# Eiropas Savienības L 115/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.115.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 115 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 25. aprīlis |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.115.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 115

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 25. aprīlis

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 345/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas riska kapitāla fondiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 346/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (
  1
  ) | 18 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (
  1
  ) | 39 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 345/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas riska kapitāla fondiem (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 346/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (
  1
  )

1

18

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 25.4.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 115/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 345/2013

(2013. gada 17. aprīlis)

par Eiropas riska kapitāla fondiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Riska kapitāls nodrošina finansējumu uzņēmumiem, kuri parasti ir ļoti mazi, atrodas savas korporatīvās pastāvēšanas sākumposmā un kuriem ir spēcīgs izaugsmes un paplašināšanās potenciāls. Turklāt riska kapitāla fondi nodrošina uzņēmumiem vērtīgu kompetenci un zināšanas, uzņēmējdarbības kontaktus, zīmola vērtību un stratēģiskas konsultācijas. Sniedzot finansējumu un konsultācijas šiem uzņēmumiem, riska kapitāla fondi veicina ekonomisko izaugsmi, palīdz radīt darbavietas un piesaistīt kapitālu, sekmē inovatīvu uzņēmumu dibināšanu un paplašināšanos, palielina to ieguldījumu pētniecībā un izstrādē un veicina uzņēmējdarbību, inovāciju un konkurētspēju saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (“Eiropa 2020”), mērķiem un saistībā ar dalībvalstu ilgtermiņa uzdevumiem, kas noteikti, piemēram, Eiropas stratēģijas un politikas analīzes sistēmas 2012. gada marta ziņojumā “Vispārējās tendences 2030. gadam – pilsoņi saistītā un policentriskā pasaulē”. |
| --- | --- |

(1)

Riska kapitāls nodrošina finansējumu uzņēmumiem, kuri parasti ir ļoti mazi, atrodas savas korporatīvās pastāvēšanas sākumposmā un kuriem ir spēcīgs izaugsmes un paplašināšanās potenciāls. Turklāt riska kapitāla fondi nodrošina uzņēmumiem vērtīgu kompetenci un zināšanas, uzņēmējdarbības kontaktus, zīmola vērtību un stratēģiskas konsultācijas. Sniedzot finansējumu un konsultācijas šiem uzņēmumiem, riska kapitāla fondi veicina ekonomisko izaugsmi, palīdz radīt darbavietas un piesaistīt kapitālu, sekmē inovatīvu uzņēmumu dibināšanu un paplašināšanos, palielina to ieguldījumu pētniecībā un izstrādē un veicina uzņēmējdarbību, inovāciju un konkurētspēju saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (“Eiropa 2020”), mērķiem un saistībā ar dalībvalstu ilgtermiņa uzdevumiem, kas noteikti, piemēram, Eiropas stratēģijas un politikas analīzes sistēmas 2012. gada marta ziņojumā “Vispārējās tendences 2030. gadam – pilsoņi saistītā un policentriskā pasaulē”.

| (2) | Ieviešot vienotus noteikumus Savienībā, ir jāizveido kopējs regulējums par to, kā kvalificēti riska kapitāla fondi lieto nosaukumu EuVECA, īpaši attiecībā uz fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa sastāvu, tiesīgajiem ieguldījumu saņēmējiem, ieguldījumu instrumentiem, kurus tie var izmantot, un ieguldītāju kategorijām, kas ir tiesīgas ieguldīt šādos fondos. Bez šāda kopēja regulējuma pastāv risks, ka dalībvalstis piemēros atšķirīgus pasākumus valstu mērogā, kas tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmēs un radīs šķēršļus pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, jo riska kapitāla fondiem, kas vēlas darboties visā Savienībā, katrā dalībvalstī tiktu piemēroti atšķirīgi noteikumi. Turklāt atšķirīgas kvalitātes prasības attiecībā uz portfeļa sastāvu, ieguldījumu saņēmējiem un tiesīgajiem ieguldītājiem varētu radīt dažādus ieguldītāju aizsardzības līmeņus un raisīt neizpratni attiecībā uz ieguldījumu piedāvājumu, kas saistīts ar kvalificētiem riska kapitāla fondiem. Turklāt ieguldītājiem būtu jāvar salīdzināt dažādu kvalificētu riska kapitāla fondu ieguldījumu piedāvājumus. Jānovērš būtiski šķēršļi kvalificētu riska kapitāla fondu pārrobežu finansējuma piesaistīšanai, jāizvairās no konkurences izkropļošanas starp šiem fondiem un jebkādiem citiem iespējamiem šķēršļiem tirdzniecībai un būtiskiem konkurences kropļojumiem nākotnē. Attiecīgi šīs regulas atbilstošais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, kā tas ir interpretēts saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru. |
| --- | --- |

(2)

Ieviešot vienotus noteikumus Savienībā, ir jāizveido kopējs regulējums par to, kā kvalificēti riska kapitāla fondi lieto nosaukumu EuVECA, īpaši attiecībā uz fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa sastāvu, tiesīgajiem ieguldījumu saņēmējiem, ieguldījumu instrumentiem, kurus tie var izmantot, un ieguldītāju kategorijām, kas ir tiesīgas ieguldīt šādos fondos. Bez šāda kopēja regulējuma pastāv risks, ka dalībvalstis piemēros atšķirīgus pasākumus valstu mērogā, kas tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmēs un radīs šķēršļus pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, jo riska kapitāla fondiem, kas vēlas darboties visā Savienībā, katrā dalībvalstī tiktu piemēroti atšķirīgi noteikumi. Turklāt atšķirīgas kvalitātes prasības attiecībā uz portfeļa sastāvu, ieguldījumu saņēmējiem un tiesīgajiem ieguldītājiem varētu radīt dažādus ieguldītāju aizsardzības līmeņus un raisīt neizpratni attiecībā uz ieguldījumu piedāvājumu, kas saistīts ar kvalificētiem riska kapitāla fondiem. Turklāt ieguldītājiem būtu jāvar salīdzināt dažādu kvalificētu riska kapitāla fondu ieguldījumu piedāvājumus. Jānovērš būtiski šķēršļi kvalificētu riska kapitāla fondu pārrobežu finansējuma piesaistīšanai, jāizvairās no konkurences izkropļošanas starp šiem fondiem un jebkādiem citiem iespējamiem šķēršļiem tirdzniecībai un būtiskiem konkurences kropļojumiem nākotnē. Attiecīgi šīs regulas atbilstošais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, kā tas ir interpretēts saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru.

| (3) | Jāpieņem regula, ar kuru izveido vienotus Eiropas kvalificētiem riska kapitāla fondiem piemērojamus noteikumus un nosaka atbilstošas prasības visās dalībvalstīs to pārvaldniekiem, kas vēlas piesaistīt kapitālu visā Savienībā, izmantojot nosaukumu EuVECA. Šīm prasībām būtu jānodrošina to ieguldītāju pārliecība, kas vēlas ieguldīt riska kapitāla fondos. |
| --- | --- |

(3)

Jāpieņem regula, ar kuru izveido vienotus Eiropas kvalificētiem riska kapitāla fondiem piemērojamus noteikumus un nosaka atbilstošas prasības visās dalībvalstīs to pārvaldniekiem, kas vēlas piesaistīt kapitālu visā Savienībā, izmantojot nosaukumu EuVECA. Šīm prasībām būtu jānodrošina to ieguldītāju pārliecība, kas vēlas ieguldīt riska kapitāla fondos.

| (4) | Regulas formā nosakot kvalitātes prasības nosaukuma EuVECA izmantošanai, tiek nodrošināts, ka šīs prasības ir tieši piemērojamas to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas piesaista līdzekļus, izmantojot šo nosaukumu. Tas arī nodrošinās vienādus nosacījumus nosaukuma izmantošanai, novēršot situāciju, ka valstis izveidotu atšķirīgas prasības, transponējot direktīvu. To kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas izmanto šo nosaukumu, būtu jāievēro vienādi noteikumi visā Savienībā, un tas uzlabos arī ieguldītāju pārliecību. Šī regula arī samazina regulējuma sarežģītību un pārvaldnieka izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu atbilstību nereti atšķirīgiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē šādu fondu darbību, jo īpaši tiem pārvaldniekiem, kas vēlas piesaistīt kapitālu pāri robežām. Tā arī veicina konkurences izkropļojumu novēršanu. |
| --- | --- |

(4)

Regulas formā nosakot kvalitātes prasības nosaukuma EuVECA izmantošanai, tiek nodrošināts, ka šīs prasības ir tieši piemērojamas to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas piesaista līdzekļus, izmantojot šo nosaukumu. Tas arī nodrošinās vienādus nosacījumus nosaukuma izmantošanai, novēršot situāciju, ka valstis izveidotu atšķirīgas prasības, transponējot direktīvu. To kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas izmanto šo nosaukumu, būtu jāievēro vienādi noteikumi visā Savienībā, un tas uzlabos arī ieguldītāju pārliecību. Šī regula arī samazina regulējuma sarežģītību un pārvaldnieka izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu atbilstību nereti atšķirīgiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē šādu fondu darbību, jo īpaši tiem pārvaldniekiem, kas vēlas piesaistīt kapitālu pāri robežām. Tā arī veicina konkurences izkropļojumu novēršanu.

| (5) | Kā norādīts Komisijas 2011. gada 7. decembra paziņojumā ar nosaukumu “Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam”, Komisija 2012. gadā gatavojās pabeigt pētījumu par pārrobežu riska kapitāla ieguldījumu nodokļu šķēršļiem ar mērķi 2013. gadā piedāvāt risinājumus šo šķēršļu novēršanai, vienlaikus nepieļaujot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu. |
| --- | --- |

(5)

Kā norādīts Komisijas 2011. gada 7. decembra paziņojumā ar nosaukumu “Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam”, Komisija 2012. gadā gatavojās pabeigt pētījumu par pārrobežu riska kapitāla ieguldījumu nodokļu šķēršļiem ar mērķi 2013. gadā piedāvāt risinājumus šo šķēršļu novēršanai, vienlaikus nepieļaujot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu.

