bank. Pred odobritvijo ukrepov državne pomoči poslovne in zadružne kreditne institucije, ki jim primanjkuje kapitala, tega zberejo v čim večji meri iz zasebnih virov. Vsi načrti prestrukturiranja so pred zagotovitvijo takšne državne pomoči uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko poslovne in zadružne kreditne institucije, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s pravili o državni pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo; |
| --- | --- |

(d)

sprejetje ukrepov, da se čim bolj zmanjšajo stroški davkoplačevalcev za prestrukturiranje bank. Pred odobritvijo ukrepov državne pomoči poslovne in zadružne kreditne institucije, ki jim primanjkuje kapitala, tega zberejo v čim večji meri iz zasebnih virov. Vsi načrti prestrukturiranja so pred zagotovitvijo takšne državne pomoči uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko poslovne in zadružne kreditne institucije, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s pravili o državni pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo;

| (e) | zagotovitev vzpostavitve evidence posojil, pregleda in spremembe sedanjega regulativnega okvira o izvoru in upravljanju kreditov, če je to potrebno, in sprejetja zakonodaje o krepitvi upravljanja poslovnih bank; |
| --- | --- |

(e)

zagotovitev vzpostavitve evidence posojil, pregleda in spremembe sedanjega regulativnega okvira o izvoru in upravljanju kreditov, če je to potrebno, in sprejetja zakonodaje o krepitvi upravljanja poslovnih bank;

| (f) | krepitev upravljanja bank, vključno s prepovedjo dajanja posojil neodvisnim članom odbora ali z njimi povezanim osebam; |
| --- | --- |

(f)

krepitev upravljanja bank, vključno s prepovedjo dajanja posojil neodvisnim članom odbora ali z njimi povezanim osebam;

| (g) | zagotovitev vračila slabih posojil v čim večjem obsegu ob zmanjševanju števila pobud posojilojemalcev za preračunljiv odstop od posojila (angl. strategic default). To vključuje omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje, ter ustrezno spremljanje in upravljanje slabih posojil. Central Bank of Cyprus izda navodilo, da je treba vsa posojila, ki so zapadla več kot 90 dni, opredeliti kot slaba posojila; |
| --- | --- |

(g)

zagotovitev vračila slabih posojil v čim večjem obsegu ob zmanjševanju števila pobud posojilojemalcev za preračunljiv odstop od posojila (angl. strategic default). To vključuje omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje, ter ustrezno spremljanje in upravljanje slabih posojil. Central Bank of Cyprus izda navodilo, da je treba vsa posojila, ki so zapadla več kot 90 dni, opredeliti kot slaba posojila;

| (h) | uskladitev urejanja in nadziranja zadružnih kreditnih institucij z urejanjem in nadziranjem poslovnih bank; |
| --- | --- |

(h)

uskladitev urejanja in nadziranja zadružnih kreditnih institucij z urejanjem in nadziranjem poslovnih bank;

| (i) | potrditev sposobnosti preživetja zadružnih kreditnih institucij ter razvoj strategije za prihodnjo strukturo, delovanje in sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij po posvetovanju s Komisijo ter po seznanitvi ECB in MDS. Strategijo bi bilo treba izvesti do sredine leta 2015; |
| --- | --- |

(i)

potrditev sposobnosti preživetja zadružnih kreditnih institucij ter razvoj strategije za prihodnjo strukturo, delovanje in sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij po posvetovanju s Komisijo ter po seznanitvi ECB in MDS. Strategijo bi bilo treba izvesti do sredine leta 2015;

| (j) | okrepitev spremljanja zadolženosti podjetij in gospodinjstev ter vzpostavitev okvira za ciljno usmerjeno prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja, da se olajša nova posojila ter zmanjša kreditne omejitve; |
| --- | --- |

(j)

okrepitev spremljanja zadolženosti podjetij in gospodinjstev ter vzpostavitev okvira za ciljno usmerjeno prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja, da se olajša nova posojila ter zmanjša kreditne omejitve;

| (k) | nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in zagotavljanje popolne preglednosti subjektov (pravnih oseb ter drugih pravnih ureditev, kot so skladi) v skladu z najboljšo prakso; |
| --- | --- |

(k)

nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in zagotavljanje popolne preglednosti subjektov (pravnih oseb ter drugih pravnih ureditev, kot so skladi) v skladu z najboljšo prakso;

| (l) | vzpostavitev obveznega nadzora, ki temelji na stopnjah kapitalizacije; |
| --- | --- |

(l)

vzpostavitev obveznega nadzora, ki temelji na stopnjah kapitalizacije;

| (m) | vključitev obremenitvenega testiranja v reden nadzor nad bankami zunaj njihove lokacije in |
| --- | --- |

(m)

vključitev obremenitvenega testiranja v reden nadzor nad bankami zunaj njihove lokacije in

| (n) | izvajanje enotnega sistema poročanja za banke in kreditne institucije. |
| --- | --- |

(n)

izvajanje enotnega sistema poročanja za banke in kreditne institucije.

7.   V letu 2013 ciprski organi dosledno izvajajo ciprski zakon o državnem proračunu za leto 2013 in sprejmejo dodatne trajne ukrepe v višini vsaj 351 milijonov EUR (2,1 % BDP). Ciper izvaja dodatne konsolidacijske ukrepe z zakonodajnimi in drugimi ukrepi, vključno, če se zahteva, s spremembo svojega zakona o državnem proračunu za leto 2013. Ciper sprejme naslednje ukrepe:

| (a) | kar zadeva odhodke, njegov proračun vključuje zmanjšanje odhodkov za stanovanjske sheme za vsaj 36 milijonov EUR, dodatno postopno znižanje stroškov za plače v javnem sektorju ter racionalizacijo nekaterih socialnih dajatev; |
| --- | --- |

(a)

kar zadeva odhodke, njegov proračun vključuje zmanjšanje odhodkov za stanovanjske sheme za vsaj 36 milijonov EUR, dodatno postopno znižanje stroškov za plače v javnem sektorju ter racionalizacijo nekaterih socialnih dajatev;

| (b) | kar zadeva prihodke, dodatni ukrepi vključujejo zvišanje davka na nepremičnine, davka od dohodkov pravnih oseb, stopnje davka na prihodek od obresti, dajatve za banke in stroškov javnih storitev; |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva prihodke, dodatni ukrepi vključujejo zvišanje davka na nepremičnine, davka od dohodkov pravnih oseb, stopnje davka na prihodek od obresti, dajatve za banke in stroškov javnih storitev;

| (c) | reformo svojega davčnega sistema za motorna vozila na podlagi okolju prijaznih načel, da bi zbral dodatne prihodke; |
| --- | --- |

(c)

reformo svojega davčnega sistema za motorna vozila na podlagi okolju prijaznih načel, da bi zbral dodatne prihodke;

| (d) | ukrepe za nadzor odhodkov za zdravstveno varstvo in izboljšanje stroškovne učinkovitosti v zdravstvenem sektorju s povečanjem uspešnosti, konkurenčnosti in stroškovne učinkovitosti javnih bolnišnic. Poleg tega Ciper uvede sistem doplačevanja za nekatere zdravstvene storitve in zdravila ter |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za nadzor odhodkov za zdravstveno varstvo in izboljšanje stroškovne učinkovitosti v zdravstvenem sektorju s povečanjem uspešnosti, konkurenčnosti in stroškovne učinkovitosti javnih bolnišnic. Poleg tega Ciper uvede sistem doplačevanja za nekatere zdravstvene storitve in zdravila ter

| (e) | zagotovi popolno izvajanje konsolidacijskih ukrepov, sprejetih od decembra 2012. |
| --- | --- |

(e)

zagotovi popolno izvajanje konsolidacijskih ukrepov, sprejetih od decembra 2012.

8.   Naslednji ukrepi se uporabljajo od 1. januarja 2014:

| (a) | kar zadeva odhodke, proračun vključuje: zmanjšanje skupnih stroškov socialnih transferjev z njihovo boljšo ciljno usmerjenostjo, da bi prihranili vsaj 28,5 milijona EUR, dodatno znižanje plač v javnem in širšem javnem sektorju, uvedbo plačila za uporabo javnega prevoza za študente in upokojence ter ukrepe strukturnih reform v izobraževalnem sektorju za zmanjšanje odhodkov za plače, in |
| --- | --- |

(a)

kar zadeva odhodke, proračun vključuje: zmanjšanje skupnih stroškov socialnih transferjev z njihovo boljšo ciljno usmerjenostjo, da bi prihranili vsaj 28,5 milijona EUR, dodatno znižanje plač v javnem in širšem javnem sektorju, uvedbo plačila za uporabo javnega prevoza za študente in upokojence ter ukrepe strukturnih reform v izobraževalnem sektorju za zmanjšanje odhodkov za plače, in

| (b) | kar zadeva prihodke, proračun za leto 2014 vključuje: podaljšanje plačevanja začasnega prispevka za bruto dohodek zaposlenih v javnem in zasebnem sektorju do 31. decembra 2016, zvišanje DDV, zvišanje trošarin in zvišanje prispevkov za splošni sistem socialnega zavarovanja. |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva prihodke, proračun za leto 2014 vključuje: podaljšanje plačevanja začasnega prispevka za bruto dohodek zaposlenih v javnem in zasebnem sektorju do 31. decembra 2016, zvišanje DDV, zvišanje trošarin in zvišanje prispevkov za splošni sistem socialnega zavarovanja.

9.   Ciper za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ izvaja fiskalne strukturne reforme, ki med drugim vključujejo naslednje ukrepe in rezultate:

| (a) | reforme splošnega in javnega pokojninskega sistema, da bi se zagotovila vzdržnost pokojninskega sistema, hkrati pa bi se upoštevala primerna raven pokojnin. Reforme bodo po potrebi dodatno okrepljene; |
| --- | --- |

(a)

reforme splošnega in javnega pokojninskega sistema, da bi se zagotovila vzdržnost pokojninskega sistema, hkrati pa bi se upoštevala primerna raven pokojnin. Reforme bodo po potrebi dodatno okrepljene;

| (b) | nadzor rasti odhodkov za zdravstvo, da bi se okrepili vzdržnost strukture financiranja in učinkovitost zagotavljanja javnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(b)

nadzor rasti odhodkov za zdravstvo, da bi se okrepili vzdržnost strukture financiranja in učinkovitost zagotavljanja javnega zdravstvenega varstva;

| (c) | izboljšanje učinkovitosti javne porabe in proračunskega postopka na podlagi učinkovitega srednjeročnega proračunskega okvira kot dela boljšega upravljanja javnih financ, ki je v celoti skladno z Direktivo Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (3) in Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, podpisano v Bruslju 2. marca 2012; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje učinkovitosti javne porabe in proračunskega postopka na podlagi učinkovitega srednjeročnega proračunskega okvira kot dela boljšega upravljanja javnih financ, ki je v celoti skladno z Direktivo Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (3) in Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, podpisano v Bruslju 2. marca 2012;

| (d) | sprejetje ustreznega pravnega in institucionalnega okvira za javno-zasebna partnerstva, oblikovana v skladu z najboljšo prakso; |
| --- | --- |

(d)

sprejetje ustreznega pravnega in institucionalnega okvira za javno-zasebna partnerstva, oblikovana v skladu z najboljšo prakso;

| (e) | priprava programa za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni rasti ter začetek priprave načrta privatizacije, da bi se prispevalo k izboljšanju gospodarske učinkovitosti in ponovni vzpostavitvi vzdržnosti zadolževanja; |
| --- | --- |

(e)

priprava programa za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni rasti ter začetek priprave načrta privatizacije, da bi se prispevalo k izboljšanju gospodarske učinkovitosti in ponovni vzpostavitvi vzdržnosti zadolževanja;

| (f) | priprava in izvajanje celovitega načrta reform za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti pobiranja davkov in upravljanja, vključno z ukrepi za zagotovitev popolne in pravočasne uporabe zakonov in standardov, ki urejajo mednarodno davčno sodelovanje in izmenjavo davčnih podatkov; |
| --- | --- |

(f)

priprava in izvajanje celovitega načrta reform za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti pobiranja davkov in upravljanja, vključno z ukrepi za zagotovitev popolne in pravočasne uporabe zakonov in standardov, ki urejajo mednarodno davčno sodelovanje in izmenjavo davčnih podatkov;

| (g) | reforma režima davka na nepremičnine; |
| --- | --- |

(g)

reforma režima davka na nepremičnine;

| (h) | reforma javne uprave, da bi se izboljšala njeno delovanje in stroškovna učinkovitost, zlasti s pregledom velikosti, pogojev zaposlovanja in funkcionalne organizacije javnih storitev, da se zagotovita učinkovita poraba javnofinančnih virov in izvajanje kakovostnih storitev za državljane, ter |
| --- | --- |

(h)

reforma javne uprave, da bi se izboljšala njeno delovanje in stroškovna učinkovitost, zlasti s pregledom velikosti, pogojev zaposlovanja in funkcionalne organizacije javnih storitev, da se zagotovita učinkovita poraba javnofinančnih virov in izvajanje kakovostnih storitev za državljane, ter

| (i) | reforme splošne strukture in ravni socialnih ugodnosti, da bi zagotovili učinkovito porabo virov ter ustrezno ravnovesje med socialno pomočjo in spodbudami za zaposlitev. |
| --- | --- |

(i)

reforme splošne strukture in ravni socialnih ugodnosti, da bi zagotovili učinkovito porabo virov ter ustrezno ravnovesje med socialno pomočjo in spodbudami za zaposlitev.

