# Az Európai Unió L 61/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.061.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 61 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. március 5. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.061.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 61

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. március 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Értesítés az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás hatálybalépéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 182/2013/EU rendelete (2013. március 1.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetéséről | 2 |
| | * | A Bizottság 183/2013/EU rendelete (2013. március 4.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 1 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 6 |
| | | A Bizottság 184/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 9 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/113/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. március 1.) a kizárólag gyermekbiztos öngyújtók forgalomba hozatalát biztosító és az újszerű öngyújtók forgalomba hozatalát tiltó, tagállamok által meghozandó intézkedések előírásáról szóló 2006/502/EK határozat érvényességének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2013) 1089. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 11 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Értesítés az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás hatálybalépéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság 182/2013/EU rendelete (2013. március 1.) a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetéséről

2

*

A Bizottság 183/2013/EU rendelete (2013. március 4.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 1 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

6

A Bizottság 184/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

9

HATÁROZATOK

2013/113/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. március 1.) a kizárólag gyermekbiztos öngyújtók forgalomba hozatalát biztosító és az újszerű öngyújtók forgalomba hozatalát tiltó, tagállamok által meghozandó intézkedések előírásáról szóló 2006/502/EK határozat érvényességének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2013) 1089. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 1089. számú dokumentummal történt)

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 5.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/1

---

Értesítés az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló, 2012. június 26-án Brüsszelben aláírt megállapodás (1)2013. április 1-jén hatályba lép.

---

(1)  HL L 10., 2013.1.15., 3. o.

---

RENDELETEK

| 5.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/2

---

A BIZOTTSÁG 182/2013/EU RENDELETE

(2013. március 1.)

a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére és 14. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) és különösen annak 16. cikke (4) bekezdésére és 24. cikke (5) bekezdésére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. szeptember 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (3) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan, miután 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: a panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. szeptember 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (3) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan, miután 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: a panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszik ki.

| (2) | A Bizottság 2012. november 8-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (4) szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan, miután 2012. szeptember 25-én az EU ProSun panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2012. november 8-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (4) szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan, miután 2012. szeptember 25-én az EU ProSun panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszik ki.

A.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (3) | A nyilvántartásba veendő termék az érintett országból származó vagy ott feladott, jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá besorolt kristályos szilícium fotovillamos modulok, valamint olyan típusú elemek, lemezek és panelek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága legfeljebb 400 μm. |
| --- | --- |

(3)

A nyilvántartásba veendő termék az érintett országból származó vagy ott feladott, jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá besorolt kristályos szilícium fotovillamos modulok, valamint olyan típusú elemek, lemezek és panelek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága legfeljebb 400 μm.

| (4) | A következő terméktípusok nem tartoznak a nyilvántartásba veendő termék fogalmába:






  — | olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik, |
| --- | --- | --- |

(4)

A következő terméktípusok nem tartoznak a nyilvántartásba veendő termék fogalmába:

—

olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,

| — | fotovillamos vékonyréteg termékek, |
| --- | --- |

—

fotovillamos vékonyréteg termékek,

| — | olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan villamos termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyeknek elektromos energiával való ellátását az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energia biztosítja. |
| --- | --- |

—

olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan villamos termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyeknek elektromos energiával való ellátását az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energia biztosítja.

B.   A KÉRELEM

| (5) | A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti, nyilvántartásba-vételi kötelezettségre irányuló kérelmeket a panaszos az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett értesítésekkel megindított eljárások kiindulópontját képező panaszokban tette, majd későbbi beadványaiban megismételte és kiegészítette ezeket. A panaszos azt kérte, hogy az érintett termék behozatalára vezessenek be nyilvántartásba vételi kötelezettséget annak érdekében, hogy az érintett behozatalra vonatkozó intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók lehessenek. |
| --- | --- |

(5)

A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti, nyilvántartásba-vételi kötelezettségre irányuló kérelmeket a panaszos az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett értesítésekkel megindított eljárások kiindulópontját képező panaszokban tette, majd későbbi beadványaiban megismételte és kiegészítette ezeket. A panaszos azt kérte, hogy az érintett termék behozatalára vezessenek be nyilvántartásba vételi kötelezettséget annak érdekében, hogy az érintett behozatalra vonatkozó intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók lehessenek.

C.   A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKAI

| (6) | A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerint a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések alkalmazhatók legyenek. A nyilvántartásba vételi kötelezettséget a közösségi gazdasági ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát megfelelően bizonyító kérelme után lehet az importtermékekre bevezetni. |
| --- | --- |

(6)

A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerint a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések alkalmazhatók legyenek. A nyilvántartásba vételi kötelezettséget a közösségi gazdasági ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát megfelelően bizonyító kérelme után lehet az importtermékekre bevezetni.

| (7) | A panaszos állítása szerint a nyilvántartásba vétel indokolt, mivel az érintett termék esetében dömpinget és támogatást alkalmaztak, és az olcsó behozatal nehezen helyrehozható, jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(7)

A panaszos állítása szerint a nyilvántartásba vétel indokolt, mivel az érintett termék esetében dömpinget és támogatást alkalmaztak, és az olcsó behozatal nehezen helyrehozható, jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

| (8) | A Bizottságnak a dömpinget illetően elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Kínából történő behozatala dömpingelt. A panaszos bizonyítékokkal szolgált az előállítási összköltség, továbbá az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség ehhez hozzászámított ésszerű összegén alapuló rendes értékről, ennek kiszámításához analóg országként az Egyesült Államokat választotta. A dömping bizonyítéka az így megállapított rendes érték és az érintett termék Unióba irányuló exportja során alkalmazott (gyártelepi) exportár összehasonlításán alapul. Összességében és a feltételezett dömpingkülönbözet mértékét tekintve ez a bizonyíték ebben a szakaszban elegendő a kérdéses exportőrök dömpingelési gyakorlatának alátámasztására. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak a dömpinget illetően elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Kínából történő behozatala dömpingelt. A panaszos bizonyítékokkal szolgált az előállítási összköltség, továbbá az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség ehhez hozzászámított ésszerű összegén alapuló rendes értékről, ennek kiszámításához analóg országként az Egyesült Államokat választotta. A dömping bizonyítéka az így megállapított rendes érték és az érintett termék Unióba irányuló exportja során alkalmazott (gyártelepi) exportár összehasonlításán alapul. Összességében és a feltételezett dömpingkülönbözet mértékét tekintve ez a bizonyíték ebben a szakaszban elegendő a kérdéses exportőrök dömpingelési gyakorlatának alátámasztására.