| (6) | Būtu jāparedz iespēja kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldīt ārēji vai iekšēji. Ja kvalificētu riska kapitāla fondu pārvalda iekšēji, tad fonds ir arī pārvaldnieks un tāpēc tam būtu jāievēro visas šajā regulā pārvaldniekiem izvirzītās prasības, kā arī jābūt attiecīgi reģistrētam saskaņā ar šo regulu. Tomēr iekšēji pārvaldītam riska kapitāla fondam, nebūtu jāļauj ārēji pārvaldīt citus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus vai pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (PVKIU). |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāparedz iespēja kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldīt ārēji vai iekšēji. Ja kvalificētu riska kapitāla fondu pārvalda iekšēji, tad fonds ir arī pārvaldnieks un tāpēc tam būtu jāievēro visas šajā regulā pārvaldniekiem izvirzītās prasības, kā arī jābūt attiecīgi reģistrētam saskaņā ar šo regulu. Tomēr iekšēji pārvaldītam riska kapitāla fondam, nebūtu jāļauj ārēji pārvaldīt citus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus vai pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (PVKIU).

| (7) | Lai skaidrāk noteiktu attiecības starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jānosaka, ka šo regulu piemēro tikai to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas nav PVKIU, kuriem piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (4), un kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un reģistrēti izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (5), ar noteikumu, ka šie pārvaldnieki pārvalda kvalificētu riska kapitāla fondu portfeļus. Tomēr kvalificētu riska kapitāla fondu ārējiem pārvaldniekiem, kuri ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu, arī būtu jāļauj pārvaldīt PVKIU, ja ir saņemta Direktīvā 2009/65/EK minētā atļauja. |
| --- | --- |

(7)

Lai skaidrāk noteiktu attiecības starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jānosaka, ka šo regulu piemēro tikai to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas nav PVKIU, kuriem piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (4), un kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un reģistrēti izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (5), ar noteikumu, ka šie pārvaldnieki pārvalda kvalificētu riska kapitāla fondu portfeļus. Tomēr kvalificētu riska kapitāla fondu ārējiem pārvaldniekiem, kuri ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu, arī būtu jāļauj pārvaldīt PVKIU, ja ir saņemta Direktīvā 2009/65/EK minētā atļauja.

| (8) | Turklāt šo regulu piemēro tikai pārvaldniekiem, kas pārvalda tādus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuru pārvaldītie aktīvi kopā nepārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību. Robežvērtības aprēķināšana šīs regulas mērķiem ir tāda pati kā Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā robežvērtības aprēķināšana. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt šo regulu piemēro tikai pārvaldniekiem, kas pārvalda tādus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuru pārvaldītie aktīvi kopā nepārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību. Robežvērtības aprēķināšana šīs regulas mērķiem ir tāda pati kā Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā robežvērtības aprēķināšana.

| (9) | Tomēr riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, kuri reģistrēti saskaņā ar šo regulu un kuru kopējie aktīvi pēc tam pārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību, un kuriem tādēļ jāsaņem atļauja no savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu, būtu jāatļauj turpināt izmantot nosaukumu EuVECA saistībā ar kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecību Savienībā ar noteikumu, ka tie pilda minētās direktīvas prasības un visu laiku turpina pildīt konkrētas prasības, kas šajā regulā noteiktas nosaukuma EuVECA izmantošanai. Tas attiecas gan uz esošajiem kvalificētiem riska kapitāla fondiem, gan kvalificētiem riska kapitāla fondiem, kuri dibināti pēc robežvērtības pārsniegšanas. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, kuri reģistrēti saskaņā ar šo regulu un kuru kopējie aktīvi pēc tam pārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību, un kuriem tādēļ jāsaņem atļauja no savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu, būtu jāatļauj turpināt izmantot nosaukumu EuVECA saistībā ar kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecību Savienībā ar noteikumu, ka tie pilda minētās direktīvas prasības un visu laiku turpina pildīt konkrētas prasības, kas šajā regulā noteiktas nosaukuma EuVECA izmantošanai. Tas attiecas gan uz esošajiem kvalificētiem riska kapitāla fondiem, gan kvalificētiem riska kapitāla fondiem, kuri dibināti pēc robežvērtības pārsniegšanas.

| (10) | Ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldnieki nevēlas izmantot nosaukumu EuVECA, šo regulu nepiemēro. Šādos gadījumos turpina piemērot pastāvošos valstu noteikumus un vispārīgos Savienības noteikumus. |
| --- | --- |

(10)

Ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldnieki nevēlas izmantot nosaukumu EuVECA, šo regulu nepiemēro. Šādos gadījumos turpina piemērot pastāvošos valstu noteikumus un vispārīgos Savienības noteikumus.

| (11) | Ar šo regulu būtu jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla fondu raksturu, jo īpaši attiecībā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros kvalificētiem riska kapitāla fondiem ir atļauts ieguldīt, un izmantojamajiem ieguldījumu instrumentiem. Tas ir nepieciešams, lai kvalificētu riska kapitāla fondu varētu skaidri nodalīt no alternatīvo ieguldījumu fondiem, kas izmanto citas, mazāk specializētas ieguldījumu stratēģijas, piemēram, izpirkšanu vai spekulatīvus ieguldījumus nekustamajā īpašumā, ko nav paredzēts veicināt ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo regulu būtu jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla fondu raksturu, jo īpaši attiecībā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros kvalificētiem riska kapitāla fondiem ir atļauts ieguldīt, un izmantojamajiem ieguldījumu instrumentiem. Tas ir nepieciešams, lai kvalificētu riska kapitāla fondu varētu skaidri nodalīt no alternatīvo ieguldījumu fondiem, kas izmanto citas, mazāk specializētas ieguldījumu stratēģijas, piemēram, izpirkšanu vai spekulatīvus ieguldījumus nekustamajā īpašumā, ko nav paredzēts veicināt ar šo regulu.

| (12) | Saskaņā ar mērķi precīzi apzināt kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuriem būs piemērojama šī regula, un lai nodrošinātu, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta kapitāla piešķiršanai maziem uzņēmumiem to korporatīvās pastāvēšanas sākumposmā, par kvalificētiem riska kapitāla fondiem būtu jāuzskata tādi fondi, kas paredz šādos uzņēmumos ieguldīt vismaz 70 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. Kvalificētiem riska kapitāla fondiem nebūtu jāļauj ieguldīt vairāk nekā 30 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla aktīvos, kas nav kvalificēti ieguldījumi. Tas nozīmē, ka 30 % robežvērtībai vienmēr vajadzētu būt par maksimālo robežvērtību nekvalificētiem ieguldījumiem, savukārt 70 % robežvērtība būtu jārezervē kvalificētiem ieguldījumiem visā kvalificēta riska kapitāla fonda pastāvēšanas laikā. Šīs robežvērtības būtu jāaprēķina, pamatojoties uz summu, kas ieguldāma pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas un ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos. Ar šo regulu būtu detalizēti jānosaka, kā aprēķināmas minētās ieguldījumu robežvērtības. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar mērķi precīzi apzināt kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuriem būs piemērojama šī regula, un lai nodrošinātu, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta kapitāla piešķiršanai maziem uzņēmumiem to korporatīvās pastāvēšanas sākumposmā, par kvalificētiem riska kapitāla fondiem būtu jāuzskata tādi fondi, kas paredz šādos uzņēmumos ieguldīt vismaz 70 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. Kvalificētiem riska kapitāla fondiem nebūtu jāļauj ieguldīt vairāk nekā 30 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla aktīvos, kas nav kvalificēti ieguldījumi. Tas nozīmē, ka 30 % robežvērtībai vienmēr vajadzētu būt par maksimālo robežvērtību nekvalificētiem ieguldījumiem, savukārt 70 % robežvērtība būtu jārezervē kvalificētiem ieguldījumiem visā kvalificēta riska kapitāla fonda pastāvēšanas laikā. Šīs robežvērtības būtu jāaprēķina, pamatojoties uz summu, kas ieguldāma pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas un ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos. Ar šo regulu būtu detalizēti jānosaka, kā aprēķināmas minētās ieguldījumu robežvērtības.

| (13) | Šīs regulas mērķis ir sekmēt izaugsmi un inovāciju mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) Savienībā. Ieguldījumi trešās valstīs dibinātos kvalificētos portfeļuzņēmumos var piesaistīt vairāk kapitāla kvalificētiem riska kapitāla fondiem un tāpēc nākt par labu Savienības MVU. Tomēr šai regulai nekādā ziņā nebūtu jāsniedz priekšrocības ieguldījumiem, kas veikti tādās trešās valstīs dibinātos portfeļuzņēmumos, kurās nav reglamentēta pienācīga sadarbība starp kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka izcelsmes valsts kompetentajām iestādēm un citām dalībvalstīm, kurās paredzēts tirgot kvalificēta riska kapitāla fonda daļas vai akcijas, vai arī nepastāv efektīva informācijas apmaiņa nodokļu jomā. |
| --- | --- |

(13)

Šīs regulas mērķis ir sekmēt izaugsmi un inovāciju mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU) Savienībā. Ieguldījumi trešās valstīs dibinātos kvalificētos portfeļuzņēmumos var piesaistīt vairāk kapitāla kvalificētiem riska kapitāla fondiem un tāpēc nākt par labu Savienības MVU. Tomēr šai regulai nekādā ziņā nebūtu jāsniedz priekšrocības ieguldījumiem, kas veikti tādās trešās valstīs dibinātos portfeļuzņēmumos, kurās nav reglamentēta pienācīga sadarbība starp kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka izcelsmes valsts kompetentajām iestādēm un citām dalībvalstīm, kurās paredzēts tirgot kvalificēta riska kapitāla fonda daļas vai akcijas, vai arī nepastāv efektīva informācijas apmaiņa nodokļu jomā.