10.   Ciper izvede reformo sistema indeksacije plač po posvetovanju s socialnimi partnerji ter v skladu s cilji izboljšanja konkurenčnosti gospodarstva in upoštevanja razvoja produktivnosti dela. Z načrtovano reformo javne pomoči je treba zagotoviti, da socialna pomoč deluje kot varnostna mreža za zagotovitev minimalnega dohodka za osebe, ki si ne morejo privoščiti osnovnega življenjskega standarda, medtem ko se ohranijo spodbude za zaposlitev. Vsaka sprememba minimalne plače je skladna z gospodarskim razvojem in razvojem trga dela ter se sprejme po posvetovanju s socialnimi partnerji.

11.   Ciper sprejme preostale spremembe sektorske zakonodaje, potrebne za izvajanje Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu v celoti (4). Odpravijo se neupravičene ovire na trgih storitev, zlasti v zvezi z reguliranimi poklici. Okvir za konkurenčnost se izboljša z izboljšanjem delovanja organa, pristojnega za konkurenco, ter z okrepitvijo neodvisnosti in pristojnosti nacionalnih regulativnih organov.

12.   Ciper do konca leta 2014 zmanjša zaostanek v zvezi z izdajanjem listin o lastništvu na manj kot 2 000 ter upošteva predpisane časovne okvire za izdajo gradbenih dovoljenj in listin o lastništvu.

13.   Ciper do konca leta 2013 spremeni pravila o prisilni prodaji premoženja, zavarovanega s hipoteko, in v najkrajšem izvedljivem časovnem okviru dovoli zasebne dražbe. Pospeši se obravnava sodnih primerov in sodni zaostanki se odpravijo do konca programa.

14.   Ciper sprejme spodbude za povečanje konkurenčnosti v svojem sektorju turizma. Te spodbude zajemajo pregled strategije za turizem za obdobje 2011–2015 na podlagi študije o možnosti izboljšanja poslovnega modela v sektorju turizma in na podlagi temeljite analize najboljših načinov za doseganje ustreznih povezav v letalskem prometu na Cipru.

15.   Ciper v energetskem sektorju prenese in v celoti izvaja tretji energetski sveženj. Poleg tega se pripravi celovit razvojni načrt za prestrukturiranje energetskega sektorja na Cipru. Ta načrt vključuje:

| (a) | razvojni načrt za infrastrukturo, potrebno za izkoriščanje plina; |
| --- | --- |

(a)

razvojni načrt za infrastrukturo, potrebno za izkoriščanje plina;

| (b) | opis regulativnega sistema in organizacije trga za energetski sektor in izvoz plina ter |
| --- | --- |

(b)

opis regulativnega sistema in organizacije trga za energetski sektor in izvoz plina ter

| (c) | načrt za vzpostavitev institucionalnega okvira za upravljanje virov ogljikovodikov, vključno s skladom virov, ki bi moral prejemati in upravljati javne prihodke iz izkoriščanja plina na morju ter ki je ustanovljen na podlagi mednarodno priznanih najboljših praks. |
| --- | --- |

(c)

načrt za vzpostavitev institucionalnega okvira za upravljanje virov ogljikovodikov, vključno s skladom virov, ki bi moral prejemati in upravljati javne prihodke iz izkoriščanja plina na morju ter ki je ustanovljen na podlagi mednarodno priznanih najboljših praks.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper.

V Bruslju, 25. aprila 2013

Za Svet

Predsednik

M. NOONAN

---

(1)  UL L 186, 20.7.2010, str. 30.

1

(2)  UL C 219, 24.7.2012, str. 13.

2

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

3

(4)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

4

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/37

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 14. maja 2013

o dovoljenju Češki republiki in Republiki Poljski, da uporabita posebne ukrepe, ki odstopajo od člena 5 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

(2013/237/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1), zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V dopisih Češke republike, ki jih je Komisija evidentirala 26. septembra 2011, 5. novembra 2012 in v dopisu Republike Poljske, ki ga je Komisija evidentirala 8. junija 2012, sta Češka republika in Republika Poljska zaprosili za dovoljenje za uporabo posebnih ukrepov, ki odstopajo od člena 5 Direktive 2006/112/ES v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem mejnih mostov in skupnih cestnih odsekov med tema dvema državama članicama. |
| --- | --- |

(1)

V dopisih Češke republike, ki jih je Komisija evidentirala 26. septembra 2011, 5. novembra 2012 in v dopisu Republike Poljske, ki ga je Komisija evidentirala 8. junija 2012, sta Češka republika in Republika Poljska zaprosili za dovoljenje za uporabo posebnih ukrepov, ki odstopajo od člena 5 Direktive 2006/112/ES v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem mejnih mostov in skupnih cestnih odsekov med tema dvema državama članicama.

| (2) | V skladu s členom 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisom z dne 5. decembra 2012 ostale države članice obvestila o zahtevkih Češke republike in Republike Poljske. Komisija je z dopisom z dne 10. decembra 2012 Češko republiko in Republiko Poljsko obvestila, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahtevkov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisom z dne 5. decembra 2012 ostale države članice obvestila o zahtevkih Češke republike in Republike Poljske. Komisija je z dopisom z dne 10. decembra 2012 Češko republiko in Republiko Poljsko obvestila, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahtevkov.

| (3) | V zvezi z dobavo blaga ali storitev ter pridobitvijo blaga znotraj Skupnosti, namenjenega za vzdrževanje mejnih mostov in skupnih cestnih odsekov, navedenih v Prilogi I, in za gradnjo ter vzdrževanje mejnih mostov, navedenih v Prilogi II, bi mostovi in skupni cestni odseki ter njihova gradbišča morali šteti, kot da se v celoti nahajajo na ozemlju Češke republike ali Repulike Poljske, v skladu z njunim sporazumom o gradnji in vzdrževanju mostov ter vzdrževanju skupnih cestnih odsekov na češko-poljski državni meji. Kadar posebnih ukrepov ni, bi bilo treba za vsako dobavo blaga in storitev ter pridobitev blaga znotraj Skupnosti ugotoviti, ali je bil kraj obdavčitve Češka republika ali Republika Poljska. Dela na mejnem mostu in skupnem cestnem odseku, izvedena na ozemlju Češke republike, bi bilo treba obdavčiti z davkom na dodano vrednost (DDV) v Češki republiki, medtem ko bi bilo delo, izvedeno na ozemlju Republike Poljske, treba obdavčiti z DDV v Republiki Poljski. |
| --- | --- |

(3)

V zvezi z dobavo blaga ali storitev ter pridobitvijo blaga znotraj Skupnosti, namenjenega za vzdrževanje mejnih mostov in skupnih cestnih odsekov, navedenih v Prilogi I, in za gradnjo ter vzdrževanje mejnih mostov, navedenih v Prilogi II, bi mostovi in skupni cestni odseki ter njihova gradbišča morali šteti, kot da se v celoti nahajajo na ozemlju Češke republike ali Repulike Poljske, v skladu z njunim sporazumom o gradnji in vzdrževanju mostov ter vzdrževanju skupnih cestnih odsekov na češko-poljski državni meji. Kadar posebnih ukrepov ni, bi bilo treba za vsako dobavo blaga in storitev ter pridobitev blaga znotraj Skupnosti ugotoviti, ali je bil kraj obdavčitve Češka republika ali Republika Poljska. Dela na mejnem mostu in skupnem cestnem odseku, izvedena na ozemlju Češke republike, bi bilo treba obdavčiti z davkom na dodano vrednost (DDV) v Češki republiki, medtem ko bi bilo delo, izvedeno na ozemlju Republike Poljske, treba obdavčiti z DDV v Republiki Poljski.

| (4) | Namen zahteve za odstopanje od člena 5 Direktive 2006/112/ES je zato poenostavitev postopka obračunavanja DDV v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem mejnih mostov in skupnih cestnih odsekov teh dveh držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Namen zahteve za odstopanje od člena 5 Direktive 2006/112/ES je zato poenostavitev postopka obračunavanja DDV v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem mejnih mostov in skupnih cestnih odsekov teh dveh držav članic.

| (5) | To odstopanje bi lahko le v zanemarljivem obsegu vplivalo na skupni znesek prihodkov od davkov držav članic, ki se poberejo v fazi končne potrošnje, in nima negativnega učinka na lastna sredstva Unije iz davka na dodano vrednost – |
| --- | --- |

(5)

To odstopanje bi lahko le v zanemarljivem obsegu vplivalo na skupni znesek prihodkov od davkov držav članic, ki se poberejo v fazi končne potrošnje, in nima negativnega učinka na lastna sredstva Unije iz davka na dodano vrednost –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Ob upoštevanju začetka veljavnosti sporazuma, ki bo sklenjen med Češko republiko in Republiko Poljsko, o vzdrževanju mostov in skupnih cestnih odsekov na češko-poljski državni meji, kot je navedeno v Prilogi I k temu sklepu, in o gradnji ter vzdrževanju mostov na češko-poljski državni meji, kot je navedeno v Prilogi II k temu sklepu, je Češki republiki in Republiki Poljski dovoljeno, da v skladu s členoma 2 in 3 uporabljata ukrepe, ki odstopajo od člena 5 Direktive 2006/112/ES v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem navedenih mejnih mostov in skupnih cestnih odsekov, ki so deloma na ozemlju Češke republike in deloma na ozemlju Republike Poljske.

2.   To dovoljenje se uporablja tudi za kakršne koli dodatne mostove in skupne cestne odseke, ki spadajo na področje uporabe sporazuma iz odstavka 1 na podlagi izmenjave diplomatskih not. Odbor za DDV, ustanovljen na podlagi člena 398 Direktive 2006/112/ES se o tem uradno obvesti.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 5 Direktive 2006/112/ES se mejni mostovi in skupni cestni odseki, za katerih gradnjo ali vzdrževanje je odgovorna Češka republika, in po potrebi ustrezna gradbišča, če so na ozemlju Republike Poljske, štejejo za del ozemlja Češke republike za namene dobave blaga in storitev ter pridobitve blaga znotraj Skupnosti, namenjenega za gradnjo ali vzdrževanje navedenih mostov in skupnih cestnih odsekov.

Člen 3

Z odstopanjem od člena 5 Direktive 2006/112/ES se mejni mostovi in skupni cestni odseki, za katerih gradnjo ali vzdrževanje je odgovorna Republika Poljska, in po potrebi ustrezna gradbišča, če so na ozemlju Češke republike, štejejo za del ozemlja Republike Poljske za namene dobave blaga in storitev ter pridobitve blaga znotraj Skupnosti, namenjenega za gradnjo ali vzdrževanje navedenih mostov in skupnih cestnih odsekov.

Člen 4

Ta sklep začne učinkovati na dan njegove uradne obvestitve.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Češko republiko in Republiko Poljsko.