| (9) | A Bizottságnak a támogatások nyújtását illetően elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy érintett terméknek az érintett országból történő behozatala támogatásban részesül. A feltételezett támogatások többek között a következőket foglalják magukba: kedvezményes hitelek biztosítása a napelemipar számára (pl. állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok és állami fejlesztési bankok által nyújtott hitelkeretek és alacsony kamatozású fejlesztési hitelek, exporthitel-támogatási programok, exportgaranciák, környezetbarát technológiákra nyújtott biztosítások, offshore holdingtársaságokhoz való hozzáférés, kormány általi hitel-visszafizetés), támogatási programok (pl. Exporttermék-kutatási és -fejlesztési Alap, az „Ismert Márkák” és a „Világvezető Kínai Márkák” programok támogatásai, az iparágak külföldi terjeszkedéséhez nyújtott források Guangdong tartományban, „Aranyló Nap” demonstrációs program), bizonyos áruknak a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval alacsonyabb összeg fejében történő kormányzat általi rendelkezésre bocsátása (például poliszilíciumok, sajtolt alumíniumtermékek, üveg, villamos energia és földterület), közvetlen adómentességet és adókedvezményt nyújtó programok (pl. társasági adó alóli mentesség vagy adócsökkentés a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program keretében, társasági adó alóli mentesség a kivitellel foglalkozó, külföldi tőkével működő vállalatoknak, társaságiadó-csökkentés a külföldi tőkével működő vállalatoknak földrajzi elhelyezkedés alapján, társaságiadó-csökkentés a kínai gyártmányú berendezéseket vásárló, külföldi tőkével működő vállalatoknak, adójóváírás a külföldi tőkével működő vállalatok K + F tevékenységei után, adó-visszatérítési programok a külföldi tőkével működő vállalatok nyereségének exportorientált vállalkozásokba történő visszaforgatásához, preferenciális társasági adó a csúcs- vagy új technológiával foglalkozó iparágakhoz tartozóként elismert, külföldi tőkével működő vállalatoknak, adócsökkentés egyes kijelölt projektekben részt vevő csúcs- vagy új technológiával foglalkozó vállalkozások számára, kedvezményes társaságiadó-politika az északkeleti régióban található vállalkozásoknak, Guangdong tartománybeli adóprogramok), valamint közvetett adó- és importvám-mentességi programok (például hozzáadottérték-adó [héa] mentesség a behozott berendezésekre, héa-engedmény a kínai gyártmányú berendezések vásárlására külföldi tőkével működő vállalatok számára, befektetett eszközök vásárlására vonatkozó héa- és vámmentesség a Külpolitikai Fejlesztési Program keretében). Az állítás szerint a fenti programok támogatásoknak minősülnek, mivel (az állami szerveket is ideértve) a kínai kormány vagy más regionális kormányok pénzügyi hozzájárulásával zajlanak, és előnyös helyzetbe hozzák a támogatásban részesülő vállalatokat. Ezek állítólag az exportteljesítménytől és/vagy attól függnek, hogy az adott vállalatok előnyben részesítik-e a hazai áruk felhasználását az importárukkal szemben, és/vagy egyes ágazatokra és/vagy vállalattípusokra és/vagy helyszínekre korlátozódnak, épp ezért egyediek és kiegyenlíthetők. A szubvencióellenes panaszban és a nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez kapcsolódó későbbi beadványokban a behozatali árra és mennyiségre vonatkozóan szereplő bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a 2009 és 2011 közötti időszakban a behozatal – mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve – erőteljesen növekedett. A fentieket figyelembe véve a bizonyítékok a jelenlegi szakaszban kellőképpen alátámasztják, hogy a kérdéses termék kivitele kiegyenlíthető támogatásokban részesült. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak a támogatások nyújtását illetően elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy érintett terméknek az érintett országból történő behozatala támogatásban részesül. A feltételezett támogatások többek között a következőket foglalják magukba: kedvezményes hitelek biztosítása a napelemipar számára (pl. állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok és állami fejlesztési bankok által nyújtott hitelkeretek és alacsony kamatozású fejlesztési hitelek, exporthitel-támogatási programok, exportgaranciák, környezetbarát technológiákra nyújtott biztosítások, offshore holdingtársaságokhoz való hozzáférés, kormány általi hitel-visszafizetés), támogatási programok (pl. Exporttermék-kutatási és -fejlesztési Alap, az „Ismert Márkák” és a „Világvezető Kínai Márkák” programok támogatásai, az iparágak külföldi terjeszkedéséhez nyújtott források Guangdong tartományban, „Aranyló Nap” demonstrációs program), bizonyos áruknak a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval alacsonyabb összeg fejében történő kormányzat általi rendelkezésre bocsátása (például poliszilíciumok, sajtolt alumíniumtermékek, üveg, villamos energia és földterület), közvetlen adómentességet és adókedvezményt nyújtó programok (pl. társasági adó alóli mentesség vagy adócsökkentés a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program keretében, társasági adó alóli mentesség a kivitellel foglalkozó, külföldi tőkével működő vállalatoknak, társaságiadó-csökkentés a külföldi tőkével működő vállalatoknak földrajzi elhelyezkedés alapján, társaságiadó-csökkentés a kínai gyártmányú berendezéseket vásárló, külföldi tőkével működő vállalatoknak, adójóváírás a külföldi tőkével működő vállalatok K + F tevékenységei után, adó-visszatérítési programok a külföldi tőkével működő vállalatok nyereségének exportorientált vállalkozásokba történő visszaforgatásához, preferenciális társasági adó a csúcs- vagy új technológiával foglalkozó iparágakhoz tartozóként elismert, külföldi tőkével működő vállalatoknak, adócsökkentés egyes kijelölt projektekben részt vevő csúcs- vagy új technológiával foglalkozó vállalkozások számára, kedvezményes társaságiadó-politika az északkeleti régióban található vállalkozásoknak, Guangdong tartománybeli adóprogramok), valamint közvetett adó- és importvám-mentességi programok (például hozzáadottérték-adó [héa] mentesség a behozott berendezésekre, héa-engedmény a kínai gyártmányú berendezések vásárlására külföldi tőkével működő vállalatok számára, befektetett eszközök vásárlására vonatkozó héa- és vámmentesség a Külpolitikai Fejlesztési Program keretében). Az állítás szerint a fenti programok támogatásoknak minősülnek, mivel (az állami szerveket is ideértve) a kínai kormány vagy más regionális kormányok pénzügyi hozzájárulásával zajlanak, és előnyös helyzetbe hozzák a támogatásban részesülő vállalatokat. Ezek állítólag az exportteljesítménytől és/vagy attól függnek, hogy az adott vállalatok előnyben részesítik-e a hazai áruk felhasználását az importárukkal szemben, és/vagy egyes ágazatokra és/vagy vállalattípusokra és/vagy helyszínekre korlátozódnak, épp ezért egyediek és kiegyenlíthetők. A szubvencióellenes panaszban és a nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez kapcsolódó későbbi beadványokban a behozatali árra és mennyiségre vonatkozóan szereplő bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a 2009 és 2011 közötti időszakban a behozatal – mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve – erőteljesen növekedett. A fentieket figyelembe véve a bizonyítékok a jelenlegi szakaszban kellőképpen alátámasztják, hogy a kérdéses termék kivitele kiegyenlíthető támogatásokban részesült.