| (14) | Lai saskaņā ar šīs regulas noteikumiem kvalificēta riska kapitāla fondi varētu izmantot nosaukumu EuVECA, tiem, pirmkārt, vajadzētu būt dibinātiem Savienībā. Divu gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos, būtu jāpārskata nosaukuma EuVECA lietošanas ierobežojumi, ar kuriem šo nosaukumu drīkst lietot tikai Savienībā dibināti fondi. |
| --- | --- |

(14)

Lai saskaņā ar šīs regulas noteikumiem kvalificēta riska kapitāla fondi varētu izmantot nosaukumu EuVECA, tiem, pirmkārt, vajadzētu būt dibinātiem Savienībā. Divu gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos, būtu jāpārskata nosaukuma EuVECA lietošanas ierobežojumi, ar kuriem šo nosaukumu drīkst lietot tikai Savienībā dibināti fondi.

| (15) | Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem būtu jāspēj piesaistīt papildu kapitāla saistības šā fonda pastāvēšanas laikā. Šādas papildu kapitāla iemaksas kvalificēta riska kapitāla fonda pastāvēšanas laikā būtu jāņem vērā, apsverot nākamos ieguldījumus aktīvos, kas nav atzīstami par kvalificētiem ieguldījumiem. Papildu kapitāla saistības būtu pieļaujamas saskaņā ar kvalificētā riska kapitāla fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos paredzētajiem kritērijiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(15)

Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem būtu jāspēj piesaistīt papildu kapitāla saistības šā fonda pastāvēšanas laikā. Šādas papildu kapitāla iemaksas kvalificēta riska kapitāla fonda pastāvēšanas laikā būtu jāņem vērā, apsverot nākamos ieguldījumus aktīvos, kas nav atzīstami par kvalificētiem ieguldījumiem. Papildu kapitāla saistības būtu pieļaujamas saskaņā ar kvalificētā riska kapitāla fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos paredzētajiem kritērijiem un nosacījumiem.

| (16) | Kvalificētiem ieguldījumiem vajadzētu būt kapitāla vai kvazikapitāla instrumentu formā. Kvazikapitāla instrumentu vidū ir tāds finansēšanas instruments, kurš apvieno kapitālu un parādu, kura ienākumi ir saistīti ar kvalificētā portfeļuzņēmuma peļņu vai zaudējumiem un kurā saistību nepildīšanas gadījumā netiek pilnībā nodrošināta instrumenta atmaksāšana. Šādi instrumenti ietver dažādus finansēšanas instrumentus, piemēram, subordinētos aizdevumus, kapitāldaļas bez balsstiesībām, līdzdalības aizdevumus, tiesības piedalīties peļņas sadalē, konvertējamās obligācijas un obligācijas ar garantijas iespējas līgumiem. Būtu pieļaujams iespējams papildinājums, bet ne aizstājējs, kapitāla un kvazikapitāla instrumentiem un nodrošinātiem vai nenodrošinātiem aizdevumiem, piemēram, pārejas laika finansējums, ko kvalificēts riska kapitāla fonds piešķir kvalificētam portfeļuzņēmumam, kurā kvalificētais riska kapitāla fonds jau ir veicis kvalificētus ieguldījumus, ar noteikumu, ka šādiem aizdevumiem izmanto ne vairāk kā 30 % no kvalificētā riska kapitāla fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. Turklāt, lai atspoguļotu riska kapitāla tirgū izmantoto uzņēmējdarbības praksi, kvalificētam riska kapitāla fondam būtu jāatļauj pirkt kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas no šāda uzņēmuma akcionāriem. Turklāt, lai nodrošinātu iespējami plašākas finansējuma piesaistīšanas iespējas, būtu pieļaujami ieguldījumi citos kvalificētos riska kapitāla fondos. Lai novērstu ieguldījumu kvalificētos portfeļuzņēmumos netiešu samazināšanos, kvalificētiem riska kapitāla fondiem būtu jāatļauj ieguldīt citos kvalificētos riska kapitāla fondos ar noteikumu, ka minētie kvalificētie riska kapitāla fondi paši vairāk nekā 10 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla nav ieguldījuši citos kvalificētos riska kapitāla fondos. |
| --- | --- |

(16)

Kvalificētiem ieguldījumiem vajadzētu būt kapitāla vai kvazikapitāla instrumentu formā. Kvazikapitāla instrumentu vidū ir tāds finansēšanas instruments, kurš apvieno kapitālu un parādu, kura ienākumi ir saistīti ar kvalificētā portfeļuzņēmuma peļņu vai zaudējumiem un kurā saistību nepildīšanas gadījumā netiek pilnībā nodrošināta instrumenta atmaksāšana. Šādi instrumenti ietver dažādus finansēšanas instrumentus, piemēram, subordinētos aizdevumus, kapitāldaļas bez balsstiesībām, līdzdalības aizdevumus, tiesības piedalīties peļņas sadalē, konvertējamās obligācijas un obligācijas ar garantijas iespējas līgumiem. Būtu pieļaujams iespējams papildinājums, bet ne aizstājējs, kapitāla un kvazikapitāla instrumentiem un nodrošinātiem vai nenodrošinātiem aizdevumiem, piemēram, pārejas laika finansējums, ko kvalificēts riska kapitāla fonds piešķir kvalificētam portfeļuzņēmumam, kurā kvalificētais riska kapitāla fonds jau ir veicis kvalificētus ieguldījumus, ar noteikumu, ka šādiem aizdevumiem izmanto ne vairāk kā 30 % no kvalificētā riska kapitāla fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. Turklāt, lai atspoguļotu riska kapitāla tirgū izmantoto uzņēmējdarbības praksi, kvalificētam riska kapitāla fondam būtu jāatļauj pirkt kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas no šāda uzņēmuma akcionāriem. Turklāt, lai nodrošinātu iespējami plašākas finansējuma piesaistīšanas iespējas, būtu pieļaujami ieguldījumi citos kvalificētos riska kapitāla fondos. Lai novērstu ieguldījumu kvalificētos portfeļuzņēmumos netiešu samazināšanos, kvalificētiem riska kapitāla fondiem būtu jāatļauj ieguldīt citos kvalificētos riska kapitāla fondos ar noteikumu, ka minētie kvalificētie riska kapitāla fondi paši vairāk nekā 10 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla nav ieguldījuši citos kvalificētos riska kapitāla fondos.

| (17) | Galvenā riska kapitāla fondu darbība ir sniegt finansējumu MVU, veicot primāros ieguldījumus. Riska kapitāla fondiem nebūtu nedz jāiesaistās sistēmiski svarīgās banku sistēmas darbībās, kas nav paredzētas ierastajā prudenciāla rakstura tiesiskajā regulējumā (tā dēvētās “paralēlās banku sistēmas darbībās”), nedz arī ieguldījumiem regulētā tirgū netirgotu uzņēmumu kapitālā raksturīgās stratēģijās, piemēram, izpirkšana, izmantojot saistību īpatsvara palielināšanu. |
| --- | --- |

(17)

Galvenā riska kapitāla fondu darbība ir sniegt finansējumu MVU, veicot primāros ieguldījumus. Riska kapitāla fondiem nebūtu nedz jāiesaistās sistēmiski svarīgās banku sistēmas darbībās, kas nav paredzētas ierastajā prudenciāla rakstura tiesiskajā regulējumā (tā dēvētās “paralēlās banku sistēmas darbībās”), nedz arī ieguldījumiem regulētā tirgū netirgotu uzņēmumu kapitālā raksturīgās stratēģijās, piemēram, izpirkšana, izmantojot saistību īpatsvara palielināšanu.

| (18) | Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” šīs regulas mērķis ir sekmēt riska kapitāla ieguldījumus inovatīvos MVU, kas darbojas reālajā ekonomikā. Tāpēc kredītiestādes, ieguldījumu sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu kontrolakciju sabiedrības un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrības nebūtu jāietver šajā regulā paredzētajā kvalificēta portfeļuzņēmuma definīcijā. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” šīs regulas mērķis ir sekmēt riska kapitāla ieguldījumus inovatīvos MVU, kas darbojas reālajā ekonomikā. Tāpēc kredītiestādes, ieguldījumu sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu kontrolakciju sabiedrības un jauktas darbības kontrolakciju sabiedrības nebūtu jāietver šajā regulā paredzētajā kvalificēta portfeļuzņēmuma definīcijā.

| (19) | Lai ieviestu būtisku drošības pasākumu, kas šajā regulā minētos kvalificētos riska kapitāla fondus nodalītu no plašākas alternatīvo ieguldījumu fondu kategorijas, kas tirgo emitētus vērtspapīrus otrreizējos tirgos, ir jāparedz noteikumi, kuriem atbilstīgi kvalificēti riska kapitāla fondi veic ieguldījumus galvenokārt tieši emitētos instrumentos. |
| --- | --- |

(19)

Lai ieviestu būtisku drošības pasākumu, kas šajā regulā minētos kvalificētos riska kapitāla fondus nodalītu no plašākas alternatīvo ieguldījumu fondu kategorijas, kas tirgo emitētus vērtspapīrus otrreizējos tirgos, ir jāparedz noteikumi, kuriem atbilstīgi kvalificēti riska kapitāla fondi veic ieguldījumus galvenokārt tieši emitētos instrumentos.

| (20) | Lai kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem dotu zināmu elastīgumu to pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu ieguldījumu un likviditātes pārvaldībā, tirdzniecība, piemēram, ar kvalificētu portfeļuzņēmumu akcijām vai kapitāla daļām, vai nekvalificētu ieguldījumu aktīvu iegāde būtu jāatļauj līdz maksimālajai robežvērtībai 30 % apmērā no kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucamā kapitāla. |
| --- | --- |

(20)

Lai kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem dotu zināmu elastīgumu to pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu ieguldījumu un likviditātes pārvaldībā, tirdzniecība, piemēram, ar kvalificētu portfeļuzņēmumu akcijām vai kapitāla daļām, vai nekvalificētu ieguldījumu aktīvu iegāde būtu jāatļauj līdz maksimālajai robežvērtībai 30 % apmērā no kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucamā kapitāla.