V Bruslju, 14. maja 2013

Za Svet

Predsednik

M. NOONAN

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

---

PRILOGA I

Češka republika je odgovorna za vzdrževanje naslednjih mostov in skupnih cestnih odsekov na češko-poljski državni meji:

| 1. | most čez potok Olecka Potok (Oleška) med krajema Jasnowice in Bukovec, na mejnem odseku I med mejnikoma 12/6 in I/13, |
| --- | --- |

1.

most čez potok Olecka Potok (Oleška) med krajema Jasnowice in Bukovec, na mejnem odseku I med mejnikoma 12/6 in I/13,

| 2. | most (Wolności/Svobody) čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín, na mejnem odseku I med mejnikoma I/86 in 86/1, |
| --- | --- |

2.

most (Wolności/Svobody) čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín, na mejnem odseku I med mejnikoma I/86 in 86/1,

| 3. | most (Przyjaźni/Družby) čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín, na mejnem odseku I med mejnikoma 87/2 in I/88, |
| --- | --- |

3.

most (Przyjaźni/Družby) čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín, na mejnem odseku I med mejnikoma 87/2 in I/88,

| 4. | most čez potok Piotrówka Potok (Petrůvka) med krajema Gołkowice in Závada, na mejnem odseku I med mejnikoma I/156 in 156/1, |
| --- | --- |

4.

most čez potok Piotrówka Potok (Petrůvka) med krajema Gołkowice in Závada, na mejnem odseku I med mejnikoma I/156 in 156/1,

| 5. | most čez reko Odro (Oder) med krajema Chałupki in Bohumín (betonski del starega mostu), na mejnem odseku II med mejnikoma 7/4 in 7/5, |
| --- | --- |

5.

most čez reko Odro (Oder) med krajema Chałupki in Bohumín (betonski del starega mostu), na mejnem odseku II med mejnikoma 7/4 in 7/5,

| 6. | most čez reko Odro (Oder) med krajema Chałupki in Bohumín (novi most), na mejnem odseku II med mejnikoma 8/1 in 8/2, |
| --- | --- |

6.

most čez reko Odro (Oder) med krajema Chałupki in Bohumín (novi most), na mejnem odseku II med mejnikoma 8/1 in 8/2,

| 7. | most čez reko Opawo (Opava) med krajema Wiechowice in Vávrovice, na mejnem odseku II med mejnikoma 71/4 in II/72, |
| --- | --- |

7.

most čez reko Opawo (Opava) med krajema Wiechowice in Vávrovice, na mejnem odseku II med mejnikoma 71/4 in II/72,

| 8. | most čez reko Opawo (Opava) med krajema Dzierzkowice in Držkovce, na mejnem odseku II med mejnikoma 74/1 in 74/2, |
| --- | --- |

8.

most čez reko Opawo (Opava) med krajema Dzierzkowice in Držkovce, na mejnem odseku II med mejnikoma 74/1 in 74/2,

| 9. | most čez reko Opawo (Opava) med krajema Branice in Úvalno, na mejnem odseku II med mejnikoma 85/4 and 85/5, |
| --- | --- |

9.

most čez reko Opawo (Opava) med krajema Branice in Úvalno, na mejnem odseku II med mejnikoma 85/4 and 85/5,

| 10. | most čez reko Opawico (Opavice) med predeloma Krasne Pole in Krásné Loučky mesta Krnov, na mejnem odseku II med mejnikoma 97/11 in II/98, |
| --- | --- |

10.

most čez reko Opawico (Opavice) med predeloma Krasne Pole in Krásné Loučky mesta Krnov, na mejnem odseku II med mejnikoma 97/11 in II/98,

| 11. | most čez reko Opawico (Opavice) med krajema Lenarcice in Linhartovy, na mejnem odseku II med mejnikoma 99/8 in 99/9, |
| --- | --- |

11.

most čez reko Opawico (Opavice) med krajema Lenarcice in Linhartovy, na mejnem odseku II med mejnikoma 99/8 in 99/9,

| 12. | most čez potok Oleśnica Potok (Olešnice) med krajema Podlesie in Ondřejovice (pri športnem igrišču), na mejnem odseku II med mejnikoma 155/3a in 155/3b, |
| --- | --- |

12.

most čez potok Oleśnica Potok (Olešnice) med krajema Podlesie in Ondřejovice (pri športnem igrišču), na mejnem odseku II med mejnikoma 155/3a in 155/3b,

| 13. | most čez potok Oleśnica Potok (Olešnice) med krajema Podlesie in Ondřejovice (na križišču s cesto v smeri Rejvíza), na mejnem odseku II med mejnikoma 155/9 in 155/10, |
| --- | --- |

13.

most čez potok Oleśnica Potok (Olešnice) med krajema Podlesie in Ondřejovice (na križišču s cesto v smeri Rejvíza), na mejnem odseku II med mejnikoma 155/9 in 155/10,

| 14. | most čez potok Oleśnica Potok (Olešnice) med krajema Podlesie in Ondřejovice (pri tovarni strojev Ondřejovice), na mejnem odseku II med mejnikoma 157/8 in II/158a, |
| --- | --- |

14.

most čez potok Oleśnica Potok (Olešnice) med krajema Podlesie in Ondřejovice (pri tovarni strojev Ondřejovice), na mejnem odseku II med mejnikoma 157/8 in II/158a,

| 15. | most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Niemojów in Bartošovice v Orlických horách, na mejnem odseku III med mejnikoma III/102 in III/103, |
| --- | --- |

15.

most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Niemojów in Bartošovice v Orlických horách, na mejnem odseku III med mejnikoma III/102 in III/103,

| 16. | most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Mostowice in Orlické Záhoří, na mejnem odseku III med mejnikoma III/113 in III/114, |
| --- | --- |

16.

most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Mostowice in Orlické Záhoří, na mejnem odseku III med mejnikoma III/113 in III/114,

| 17. | most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Lasówka in Orlické Záhoří, katastrsko območje Bedřichovka, na mejnem odseku III med mejnikoma 117/8 in III/118, |
| --- | --- |

17.

most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Lasówka in Orlické Záhoří, katastrsko območje Bedřichovka, na mejnem odseku III med mejnikoma 117/8 in III/118,

| 18. | most čez potok Lubota Potok (Oldřichovský potok) med krajema Kopaczów in Oldřichov na Hranicích, na mejnem odseku IV med mejnikoma IV/144 in 144/1, |
| --- | --- |

18.

most čez potok Lubota Potok (Oldřichovský potok) med krajema Kopaczów in Oldřichov na Hranicích, na mejnem odseku IV med mejnikoma IV/144 in 144/1,

| 19. | most čez potok Lubota Potok (Oldřichovský potok) med krajema Porajów in Hrádek nad Nisou, na mejnem odseku IV med mejnikoma 145/16 in IV/146, |
| --- | --- |

19.

most čez potok Lubota Potok (Oldřichovský potok) med krajema Porajów in Hrádek nad Nisou, na mejnem odseku IV med mejnikoma 145/16 in IV/146,

| 20. | cesta med krajema Leszna Górna in Horní Lištná, na mejnem odseku I med mejniki I/60 in 60/3a, 60/3b, v dolžini 0,333 km, |
| --- | --- |

20.

cesta med krajema Leszna Górna in Horní Lištná, na mejnem odseku I med mejniki I/60 in 60/3a, 60/3b, v dolžini 0,333 km,

| 21. | cesta med krajema Chałupki in Šilheřovice, na mejnem odseku II med mejniki 11/4a, 11/4b in II/12, v dolžini 0,671 km, |
| --- | --- |

21.

cesta med krajema Chałupki in Šilheřovice, na mejnem odseku II med mejniki 11/4a, 11/4b in II/12, v dolžini 0,671 km,

| 22. | cesta med krajema Kopaczów in Oldřichov na Hranicích, na mejnem odseku IV med mejniki IV/142 in 142/14a, 142/14b, v dolžini 0,867 km. |
| --- | --- |

22.

cesta med krajema Kopaczów in Oldřichov na Hranicích, na mejnem odseku IV med mejniki IV/142 in 142/14a, 142/14b, v dolžini 0,867 km.

Republika Poljska je odgovorna za vzdrževanje naslednjih mostov in skupnih cestnih odsekov na češko-poljski državni meji:

| 1. | most čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Chotěbuz, na mejnem odseku I med mejnikoma 91/3 in 91/4, |
| --- | --- |

1.

most čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Chotěbuz, na mejnem odseku I med mejnikoma 91/3 in 91/4,

| 2. | most čez reko Odro (Oder) med krajema Chałupki in Bohumín (kovinski del starega mostu), na mejnem odseku II med mejnikoma 7/4 in 7/5, |
| --- | --- |

2.

most čez reko Odro (Oder) med krajema Chałupki in Bohumín (kovinski del starega mostu), na mejnem odseku II med mejnikoma 7/4 in 7/5,

| 3. | most čez potok Strachowicki Potok (Strahovický potok) med krajema Krzanowice in Rohov, na mejnem odseku II med mejnikoma 35/12 in 35/13, |
| --- | --- |

3.

most čez potok Strachowicki Potok (Strahovický potok) med krajema Krzanowice in Rohov, na mejnem odseku II med mejnikoma 35/12 in 35/13,

| 4. | most čez reko Opawo (Opava) med krajema Boboluszki in Skrochovice, na mejnem odseku II med mejnikoma 81/8 and 81/9, |
| --- | --- |

4.

most čez reko Opawo (Opava) med krajema Boboluszki in Skrochovice, na mejnem odseku II med mejnikoma 81/8 and 81/9,

| 5. | most čez reko Opawico (Opavice) med krajema Chomiąża in Chomýž, na mejnem odseku II med mejnikoma II/96 in 96/1, |
| --- | --- |

5.

most čez reko Opawico (Opavice) med krajema Chomiąża in Chomýž, na mejnem odseku II med mejnikoma II/96 in 96/1,

| 6. | most čez potok Wielki Potok (potok Hrozová) med krajema Pielgrzymów in Pelhřimovy, na mejnem odseku II med mejnikoma 108/2 in 108/3, |
| --- | --- |

6.

most čez potok Wielki Potok (potok Hrozová) med krajema Pielgrzymów in Pelhřimovy, na mejnem odseku II med mejnikoma 108/2 in 108/3,

| 7. | most čez potok Cieklec Potok (potok Hrozová) med krajema Równe in Slezské Rudoltice, na mejnem odseku II med mejnikoma 110/7 in 110/8, |
| --- | --- |

7.

most čez potok Cieklec Potok (potok Hrozová) med krajema Równe in Slezské Rudoltice, na mejnem odseku II med mejnikoma 110/7 in 110/8,

| 8. | most (prepust) čez potok Graniczny Potok (Hraniční potok) med krajema Trzebina in Bartultovice, na mejnem odseku II med mejnikoma II/135 in 135/1, |
| --- | --- |

8.

most (prepust) čez potok Graniczny Potok (Hraniční potok) med krajema Trzebina in Bartultovice, na mejnem odseku II med mejnikoma II/135 in 135/1,

| 9. | most (prepust) čez potok Łużyca Potok (Lužický potok) med krajema Czerniawa Zdrój in Nove Mesto pod Smrkem, na mejnem odseku IV med mejnikoma 66/23 in IV/67, |
| --- | --- |

9.

most (prepust) čez potok Łużyca Potok (Lužický potok) med krajema Czerniawa Zdrój in Nove Mesto pod Smrkem, na mejnem odseku IV med mejnikoma 66/23 in IV/67,

| 10. | cesta med krajema Puńców in Kojkovice u Třince, na mejnem odseku I med mejniki I/65a, I/65b in I/67a, I/67b, v dolžini 0,968 km, |
| --- | --- |

10.

cesta med krajema Puńców in Kojkovice u Třince, na mejnem odseku I med mejniki I/65a, I/65b in I/67a, I/67b, v dolžini 0,968 km,

| 11. | cesta med krajema Chałupki/Rudyszwałd in Šilheřovice, na mejnem odseku II med mejniki II/12 in 12/8, v dolžini 0,917 km. |
| --- | --- |

11.

cesta med krajema Chałupki/Rudyszwałd in Šilheřovice, na mejnem odseku II med mejniki II/12 in 12/8, v dolžini 0,917 km.

Številke mejnikov, ki označujejo kraj mostov in skupnih cestnih odsekov, ustrezajo mejni dokumentaciji, sestavljeni na podlagi člena 10(4) Sporazuma med Republiko Poljsko in Češko republiko o skupni državni meji, ki je bil podpisan 17. januarja 1995 v Pragi.