| (10) | A kár tekintetében elegendő meggyőző bizonyíték áll a Bizottság rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az exportőrök dömpingje és támogatási gyakorlata nehezen helyrehozható, jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A panaszokban és a nyilvántartásba vétel iránti kérelmekhez kapcsolódó későbbi beadványokban a behozatali árra és mennyiségre vonatkozóan szereplő bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a 2009 és 2011 közötti időszakban a behozatal – mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve – erőteljesen növekedett. Annak ellenére, hogy 2012-ben a behozatal abszolút értékben csökkent, az érintett termék az érintett országból történő behozatalának piaci részesedése tovább nőtt. Az érintett termék behozatali mennyisége és árai kedvezőtlen hatást gyakoroltak az uniós piacon értékesített mennyiségre, az ott felszámított árszintre és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére, és ezáltal jelentős mértékben romlott az uniós gazdasági ágazat összteljesítménye, valamint pénzügyi helyzete. E bizonyítékokat a nyilvántartásba vétellel kapcsolatos panaszokban és későbbi beadványokban szereplő adatok képezik, ám alátámasztják őket a dömpingellenes alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdésében meghatározott legfontosabb kártényezőkre vonatkozó, az uniós gazdasági ágazattól és nyilvános forrásokból származó információk is. |
| --- | --- |

(10)

A kár tekintetében elegendő meggyőző bizonyíték áll a Bizottság rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az exportőrök dömpingje és támogatási gyakorlata nehezen helyrehozható, jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A panaszokban és a nyilvántartásba vétel iránti kérelmekhez kapcsolódó későbbi beadványokban a behozatali árra és mennyiségre vonatkozóan szereplő bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a 2009 és 2011 közötti időszakban a behozatal – mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve – erőteljesen növekedett. Annak ellenére, hogy 2012-ben a behozatal abszolút értékben csökkent, az érintett termék az érintett országból történő behozatalának piaci részesedése tovább nőtt. Az érintett termék behozatali mennyisége és árai kedvezőtlen hatást gyakoroltak az uniós piacon értékesített mennyiségre, az ott felszámított árszintre és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére, és ezáltal jelentős mértékben romlott az uniós gazdasági ágazat összteljesítménye, valamint pénzügyi helyzete. E bizonyítékokat a nyilvántartásba vétellel kapcsolatos panaszokban és későbbi beadványokban szereplő adatok képezik, ám alátámasztják őket a dömpingellenes alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdésében meghatározott legfontosabb kártényezőkre vonatkozó, az uniós gazdasági ágazattól és nyilvános forrásokból származó információk is.

| (11) | A Bizottság birtokában van továbbá olyan, a dömpingellenes panaszban és a későbbi levelekben szereplő elégséges meggyőző bizonyítékoknak, amelyek azt tanúsítják, hogy az importőröknek tudomása volt vagy tudnia kellett volna arról, hogy az exportőrök dömpingje kárt okoz vagy kárt okozhat az Uniónak. A sajtóban hosszú időn keresztül több cikkben is szerepelt, hogy az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhat az érintett országból érkező dömpingelt behozatal. Végezetül a jelek szerint megvalósuló dömping mértékét tekintve jogos az a feltételezés, hogy az importőröknek tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a helyzetről. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság birtokában van továbbá olyan, a dömpingellenes panaszban és a későbbi levelekben szereplő elégséges meggyőző bizonyítékoknak, amelyek azt tanúsítják, hogy az importőröknek tudomása volt vagy tudnia kellett volna arról, hogy az exportőrök dömpingje kárt okoz vagy kárt okozhat az Uniónak. A sajtóban hosszú időn keresztül több cikkben is szerepelt, hogy az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhat az érintett országból érkező dömpingelt behozatal. Végezetül a jelek szerint megvalósuló dömping mértékét tekintve jogos az a feltételezés, hogy az importőröknek tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a helyzetről.