| (21) | Lai nodrošinātu, ka nosaukums EuVECA ir uzticams un viegli atpazīstams ieguldītājiem visā Savienībā, tikai tiem kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kvalitātes kritērijiem, vajadzētu būt tiesīgiem izmantot nosaukumu EuVECA, tirgojot kvalificētus riska kapitāla fondus visā Savienībā. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu, ka nosaukums EuVECA ir uzticams un viegli atpazīstams ieguldītājiem visā Savienībā, tikai tiem kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kvalitātes kritērijiem, vajadzētu būt tiesīgiem izmantot nosaukumu EuVECA, tirgojot kvalificētus riska kapitāla fondus visā Savienībā.

| (22) | Lai kvalificētiem riska kapitāla fondiem nodrošinātu atsevišķu un atpazīstamu profilu, kas ir atbilstošs to mērķim, būtu jāparedz vienoti noteikumi par portfeļa sastāvu un ieguldījumu metodēm, ko šādiem fondiem ir atļauts izmantot. |
| --- | --- |

(22)

Lai kvalificētiem riska kapitāla fondiem nodrošinātu atsevišķu un atpazīstamu profilu, kas ir atbilstošs to mērķim, būtu jāparedz vienoti noteikumi par portfeļa sastāvu un ieguldījumu metodēm, ko šādiem fondiem ir atļauts izmantot.

| (23) | Lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska kapitāla fondi nerada sistēmiskus riskus un ka šādi fondi savās ieguldījumu darbībās koncentrējas uz atbalsta sniegšanu kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, nebūtu jāpieļauj saistību īpatsvara palielināšana fonda līmenī. Kvalificēta riska kapitāla fondu pārvaldniekiem būtu jāatļauj aizņemties, emitēt parāda obligācijas vai izsniegt garantijas kvalificēta riska kapitāla fonda līmenī tikai ar noteikumu, ka tie šādus aizņēmumus, parāda obligācijas vai garantijas sedz ar neatsaucamām iemaksām un tāpēc fonda riska darījumu apmērs nepārsniedz fonda piesaistītā kapitāla apmēru. Kvalificētu riska kapitāla fondu ieguldītāju skaidras naudas iemaksas, kas ir pilnībā nodrošinātas ar šo ieguldītāju kapitālu, nepalielina kvalificētā riska kapitāla fonda riska darījumu apmēru un tāpēc būtu jāatļauj. Turklāt, lai ļautu fondam nosegt ārkārtējas likviditātes vajadzības, kas var rasties no brīža, kad no ieguldītājiem pieprasīts iemaksājamais kapitāls, līdz faktiskai kapitāla ieskaitīšanai tā kontos, būtu jāpieļauj īstermiņa aizņēmumi ar noteikumu, ka šāda aizņēmuma apjoms nepārsniedz fonda neatsaucami iemaksājamo kapitālu. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska kapitāla fondi nerada sistēmiskus riskus un ka šādi fondi savās ieguldījumu darbībās koncentrējas uz atbalsta sniegšanu kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, nebūtu jāpieļauj saistību īpatsvara palielināšana fonda līmenī. Kvalificēta riska kapitāla fondu pārvaldniekiem būtu jāatļauj aizņemties, emitēt parāda obligācijas vai izsniegt garantijas kvalificēta riska kapitāla fonda līmenī tikai ar noteikumu, ka tie šādus aizņēmumus, parāda obligācijas vai garantijas sedz ar neatsaucamām iemaksām un tāpēc fonda riska darījumu apmērs nepārsniedz fonda piesaistītā kapitāla apmēru. Kvalificētu riska kapitāla fondu ieguldītāju skaidras naudas iemaksas, kas ir pilnībā nodrošinātas ar šo ieguldītāju kapitālu, nepalielina kvalificētā riska kapitāla fonda riska darījumu apmēru un tāpēc būtu jāatļauj. Turklāt, lai ļautu fondam nosegt ārkārtējas likviditātes vajadzības, kas var rasties no brīža, kad no ieguldītājiem pieprasīts iemaksājamais kapitāls, līdz faktiskai kapitāla ieskaitīšanai tā kontos, būtu jāpieļauj īstermiņa aizņēmumi ar noteikumu, ka šāda aizņēmuma apjoms nepārsniedz fonda neatsaucami iemaksājamo kapitālu.

| (24) | Lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska kapitāla fondi tiek tirgoti tikai tādiem ieguldītājiem, kam ir pieredze, zināšanas un speciālas prasmes patstāvīgi pieņemt lēmumus par ieguldījumiem un pienācīgi novērtēt ar šiem fondiem saistītos riskus, un lai saglabātu ieguldītāju pārliecību un uzticību kvalificētiem riska kapitāla fondiem, būtu jāveic konkrēti drošības pasākumi. Tāpēc kvalificēti riska kapitāla fondi būtu jātirgo tikai tiem ieguldītājiem, kas ir profesionāli klienti vai kas var tikt uzskatīti par profesionāliem klientiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6). Tomēr, lai uzturētu pietiekami plašu ieguldītāju loku ieguldījumiem kvalificētos riska kapitāla fondos, ir vēlams, lai šādi fondi būtu pieejami arī konkrētiem citiem ieguldītājiem, tostarp bagātām privātpersonām. Attiecībā uz šiem citiem ieguldītājiem tomēr būtu jāparedz konkrēti drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska kapitāla fondi tiek tirgoti tikai tādiem ieguldītājiem, kam ir atbilstošs profils, lai veiktu šādus ieguldījumus. Šie drošības pasākumi izslēdz tirdzniecību, izmantojot periodiskus uzkrājumu plānus. Turklāt kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka īstenotajā pārvaldībā iesaistīto vadītāju, direktoru vai darbinieku veiktie ieguldījumi būtu pieļaujami gadījumā, kad viņi iegulda pašu pārvaldītajā kvalificētā riska kapitāla fondā, jo attiecīgās personas ir pietiekami zinošas, lai piedalītos riska kapitāla ieguldījumu veikšanā. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska kapitāla fondi tiek tirgoti tikai tādiem ieguldītājiem, kam ir pieredze, zināšanas un speciālas prasmes patstāvīgi pieņemt lēmumus par ieguldījumiem un pienācīgi novērtēt ar šiem fondiem saistītos riskus, un lai saglabātu ieguldītāju pārliecību un uzticību kvalificētiem riska kapitāla fondiem, būtu jāveic konkrēti drošības pasākumi. Tāpēc kvalificēti riska kapitāla fondi būtu jātirgo tikai tiem ieguldītājiem, kas ir profesionāli klienti vai kas var tikt uzskatīti par profesionāliem klientiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6). Tomēr, lai uzturētu pietiekami plašu ieguldītāju loku ieguldījumiem kvalificētos riska kapitāla fondos, ir vēlams, lai šādi fondi būtu pieejami arī konkrētiem citiem ieguldītājiem, tostarp bagātām privātpersonām. Attiecībā uz šiem citiem ieguldītājiem tomēr būtu jāparedz konkrēti drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska kapitāla fondi tiek tirgoti tikai tādiem ieguldītājiem, kam ir atbilstošs profils, lai veiktu šādus ieguldījumus. Šie drošības pasākumi izslēdz tirdzniecību, izmantojot periodiskus uzkrājumu plānus. Turklāt kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka īstenotajā pārvaldībā iesaistīto vadītāju, direktoru vai darbinieku veiktie ieguldījumi būtu pieļaujami gadījumā, kad viņi iegulda pašu pārvaldītajā kvalificētā riska kapitāla fondā, jo attiecīgās personas ir pietiekami zinošas, lai piedalītos riska kapitāla ieguldījumu veikšanā.

| (25) | Lai nodrošinātu, ka tikai tie kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem attiecībā uz to rīcību tirgū, izmanto nosaukumu EuVECA, būtu jāparedz noteikumi par uzņēmējdarbības veikšanu un šo pārvaldnieku attiecībām ar to ieguldītājiem. Tā paša iemesla dēļ būtu jāizveido vienoti nosacījumi attiecībā uz šo pārvaldnieku rīcību interešu konfliktu gadījumā. Šajos noteikumos un nosacījumos būtu jāparedz arī tas, ka pārvaldniekiem jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu rīcību interešu konfliktu gadījumā. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu, ka tikai tie kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem attiecībā uz to rīcību tirgū, izmanto nosaukumu EuVECA, būtu jāparedz noteikumi par uzņēmējdarbības veikšanu un šo pārvaldnieku attiecībām ar to ieguldītājiem. Tā paša iemesla dēļ būtu jāizveido vienoti nosacījumi attiecībā uz šo pārvaldnieku rīcību interešu konfliktu gadījumā. Šajos noteikumos un nosacījumos būtu jāparedz arī tas, ka pārvaldniekiem jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu rīcību interešu konfliktu gadījumā.

| (26) | Ja kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks ir paredzējis savus pienākumus deleģēt trešām personām, šāda pienākumu deleģēšana trešām personām nedrīkstētu ietekmēt pārvaldnieka atbildību pret riska kapitāla fondu un tā ieguldītājiem. Turklāt pārvaldnieks nedrīkstētu deleģēt pienākumus tādā apmērā, ka to būtībā vairs nevar uzskatīt par kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieku un tas kļūst par pastkastītes uzņēmumu. Pārvaldniekam visu laiku vajadzētu būt atbildīgam par deleģēto pienākumu pienācīgu izpildi un atbilstību šai regulai. Pienākumu deleģēšana nedrīkstētu mazināt pārvaldnieka veiktās uzraudzības efektivitāti un it īpaši – traucēt pārvaldnieka darbību vai fonda pārvaldīšanu tā ieguldītāju interesēs. |
| --- | --- |

(26)