---

PRILOGA II

Češka republika je odgovorna za gradnjo in vzdrževanje naslednjih mostov na češko-poljski državni meji:

| 1. | most čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín (most za pešce in športnike), na mejnem odseku I med mejnikoma I/85 in 84/4, |
| --- | --- |

1.

most čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín (most za pešce in športnike), na mejnem odseku I med mejnikoma I/85 in 84/4,

| 2. | most čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín (most za pešce pri železniškem mostu), na mejnem odseku I, pri mejniku 88/7, |
| --- | --- |

2.

most čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín (most za pešce pri železniškem mostu), na mejnem odseku I, pri mejniku 88/7,

| 3. | most čez reko Olzo (Olše) med predeloma Olza in Kopytov mesta Bohumín (most za pešce), na mejnem odseku I med mejnikoma I/182 in 182/1, |
| --- | --- |

3.

most čez reko Olzo (Olše) med predeloma Olza in Kopytov mesta Bohumín (most za pešce), na mejnem odseku I med mejnikoma I/182 in 182/1,

| 4. | most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Niemojów in Bartošovice v Orlických horách, na mejnem odseku III pri mejniku 101/32, |
| --- | --- |

4.

most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Niemojów in Bartošovice v Orlických horách, na mejnem odseku III pri mejniku 101/32,

| 5. | most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Poniatów in Bartošovice v Orlických horách, katastrsko območje Neratov (most za pešce), na mejnem odseku III pri mejniku III/106, |
| --- | --- |

5.

most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Poniatów in Bartošovice v Orlických horách, katastrsko območje Neratov (most za pešce), na mejnem odseku III pri mejniku III/106,

| 6. | most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Rudawa and Bartošovice v Orlických horách, katastrsko območje Podlesí (most za pešce), na mejnem odseku III med mejnikoma 107/9 in 107/10. |
| --- | --- |

6.

most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Rudawa and Bartošovice v Orlických horách, katastrsko območje Podlesí (most za pešce), na mejnem odseku III med mejnikoma 107/9 in 107/10.

Republika Poljska je odgovorna za gradnjo in vzdrževanje naslednjih mostov na češko-poljski državni meji:

| 1. | most čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín (evropski most za pešce), na mejnem odseku I pri mejniku I/87, |
| --- | --- |

1.

most čez reko Olzo (Olše) med krajema Cieszyn in Český Těšín (evropski most za pešce), na mejnem odseku I pri mejniku I/87,

| 2. | most čez reko Olzo (Olše) med predeloma Hażlach-Pogwizdów in Louky nad Olší mesta Karviná (most za pešce), na mejnem odseku I med mejnikoma 98/6 in I/99, |
| --- | --- |

2.

most čez reko Olzo (Olše) med predeloma Hażlach-Pogwizdów in Louky nad Olší mesta Karviná (most za pešce), na mejnem odseku I med mejnikoma 98/6 in I/99,

| 3. | most čez reko Opawico (Opavice) med krajema Chomiąża in Chomýž (most za pešce), na mejnem odseku II med mejnikoma 95/2 in 95/3, |
| --- | --- |

3.

most čez reko Opawico (Opavice) med krajema Chomiąża in Chomýž (most za pešce), na mejnem odseku II med mejnikoma 95/2 in 95/3,

| 4. | most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Niemojów in Bartošovice v Orlických horách, katastrsko območje Vrchní Orlice (most za pešce), na mejnem odseku III med mejnikoma III/104 and 104/1, |
| --- | --- |

4.

most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Niemojów in Bartošovice v Orlických horách, katastrsko območje Vrchní Orlice (most za pešce), na mejnem odseku III med mejnikoma III/104 and 104/1,

| 5. | most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Rudawa and Bartošovice v Orlických horách, katastrsko območje Nová Ves (most za pešce), na mejnem odseku III med mejnikoma 108/2 in 108/3. |
| --- | --- |

5.

most čez reko Orlico (Divoká Orlice) med krajema Rudawa and Bartošovice v Orlických horách, katastrsko območje Nová Ves (most za pešce), na mejnem odseku III med mejnikoma 108/2 in 108/3.

Številke mejnikov, ki označujejo kraj mostov, ustrezajo mejni dokumentaciji, sestavljeni na podlagi člena 10(4) Sporazuma med Republiko Poljsko in Češko republiko o skupni državni meji, ki je bil podpisan 17. januarja 1995 v Pragi.

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/42

---

SKLEP SVETA

z dne 21. maja 2013

o imenovanju štirih članov Odbora regij iz Združenega kraljestva in treh nadomestnih članov Odbora regij iz Združenega kraljestva

(2013/238/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga vlade Združenega kraljestva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

| (2) | Zaradi konca mandatov Amande BYRNE, Christine CHAPMAN, Flo CLUCAS in Rogerja KNOXA so se sprostila štiri mesta članov Odbora regij. Zaradi konca mandatov Petra MOORA in Sandyja PARKA sta se sprostili mesti nadomestnih članov Odbora regij. Zaradi imenovanja Paule BAKER za članico Odbora regij se bo sprostilo mesto nadomestnega člana – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandatov Amande BYRNE, Christine CHAPMAN, Flo CLUCAS in Rogerja KNOXA so se sprostila štiri mesta članov Odbora regij. Zaradi konca mandatov Petra MOORA in Sandyja PARKA sta se sprostili mesti nadomestnih članov Odbora regij. Zaradi imenovanja Paule BAKER za članico Odbora regij se bo sprostilo mesto nadomestnega člana –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujejo:

| (a) | za člane:






  — | Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales, |
| --- | --- | --- |

(a)

za člane:

—

Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales,

| — | Paula BAKER, Councillor, Basingstoke and Deane Council, |
| --- | --- |

—

Paula BAKER, Councillor, Basingstoke and Deane Council,

| — | Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council, |
| --- | --- |

—

Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council,

| — | Dee SHARPE, Councillor, East Riding of Yorkshire Council, |
| --- | --- |

—

Dee SHARPE, Councillor, East Riding of Yorkshire Council,

in

| (b) | za nadomestne člane:






  — | Barbara GRANT, Councillor, East Renfrewshire Council, |
| --- | --- | --- |

(b)

za nadomestne člane:

—

Barbara GRANT, Councillor, East Renfrewshire Council,

| — | Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council, |
| --- | --- |

—

Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council,

| — | Margaret LISHMAN, Councillor, Burnley Council. |
| --- | --- |

—

Margaret LISHMAN, Councillor, Burnley Council.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 21. maja 2013

Za Svet

Predsednik

E. GILMORE

---

(1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

2

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/43

---

SKLEP SVETA

z dne 21. maja 2013

o imenovanju estonskega nadomestnega člana Odbora regij

(2013/239/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga estonske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

| (2) | Zaradi izteka mandata Andresa JAADLE se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi izteka mandata Andresa JAADLE se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2015, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

| — | Mihkel JUHKAMI, Chairman, Rakvere City Council. |
| --- | --- |

—

Mihkel JUHKAMI, Chairman, Rakvere City Council.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 21. maja 2013

Za Svet

Predsednik

E. GILMORE

---

(1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

2

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/44

---

SKLEP SVETA 2013/240/SZVP

z dne 27. maja 2013

o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. maja 2010 sprejel Sklep 2010/279/SZVP (1), s katerim je podaljšal misijo EUPOL AFGHANISTAN za tri leta, in sicer do 31. maja 2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. maja 2010 sprejel Sklep 2010/279/SZVP (1), s katerim je podaljšal misijo EUPOL AFGHANISTAN za tri leta, in sicer do 31. maja 2013.

| (2) | Na podlagi priporočil iz strateškega pregleda, izvedenega oktobra 2012, in sledeče prilagoditve operativnega načrta (OPLAN) bi bilo treba misijo EUPOL AFGHANISTAN podaljšati do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi priporočil iz strateškega pregleda, izvedenega oktobra 2012, in sledeče prilagoditve operativnega načrta (OPLAN) bi bilo treba misijo EUPOL AFGHANISTAN podaljšati do 31. decembra 2014.

| (3) | Misija EUPOL AFHGANISTAN bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Misija EUPOL AFHGANISTAN bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe.

| (4) | Sklep 2010/279/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2010/279/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2010/279/SZVP se spremeni:

| 1. | člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Policijska misija Evropske unije v Afganistanu (v nadaljnjem besedilu: ‚EUPOL AFGHANISTAN‘ ali ‚misija‘), ustanovljena s Skupnim ukrepom 2007/369/SZVP, se z 31. majem 2010 podaljša do 31. decembra 2014.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Policijska misija Evropske unije v Afganistanu (v nadaljnjem besedilu: ‚EUPOL AFGHANISTAN‘ ali ‚misija‘), ustanovljena s Skupnim ukrepom 2007/369/SZVP, se z 31. majem 2010 podaljša do 31. decembra 2014.“;

| 2. | člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za izpolnjevanje ciljev iz člena 2, misija EUPOL AFGHANISTAN:






  (a) | afganistanski vladi pomaga pri spodbujanju institucionalne reforme Ministrstva za notranje zadeve ter pri razvijanju in usklajenem izvajanju politik in strategije za trajnostno in učinkovito ureditev civilne policije, zlasti kar zadeva afganistansko uniformirano (civilno) policijo in afganistansko kriminalistično policijo; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za izpolnjevanje ciljev iz člena 2, misija EUPOL AFGHANISTAN:

(a)

afganistanski vladi pomaga pri spodbujanju institucionalne reforme Ministrstva za notranje zadeve ter pri razvijanju in usklajenem izvajanju politik in strategije za trajnostno in učinkovito ureditev civilne policije, zlasti kar zadeva afganistansko uniformirano (civilno) policijo in afganistansko kriminalistično policijo;

| (b) | afganistanski vladi pomaga pri nadaljnji profesionalizaciji afganistanske nacionalne policije (ANP), zlasti s spodbujanjem razvoja infrastrukture za usposabljanje ter krepitvijo afganistanskih zmogljivosti za razvijanje in izvajanje usposabljanja; |
| --- | --- |

(b)

afganistanski vladi pomaga pri nadaljnji profesionalizaciji afganistanske nacionalne policije (ANP), zlasti s spodbujanjem razvoja infrastrukture za usposabljanje ter krepitvijo afganistanskih zmogljivosti za razvijanje in izvajanje usposabljanja;

| (c) | podpira afganistanske organe pri nadaljnjem razvijanju povezav med policijo in pravno državo v širšem smislu ter zagotavlja ustrezno medsebojno sodelovanje s kazenskopravnim sistemom v širšem smislu; |
| --- | --- |

(c)

podpira afganistanske organe pri nadaljnjem razvijanju povezav med policijo in pravno državo v širšem smislu ter zagotavlja ustrezno medsebojno sodelovanje s kazenskopravnim sistemom v širšem smislu;

| (d) | prispeva k večji povezanosti in usklajevanju med mednarodnimi akterji ter še naprej razvija strategije za reformo policije, zlasti s pomočjo Mednarodnega odbora za usklajevanje policije (IPCB), v tesnem sodelovanju z mednarodno skupnostjo in v okviru stalnega sodelovanja s ključnimi partnerji, vključno z Mednarodnimi varnostnimi silami za pomoč (ISAF) pod vodstvom Nata, Natovo misijo za usposabljanje in drugimi sodelujočimi. |
| --- | --- |

(d)

prispeva k večji povezanosti in usklajevanju med mednarodnimi akterji ter še naprej razvija strategije za reformo policije, zlasti s pomočjo Mednarodnega odbora za usklajevanje policije (IPCB), v tesnem sodelovanju z mednarodno skupnostjo in v okviru stalnega sodelovanja s ključnimi partnerji, vključno z Mednarodnimi varnostnimi silami za pomoč (ISAF) pod vodstvom Nata, Natovo misijo za usposabljanje in drugimi sodelujočimi.

Te naloge so podrobneje opredeljene v operativnem načrtu (OPLAN). Misija svoje naloge med drugim izvaja s spremljanjem, mentorstvom, svetovanjem in usposabljanjem.“;

| 3. | člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Struktura misije
  1.   Misija ima glavni sedež v Kabulu. Sestavljajo jo:






  (i) | vodja misije in njegov urad, katerega del je tudi višji uradnik za varnost misije; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Struktura misije

1.   Misija ima glavni sedež v Kabulu. Sestavljajo jo:

(i)

vodja misije in njegov urad, katerega del je tudi višji uradnik za varnost misije;

| (ii) | policijska enota; |
| --- | --- |

(ii)

policijska enota;

| (iii) | enota za pravno državo; |
| --- | --- |

(iii)

enota za pravno državo;

| (iv) | enota za usposabljanje; |
| --- | --- |

(iv)

enota za usposabljanje;

| (v) | področna enota; |
| --- | --- |

(v)

področna enota;

| (vi) | enota za podporo misijam; |
| --- | --- |

(vi)

enota za podporo misijam;

| (vii) | po potrebi področni uradi zunaj Kabula; |
| --- | --- |

(vii)

po potrebi področni uradi zunaj Kabula;

| (viii) | podporna enota v Bruslju. |
| --- | --- |

(viii)

podporna enota v Bruslju.