| (12) | A támogatások nyújtása tekintetében a kérelem elegendő bizonyítékkal szolgál olyan súlyos körülmények meglétére, amikor a kérdéses támogatott termék esetében a kiegyenlíthető támogatásokban részesülő, viszonylag rövid időszakon belül beszállított nagy mennyiségű behozatal nehezen orvosolható kárhoz vezet. Az e körülményeket alátámasztó bizonyítékok közé tartozik az is, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete gyors ütemben romlott. |
| --- | --- |

(12)

A támogatások nyújtása tekintetében a kérelem elegendő bizonyítékkal szolgál olyan súlyos körülmények meglétére, amikor a kérdéses támogatott termék esetében a kiegyenlíthető támogatásokban részesülő, viszonylag rövid időszakon belül beszállított nagy mennyiségű behozatal nehezen orvosolható kárhoz vezet. Az e körülményeket alátámasztó bizonyítékok közé tartozik az is, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete gyors ütemben romlott.

| (13) | A dömping tekintetében a Bizottságnak elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy e behozatal további jelentős emelkedése ilyen kárt okoz vagy okozna, ami – figyelembe véve az időzítést, a dömpingelt behozatal mennyiségét és egyéb körülményeket (így például a készletek mennyiségének növekedését vagy a kapacitáskihasználás csökkenését) – várhatóan komolyan rontaná a végleges vám javító hatását, amennyiben ezeket a vámokat nem alkalmaznák visszamenőleges hatállyal. Ezenfelül a jelen eljárás megindításának fényében jogos az a feltételezés, hogy az esetleges ideiglenes intézkedések elfogadását megelőzően az érintett termék behozatala tovább növekedhet, és az importőrők gyorsan készleteket halmozhatnak fel. |
| --- | --- |

(13)

A dömping tekintetében a Bizottságnak elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy e behozatal további jelentős emelkedése ilyen kárt okoz vagy okozna, ami – figyelembe véve az időzítést, a dömpingelt behozatal mennyiségét és egyéb körülményeket (így például a készletek mennyiségének növekedését vagy a kapacitáskihasználás csökkenését) – várhatóan komolyan rontaná a végleges vám javító hatását, amennyiben ezeket a vámokat nem alkalmaznák visszamenőleges hatállyal. Ezenfelül a jelen eljárás megindításának fényében jogos az a feltételezés, hogy az esetleges ideiglenes intézkedések elfogadását megelőzően az érintett termék behozatala tovább növekedhet, és az importőrők gyorsan készleteket halmozhatnak fel.

D.   AZ ELJÁRÁS

| (14) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a panaszos elegendő meggyőző bizonyítékot bocsátott rendelkezésre az érintett termék behozatalára vonatkozó, a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetésének alátámasztására. |
| --- | --- |

(14)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a panaszos elegendő meggyőző bizonyítékot bocsátott rendelkezésre az érintett termék behozatalára vonatkozó, a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetésének alátámasztására.

| (15) | A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. A Bizottság továbbá meghallgathatja az érdekelt feleket, amennyiben írásban olyan kérelmet nyújtanak be, melyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. A Bizottság továbbá meghallgathatja az érdekelt feleket, amennyiben írásban olyan kérelmet nyújtanak be, melyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.

E.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (16) | A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerint az érintett termék behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítására, hogy amennyiben a vizsgálat eredményei alapján megállapításra kerül, hogy dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő vámok elrendelése szükséges, a vámok a szükséges feltételek teljesülése esetén visszamenőlegesen is kivethetőek legyenek a nyilvántartásba vett behozatalra vonatkozó jogi rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

(16)

A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerint az érintett termék behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítására, hogy amennyiben a vizsgálat eredményei alapján megállapításra kerül, hogy dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő vámok elrendelése szükséges, a vámok a szükséges feltételek teljesülése esetén visszamenőlegesen is kivethetőek legyenek a nyilvántartásba vett behozatalra vonatkozó jogi rendelkezéseknek megfelelően.

| (17) | Bármilyen esetleges jövőbeni kötelezettség a dömpingellenes vizsgálat, illetve a szubvencióellenes vizsgálat megállapításaira fog támaszkodni. |
| --- | --- |

(17)

Bármilyen esetleges jövőbeni kötelezettség a dömpingellenes vizsgálat, illetve a szubvencióellenes vizsgálat megállapításaira fog támaszkodni.

| (18) | A dömpingellenes vizsgálat megindítását kérő panasz állításai szerint az érintett termék esetében az átlagos dömpingkülönbözet becsült értéke mintegy 60–70 %, az alákínálási különbözet becsült értéke pedig akár a 125 %-ot is eléri. A lehetséges kötelezettség becsült értéke a dömping dömpingellenes panasz alapján becsült mértékében, azaz az érintett termék CIF-importértékének 60–70 %-ában került meghatározásra. |
| --- | --- |

(18)

A dömpingellenes vizsgálat megindítását kérő panasz állításai szerint az érintett termék esetében az átlagos dömpingkülönbözet becsült értéke mintegy 60–70 %, az alákínálási különbözet becsült értéke pedig akár a 125 %-ot is eléri. A lehetséges kötelezettség becsült értéke a dömping dömpingellenes panasz alapján becsült mértékében, azaz az érintett termék CIF-importértékének 60–70 %-ában került meghatározásra.

| (19) | A szubvencióellenes vizsgálat megindítását kérő panasz állításai szerint az érintett termék esetében a támogatási különbözet becsült értéke mintegy 10–15 %, az alákínálás becsült értéke pedig akár a 125 %-ot is eléri. Az esetleges jövőbeli kötelezettség becsült értéke a szubvencióellenes panasz alapján becsült támogatási szinten, azaz az érintett termék CIF-importértékének 10–15 %-ában került meghatározásra. |
| --- | --- |