Ja kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks ir paredzējis savus pienākumus deleģēt trešām personām, šāda pienākumu deleģēšana trešām personām nedrīkstētu ietekmēt pārvaldnieka atbildību pret riska kapitāla fondu un tā ieguldītājiem. Turklāt pārvaldnieks nedrīkstētu deleģēt pienākumus tādā apmērā, ka to būtībā vairs nevar uzskatīt par kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieku un tas kļūst par pastkastītes uzņēmumu. Pārvaldniekam visu laiku vajadzētu būt atbildīgam par deleģēto pienākumu pienācīgu izpildi un atbilstību šai regulai. Pienākumu deleģēšana nedrīkstētu mazināt pārvaldnieka veiktās uzraudzības efektivitāti un it īpaši – traucēt pārvaldnieka darbību vai fonda pārvaldīšanu tā ieguldītāju interesēs.

| (27) | Lai nodrošinātu nosaukuma EuVECA integritāti, būtu jānosaka kvalitātes kritēriji attiecībā uz kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka organizāciju. Tāpēc būtu jānosaka vienotas un proporcionālas prasības nepieciešamībai uzturēt atbilstošus tehniskos resursus un cilvēkresursus. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu nosaukuma EuVECA integritāti, būtu jānosaka kvalitātes kritēriji attiecībā uz kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka organizāciju. Tāpēc būtu jānosaka vienotas un proporcionālas prasības nepieciešamībai uzturēt atbilstošus tehniskos resursus un cilvēkresursus.

| (28) | Lai nodrošinātu pienācīgu kvalificēta riska kapitāla fondu pārvaldību un to pārvaldnieku spēju tikt galā ar potenciāliem riskiem, kas izriet no fonda darbības, būtu jānosaka vienotas un proporcionālas prasības kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem uzturēt pietiekamus pašu līdzekļus. Šāda pašu kapitāla apjomam vajadzētu būt pietiekamam, lai nodrošinātu kvalificētu riska kapitāla fondu darbības nepārtrauktību un pienācīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu pienācīgu kvalificēta riska kapitāla fondu pārvaldību un to pārvaldnieku spēju tikt galā ar potenciāliem riskiem, kas izriet no fonda darbības, būtu jānosaka vienotas un proporcionālas prasības kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem uzturēt pietiekamus pašu līdzekļus. Šāda pašu kapitāla apjomam vajadzētu būt pietiekamam, lai nodrošinātu kvalificētu riska kapitāla fondu darbības nepārtrauktību un pienācīgu pārvaldību.

| (29) | Ieguldītāju aizsardzības nolūkos jānodrošina pienācīga kvalificētu riska kapitāla fondu aktīvu novērtēšana. Tāpēc kvalificētu riska kapitāla fondu noteikumos vai dibināšanas dokumentos būtu jāietver noteikumi par aktīvu novērtēšanu. Tam būtu jānodrošina novērtējuma integritāte un pārredzamība. |
| --- | --- |

(29)

Ieguldītāju aizsardzības nolūkos jānodrošina pienācīga kvalificētu riska kapitāla fondu aktīvu novērtēšana. Tāpēc kvalificētu riska kapitāla fondu noteikumos vai dibināšanas dokumentos būtu jāietver noteikumi par aktīvu novērtēšanu. Tam būtu jānodrošina novērtējuma integritāte un pārredzamība.

| (30) | Lai nodrošinātu, ka kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldnieki, kas izmanto nosaukumu EuVECA, pietiekami atskaitās par savu darbību, būtu jāizveido vienoti noteikumi gada pārskatiem. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu, ka kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldnieki, kas izmanto nosaukumu EuVECA, pietiekami atskaitās par savu darbību, būtu jāizveido vienoti noteikumi gada pārskatiem.

| (31) | Lai nodrošinātu nosaukuma EuVECA integritāti ieguldītāju skatījumā, šis nosaukums jāizmanto tikai tiem kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, kuru ieguldījumu politika un ieguldījumu saņēmēji ir pilnībā pārredzami. Tāpēc būtu jānosaka vienoti noteikumi par informācijas atklāšanas prasībām, kas ir pārvaldniekiem attiecībā pret to ieguldītājiem. Jo īpaši būtu jānosaka informācijas atklāšanas pienākumi pirms līguma noslēgšanas saistībā ar kvalificētu riska kapitāla fondu ieguldījumu stratēģiju un mērķiem, izmantotajiem ieguldījumu instrumentiem, informāciju par izmaksām un saistītajiem maksājumiem un kvalificēta fonda piedāvātā ieguldījuma riska/atlīdzības profilu. Lai sasniegtu augsta līmeņa pārredzamību, šajās informācijas atklāšanas prasībās jāietver arī informācija par to, kā tiek aprēķināts pārvaldnieku atalgojums. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu nosaukuma EuVECA integritāti ieguldītāju skatījumā, šis nosaukums jāizmanto tikai tiem kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, kuru ieguldījumu politika un ieguldījumu saņēmēji ir pilnībā pārredzami. Tāpēc būtu jānosaka vienoti noteikumi par informācijas atklāšanas prasībām, kas ir pārvaldniekiem attiecībā pret to ieguldītājiem. Jo īpaši būtu jānosaka informācijas atklāšanas pienākumi pirms līguma noslēgšanas saistībā ar kvalificētu riska kapitāla fondu ieguldījumu stratēģiju un mērķiem, izmantotajiem ieguldījumu instrumentiem, informāciju par izmaksām un saistītajiem maksājumiem un kvalificēta fonda piedāvātā ieguldījuma riska/atlīdzības profilu. Lai sasniegtu augsta līmeņa pārredzamību, šajās informācijas atklāšanas prasībās jāietver arī informācija par to, kā tiek aprēķināts pārvaldnieku atalgojums.

| (32) | Lai nodrošinātu šajā regulā ietverto vienoto prasību efektīvu pārraudzību, izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāuzrauga kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieku atbilstība šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām. Tāpēc pārvaldniekiem, kas plāno tirgot savus kvalificētos fondus ar nosaukumu EuVECA, būtu jāinformē par šo nodomu savas izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde. Kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē pārvaldnieks, ja ir iesniegta visa nepieciešamā informācija un ieviesti attiecīgi pasākumi, lai panāktu atbilstību šīs regulas prasībām. Šādai reģistrācijai būtu jābūt spēkā visā Savienībā. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu šajā regulā ietverto vienoto prasību efektīvu pārraudzību, izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāuzrauga kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieku atbilstība šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām. Tāpēc pārvaldniekiem, kas plāno tirgot savus kvalificētos fondus ar nosaukumu EuVECA, būtu jāinformē par šo nodomu savas izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde. Kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē pārvaldnieks, ja ir iesniegta visa nepieciešamā informācija un ieviesti attiecīgi pasākumi, lai panāktu atbilstību šīs regulas prasībām. Šādai reģistrācijai būtu jābūt spēkā visā Savienībā.

| (33) | Lai veicinātu efektīvu kvalificētu riska kapitāla fondu efektīvu pārrobežu tirdzniecību, pārvaldnieka reģistrācija būtu jāveic pēc iespējas ātri. |
| --- | --- |

(33)

Lai veicinātu efektīvu kvalificētu riska kapitāla fondu efektīvu pārrobežu tirdzniecību, pārvaldnieka reģistrācija būtu jāveic pēc iespējas ātri.

| (34) | Lai gan šajā regulā ir ietverti drošības pasākumi, lai pārliecinātos, ka fondus izmanto pienācīgi, uzraudzības iestādēm jābūt modrām, nodrošinot, ka minētie drošības pasākumi tiek īstenoti. |
| --- | --- |

(34)

Lai gan šajā regulā ir ietverti drošības pasākumi, lai pārliecinātos, ka fondus izmanto pienācīgi, uzraudzības iestādēm jābūt modrām, nodrošinot, ka minētie drošības pasākumi tiek īstenoti.

| (35) | Lai efektīvi uzraudzītu atbilstību šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, būtu jāparedz noteikumi par apstākļiem, kuros būtu jāatjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegtā informācija. |
| --- | --- |

(35)

Lai efektīvi uzraudzītu atbilstību šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, būtu jāparedz noteikumi par apstākļiem, kuros būtu jāatjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegtā informācija.

| (36) | Efektīvai šajā regulā noteikto prasību uzraudzībai būtu jāizveido arī pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības iestādēm, ko uzsāk pēc kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka reģistrēšanas tā izcelsmes dalībvalstī. |
| --- | --- |

(36)

Efektīvai šajā regulā noteikto prasību uzraudzībai būtu jāizveido arī pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības iestādēm, ko uzsāk pēc kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka reģistrēšanas tā izcelsmes dalībvalstī.

| (37) | Lai saglabātu pārredzamus nosacījumus kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecībai visā Savienībā, Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) (“EVTI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (7), būtu jāuztic uzturēt centrālu datubāzi ar visu to kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldnieku un viņu pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(37)

Lai saglabātu pārredzamus nosacījumus kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecībai visā Savienībā, Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) (“EVTI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (7), būtu jāuztic uzturēt centrālu datubāzi ar visu to kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldnieku un viņu pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu.

| (38) | Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir nepārprotams un pamatots iemesls uzskatīt, ka kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks tās teritorijā pārkāpj šīs regulas noteikumus, tai nekavējoties būtu jāinformē izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kurai būtu jāveic piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

(38)

Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir nepārprotams un pamatots iemesls uzskatīt, ka kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks tās teritorijā pārkāpj šīs regulas noteikumus, tai nekavējoties būtu jāinformē izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kurai būtu jāveic piemēroti pasākumi.

| (39) | Ja, neraugoties uz izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem vai tāpēc, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nerīkojas saprātīgā laikposmā, kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks turpina rīkoties tā, ka tas skaidri ir pretrunā šīs regulas noteikumiem, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pēc tam, kad tā ir informējusi izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, būtu jāvar veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu ieguldītājus, tostarp liegt attiecīgajam pārvaldniekam turpināt veikt tā riska kapitāla fondu tirdzniecību uzņēmējas dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(39)