2.   Osebje misije se napoti na centralno in regionalno raven ter na raven province in lahko po potrebi zaradi izvajanja nalog deluje tudi na okrožni ravni, in sicer ob upoštevanju varnostne ocene in pod pogojem, da so prisotni ključni dejavniki, kot sta ustrezna logistična in varnostna podpora. Z ISAF in državami, ki vodijo regionalna poveljstva/skupine za obnovo provinc (PRT), se sklenejo tehnični dogovori za izmenjavo informacij ter zdravstveno, varnostno in logistično podporo, vključno z namestitvijo pri regionalnih poveljstvih in skupinah PRT.

3.   Poleg tega se po potrebi napoti več članov osebja misije, da se izboljša strateško usklajevanje reforme policije v Afganistanu, zlasti usklajevanje s sekretariatom IPCB v Kabulu.“;

| 4. | člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  Varnost
  1.   Poveljnik civilne operacije usmerja načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije in zagotavlja, da se ti ukrepi za misijo EUPOL AFGHANISTAN ustrezno in učinkovito izvajajo v skladu s členom 5.
  2.   Vodja misije je odgovoren za varnost operacije in za zagotavljanje skladnosti z minimalnimi varnostnimi zahtevami, ki veljajo za operacijo, v skladu s politiko Unije v zvezi z varnostjo osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe in pripadajočih dokumentov napoteno izven Unije.
  3.   Vodji misije pomaga višji uradnik za varnost misije (SMSO), ki poroča vodji misije in tudi vzdržuje tesne delovne stike z Evropsko službo za zunanje delovanje.
  4.   Vodja misije v provincah in regijah, kjer je misija nameščena, imenuje uradnike za varnost, ki so pod vodstvom SMSO odgovorni za vsakodnevno upravljanje vseh varnostnih vidikov ustreznih elementov misije.
  5.   Osebje EUPOL AFGHANISTAN pred začetkom dela opravi obvezno varnostno usposabljanje v skladu z OPLAN. Na območju napotitve se udeležijo tudi rednega usposabljanja za obnovitev znanja, ki ga organizira SMSO.
  6.   Vodja misije zagotavlja varovanje tajnih podatkov EU v skladu s Sklepom Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (2). |
| --- | --- |

4.

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Varnost

1.   Poveljnik civilne operacije usmerja načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije in zagotavlja, da se ti ukrepi za misijo EUPOL AFGHANISTAN ustrezno in učinkovito izvajajo v skladu s členom 5.

2.   Vodja misije je odgovoren za varnost operacije in za zagotavljanje skladnosti z minimalnimi varnostnimi zahtevami, ki veljajo za operacijo, v skladu s politiko Unije v zvezi z varnostjo osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe in pripadajočih dokumentov napoteno izven Unije.

3.   Vodji misije pomaga višji uradnik za varnost misije (SMSO), ki poroča vodji misije in tudi vzdržuje tesne delovne stike z Evropsko službo za zunanje delovanje.

4.   Vodja misije v provincah in regijah, kjer je misija nameščena, imenuje uradnike za varnost, ki so pod vodstvom SMSO odgovorni za vsakodnevno upravljanje vseh varnostnih vidikov ustreznih elementov misije.

5.   Osebje EUPOL AFGHANISTAN pred začetkom dela opravi obvezno varnostno usposabljanje v skladu z OPLAN. Na območju napotitve se udeležijo tudi rednega usposabljanja za obnovitev znanja, ki ga organizira SMSO.

6.   Vodja misije zagotavlja varovanje tajnih podatkov EU v skladu s Sklepom Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (2).

| 5. | člen 13(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUPOL AFGHANISTAN, za obdobje od 31. maja 2010 do 31. julija 2011 je 54 600 000 EUR.
  Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUPOL AFGHANISTAN, za obdobje od 1. avgusta 2011 do 31. julija 2012 je 60 500 000 EUR.
  Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUPOL AFGHANISTAN, za obdobje od 1. avgusta 2012 do 31. maja 2013 je 56 870 000 EUR.
  Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUPOL AFGHANISTAN, za obdobje od 1. junija 2013 do 31. decembra 2014 je 108 050 000 EUR.“; |
| --- | --- |

5.

člen 13(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUPOL AFGHANISTAN, za obdobje od 31. maja 2010 do 31. julija 2011 je 54 600 000 EUR.

Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUPOL AFGHANISTAN, za obdobje od 1. avgusta 2011 do 31. julija 2012 je 60 500 000 EUR.

Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUPOL AFGHANISTAN, za obdobje od 1. avgusta 2012 do 31. maja 2013 je 56 870 000 EUR.

Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUPOL AFGHANISTAN, za obdobje od 1. junija 2013 do 31. decembra 2014 je 108 050 000 EUR.“;

| 6. | člen 14 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 14
  Posredovanje podatkov
  1.   VP je pooblaščen, da v skladu s Sklepom 2011/292/EU Natu/ISAF posreduje tajne podatke in dokumente EU, pripravljene za namene misije. Da se to olajša, se pripravijo lokalni tehnični dogovori.
  2.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki se pridružijo temu sklepu, če je ustrezno in v skladu s potrebami misije, v skladu s Sklepom 2011/292/EU posreduje tajne podatke in dokumente do stopnje ‚CONFIDENTIEL UE‘, pripravljene za namene misije.
  3.   VP je pooblaščen, da UNAMA, če je ustrezno in v skladu z operativnimi potrebami misije, v skladu s Sklepom 2011/292/EU posreduje tajne podatke in dokumente EU do stopnje ‚RESTREINT UE‘, pripravljene za namene misije. V ta namen se pripravijo lokalni dogovori.
  4.   V primeru posebnih in neposrednih operativnih potreb je VP pooblaščen tudi, da državi gostiteljici v skladu s Sklepom 2011/292/EU posreduje tajne podatke in dokumente EU do stopnje ‚RESTREINT UE‘, pripravljene za namene misije. V ta namen se sklenejo dogovori med VP in pristojnimi organi države gostiteljice.
  5.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki se pridružijo temu sklepu, posreduje dokumente EU, ki niso tajne narave, v zvezi s posvetovanji v Svetu glede misije, za katera velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (3).
  6.   VP lahko pooblastila iz odstavkov 1, 2, 3 in 5 ter možnost sklepanja dogovorov iz odstavka 4 prenese na podrejene osebe, civilnega poveljnika operacije in/ali vodjo misije. |
| --- | --- |

6.

člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Posredovanje podatkov

1.   VP je pooblaščen, da v skladu s Sklepom 2011/292/EU Natu/ISAF posreduje tajne podatke in dokumente EU, pripravljene za namene misije. Da se to olajša, se pripravijo lokalni tehnični dogovori.

2.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki se pridružijo temu sklepu, če je ustrezno in v skladu s potrebami misije, v skladu s Sklepom 2011/292/EU posreduje tajne podatke in dokumente do stopnje ‚CONFIDENTIEL UE‘, pripravljene za namene misije.

3.   VP je pooblaščen, da UNAMA, če je ustrezno in v skladu z operativnimi potrebami misije, v skladu s Sklepom 2011/292/EU posreduje tajne podatke in dokumente EU do stopnje ‚RESTREINT UE‘, pripravljene za namene misije. V ta namen se pripravijo lokalni dogovori.

4.   V primeru posebnih in neposrednih operativnih potreb je VP pooblaščen tudi, da državi gostiteljici v skladu s Sklepom 2011/292/EU posreduje tajne podatke in dokumente EU do stopnje ‚RESTREINT UE‘, pripravljene za namene misije. V ta namen se sklenejo dogovori med VP in pristojnimi organi države gostiteljice.

5.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki se pridružijo temu sklepu, posreduje dokumente EU, ki niso tajne narave, v zvezi s posvetovanji v Svetu glede misije, za katera velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (3).

6.   VP lahko pooblastila iz odstavkov 1, 2, 3 in 5 ter možnost sklepanja dogovorov iz odstavka 4 prenese na podrejene osebe, civilnega poveljnika operacije in/ali vodjo misije.

| 7. | v členu 17 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Uporablja se od 31. maja 2010 do 31. decembra 2014.“ |
| --- | --- |

7.

v členu 17 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se od 31. maja 2010 do 31. decembra 2014.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. maja 2013

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL L 123, 19.5.2010, str. 4.

1

(2)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.“;

2

(3)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).“;

3

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/47

---

SKLEP SVETA 2013/241/SZVP

z dne 27. maja 2013

o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (1), EULEX KOSOVO

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO (2).

| (2) | Svet je 5. junija 2012 sprejel Sklep Sveta 2012/291/SZVP (3) o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP in podaljšanju mandata EULEX KOSOVO do 14. junija 2014. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 5. junija 2012 sprejel Sklep Sveta 2012/291/SZVP (3) o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP in podaljšanju mandata EULEX KOSOVO do 14. junija 2014.

| (3) | Referenčni finančni znesek pokriva obdobje do 14. junija 2013. Skupni ukrep 2008/124/SZVP bi bilo treba spremeniti in določiti nov referenčni finančni znesek za kritje stroškov v obdobju od 15. junija 2013 do 14. junija 2014. |
| --- | --- |

(3)

Referenčni finančni znesek pokriva obdobje do 14. junija 2013. Skupni ukrep 2008/124/SZVP bi bilo treba spremeniti in določiti nov referenčni finančni znesek za kritje stroškov v obdobju od 15. junija 2013 do 14. junija 2014.

| (4) | EULEX KOSOVO bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale uresničevanje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe. |
| --- | --- |

(4)

EULEX KOSOVO bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale uresničevanje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe.

| (5) | Zato bi bilo treba Skupni ukrep 2008/124/SZVP ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba Skupni ukrep 2008/124/SZVP ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 16(1) Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO do 14. oktobra 2010 znaša 265 000 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO od 15. oktobra 2010 do 14. decembra 2011 znaša 165 000 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO od 15. decembra 2011 do 14. junija 2012 znaša 72 800 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO od 15. junija 2012 do 14. junija 2013 znaša 111 000 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO od 15. junija 2013 do 14. junija 2014 znaša 110 000 000 EUR.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 27. maja 2013

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/99 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

1

(2)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

2

(3)  UL L 146, 6.6.2012, str. 46.

3

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/48

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 22. maja 2013

o določitvi predloge za nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost v skladu z Direktivo 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2882)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/242/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (1), zlasti člena 24(2) in Priloge XIV k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2012/27/EU določa, da mora vsaka država članica predložiti nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost do 30. aprila 2014 in nato vsaka tri leta. Ti načrti naj bi za doseganje ciljev energetske učinkovitosti iz člena 3(1) Direktive 2012/27/EU določili ukrepe za znatna izboljšanja energetske učinkovitosti in pričakovane in/ali dosežene prihranke energije, vključno s prihranki pri dobavi, prenosu in distribuciji energije ter končni porabi energije. Nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost v vsakem primeru vključujejo informacije iz dela 2 Priloge XIV k Direktivi 2012/27/EU. Nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost se dopolnijo s posodobljenimi ocenami pričakovane skupne porabe primarne energije leta 2020 in ocenjenimi ravnmi porabe primarne energije v sektorjih, navedenih v delu 1 Priloge XIV k Direktivi 2012/27/EU. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2012/27/EU določa, da mora vsaka država članica predložiti nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost do 30. aprila 2014 in nato vsaka tri leta. Ti načrti naj bi za doseganje ciljev energetske učinkovitosti iz člena 3(1) Direktive 2012/27/EU določili ukrepe za znatna izboljšanja energetske učinkovitosti in pričakovane in/ali dosežene prihranke energije, vključno s prihranki pri dobavi, prenosu in distribuciji energije ter končni porabi energije. Nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost v vsakem primeru vključujejo informacije iz dela 2 Priloge XIV k Direktivi 2012/27/EU. Nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost se dopolnijo s posodobljenimi ocenami pričakovane skupne porabe primarne energije leta 2020 in ocenjenimi ravnmi porabe primarne energije v sektorjih, navedenih v delu 1 Priloge XIV k Direktivi 2012/27/EU.

| (2) | V skladu z drugim odstavkom člena 24(2) Direktive 2012/27/EU Komisija predloži okvirno predlogo za nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost, ki se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 26(2) Direktive. Člen 26(1) Direktive določa, da Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2), člen 26(2) pa zagotavlja, da se uporablja člen 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z drugim odstavkom člena 24(2) Direktive 2012/27/EU Komisija predloži okvirno predlogo za nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost, ki se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 26(2) Direktive. Člen 26(1) Direktive določa, da Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2), člen 26(2) pa zagotavlja, da se uporablja člen 4 navedene uredbe.