(19)

A szubvencióellenes vizsgálat megindítását kérő panasz állításai szerint az érintett termék esetében a támogatási különbözet becsült értéke mintegy 10–15 %, az alákínálás becsült értéke pedig akár a 125 %-ot is eléri. Az esetleges jövőbeli kötelezettség becsült értéke a szubvencióellenes panasz alapján becsült támogatási szinten, azaz az érintett termék CIF-importértékének 10–15 %-ában került meghatározásra.

| (20) | Mint arról az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett értesítések 5. szakasza említést tesz, a Bizottság jelenleg vizsgálja, hogy az érintett termék behozatala Kínából származónak minősíthető-e. A szubvencióellenes alaprendelet 2. cikke, illetve a dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint a közbenső ország kormányzata által nyújtott támogatás is kiegyenlíthető, illetve közbenső ország is lehet a dömpingelt termék exportáló országa. Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy a panaszok és a nyilvántartásba vétel iránti kérelmek a Kínából történő behozatalra vonatkoznak, annak eredetének megjelölése nélkül. Végül az Egyesült Államok által az ugyanerre a Kínából behozott termékre vonatkozóan végzett dömpingellenes és kiegyenlítő vizsgálatok felhívták a figyelmet az eredet megállapítását esetlegesen lehetővé tevő gyártási és összeszerelési műveletek összetettségére (5). E megfontolások fényében és a kérdésben a jövőben meghozandó következtetés sérelme nélkül a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy a Kínából származó vagy Kínában feladott érintett termékre nyilvántartásba vételi kötelezettség vonatkozzon. |
| --- | --- |

(20)

Mint arról az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett értesítések 5. szakasza említést tesz, a Bizottság jelenleg vizsgálja, hogy az érintett termék behozatala Kínából származónak minősíthető-e. A szubvencióellenes alaprendelet 2. cikke, illetve a dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint a közbenső ország kormányzata által nyújtott támogatás is kiegyenlíthető, illetve közbenső ország is lehet a dömpingelt termék exportáló országa. Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy a panaszok és a nyilvántartásba vétel iránti kérelmek a Kínából történő behozatalra vonatkoznak, annak eredetének megjelölése nélkül. Végül az Egyesült Államok által az ugyanerre a Kínából behozott termékre vonatkozóan végzett dömpingellenes és kiegyenlítő vizsgálatok felhívták a figyelmet az eredet megállapítását esetlegesen lehetővé tevő gyártási és összeszerelési műveletek összetettségére (5). E megfontolások fényében és a kérdésben a jövőben meghozandó következtetés sérelme nélkül a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy a Kínából származó vagy Kínában feladott érintett termékre nyilvántartásba vételi kötelezettség vonatkozzon.

F.   SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSA

| (21) | A Bizottság a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően fogja kezelni, |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően fogja kezelni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A vámhatóságok az 1225/2009/EK rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és az 597/2009/EK rendelet 24. cikke (5) bekezdésének értelmében megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy nyilvántartásba vegyék a következő termékek Unióba történő behozatalát:

| — | a jelenleg az ex 8501 31 00 (TARIC-kódok: 8501310081 és 8501310089), ex 8501 32 00 (TARIC-kódok: 8501320041 és 8501320049), ex 8501 33 00 (TARIC-kódok: 8501330061 és 8501330069), ex 8501 34 00 (TARIC-kódok: 8501340041 és 8501340049), ex 8501 61 20 (TARIC-kódok 8501612041 és 8501612049), ex 8501 61 80 (TARIC-kódok 8501618041 és 8501618049), ex 8501 62 00 (TARIC-kódok 8501620061 és 8501620069), ex 8501 63 00 (TARIC-kódok 8501630041 és 8501630049), ex 8501 64 00 (TARIC-kódok: 8501640041 és 8501640049), ex 8541 40 90 (TARIC-kódok: 8541409021 és 8541409029) KN-kód alá besorolt kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, |
| --- | --- |

—

a jelenleg az ex 8501 31 00 (TARIC-kódok: 8501310081 és 8501310089), ex 8501 32 00 (TARIC-kódok: 8501320041 és 8501320049), ex 8501 33 00 (TARIC-kódok: 8501330061 és 8501330069), ex 8501 34 00 (TARIC-kódok: 8501340041 és 8501340049), ex 8501 61 20 (TARIC-kódok 8501612041 és 8501612049), ex 8501 61 80 (TARIC-kódok 8501618041 és 8501618049), ex 8501 62 00 (TARIC-kódok 8501620061 és 8501620069), ex 8501 63 00 (TARIC-kódok 8501630041 és 8501630049), ex 8501 64 00 (TARIC-kódok: 8501640041 és 8501640049), ex 8541 40 90 (TARIC-kódok: 8541409021 és 8541409029) KN-kód alá besorolt kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek,

| — | a jelenleg az ex 8541 40 90 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 8541409031 és 8541409039) olyan típusú elemek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak, valamint |
| --- | --- |

—

a jelenleg az ex 8541 40 90 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 8541409031 és 8541409039) olyan típusú elemek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak, valamint

| — | a jelenleg az ex 3818 00 10 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 3818001011 és 3818001019) olyan típusú lemezek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak, |
| --- | --- |

—

a jelenleg az ex 3818 00 10 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 3818001011 és 3818001019) olyan típusú lemezek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak,

amelyek a Kínai Népköztársaságból származnak, vagy amelyeket a Kínai Népköztársaságban adtak fel. Az elemek és lemezek vastagsága legfeljebb 400 μm.

A következő terméktípusok nem tartoznak a nyilvántartásba veendő termék fogalmába:

| — | olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik, |
| --- | --- |

—

olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,

| — | fotovillamos vékonyréteg termékek, |
| --- | --- |

—

fotovillamos vékonyréteg termékek,

| — | olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan villamos termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyeknek elektromos energiával való ellátását az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energia biztosítja. |
| --- | --- |

—

olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan villamos termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyeknek elektromos energiával való ellátását az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energia biztosítja.