Ja, neraugoties uz izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem vai tāpēc, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nerīkojas saprātīgā laikposmā, kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks turpina rīkoties tā, ka tas skaidri ir pretrunā šīs regulas noteikumiem, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pēc tam, kad tā ir informējusi izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, būtu jāvar veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu ieguldītājus, tostarp liegt attiecīgajam pārvaldniekam turpināt veikt tā riska kapitāla fondu tirdzniecību uzņēmējas dalībvalsts teritorijā.

| (40) | Lai nodrošinātu izveidoto vienoto kritēriju efektīvu uzraudzību, šajā regulā ir ietverts uzraudzības pilnvaru saraksts, kādām ir jābūt kompetento iestāžu rīcībā. |
| --- | --- |

(40)

Lai nodrošinātu izveidoto vienoto kritēriju efektīvu uzraudzību, šajā regulā ir ietverts uzraudzības pilnvaru saraksts, kādām ir jābūt kompetento iestāžu rīcībā.

| (41) | Lai nodrošinātu pareizu izpildi, šajā regulā ir ietverti arī administratīvi sodi un citi pasākumi par tās galveno noteikumu pārkāpumiem, proti, attiecībā uz portfeļa sastāvu, drošības pasākumiem saistībā ar tiesīgo ieguldītāju identitāti un nosaukuma EuVECA izmantošanu tikai saskaņā ar šo regulu reģistrētiem kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldniekiem. Šo galveno noteikumu pārkāpumam vajadzības gadījumā būtu jārada aizliegums izmantot šo nosaukumu un attiecīgā pārvaldnieka izslēgšana no reģistra. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu pareizu izpildi, šajā regulā ir ietverti arī administratīvi sodi un citi pasākumi par tās galveno noteikumu pārkāpumiem, proti, attiecībā uz portfeļa sastāvu, drošības pasākumiem saistībā ar tiesīgo ieguldītāju identitāti un nosaukuma EuVECA izmantošanu tikai saskaņā ar šo regulu reģistrētiem kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldniekiem. Šo galveno noteikumu pārkāpumam vajadzības gadījumā būtu jārada aizliegums izmantot šo nosaukumu un attiecīgā pārvaldnieka izslēgšana no reģistra.

| (42) | Uzraudzības informācijas apmaiņa būtu jāveic starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un EVTI. |
| --- | --- |

(42)

Uzraudzības informācijas apmaiņa būtu jāveic starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un EVTI.

| (43) | Efektīvai regulatīvai sadarbībai starp iestādēm, kurām uzticēts uzraudzīt atbilstību vienotajiem kritērijiem, kas noteikti šajā regulā, nepieciešama augsta līmeņa dienesta noslēpuma piemērošana visām attiecīgajām valstu iestādēm un EVTI. |
| --- | --- |

(43)

Efektīvai regulatīvai sadarbībai starp iestādēm, kurām uzticēts uzraudzīt atbilstību vienotajiem kritērijiem, kas noteikti šajā regulā, nepieciešama augsta līmeņa dienesta noslēpuma piemērošana visām attiecīgajām valstu iestādēm un EVTI.

| (44) | Lai precizētu šajā regulā noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, ar kuriem precizē interešu konfliktu veidus, no kādiem jāizvairās kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, un šajā saistībā veicamos pasākumus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(44)

Lai precizētu šajā regulā noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, ar kuriem precizē interešu konfliktu veidus, no kādiem jāizvairās kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, un šajā saistībā veicamos pasākumus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (45) | Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina konsekventa harmonizācija un augsta līmeņa uzraudzība visā Savienībā. Būtu efektīvi un lietderīgi uzticēt EVTI kā iestādei ar īpaši specializētu kompetenci izstrādāt iesniegšanai Komisijai to īstenošanas tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas risinājumus. |
| --- | --- |

(45)

Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina konsekventa harmonizācija un augsta līmeņa uzraudzība visā Savienībā. Būtu efektīvi un lietderīgi uzticēt EVTI kā iestādei ar īpaši specializētu kompetenci izstrādāt iesniegšanai Komisijai to īstenošanas tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas risinājumus.

| (46) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem atbilstīgi LESD 291. pantam un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu. EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus attiecībā uz šajā regulā minētās paziņošanas procedūras formātu. |
| --- | --- |

(46)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem atbilstīgi LESD 291. pantam un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu. EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus attiecībā uz šajā regulā minētās paziņošanas procedūras formātu.

| (47) | Četru gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai būtu jāveic šīs regulas pārskatīšana, lai novērtētu riska kapitāla tirgus attīstību. Pārskatīšanā būtu jāietver vispārīgs apskats par šīs regulas noteikumu darbību un to piemērošanā gūto pieredzi. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(47)

Četru gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai būtu jāveic šīs regulas pārskatīšana, lai novērtētu riska kapitāla tirgus attīstību. Pārskatīšanā būtu jāietver vispārīgs apskats par šīs regulas noteikumu darbību un to piemērošanā gūto pieredzi. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem.

| (48) | Turklāt četru gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai būtu jāsāk pārskatīt mijiedarbību starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jo īpaši tiem, kas minēti Direktīvā 2011/61/ES. Šajā pārskatīšanā jo īpaši jāanalizē šīs regulas darbības joma, novērtējot to, vai darbības joma nebūtu jāpaplašina, atļaujot nosaukumu EuVECA izmantot arī lielāku alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt četru gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai būtu jāsāk pārskatīt mijiedarbību starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jo īpaši tiem, kas minēti Direktīvā 2011/61/ES. Šajā pārskatīšanā jo īpaši jāanalizē šīs regulas darbības joma, novērtējot to, vai darbības joma nebūtu jāpaplašina, atļaujot nosaukumu EuVECA izmantot arī lielāku alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem.

| (49) | Šīs pārskatīšanas kontekstā Komisijai būtu jānovērtē, vai nepastāv kādi šķēršļi, kas ieguldītājiem traucē apgūt fondus, tostarp būtu jānovērtē ietekme, kādu uz institucionālajiem ieguldītājiem atstāj citi prudenciāla rakstura noteikumi, kurus tiem var piemērot. Papildus tam Komisijai būtu jāapkopo dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu nosaukuma EuVECA ieguldījumu citās Savienības programmās, piemēram, programmā “Apvārsnis 2020”, kuras mērķis arī ir atbalstīt inovāciju Savienībā. |
| --- | --- |

(49)

Šīs pārskatīšanas kontekstā Komisijai būtu jānovērtē, vai nepastāv kādi šķēršļi, kas ieguldītājiem traucē apgūt fondus, tostarp būtu jānovērtē ietekme, kādu uz institucionālajiem ieguldītājiem atstāj citi prudenciāla rakstura noteikumi, kurus tiem var piemērot. Papildus tam Komisijai būtu jāapkopo dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu nosaukuma EuVECA ieguldījumu citās Savienības programmās, piemēram, programmā “Apvārsnis 2020”, kuras mērķis arī ir atbalstīt inovāciju Savienībā.

| (50) | Ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu ar nosaukumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība”” un Komisijas 2011. gada 7. decembra paziņojumu ar nosaukumu “Rīcības plāns MVU piekļuves finansējumam uzlabošanai”, ir svarīgi nodrošināt to publisko shēmu efektivitāti, kuras Savienībā izmanto riska kapitāla tirgus atbalstam, un koordinēt un saskaņot dažādus Savienības politikas virzienus, kuru mērķis ir veicināt inovācijas, tostarp konkurences un pētniecības politiku. Savienības inovācijas un izaugsmes politikas svarīgākais jautājums ir zaļās tehnoloģijas, ņemot vērā mērķi padarīt Savienību par pasaules līderi gudras un ilgtspējīgas izaugsmes jomā, kā arī energoefektivitātes un resursu efektīvas izmantošanas jomā, tostarp attiecībā uz MVU finansēšanu. Pārskatot šo regulu, Komisijai būtu jānovērtē ietekme uz paveikto minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu ar nosaukumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība”” un Komisijas 2011. gada 7. decembra paziņojumu ar nosaukumu “Rīcības plāns MVU piekļuves finansējumam uzlabošanai”, ir svarīgi nodrošināt to publisko shēmu efektivitāti, kuras Savienībā izmanto riska kapitāla tirgus atbalstam, un koordinēt un saskaņot dažādus Savienības politikas virzienus, kuru mērķis ir veicināt inovācijas, tostarp konkurences un pētniecības politiku. Savienības inovācijas un izaugsmes politikas svarīgākais jautājums ir zaļās tehnoloģijas, ņemot vērā mērķi padarīt Savienību par pasaules līderi gudras un ilgtspējīgas izaugsmes jomā, kā arī energoefektivitātes un resursu efektīvas izmantošanas jomā, tostarp attiecībā uz MVU finansēšanu. Pārskatot šo regulu, Komisijai būtu jānovērtē ietekme uz paveikto minētā mērķa sasniegšanai.

| (51) | EVTI būtu jāizvērtē personāla un resursu vajadzības, kas radušās, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

(51)

EVTI būtu jāizvērtē personāla un resursu vajadzības, kas radušās, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

| (52) | Eiropas Investīciju fonds (EIF) cita starpā veic ieguldījumus riska kapitāla fondos visā Savienībā. Pasākumiem, kas šajā regulā paredzēti, lai ļautu vienkārši apzināt riska kapitāla fondus ar konkrētām kopīgām iezīmēm, būtu jāļauj EIF vieglāk identificēt šajā regulā minētos riska kapitāla fondus kā iespējamus ieguldījumu mērķus. Tādēļ būtu jāsekmē EIF ieguldījumi kvalificētos riska kapitāla fondos. |
| --- | --- |

(52)

Eiropas Investīciju fonds (EIF) cita starpā veic ieguldījumus riska kapitāla fondos visā Savienībā. Pasākumiem, kas šajā regulā paredzēti, lai ļautu vienkārši apzināt riska kapitāla fondus ar konkrētām kopīgām iezīmēm, būtu jāļauj EIF vieglāk identificēt šajā regulā minētos riska kapitāla fondus kā iespējamus ieguldījumu mērķus. Tādēļ būtu jāsekmē EIF ieguldījumi kvalificētos riska kapitāla fondos.