| (3) | Pri ukrepih iz tega sklepa so, kolikor je le mogoče, upoštevane razprave v odboru iz direktive o energetski učinkovitosti – |
| --- | --- |

(3)

Pri ukrepih iz tega sklepa so, kolikor je le mogoče, upoštevane razprave v odboru iz direktive o energetski učinkovitosti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejme se predloga za nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost iz člena 24(2) in Priloge XIV k Direktivi 2012/27/EU, kot je določena v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 22. maja 2013

Za Komisijo

Günther OETTINGER

Član Komisije

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

2

---

PRILOGA

PREDLOGA ZA OBVEZNE ELEMENTE

NACIONALNI AKCIJSKI NAČRT ZA ENERGETSKO UČINKOVITOST

KAZALO (SEZNAM OBVEZNIH ELEMENTOV)

| 1. | Uvod |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pregled nacionalnih ciljev za povečanje energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Nacionalni cilji za povečanje energetske učinkovitosti za leto 2020 |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Dodatni cilji za povečanje energetske učinkovitosti |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Prihranki primarne energije |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Prihranki končne energije |
| --- | --- |

2.4

| 3. | Ukrepi politike za izvajanje DEU |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Horizontalni ukrepi |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Sistemi obveznosti energetske učinkovitosti in alternativni ukrepi politike (člen 7 DEU, del 2.3.2 Priloge XIV k DEU) |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Energetski pregledi in sistemi upravljanja (člen 8 DEU) |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Meritve in obračun (členi 9 do 11 DEU) |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Programi obveščanja in usposabljanja potrošnikov (člena 12 in 17 DEU) |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Razpoložljivost sistemov kvalifikacij, akreditacij in potrjevanj (člen 16 DEU) |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Energetske storitve (člen 18 DEU) |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Drugi ukrepi horizontalne narave za energetsko učinkovitost (člen 19 in člen 20 DEU) |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.2 | Energetska učinkovitost stavb |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Strategija prenove stavb (člen 4 DEU) |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Drugi ukrepi za energetsko učinkovitost v gradbenem sektorju |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Energetska učinkovitost javnih organov |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Stavbe osrednje vlade (člen 5 DEU) |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Stavbe drugih javnih organov (člen 5 DEU) |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Nakupi javnih organov (člen 6 DEU) |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.4 | Drugi ukrepi za izboljšanje učinkovitosti končne rabe energije, tudi v industrijskem sektorju in sektorju prevoza |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Spodbujanje učinkovitega ogrevanja in hlajenja |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Celovita ocena (člen 14 DEU) |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Drugi ukrepi, ki urejajo učinkovito ogrevanje in hlajenje (člen 14 DEU) |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | Pretvorba, prenos in distribucija energije ter odzivanje na povpraševanje |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Merila energetske učinkovitosti v omrežnih tarifah in regulacija (člen 15 DEU) |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Olajševanje in spodbujanje odzivanja na povpraševanje (člen 15 DEU) |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Energetska učinkovitost pri snovanju in regulaciji omrežij (člen 15 DEU) |
| --- | --- |

3.6.3

1.   Uvod

V tej predlogi so določene informacije, ki jih morajo države članice navesti v svojih nacionalnih načrtih za energetsko učinkovitost o ukrepih, ki so bili sprejeti oziroma katerih sprejetje se načrtuje za izvedbo glavnih elementov direktive o energetski učinkovitosti (DEU, 2012/27/EU), kakor je določeno v členu 24(2) Direktive in Prilogi XIV k Direktivi. Zato so v predlogi navedeni elementi, ki so obvezni za potrebe poročanja, in ne ukrepi, ki niso bili sprejeti v državah članicah in jih države članice ne načrtujejo. Predloga je v skladu z drugim odstavkom člena 24(2) DEU dana državam članicam na voljo kot pomoč pri oblikovanju nacionalnih načrtov za energetsko učinkovitost.

Kjer se besedilo predloge nanaša na informacije, ki jih je treba zagotoviti v prvem in/ali drugem nacionalnem načrtu za energetsko učinkovitost, to odraža besedilo DEU, kjer pa ni takšne reference, se informacije zagotovijo v prvem in vseh naslednjih nacionalnih načrtih za energetsko učinkovitost.

To predlogo dopolnjujejo smernice za nacionalne načrte za energetsko učinkovitost [vnesejo se sklicevanja na povezan delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje nadaljnje nasvete].

2.   Pregled nacionalnih ciljev za povečanje energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo

2.1   Nacionalni cilji za povečanje energetske učinkovitosti za leto 2020

| 1. | Navedite okvirni nacionalni cilj za povečanje energetske učinkovitosti za leto 2020, kot določa člen 3(1) DEU (člen 3(1) DEU, del 2.1 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

Navedite okvirni nacionalni cilj za povečanje energetske učinkovitosti za leto 2020, kot določa člen 3(1) DEU (člen 3(1) DEU, del 2.1 Priloge XIV k DEU).

| 2. | Navedite pričakovani vpliv cilja na skupno primarno in končno porabo energije leta 2020 in pojasnite, kako in na podlagi katerih podatkov je bilo to izračunano (člen 3(1) DEU). |
| --- | --- |

2.

Navedite pričakovani vpliv cilja na skupno primarno in končno porabo energije leta 2020 in pojasnite, kako in na podlagi katerih podatkov je bilo to izračunano (člen 3(1) DEU).

| 3. | Predložite oceno porabe primarne energije leta 2020, na splošno in po sektorjih (člen 24(2) DEU, del 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

3.

Predložite oceno porabe primarne energije leta 2020, na splošno in po sektorjih (člen 24(2) DEU, del 2.2 Priloge XIV k DEU).

2.2   Dodatni cilji za povečanje energetske učinkovitosti

Navedite kakršne koli dodatne nacionalne cilje v zvezi z energetsko učinkovitostjo, ki zadevajo celotno gospodarstvo ali posamezne sektorje (del 2.1 Priloge XIV k DEU).

2.3   Prihranki primarne energije

Predložite pregled prihrankov primarne energije, doseženih do poročanja, in ocene pričakovanih prihrankov za leto 2020 (člen 3(1) in člen 24(2) DEU, del 2.2(a) Priloge XIV k DEU).

2.4   Prihranki končne energije

| 1. | Za namene Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) v prvem in drugem nacionalnem načrtu za energetsko učinkovitost predložite informacije o doseženih prihrankih končne energije in predvidenih prihrankih končne energije do leta 2016 (člen 4(1) in (2) Direktive 2006/32/ES; del 2.2(b) Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

Za namene Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) v prvem in drugem nacionalnem načrtu za energetsko učinkovitost predložite informacije o doseženih prihrankih končne energije in predvidenih prihrankih končne energije do leta 2016 (člen 4(1) in (2) Direktive 2006/32/ES; del 2.2(b) Priloge XIV k DEU).

| 2. | Za namene Direktive 2006/32/ES v prvem in drugem nacionalnem načrtu za energetsko učinkovitost navedite metodologijo merjenja in/ali izračuna, ki se uporablja za izračun prihrankov končne energije (drugi odstavek dela 2.2(b)Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

2.

Za namene Direktive 2006/32/ES v prvem in drugem nacionalnem načrtu za energetsko učinkovitost navedite metodologijo merjenja in/ali izračuna, ki se uporablja za izračun prihrankov končne energije (drugi odstavek dela 2.2(b)Priloge XIV k DEU).

3.   Ukrepi politike za izvajanje DEU

3.1   Horizontalni ukrepi

3.1.1   Sistemi obveznosti energetske učinkovitosti in alternativni ukrepi politike (člen 7 DEU, del 2.3.2 Priloge XIV k DEU)

| 1. | Predložite informacije o skupnem znesku prihrankov energije v obdobju obveznosti, da se doseže cilj, določen v členu 7(1), in, če je primerno, o tem, kako se uporabljajo možnosti iz člena 7(2) in (3) (člen 7 DEU, del 2.2(a) Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

Predložite informacije o skupnem znesku prihrankov energije v obdobju obveznosti, da se doseže cilj, določen v členu 7(1), in, če je primerno, o tem, kako se uporabljajo možnosti iz člena 7(2) in (3) (člen 7 DEU, del 2.2(a) Priloge XIV k DEU).

| 2. | Predložite kratek opis nacionalnega sistema obveznosti energetske učinkovitosti, kakor je naveden v členu 7(1), vključno z informacijami o tem, kako je zagotovljeno spremljanje in preverjanje (člen 7(1) in (6) ter člen 20(6) DEU, del 2.3.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

2.

Predložite kratek opis nacionalnega sistema obveznosti energetske učinkovitosti, kakor je naveden v členu 7(1), vključno z informacijami o tem, kako je zagotovljeno spremljanje in preverjanje (člen 7(1) in (6) ter člen 20(6) DEU, del 2.3.2 Priloge XIV k DEU).

| 3. | Predložite informacije o alternativnih ukrepih politike, sprejetih na podlagi člena 7(9) in člena 20(6), vključno z informacijami o tem, kako je zagotovljeno spremljanje in preverjanje in kako je zagotovljena njihova enakost (člen 7(9) in (10) ter člen 20(6) DEU, del 2.3.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

3.

Predložite informacije o alternativnih ukrepih politike, sprejetih na podlagi člena 7(9) in člena 20(6), vključno z informacijami o tem, kako je zagotovljeno spremljanje in preverjanje in kako je zagotovljena njihova enakost (člen 7(9) in (10) ter člen 20(6) DEU, del 2.3.2 Priloge XIV k DEU).

| 4. | Kjer je primerno, predstavite objavljene prihranke energije, dosežene kot rezultat izvajanja sistema obveznosti energetske učinkovitosti (člen 7(6) in (8) DEU, del 2.2(a) Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

4.

Kjer je primerno, predstavite objavljene prihranke energije, dosežene kot rezultat izvajanja sistema obveznosti energetske učinkovitosti (člen 7(6) in (8) DEU, del 2.2(a) Priloge XIV k DEU).

| 5. | Kjer je primerno, predstavite objavljene prihranke energije, dosežene kot posledica izvajanja alternativnih ukrepov politike (člen 7(10) DEU, del 2.2(a) Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

5.

Kjer je primerno, predstavite objavljene prihranke energije, dosežene kot posledica izvajanja alternativnih ukrepov politike (člen 7(10) DEU, del 2.2(a) Priloge XIV k DEU).

| 6. | Predložite podrobne nacionalne količnike, izbrane v skladu s Prilogo IV k DEU (del 2.3.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

6.

Predložite podrobne nacionalne količnike, izbrane v skladu s Prilogo IV k DEU (del 2.3.2 Priloge XIV k DEU).

| 7. | Predložite informacije o vseh metodah, razen metodi iz dela 2(e) Priloge V k DEU, ki se uporabljajo, da se upošteva življenjska doba prihrankov energije, in pojasnite, kako je zagotovljeno, da to zagotavlja vsaj isto skupno količino prihrankov (del 2(e) Priloge V k DEU). |
| --- | --- |

7.

Predložite informacije o vseh metodah, razen metodi iz dela 2(e) Priloge V k DEU, ki se uporabljajo, da se upošteva življenjska doba prihrankov energije, in pojasnite, kako je zagotovljeno, da to zagotavlja vsaj isto skupno količino prihrankov (del 2(e) Priloge V k DEU).

3.1.2   Energetski pregledi in sistemi upravljanja (člen 8 DEU)

Pripravite pregled načrtovanih ali že sprejetih ukrepov za spodbujanje energetskih pregledov in sistemov upravljanja z energijo, vključno z informacijami o številu opravljenih energetskih pregledov z navedbo tistih, ki so bili izvedeni v velikih podjetjih, in z navedbo skupnega števila velikih podjetij na ozemlju države članice in številom podjetij, za katere se uporablja člen 8(5) (del 2.3.3 Priloge XIV k DEU).