A nyilvántartásba vétel az e rendelet hatálybalépésének napját követő kilenc hónap elteltével hatályát veszti.

(2)   A Bizottság arra kéri az érdekelt feleket, hogy írásban megfogalmazott álláspontjukat, az azt alátámasztó bizonyítékokat, illetve meghallgatás iránti kérelmüket az e rendelet kihirdetésétől számított húsz napon belül ismertessék.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

2

(3)  HL C 269., 2012.9.6., 5. o.

3

(4)  HL L 340., 2012.11.8., 13. o.

4

(5)  Lásd a következő, 2012. október 9-i dokumentumot: Issues and Decision Memorandum for the Final Determination in the Antidumping Duty Investigation of Crystalline Silicon Photovoltaic Cells, Whether or Not Assembled into Modules, from the People’s Republic of China, elérhető: http://ia.ita.doc.gov/frn/summary/prc/2012-25580-1.pdf

5

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

6

---

| 5.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/6

---

A BIZOTTSÁG 183/2013/EU RENDELETE

(2013. március 4.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 1 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések.

| (2) | 2012. március 13-án a Nemzetközi Számviteli Standard Testület közzétette az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításait (Állami kölcsönök, a továbbiakban: az IFRS 1 módosításai). Az IFRS 1 módosításai a piaci ráta alatti kamatlábon kapott állami kölcsönök kapcsán – az IFRS-ekre való áttéréskor – mentesítik az első alkalmazókat a teljes körű visszamenőleges alkalmazástól. Az IFRS 1 módosításai tehát azáltal, hogy az IFRS-ekre való áttérés időpontjában fennálló állami kölcsönök kapcsán az első alkalmazók számára az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés és az IAS 20 Állami támogatások elszámolása és az állami közreműködés közzététele nemzetközi számviteli standard követelményeinek jövőbeli alkalmazását írják elő, kivételt engedélyeznek a visszamenőleges alkalmazás követelménye alól. |
| --- | --- |

(2)

2012. március 13-án a Nemzetközi Számviteli Standard Testület közzétette az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításait (Állami kölcsönök, a továbbiakban: az IFRS 1 módosításai). Az IFRS 1 módosításai a piaci ráta alatti kamatlábon kapott állami kölcsönök kapcsán – az IFRS-ekre való áttéréskor – mentesítik az első alkalmazókat a teljes körű visszamenőleges alkalmazástól. Az IFRS 1 módosításai tehát azáltal, hogy az IFRS-ekre való áttérés időpontjában fennálló állami kölcsönök kapcsán az első alkalmazók számára az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés és az IAS 20 Állami támogatások elszámolása és az állami közreműködés közzététele nemzetközi számviteli standard követelményeinek jövőbeli alkalmazását írják elő, kivételt engedélyeznek a visszamenőleges alkalmazás követelménye alól.

| (3) | Ez a rendelet jóváhagyja az IFRS 1 módosításait. Az említett standard helyenként az IFRS 9 standardra való hivatkozásokat tartalmaz, amelyek jelenleg nem alkalmazhatók, mivel az IFRS 9 standardot az Európai Unió még nem fogadta el. Ezért az e rendelet mellékletében az IFRS 9 standardra vonatkozó hivatkozásokat az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standardra való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

(3)

Ez a rendelet jóváhagyja az IFRS 1 módosításait. Az említett standard helyenként az IFRS 9 standardra való hivatkozásokat tartalmaz, amelyek jelenleg nem alkalmazhatók, mivel az IFRS 9 standardot az Európai Unió még nem fogadta el. Ezért az e rendelet mellékletében az IFRS 9 standardra vonatkozó hivatkozásokat az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standardra való hivatkozásként kell értelmezni.

| (4) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IFRS 1 módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IFRS 1 módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak.

| (5) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1126/2008/EK rendelet mellékletében az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása nemzetközi pénzügyi beszámolási standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

(2)   Az e rendelet mellékletében az IFRS 9 standardra vonatkozó hivatkozásokat az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standardra való hivatkozásként kell értelmezni.

2. cikk

Az 1. cikk (1) bekezdésében említett módosításokat minden társaságnak legkésőbb a 2013. január 1-jén vagy azt követően kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmaznia kell.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 320., 2008.11.29., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

| IFRS 1 | IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása –Állami kölcsönök |
| --- | --- |

IFRS 1

IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása –Állami kölcsönök

„Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Az Európai Gazdasági Térségen kívül minden jog fenntartva, kivéve a személyes használat vagy egyéb tisztességes felhasználás céljából történő sokszorosítást. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.”

Az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása standard módosításai

Állami kölcsönök

A standard kiegészül a 39N. és a 39O. bekezdéssel és a B1. bekezdés módosul.

| 39N. | A 2012 márciusában kibocsátott Állami kölcsönök (az IFRS 1 módosításai) a standardot kiegészítette a B1(f) és a B10–B12. bekezdéssel. A gazdálkodó egységnek ezeket a bekezdéseket a 2013. január 1-jén, vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. |
| --- | --- |

39N.

A 2012 márciusában kibocsátott Állami kölcsönök (az IFRS 1 módosításai) a standardot kiegészítette a B1(f) és a B10–B12. bekezdéssel. A gazdálkodó egységnek ezeket a bekezdéseket a 2013. január 1-jén, vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett.

| 39O. | A B10. és a B11. bekezdés hivatkozik az IFRS 9 standardra. Ha a gazdálkodó egység alkalmazza ezt az IFRS standardot, de még nem alkalmazza az IFRS 9 standardot, akkor a B10. és a B11. bekezdésben az IFRS 9 standardra való hivatkozásokat az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés standardra való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

39O.

A B10. és a B11. bekezdés hivatkozik az IFRS 9 standardra. Ha a gazdálkodó egység alkalmazza ezt az IFRS standardot, de még nem alkalmazza az IFRS 9 standardot, akkor a B10. és a B11. bekezdésben az IFRS 9 standardra való hivatkozásokat az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés standardra való hivatkozásként kell értelmezni.

| B1. | A gazdálkodó egységnek a következő kivételeket kell alkalmaznia:






  (a) | a pénzügyi eszközök és a pénzügyi kötelezettségek kivezetése (B2. és B3. bekezdés); |
| --- | --- | --- |

B1.

A gazdálkodó egységnek a következő kivételeket kell alkalmaznia:

(a)

a pénzügyi eszközök és a pénzügyi kötelezettségek kivezetése (B2. és B3. bekezdés);

| (b) | fedezeti elszámolások (B4–B6. bekezdés); |
| --- | --- |

(b)

fedezeti elszámolások (B4–B6. bekezdés);

| (c) | nem ellenőrző részesedések (B7. bekezdés); |
| --- | --- |

(c)

nem ellenőrző részesedések (B7. bekezdés);

| (d) | pénzügyi eszközök besorolása és értékelése (B8. bekezdés); |
| --- | --- |

(d)

pénzügyi eszközök besorolása és értékelése (B8. bekezdés);

| (e) | beágyazott származékos termékek (B9. bekezdés) és |
| --- | --- |

(e)

beágyazott származékos termékek (B9. bekezdés) és

| (f) | állami kölcsönök (B10–B12. bekezdés). |
| --- | --- |

(f)

állami kölcsönök (B10–B12. bekezdés).

A standard a B9. bekezdést követően kiegészül egy címmel és a B10–B12. bekezdéssel.

Állami kölcsönök

| B10. | Az első alkalmazónak valamennyi kapott állami kölcsönt az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás standardnak megfelelően pénzügyi kötelezettségként vagy tőkeinstrumentumként kell besorolnia. A B11. bekezdésben megengedettek kivételével az első alkalmazónak az IFRS 9 Pénzügyi instrumentumok és az IAS 20 Állami támogatások elszámolása és az állami közreműködés közzététele standard előírásait a jövőre nézve kell alkalmaznia az IFRS-ekre való áttérés időpontjában fennálló állami kölcsönökre, és a piaci kamatnál alacsonyabb kamatú állami kölcsönből származó megfelelő hasznot nem kell állami támogatásként megjelenítenie. Következésképp, ha az első alkalmazó korábbi számviteli szabályozása szerint a piaci kamatnál alacsonyabb kamatú állami kölcsön megjelenítését és értékelését nem az IFRS előírásainak megfelelően hajtotta végre, akkor az IFRS-ekre való áttérés időpontjában a kölcsön korábbi számviteli szabályozás szerinti könyv szerinti értékét kell alkalmaznia a pénzügyi helyzetre vonatkozó, IFRS-ek szerinti nyitó kimutatásban a kölcsön könyv szerinti értékeként. A gazdálkodó egységnek az IFRS-ekre való áttérés időpontját követően az ilyen kölcsönök értékelésére az IFRS 9 standardot kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

B10.

Az első alkalmazónak valamennyi kapott állami kölcsönt az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás standardnak megfelelően pénzügyi kötelezettségként vagy tőkeinstrumentumként kell besorolnia. A B11. bekezdésben megengedettek kivételével az első alkalmazónak az IFRS 9 Pénzügyi instrumentumok és az IAS 20 Állami támogatások elszámolása és az állami közreműködés közzététele standard előírásait a jövőre nézve kell alkalmaznia az IFRS-ekre való áttérés időpontjában fennálló állami kölcsönökre, és a piaci kamatnál alacsonyabb kamatú állami kölcsönből származó megfelelő hasznot nem kell állami támogatásként megjelenítenie. Következésképp, ha az első alkalmazó korábbi számviteli szabályozása szerint a piaci kamatnál alacsonyabb kamatú állami kölcsön megjelenítését és értékelését nem az IFRS előírásainak megfelelően hajtotta végre, akkor az IFRS-ekre való áttérés időpontjában a kölcsön korábbi számviteli szabályozás szerinti könyv szerinti értékét kell alkalmaznia a pénzügyi helyzetre vonatkozó, IFRS-ek szerinti nyitó kimutatásban a kölcsön könyv szerinti értékeként. A gazdálkodó egységnek az IFRS-ekre való áttérés időpontját követően az ilyen kölcsönök értékelésére az IFRS 9 standardot kell alkalmaznia.

| B11. | A B10. bekezdéssel ellentétben a gazdálkodó egység az IFRS 9 és az IAS 20 előírásait visszamenőleg is alkalmazhatja az IFRS-ekre való áttérés időpontját megelőzően létrejött állami kölcsönökre, feltéve, hogy az ehhez szükséges információ az említett kölcsön első elszámolásának időpontjában rendelkezésre állt. |
| --- | --- |

B11.

A B10. bekezdéssel ellentétben a gazdálkodó egység az IFRS 9 és az IAS 20 előírásait visszamenőleg is alkalmazhatja az IFRS-ekre való áttérés időpontját megelőzően létrejött állami kölcsönökre, feltéve, hogy az ehhez szükséges információ az említett kölcsön első elszámolásának időpontjában rendelkezésre állt.

| B12. | A B10. és B11. bekezdésben levő előírások és iránymutatás nem zárják ki, hogy a gazdálkodó egység alkalmazhassa a D19–D19D. bekezdésben ismertetett, a korábban megjelenített pénzügyi eszköz eredménnyel szemben valós értéken értékeltként történő megjelöléséhez kapcsolódó kivételeket. |
| --- | --- |

B12.