3.1.3   Meritve in obračun (členi 9 do 11 DEU)

Opišite izvedene in načrtovane ukrepe, ki so bili sprejeti oziroma je načrtovano njihovo sprejetje v zvezi z meritvami in obračunom (člen 9, člen 10 in člen 11 DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.1.4   Programi obveščanja in usposabljanja potrošnikov (člena 12 in 17 DEU)

Predložite informacije o ukrepih, ki so bili sprejeti oziroma je načrtovano njihovo sprejetje, za spodbujanje in pospeševanje učinkovite rabe energije v MSP in gospodinjstvih (člen 12 in člen 17 DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.1.5   Razpoložljivost sistemov kvalifikacij, akreditacij in potrjevanj (člen 16 DEU)

Predložite informacije o obstoječih ali načrtovanih shemah potrjevanja ali akreditacij oziroma enakovrednih sistemih kvalifikacij (po potrebi vključno s programi usposabljanja) za ponudnike energetskih storitev, energetske preglede, energetske menedžerje in monterje elementov stavb, povezanih z energijo in opredeljenih v členu 2(9) Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2)
  (člen 16 DEU, del 2.3.7 Priloge XIV k DEU).

3.1.6   Energetske storitve (člen 18 DEU)

| 1. | Predložite informacije o ukrepih, ki so bili sprejeti oziroma je načrtovano njihovo sprejetje, za spodbujanje energetskih storitev. Opis mora vključevati spletno povezavo do seznama razpoložljivih ponudnikov energetskih storitev in njihovih kvalifikacij (prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU, del 2.3.8 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

Predložite informacije o ukrepih, ki so bili sprejeti oziroma je načrtovano njihovo sprejetje, za spodbujanje energetskih storitev. Opis mora vključevati spletno povezavo do seznama razpoložljivih ponudnikov energetskih storitev in njihovih kvalifikacij (prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU, del 2.3.8 Priloge XIV k DEU).

| 2. | Navedite kvalitativno oceno nacionalnega trga za energetske storitve, ki opisuje njegovo sedanje stanje in prihodnji razvoj trga (člen 18(1)(e) DEU). |
| --- | --- |

2.

Navedite kvalitativno oceno nacionalnega trga za energetske storitve, ki opisuje njegovo sedanje stanje in prihodnji razvoj trga (člen 18(1)(e) DEU).

3.1.7   Drugi ukrepi horizontalne narave za energetsko učinkovitost (člen 19 in člen 20 DEU)

| 1. | V prvem nacionalnem načrtu za energetsko učinkovitost navedite ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti, ki so bili sprejeti za izvajanje člena 19 DEU. Zlasti navedite seznam sprejetih ukrepov za odpravo regulativnih in neregulativnih ovir za energetsko učinkovitost (npr. razdelitev spodbud v večlastniških lastninah, javni nakupi in letna priprava proračuna ter obračunavanje javnih organov) (člen 19 DEU, del 2.3.9 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

V prvem nacionalnem načrtu za energetsko učinkovitost navedite ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti, ki so bili sprejeti za izvajanje člena 19 DEU. Zlasti navedite seznam sprejetih ukrepov za odpravo regulativnih in neregulativnih ovir za energetsko učinkovitost (npr. razdelitev spodbud v večlastniških lastninah, javni nakupi in letna priprava proračuna ter obračunavanje javnih organov) (člen 19 DEU, del 2.3.9 Priloge XIV k DEU).

| 2. | Navedite informacije o nacionalnem skladu za energetsko učinkovitost (člen 20 DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

2.

Navedite informacije o nacionalnem skladu za energetsko učinkovitost (člen 20 DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.2   Energetska učinkovitost stavb

3.2.1   Strategija prenove stavb (člen 4 DEU)

Navedite dolgoročno nacionalno strategijo za prenovo stavb (zadnji odstavek člena 4 DEU).

3.2.2   Drugi ukrepi za energetsko učinkovitost v gradbenem sektorju

Navedite podrobnosti o ukrepih za znatno izboljšanje energetske učinkovitosti stavb, namenjenih doseganju nacionalnih ciljev povečanja energetske učinkovitosti iz člena 3(1) (člen 24(2) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.3   Energetska učinkovitost javnih organov

3.3.1   Stavbe osrednje vlade (člen 5 DEU)

Navedite informacije o objavljenem popisu stavb osrednje vlade, ki se ogrevajo in ohlajajo (člen 5(5) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.3.2   Stavbe drugih javnih organov (člen 5 DEU)

| 1. | Predložite informacije o sprejetih ali načrtovanih ukrepih za spodbujanje javnih organov in organov za socialna stanovanja, za katere velja javno pravo, da sprejmejo načrte za energetsko učinkovitost, ki glede energetske učinkovitosti stavb sledijo zgledu osrednje vlade (člen 5(7)(a) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

Predložite informacije o sprejetih ali načrtovanih ukrepih za spodbujanje javnih organov in organov za socialna stanovanja, za katere velja javno pravo, da sprejmejo načrte za energetsko učinkovitost, ki glede energetske učinkovitosti stavb sledijo zgledu osrednje vlade (člen 5(7)(a) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

| 2. | Predložite seznam javnih organov, ki so pripravili akcijski načrt za energetsko učinkovitost (del 2.3.1 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

2.

Predložite seznam javnih organov, ki so pripravili akcijski načrt za energetsko učinkovitost (del 2.3.1 Priloge XIV k DEU).

3.3.3   Nakupi javnih organov (člen 6 DEU)

Predložite informacije o sprejetih ali načrtovanih ukrepih za zagotovitev, da osrednja vlada kupuje izdelke, storitve in stavbe z visoko energetsko učinkovitostjo (člen 6(1) DEU) in o sprejetih ali načrtovanih ukrepih za spodbujanje drugih javnih organov, da storijo podobno (člen 6(3) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.4   Drugi ukrepi za izboljšanje učinkovitosti končne rabe energije, tudi v industrijskem sektorju in sektorju prevoza

| 1. | Navedite podrobnosti o ukrepih za znatno izboljšanje energetske učinkovitosti v industrijskem sektorju, namenjenih doseganju nacionalnih ciljev povečanja energetske učinkovitosti iz člena 3(1) (člen 24(2) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

Navedite podrobnosti o ukrepih za znatno izboljšanje energetske učinkovitosti v industrijskem sektorju, namenjenih doseganju nacionalnih ciljev povečanja energetske učinkovitosti iz člena 3(1) (člen 24(2) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

| 2. | Navedite podrobnosti o ukrepih za znatno izboljšanje energetske učinkovitosti v sektorju prevoza potnikov in blaga, namenjenih doseganju nacionalnih ciljev povečanja energetske učinkovitosti iz člena 3(1) (člen 24(2) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

2.

Navedite podrobnosti o ukrepih za znatno izboljšanje energetske učinkovitosti v sektorju prevoza potnikov in blaga, namenjenih doseganju nacionalnih ciljev povečanja energetske učinkovitosti iz člena 3(1) (člen 24(2) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

| 3. | Zagotovite podrobne informacije o drugih pomembnih ukrepih za izboljšanje končne rabe energije, ki pomagajo pri doseganju nacionalnih ciljev glede energetske učinkovitosti in o katerih še niste poročali drugje v nacionalnih načrtih za energetsko učinkovitost (člen 24(2) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

3.

Zagotovite podrobne informacije o drugih pomembnih ukrepih za izboljšanje končne rabe energije, ki pomagajo pri doseganju nacionalnih ciljev glede energetske učinkovitosti in o katerih še niste poročali drugje v nacionalnih načrtih za energetsko učinkovitost (člen 24(2) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.5   Spodbujanje učinkovitega ogrevanja in hlajenja

3.5.1   Celovita ocena (člen 14 DEU)

| 1. | V drugem in naslednjih načrtih za energetsko učinkovitost navedite oceno napredka, doseženega pri izvajanju celovite ocene potenciala za uporabo soproizvodnje z visokim izkoristkom ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje iz člena 14(1) (člen 14(1) DEU, del 2.3.4 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

V drugem in naslednjih načrtih za energetsko učinkovitost navedite oceno napredka, doseženega pri izvajanju celovite ocene potenciala za uporabo soproizvodnje z visokim izkoristkom ter učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje iz člena 14(1) (člen 14(1) DEU, del 2.3.4 Priloge XIV k DEU).

| 2. | Opišite postopek in metodologijo, ki se uporabljata pri izvajanju analize stroškov in koristi, da se izpolnjujejo merila iz Priloge IX k DEU (člen 14(3) DEU, zadnji odstavek dela 1 Priloge IX k DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

2.

Opišite postopek in metodologijo, ki se uporabljata pri izvajanju analize stroškov in koristi, da se izpolnjujejo merila iz Priloge IX k DEU (člen 14(3) DEU, zadnji odstavek dela 1 Priloge IX k DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.5.2   Drugi ukrepi, ki urejajo učinkovito ogrevanje in hlajenje (člen 14 DEU)

Predložite opis ukrepov, strategij in politik, vključno s programi in načrti, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za razvoj gospodarskega potenciala soproizvodnje z visokim izkoristkom in učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja ter drugih učinkovitih sistemov za ogrevanje in hlajenje ter uporabe ogrevanja in hlajenja iz odvečne toplote in obnovljivih virov energije (člen 14(2) in (4) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.6   Pretvorba, prenos in distribucija energije ter odzivanje na povpraševanje

3.6.1   Merila energetske učinkovitosti v omrežnih tarifah in regulacija (člen 15 DEU)

| 1. | Opišite načrtovane ali sprejete ukrepe za zagotovitev, da se odstranijo spodbude v tarifah, ki negativno vplivajo na celotno učinkovitost proizvodnje, prenosa, distribucije in dobave energije ali tiste, ki bi lahko ovirale odzivanje na povpraševanje pri izravnavi trga in pri zagotavljanju pomožnih storitev (člen 15(4) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

1.

Opišite načrtovane ali sprejete ukrepe za zagotovitev, da se odstranijo spodbude v tarifah, ki negativno vplivajo na celotno učinkovitost proizvodnje, prenosa, distribucije in dobave energije ali tiste, ki bi lahko ovirale odzivanje na povpraševanje pri izravnavi trga in pri zagotavljanju pomožnih storitev (člen 15(4) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

| 2. | Opišite načrtovane ali sprejete ukrepe za spodbujanje operaterjev omrežij k izboljšanju učinkovitosti prek zasnove in delovanja (člen 15(4) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

2.

Opišite načrtovane ali sprejete ukrepe za spodbujanje operaterjev omrežij k izboljšanju učinkovitosti prek zasnove in delovanja (člen 15(4) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

| 3. | Opišite načrtovane ali sprejete ukrepe za zagotovitev, da tarife omogočajo dobaviteljem, da izboljšajo udeležbo porabnikov pri učinkovitosti sistema, vključno z odzivanjem na povpraševanje (člen 15(4) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU). |
| --- | --- |

3.

Opišite načrtovane ali sprejete ukrepe za zagotovitev, da tarife omogočajo dobaviteljem, da izboljšajo udeležbo porabnikov pri učinkovitosti sistema, vključno z odzivanjem na povpraševanje (člen 15(4) DEU, prvi stavek dela 2.2 Priloge XIV k DEU).

3.6.2   Olajševanje in spodbujanje odzivanja na povpraševanje (člen 15 DEU)

Predložite informacije o drugih sprejetih ali načrtovanih ukrepih za omogočanje in razvoj odzivanja na povpraševanje, vključno s tistimi, ki obravnavajo tarife za podporo dinamičnemu oblikovanju cen (Priloga XI(3), del 2.3.6 Priloge XIV k DEU).

3.6.3   Energetska učinkovitost pri snovanju in regulaciji omrežij (člen 15 DEU)

Poročajte o napredku, doseženem pri oceni potenciala energetske učinkovitosti nacionalne plinske in električne infrastrukture, kot tudi sprejetih in načrtovanih ukrepih in naložbah za uvedbo stroškovno učinkovitih izboljšav energetske učinkovitosti v omrežni infrastrukturi in časovni razpored za njihovo uvedbo (člen 15(2) DEU, del 2.3.5 Priloge XIV k DEU).

---

(1)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(2)  UL L 153, 18.6.2010, str. 13.