A B10. és B11. bekezdésben levő előírások és iránymutatás nem zárják ki, hogy a gazdálkodó egység alkalmazhassa a D19–D19D. bekezdésben ismertetett, a korábban megjelenített pénzügyi eszköz eredménnyel szemben valós értéken értékeltként történő megjelöléséhez kapcsolódó kivételeket.

---

| 5.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/9

---

A BIZOTTSÁG 184/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 82,8 |
| MA | 62,4 |
| TN | 81,3 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 83,1 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 177,0 |
| ZZ | 179,6 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 40,2 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| IL | 71,6 |
| MA | 57,8 |
| TN | 57,0 |
| TR | 64,6 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,8 |
| ZZ | 72,8 |
| 0808 10 80 | BR | 110,3 |
| CL | 115,2 |
| CN | 79,9 |
| MK | 37,4 |
| US | 167,8 |
| ZZ | 102,1 |
| 0808 30 90 | AR | 137,3 |
| CL | 179,6 |
| TR | 179,9 |
| US | 185,0 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 157,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

82,8

MA

62,4

TN

81,3

TR

105,7

ZZ

83,1

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

177,0

ZZ

179,6

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

40,2

TR

124,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

52,8

IL

71,6

MA

57,8

TN

57,0

TR

64,6

ZZ

60,8

0805 50 10

TR

72,8

ZZ

72,8

0808 10 80

BR

110,3

CL

115,2

CN

79,9

MK

37,4

US

167,8

ZZ

102,1

0808 30 90

AR

137,3

CL

179,6

TR

179,9

US

185,0

ZA

107,6

ZZ

157,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 5.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/11

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. március 1.)

a kizárólag gyermekbiztos öngyújtók forgalomba hozatalát biztosító és az újszerű öngyújtók forgalomba hozatalát tiltó, tagállamok által meghozandó intézkedések előírásáról szóló 2006/502/EK határozat érvényességének meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2013) 1089. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/113/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2006/502/EK bizottsági határozat (2) előírja a tagállamoknak, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy kizárólag gyermekbiztos öngyújtók kerüljenek forgalomba, valamint megtiltják az újszerű öngyújtók forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/502/EK bizottsági határozat (2) előírja a tagállamoknak, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy kizárólag gyermekbiztos öngyújtók kerüljenek forgalomba, valamint megtiltják az újszerű öngyújtók forgalomba hozatalát.

| (2) | A 2006/502/EK határozatot a 2001/95/EK irányelv 13. cikkének rendelkezéseivel összhangban fogadták el, amely a határozat érvényességét egy évet meg nem haladó időszakra korlátozza, de engedélyezi annak legfeljebb egyéves időszakokkal való további meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/502/EK határozatot a 2001/95/EK irányelv 13. cikkének rendelkezéseivel összhangban fogadták el, amely a határozat érvényességét egy évet meg nem haladó időszakra korlátozza, de engedélyezi annak legfeljebb egyéves időszakokkal való további meghosszabbítását.

| (3) | A 2006/502/EK határozat érvényességét egyéves időszakokkal hosszabbították meg a következők szerint: először a 2007/231/EK bizottsági határozattal (3)2008. május 11-ig, másodszor a 2008/322/EK bizottsági határozattal (4)2009. május 11-ig, harmadszor a 2009/298/EK bizottsági határozattal (5)2010. május 11-ig, negyedszer a 2010/157/EU bizottsági határozattal (6)2011. május 11-ig, ötödször a 2011/176/EU bizottsági határozattal (7)2012. május 11-ig, végül hatodszor a 2012/53/EU bizottsági határozattal (8)2013. május 11-ig. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/502/EK határozat érvényességét egyéves időszakokkal hosszabbították meg a következők szerint: először a 2007/231/EK bizottsági határozattal (3)2008. május 11-ig, másodszor a 2008/322/EK bizottsági határozattal (4)2009. május 11-ig, harmadszor a 2009/298/EK bizottsági határozattal (5)2010. május 11-ig, negyedszer a 2010/157/EU bizottsági határozattal (6)2011. május 11-ig, ötödször a 2011/176/EU bizottsági határozattal (7)2012. május 11-ig, végül hatodszor a 2012/53/EU bizottsági határozattal (8)2013. május 11-ig.

| (4) | Még mindig hoznak forgalomba nem gyermekbiztos öngyújtókat. A célzott mintavételtől a hatékony korlátozó intézkedésekig terjedő megerősített piacfelügyeleti tevékenységeknek köszönhetően vélhetően tovább csökken a forgalomban lévő mennyiségük. |
| --- | --- |

(4)

Még mindig hoznak forgalomba nem gyermekbiztos öngyújtókat. A célzott mintavételtől a hatékony korlátozó intézkedésekig terjedő megerősített piacfelügyeleti tevékenységeknek köszönhetően vélhetően tovább csökken a forgalomban lévő mennyiségük.

| (5) | Az öngyújtók gyermekbiztosságára vonatkozó egyéb kielégítő intézkedések hiányában a 2006/502/EK határozat érvényességét további 12 hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(5)

Az öngyújtók gyermekbiztosságára vonatkozó egyéb kielégítő intézkedések hiányában a 2006/502/EK határozat érvényességét további 12 hónappal meg kell hosszabbítani.

| (6) | Ezért a 2006/502/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 2006/502/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/502/EK határozat 6. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez a határozat 2014. május 11-ig alkalmazandó.”

2. cikk

A tagállamok meghozzák és kihirdetik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy legkésőbb 2013. május 11-ig megfeleljenek e határozatnak. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 1-jén.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

1

(2)  HL L 198., 2006.7.20., 41. o.

2

(3)  HL L 99., 2007.4.14., 16. o.

3

(4)  HL L 109., 2008.4.19., 40. o.

4

(5)  HL L 81., 2009.3.27., 23. o.

5

(6)  HL L 67., 2010.3.17., 9. o.

6

(7)  HL L 76., 2011.3.22., 99. o.

7

(8)  HL L 27., 2012.1.31., 24. o.

8

---