---

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/54

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 24. maja 2013

o začasnem odstopanju od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 zaradi upoštevanja posebnih razmer v Svaziju v zvezi z breskvami, hruškami in ananasom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2906)

(2013/243/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (1), zlasti člena 36(4) Priloge II k Uredbi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je dne 23. aprila 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/213/EU (2), s katerim je odobrila začasno odstopanje od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 zaradi upoštevanja posebnih razmer v Svaziju v zvezi z breskvami, hruškami in ananasom. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je dne 23. aprila 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/213/EU (2), s katerim je odobrila začasno odstopanje od pravil o poreklu iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 zaradi upoštevanja posebnih razmer v Svaziju v zvezi z breskvami, hruškami in ananasom.

| (2) | V skladu s členom 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 je Svazi 28. februarja 2013 zaprosil za novo odstopanje od pravil o poreklu iz navedene priloge za dve leti, in sicer od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2014. Zahtevek obsega skupno količino 780 ton breskev, hrušk ter mešanice breskev in/ali hrušk in/ali ananasa v sadnem soku pod oznakami KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 in ex 2008 97 98. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 je Svazi 28. februarja 2013 zaprosil za novo odstopanje od pravil o poreklu iz navedene priloge za dve leti, in sicer od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2014. Zahtevek obsega skupno količino 780 ton breskev, hrušk ter mešanice breskev in/ali hrušk in/ali ananasa v sadnem soku pod oznakami KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 in ex 2008 97 98.

| (3) | Glede na informacije, ki jih je predložil Svazi, ta država ne more izpolniti pravila o poreklu za določen izdelek, kot to določa Dodatek 1 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007, ki med drugim zahteva, da se vsi uporabljeni materiali uvrstijo pod tarifno številko, ki ni tarifna številka končnega izdelka. Svazi pridobiva narezane breskve in hruške brez porekla v soku, ki ne vsebuje sladkorja pod oznakama KN ex 2008 70 92 in 2008 40 90, iz sosednje Južne Afrike za proizvodnjo končnega izdelka, ker nima domače proizvodnje breskev in hrušk v komercialnem obsegu. V skladu s členom 6(7) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 so izdelki izključeni tudi iz kumulacije z Južno Afriko. Zato končni izdelek ni v skladu s pravili iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(3)

Glede na informacije, ki jih je predložil Svazi, ta država ne more izpolniti pravila o poreklu za določen izdelek, kot to določa Dodatek 1 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007, ki med drugim zahteva, da se vsi uporabljeni materiali uvrstijo pod tarifno številko, ki ni tarifna številka končnega izdelka. Svazi pridobiva narezane breskve in hruške brez porekla v soku, ki ne vsebuje sladkorja pod oznakama KN ex 2008 70 92 in 2008 40 90, iz sosednje Južne Afrike za proizvodnjo končnega izdelka, ker nima domače proizvodnje breskev in hrušk v komercialnem obsegu. V skladu s členom 6(7) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 so izdelki izključeni tudi iz kumulacije z Južno Afriko. Zato končni izdelek ni v skladu s pravili iz navedene priloge.

| (4) | Člen 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 določa, da Skupnost v skladu s tem členom pritrdilno odgovori na vse zahteve držav AKP, ki so ustrezno utemeljene v skladu s tem členom in ki ne morejo povzročiti hujše škode obstoječi industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Člen 36 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 določa, da Skupnost v skladu s tem členom pritrdilno odgovori na vse zahteve držav AKP, ki so ustrezno utemeljene v skladu s tem členom in ki ne morejo povzročiti hujše škode obstoječi industriji Skupnosti.

| (5) | V skladu s členom 36(1)(b) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 Svazi prosi za več časa, da se pripravi na uskladitev s pravili o poreklu, ker gospodarski subjekti pri poskusnem obratovanju uporabljajo sveže breskve in/ali hruške iz Južne Afrike, ki so olupljene, narezane in shranjene v sodih hladne vode ter ohlajene prepeljane v Svazi za nadaljnjo obdelavo. Zaradi uporabe teh materialov, ki so uvrščeni v poglavje 8 harmoniziranega sistema, bi lahko dovolila uskladitev končnega izdelka, izdelanega v Svaziju, z zgornjim pravilom. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 36(1)(b) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 Svazi prosi za več časa, da se pripravi na uskladitev s pravili o poreklu, ker gospodarski subjekti pri poskusnem obratovanju uporabljajo sveže breskve in/ali hruške iz Južne Afrike, ki so olupljene, narezane in shranjene v sodih hladne vode ter ohlajene prepeljane v Svazi za nadaljnjo obdelavo. Zaradi uporabe teh materialov, ki so uvrščeni v poglavje 8 harmoniziranega sistema, bi lahko dovolila uskladitev končnega izdelka, izdelanega v Svaziju, z zgornjim pravilom.

| (6) | Svazi je razložil, da želi izpolniti zahteve evropskih kupcev po različnih konzerviranih izdelkih, vključno z omejeno količino hrušk in breskev, ki ni pridelana na njegovem ozemlju. Če evropski prodajalci na drobno ne morejo kupiti celotne palete izdelkov od svojega dobavitelja v Svaziju, lahko to za Svazi pomeni poslovno izgubo pri prodaji lončkov želeja, ananasa in agrumov. |
| --- | --- |

(6)

Svazi je razložil, da želi izpolniti zahteve evropskih kupcev po različnih konzerviranih izdelkih, vključno z omejeno količino hrušk in breskev, ki ni pridelana na njegovem ozemlju. Če evropski prodajalci na drobno ne morejo kupiti celotne palete izdelkov od svojega dobavitelja v Svaziju, lahko to za Svazi pomeni poslovno izgubo pri prodaji lončkov želeja, ananasa in agrumov.

| (7) | Glede na to, da Svazi potrebuje več časa, da se pripravi na uskladitev s pravili o poreklu, bi bilo treba odobriti začasno odstopanje. Začasno odstopanje bi bilo treba omejiti na obdobje, ki je potrebno, da podjetje upravičenca doseže uskladitev s pravili iz člena 36(2) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to, da Svazi potrebuje več časa, da se pripravi na uskladitev s pravili o poreklu, bi bilo treba odobriti začasno odstopanje. Začasno odstopanje bi bilo treba omejiti na obdobje, ki je potrebno, da podjetje upravičenca doseže uskladitev s pravili iz člena 36(2) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007.

| (8) | Da bi Svazi lahko v celoti izkoristil dodeljene količine in ob upoštevanju dejstva, da lahko ta država uporablja prejšnja odstopanja le v drugem polletju leta 2012, bi moralo začasno odstopanje imeti retroaktivni učinek, in sicer od 1. januarja 2013. |
| --- | --- |

(8)

Da bi Svazi lahko v celoti izkoristil dodeljene količine in ob upoštevanju dejstva, da lahko ta država uporablja prejšnja odstopanja le v drugem polletju leta 2012, bi moralo začasno odstopanje imeti retroaktivni učinek, in sicer od 1. januarja 2013.

| (9) | Začasno odstopanje od pravil o poreklu v skladu s členom 36(4) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 ne bi povzročilo resne škode obstoječi industriji Unije, če se upoštevajo nekateri pogoji v zvezi s količinami, nadzorom in trajanjem. |
| --- | --- |

(9)

Začasno odstopanje od pravil o poreklu v skladu s členom 36(4) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 ne bi povzročilo resne škode obstoječi industriji Unije, če se upoštevajo nekateri pogoji v zvezi s količinami, nadzorom in trajanjem.

| (10) | Zato je utemeljeno, da se pozitivno odgovori na zahtevek Svazija in se odobri začasno odstopanje iz člena 36(1)(b) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007. |
| --- | --- |

(10)

Zato je utemeljeno, da se pozitivno odgovori na zahtevek Svazija in se odobri začasno odstopanje iz člena 36(1)(b) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007.

| (11) | Glede na informacije, ki jih je predložil Svazi, je bila količina izdelkov, izvožena pod pogoji odstopanja iz tarifne številke HS 2008, približno 250 ton za obdobje od julija do decembra 2012. Količine, ki bodo odobrene za leto 2013 in 2014 bi morale biti v skladu s to uporabo. Primerno je odobriti 500 ton na leto, kar ustreza zmožnosti obstoječe industrije, da še naprej izvaža v Unijo. |
| --- | --- |

(11)

Glede na informacije, ki jih je predložil Svazi, je bila količina izdelkov, izvožena pod pogoji odstopanja iz tarifne številke HS 2008, približno 250 ton za obdobje od julija do decembra 2012. Količine, ki bodo odobrene za leto 2013 in 2014 bi morale biti v skladu s to uporabo. Primerno je odobriti 500 ton na leto, kar ustreza zmožnosti obstoječe industrije, da še naprej izvaža v Unijo.

| (12) | Zato bi bilo treba Svaziju odobriti začasno odstopanje za dve leti za skupno letno količino 500 ton breskev, hrušk ter mešanice breskev in/ali hrušk in/ali ananasa v sadnem soku pod oznakami KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 in ex 2008 97 98. |
| --- | --- |

(12)

Zato bi bilo treba Svaziju odobriti začasno odstopanje za dve leti za skupno letno količino 500 ton breskev, hrušk ter mešanice breskev in/ali hrušk in/ali ananasa v sadnem soku pod oznakami KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 in ex 2008 97 98.

| (13) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) določa pravila v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot. Za zagotovitev učinkovitega upravljanja, ki ga v tesnem sodelovanju izvajajo organi Svazija, carinski organi držav članic in Komisija, se morajo navedena pravila uporabljati za količine, uvožene v skladu z odstopanjem, odobrenim s tem sklepom. |
| --- | --- |

(13)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) določa pravila v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot. Za zagotovitev učinkovitega upravljanja, ki ga v tesnem sodelovanju izvajajo organi Svazija, carinski organi držav članic in Komisija, se morajo navedena pravila uporabljati za količine, uvožene v skladu z odstopanjem, odobrenim s tem sklepom.

| (14) | Za zagotovitev učinkovitega spremljanja izvajanja odstopanja bi morali organi Svazija Komisiji redno sporočati podrobne podatke o izdanih potrdilih o gibanju blaga EUR.1. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev učinkovitega spremljanja izvajanja odstopanja bi morali organi Svazija Komisiji redno sporočati podrobne podatke o izdanih potrdilih o gibanju blaga EUR.1.

| (15) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od Priloge II k Uredbi (ES) št. 1528/2007 in v skladu s členom 36(1)(b) navedene priloge za breskve, hruške in mešanice breskev in/ali hrušk in/ali ananasa v sadnem soku pod oznakami KN ex 2008 70 98, 2008 40 90 in ex 2008 97 98, pri čemer so za njihovo proizvodnjo uporabljene narezane breskve brez porekla v soku, ki ne vsebuje sladkorja pod oznako KN ex 2008 70 92 in narezane hruške v soku, ki ne vsebuje sladkorja pod oznako KN 2008 40 90, v skladu s pogoji iz členov od 2 do 5 tega sklepa velja, da so po poreklu iz Svazija.

Člen 2

Odstopanje iz člena 1 se uporablja za izdelke in količine iz Svazija, navedene v Prilogi, ki so prijavljeni za sprostitev v prosti promet v Uniji med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2014.

Člen 3

Količine iz Priloge k temu sklepu se upravljajo v skladu s členi 308a, b in c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 4

Carinski organi Svazija sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje količinskih pregledov v zvezi z izvozom izdelkov iz člena 1.

Vsa potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki jih izdajo za izdelke iz člena 1, vsebujejo sklic na ta sklep.

Pristojni organi Svazija Komisiji do konca meseca, ki sledi vsakemu četrtletju, pošljejo četrtletno izjavo o količinah, za katere so bila v skladu s tem sklepom izdana potrdila o gibanju blaga EUR. 1, in serijske številke navedenih potrdil.

Člen 5

Polje 7 potrdil o gibanju blaga EUR.1, izdanih na podlagi tega sklepa, vsebuje naslednjo navedbo:

„Derogation — Implementing Decision 2013/243/EU“.

Člen 6

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2014.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 24. maja 2013

Za Komisijo

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 113, 25.4.2012, str. 12.

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Opis blaga | Obdobje | Skupna letna količina
  (ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1628 | 2008 40 90 | pripravki iz hrušk | 1.1.2013 do 31.12.2013 | 500 |
| ex 2008 70 98 | pripravki iz breskev |
| ex 2008 97 98 | pripravki iz sadja: mešanica breskev in/ali hrušk in/ali ananasa v sadnem soku | 1.1.2014 do 31.12.2014 | 500 |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Opis blaga

Obdobje

Skupna letna količina

(ton)

09.1628

2008 40 90

pripravki iz hrušk

1.1.2013 do 31.12.2013

500

ex 2008 70 98

pripravki iz breskev

ex 2008 97 98

pripravki iz sadja: mešanica breskev in/ali hrušk in/ali ananasa v sadnem soku

1.1.2014 do 31.12.2014

500

---

28.5.2013

| 28.5.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (UL L 69, 13.3.2013, str. 1) je s 1. julijem 2013 verodostojna in ima pravne učinke samo elektronska izdaja Uradnega lista.

Če elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidenih in izrednih okoliščin, je v skladu s pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 216/2013 verodostojna in ima pravne učinke samo tiskana izdaja Uradnega lista.

---