| (53) | Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants) un uzņēmējdarbības brīvību (16. pants). |
| --- | --- |

(53)

Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants) un uzņēmējdarbības brīvību (16. pants).

| (54) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8) reglamentē personas datu apstrādi dalībvalstīs, piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetento iestāžu, jo īpaši dalībvalstu izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu dati brīvu apriti (9) reglamentē personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo regulu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā. |
| --- | --- |

(54)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8) reglamentē personas datu apstrādi dalībvalstīs, piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetento iestāžu, jo īpaši dalībvalstu izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu dati brīvu apriti (9) reglamentē personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo regulu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā.

| (55) | Šai regulai nebūtu jāskar valsts atbalsta noteikumu piemērošana kvalificētiem riska kapitāla fondiem. |
| --- | --- |

(55)

Šai regulai nebūtu jāskar valsts atbalsta noteikumu piemērošana kvalificētiem riska kapitāla fondiem.

| (56) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt vienotu prasību piemērošanu kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecībai un izveidot vienkāršu kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldnieku reģistrācijas sistēmu, tādējādi veicinot kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecību visā Savienībā, vienlaikus pilnībā ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot drošību un uzticamību, kas saistīta ar nosaukuma EuVECA izmantošanu, ar efektīvu riska kapitāla tirgus darbību un izmaksām tā dažādajām ieinteresētajām personām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka to mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt vienotu prasību piemērošanu kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecībai un izveidot vienkāršu kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldnieku reģistrācijas sistēmu, tādējādi veicinot kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecību visā Savienībā, vienlaikus pilnībā ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot drošību un uzticamību, kas saistīta ar nosaukuma EuVECA izmantošanu, ar efektīvu riska kapitāla tirgus darbību un izmaksām tā dažādajām ieinteresētajām personām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka to mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Šajā regulā paredzētas vienotas prasības un nosacījumi tiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas vēlas izmantot nosaukumu EuVECA saistībā ar kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecību Savienībā, tādējādi veicinot netraucētu iekšējā tirgus darbību.

Tajā paredzēti arī vienoti noteikumi attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecību tiesīgiem ieguldītājiem visā Savienībā, kvalificētu riska kapitāla fondu portfeļa sastāvu, piemērotiem ieguldījumu instrumentiem un metodēm, kā arī to pārvaldnieku organizāciju, rīcību un pārredzamību, kas tirgo kvalificētus riska kapitāla fondus visā Savienībā.

2. pants

1.   Šo regulu piemēro 3. panta a) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | to kopējie pārvaldītie aktīvi nepārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību; |
| --- | --- |

a)

to kopējie pārvaldītie aktīvi nepārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību;

| b) | tie veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

b)

tie veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| c) | tiem jāreģistrējas savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

tiem jāreģistrējas savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu;

| d) | tie pārvalda kvalificētu riska kapitāla fondu portfeļus. |
| --- | --- |

d)

tie pārvalda kvalificētu riska kapitāla fondu portfeļus.

2.   Ja kopējie aktīvi, kurus pārvalda kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki, kuri reģistrēti saskaņā ar 14. pantu, vēlāk palielinās, pārsniedzot Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību, un šiem pārvaldniekiem tādēļ jāsaņem atļauja saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu, tie var turpināt izmantot nosaukumu EuVECA attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecību Savienībā ar noteikumu, ka attiecībā uz kvalificētiem riska kapitāla fondiem, kurus tie pārvalda, tie nepārtraukti:

| a) | ievēro Direktīvas 2011/61/ES prasības; un |
| --- | --- |

a)

ievēro Direktīvas 2011/61/ES prasības; un

| b) | turpina pildīt šīs regulas 3. panta, 5. panta un 13. panta 1. punkta c) un i) apakšpunkta prasības. |
| --- | --- |

b)

turpina pildīt šīs regulas 3. panta, 5. panta un 13. panta 1. punkta c) un i) apakšpunkta prasības.

3.   Ja kvalificēta riska kapitāla fondu pārvaldnieki ir ārējie pārvaldnieki, kas reģistrēti saskaņā ar 14. pantu, tie papildus var pārvaldīt arī pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (PVKIU), saņemot atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK.

3. pants

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” ir alternatīvo ieguldījumu fonds (AIF), kas definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

“kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” ir alternatīvo ieguldījumu fonds (AIF), kas definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| b) | “kvalificēts riska kapitāla fonds” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas:






  i) | paredz ieguldīt vismaz 70 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla aktīvos, kas ir kvalificēti ieguldījumi, kas aprēķināti, pamatojoties uz summām, kas ieguldāmas pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas, kā arī ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos, laikposmā, kas paredzēts tā noteikumos vai dibināšanas dokumentos; |
| --- | --- | --- |

b)

“kvalificēts riska kapitāla fonds” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas:

i)

paredz ieguldīt vismaz 70 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla aktīvos, kas ir kvalificēti ieguldījumi, kas aprēķināti, pamatojoties uz summām, kas ieguldāmas pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas, kā arī ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos, laikposmā, kas paredzēts tā noteikumos vai dibināšanas dokumentos;

| ii) | to aktīvu iegādei, kas nav kvalificēti ieguldījumi, neizmanto vairāk nekā 30 % no fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla, kas aprēķināts, pamatojoties uz summām, kas ieguldāmas pēc tam, kad ir atvilktas visas attiecīgās izmaksas, kā arī ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos; |
| --- | --- |

ii)

to aktīvu iegādei, kas nav kvalificēti ieguldījumi, neizmanto vairāk nekā 30 % no fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla, kas aprēķināts, pamatojoties uz summām, kas ieguldāmas pēc tam, kad ir atvilktas visas attiecīgās izmaksas, kā arī ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos;

| iii) | veic uzņēmējdarbību vienas no dalībvalstīm teritorijā; |
| --- | --- |

iii)

veic uzņēmējdarbību vienas no dalībvalstīm teritorijā;

| c) | “kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks” ir juridiska persona, kuras parastā uzņēmējdarbība ir pārvaldīt vismaz vienu kvalificētu riska kapitāla fondu; |
| --- | --- |

c)

“kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks” ir juridiska persona, kuras parastā uzņēmējdarbība ir pārvaldīt vismaz vienu kvalificētu riska kapitāla fondu;

| d) | “kvalificēts portfeļuzņēmums” ir uzņēmums, kurš:






  i) | kvalificēta riska kapitāla fonda ieguldījuma veikšanas brīdī:






  — | nav iekļauts tirgošanai Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) un 15) apakšpunktā definētajā regulētajā tirgū vai daudzpusējā tirdzniecības sistēmā (DTS), |
| --- | --- | --- | --- |

d)

“kvalificēts portfeļuzņēmums” ir uzņēmums, kurš:

i)

kvalificēta riska kapitāla fonda ieguldījuma veikšanas brīdī:

—

nav iekļauts tirgošanai Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) un 15) apakšpunktā definētajā regulētajā tirgū vai daudzpusējā tirdzniecības sistēmā (DTS),

| — | nodarbina mazāk nekā 250 personu un |
| --- | --- |

—

nodarbina mazāk nekā 250 personu un

| — | kura gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 miljonus vai kopējā gada bilance nepārsniedz EUR 43 miljonus; |
| --- | --- |

—

kura gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 miljonus vai kopējā gada bilance nepārsniedz EUR 43 miljonus;

| ii) | pats nav kolektīvo ieguldījumu uzņēmums; |
| --- | --- |

ii)

pats nav kolektīvo ieguldījumu uzņēmums;

| iii) | nav viens vai vairāki no turpmāk minētajiem:






  — | kredītiestāde, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (10) 4. panta 1. punktā, |
| --- | --- | --- |

iii)

nav viens vai vairāki no turpmāk minētajiem:

—

kredītiestāde, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (10) 4. panta 1. punktā,

| — | ieguldījumu sabiedrība, kā tā definēta Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, |
| --- | --- |

—

ieguldījumu sabiedrība, kā tā definēta Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā,

| — | apdrošināšanas sabiedrība, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (11) 13. panta 1. punktā, |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas sabiedrība, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (11) 13. panta 1. punktā,

| — | finanšu kontrolakciju sabiedrība, kā tā definēta Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 19. punktā, vai |
| --- | --- |

—

finanšu kontrolakciju sabiedrība, kā tā definēta Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 19. punktā, vai

| — | jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība, kā tā definēta Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 20. punktā; |
| --- | --- |

—

jauktas darbības kontrolakciju sabiedrība, kā tā definēta Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 20. punktā;

| iv) | veic uzņēmējdarbību dalībvalsts teritorijā vai trešā valstī ar noteikumu, ka šī trešā valsts:






  — | nav iekļauta Finanšu darījumu darba grupas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai veidotajā to valstu sarakstā, kuras nesadarbojas, |
| --- | --- | --- |

iv)

veic uzņēmējdarbību dalībvalsts teritorijā vai trešā valstī ar noteikumu, ka šī trešā valsts:

—

nav iekļauta Finanšu darījumu darba grupas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai veidotajā to valstu sarakstā, kuras nesadarbojas,

| — | ir parakstījusi vienošanos ar kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsti un visām pārējām dalībvalstīm, kurās paredzēts tirgot kvalificētu riska kapitāla fondu daļas vai akcijas, nodrošinot, ka trešā valsts pilnībā ievēro ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktos standartus un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp daudzpusējus nolīgumus nodokļu jomā; |
| --- | --- |

—

ir parakstījusi vienošanos ar kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsti un visām pārējām dalībvalstīm, kurās paredzēts tirgot kvalificētu riska kapitāla fondu daļas vai akcijas, nodrošinot, ka trešā valsts pilnībā ievēro ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktos standartus un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp daudzpusējus nolīgumus nodokļu jomā;

| e) | “kvalificēti ieguldījumi” ir jebkurš no šādiem instrumentiem:






  i) | kapitāla vai kvazikapitāla instrumenti, kurus ir emitējis:






  — | kvalificēts portfeļuzņēmums un kurus kvalificēts riska kapitāla fonds iegādājies tieši no kvalificēta portfeļuzņēmuma, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

“kvalificēti ieguldījumi” ir jebkurš no šādiem instrumentiem:

i)

kapitāla vai kvazikapitāla instrumenti, kurus ir emitējis:

—

kvalificēts portfeļuzņēmums un kurus kvalificēts riska kapitāla fonds iegādājies tieši no kvalificēta portfeļuzņēmuma,

| — | kvalificēts portfeļuzņēmums apmaiņā pret kapitāla vērtspapīru, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums, vai |
| --- | --- |

—

kvalificēts portfeļuzņēmums apmaiņā pret kapitāla vērtspapīru, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums, vai

| — | uzņēmums, kuram ir vairākuma īpašumtiesības kvalificētā portfeļuzņēmumā, kas ir tā meitasuzņēmums, un kvalificēts riska kapitāla fonds šo kapitāla instrumentu iegādājies apmaiņā pret kapitāla instrumentu, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums; |
| --- | --- |

—

uzņēmums, kuram ir vairākuma īpašumtiesības kvalificētā portfeļuzņēmumā, kas ir tā meitasuzņēmums, un kvalificēts riska kapitāla fonds šo kapitāla instrumentu iegādājies apmaiņā pret kapitāla instrumentu, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums;

| ii) | nodrošināti vai nenodrošināti aizdevumi, ko kvalificēts riska kapitāla fonds piešķir kvalificētam portfeļuzņēmumam, kurā kvalificētais riska kapitāla fonds jau ir veicis kvalificētus ieguldījumus, ar noteikumu, ka šādiem aizdevumiem izmanto ne vairāk kā 30 % no kvalificētā riska kapitāla fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināti vai nenodrošināti aizdevumi, ko kvalificēts riska kapitāla fonds piešķir kvalificētam portfeļuzņēmumam, kurā kvalificētais riska kapitāla fonds jau ir veicis kvalificētus ieguldījumus, ar noteikumu, ka šādiem aizdevumiem izmanto ne vairāk kā 30 % no kvalificētā riska kapitāla fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla;

| iii) | kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas, kas iegādātas no šā uzņēmuma akcionāriem; |
| --- | --- |

iii)

kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas, kas iegādātas no šā uzņēmuma akcionāriem;

| iv) | viena vai vairāku kvalificētu riska kapitāla fondu daļas vai akcijas ar noteikumu, ka minētie fondi paši vairāk nekā 10 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla nav ieguldījuši citos kvalificētos riska kapitāla fondos; |
| --- | --- |

iv)

viena vai vairāku kvalificētu riska kapitāla fondu daļas vai akcijas ar noteikumu, ka minētie fondi paši vairāk nekā 10 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla nav ieguldījuši citos kvalificētos riska kapitāla fondos;

| f) | “attiecīgās izmaksas” ir visu veidu maksas, maksājumi un izdevumi, kuri tieši vai netieši jāsedz ieguldītājiem un par kuriem ir vienojušies kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks un tā ieguldītāji; |
| --- | --- |

f)

“attiecīgās izmaksas” ir visu veidu maksas, maksājumi un izdevumi, kuri tieši vai netieši jāsedz ieguldītājiem un par kuriem ir vienojušies kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks un tā ieguldītāji;

| g) | “kapitāls” ir īpašumtiesību daļa uzņēmumā, kuru veido kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas vai cita veida līdzdalība, kas emitētas tā ieguldītājiem; |
| --- | --- |

g)

“kapitāls” ir īpašumtiesību daļa uzņēmumā, kuru veido kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas vai cita veida līdzdalība, kas emitētas tā ieguldītājiem;

| h) | “kvazikapitāls” ir jebkāda veida finansēšanas instruments, kas ir kapitāla un parāda apvienojums, kur peļņa no šā instrumenta ir saistīta ar kvalificētā portfeļuzņēmuma peļņu vai zaudējumiem un kura saistību nepildīšanas gadījumā netiek pilnībā nodrošināta instrumenta atlīdzināšana; |
| --- | --- |

h)

“kvazikapitāls” ir jebkāda veida finansēšanas instruments, kas ir kapitāla un parāda apvienojums, kur peļņa no šā instrumenta ir saistīta ar kvalificētā portfeļuzņēmuma peļņu vai zaudējumiem un kura saistību nepildīšanas gadījumā netiek pilnībā nodrošināta instrumenta atlīdzināšana;

| i) | “tirdzniecība” ir tieša vai netieša riska kapitāla fonda daļu vai akciju piedāvāšana vai izvietošana pēc kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka iniciatīvas vai šā pārvaldnieka vārdā ieguldītājiem, kuriem Savienībā ir domicils vai reģistrēta juridiskā adrese; |
| --- | --- |

i)

“tirdzniecība” ir tieša vai netieša riska kapitāla fonda daļu vai akciju piedāvāšana vai izvietošana pēc kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka iniciatīvas vai šā pārvaldnieka vārdā ieguldītājiem, kuriem Savienībā ir domicils vai reģistrēta juridiskā adrese;

| j) | “iemaksājamais kapitāls” ir jebkādas saistības, kas ieguldītājam uzliek pienākumu kvalificētā riska kapitāla fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos noteiktā termiņā iegādāties šāda fonda daļas vai tajā iemaksāt kapitālu; |
| --- | --- |

j)

“iemaksājamais kapitāls” ir jebkādas saistības, kas ieguldītājam uzliek pienākumu kvalificētā riska kapitāla fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos noteiktā termiņā iegādāties šāda fonda daļas vai tajā iemaksāt kapitālu;

| k) | “izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks veic uzņēmējdarbību un kurā tam jāreģistrējas kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

k)

“izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks veic uzņēmējdarbību un kurā tam jāreģistrējas kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu;

| l) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks tirgo kvalificētus riska kapitāla fondus saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

l)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks tirgo kvalificētus riska kapitāla fondus saskaņā ar šo regulu;

| m) | “kompetentā iestāde” ir valsts iestāde, kuru ar normatīvajiem aktiem ieceļ izcelsmes dalībvalsts un kura veic to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu reģistrāciju, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

m)

“kompetentā iestāde” ir valsts iestāde, kuru ar normatīvajiem aktiem ieceļ izcelsmes dalībvalsts un kura veic to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu reģistrāciju, uz kuriem attiecas šī regula.

Attiecībā uz pirmās daļas c) apakšpunktu, ja kvalificēta riska kapitāla fonda juridiskā forma pieļauj iekšēju pārvaldību un ja fonda pārvaldes struktūra neizraugās ārēju pārvaldnieku, tad pašu kvalificēto riska kapitāla fondu reģistrē kā kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieku saskaņā ar 14. pantu. Kvalificēto riska kapitāla fondu, kas ir reģistrēts kā kvalificēta riska kapitāla fonda iekšējais pārvaldnieks, nedrīkst reģistrēt kā citu kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu ārējo kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieku.

II   NODAĻA

NOSAUKUMA “EuVECA” IZMANTOŠANAS NOSACĪJUMI

4. pants

Kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieki, kas atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām, var izmantot nosaukumu EuVECA, tirgojot kvalificētus riska kapitāla fondus visā Savienībā.

5. pants

1.   Kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks nodrošina, ka, iegādājoties aktīvus, kas nav kvalificēti ieguldījumi, tādu aktīvu iegādei tiek izmantoti ne vairāk kā 30 % no fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. Šo 30 % robežvērtību aprēķina, pamatojoties uz summu, kas ieguldāma pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas. Aprēķinot šo robežvērtību, neņem vērā īstermiņa ieguldījumus skaidrā naudā un tās ekvivalentos, jo skaidru naudu un tās ekvivalentus neuzskata par investīcijām.

2.   Kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieki nedrīkst kvalificēta riska kapitāla fonda līmenī izmantot nekādas metodes, ar ko fonda riska darījumu apmērs tiek palielināts, pārsniedzot tā iemaksājamo kapitālu, ar naudas vai vērtspapīru aizņēmumiem iesaistoties darījumos ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem vai arī jebkādos citos veidos.

3.   Kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieki var aizņemties, emitēt parāda obligācijas vai sniegt garantijas kvalificēta riska kapitāla fonda līmenī tikai tad, ja šādus aizņēmumus, parāda obligācijas vai garantijas sedz ar neatsaucamām iemaksām.

6. pants

1.   Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki tirgo kvalificētu riska kapitāla fondu daļas un akcijas tikai tādiem ieguldītājiem, kuri tiek uzskatīti par profesionāliem klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma I sadaļu vai kurus pēc pieprasījuma var uzskatīt par profesionāliem klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma II sadaļu, vai citiem ieguldītājiem, kuri:

| a) | apņemas ieguldīt vismaz EUR 100 000; un |
| --- | --- |

a)

apņemas ieguldīt vismaz EUR 100 000; un

| b) | atsevišķā dokumentā no līguma, kas tiek noslēgts par ieguldīšanas saistībām, rakstiski apstiprina, ka tie apzinās riskus, kuri saistīti ar šīm saistībām vai ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

atsevišķā dokumentā no līguma, kas tiek noslēgts par ieguldīšanas saistībām, rakstiski apstiprina, ka tie apzinās riskus, kuri saistīti ar šīm saistībām vai ieguldījumu.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro ieguldījumiem, kurus veikuši kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka īstenotajā pārvaldībā iesaistītie vadītāji, direktori vai darbinieki, ja ieguldījumi veikti viņu pārvaldītajā kvalificēta riska kapitāla fondā.

7. pants

Kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieki attiecībā uz to pārvaldītajiem kvalificētajiem riska kapitāla fondiem:

| a) | veicot savas darbības, darbojas godīgi, taisnīgi un pietiekami prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi; |
| --- | --- |

a)

veicot savas darbības, darbojas godīgi, taisnīgi un pietiekami prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi;

| b) | piemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, attiecībā uz kurām var pamatoti paredzēt, ka tās ietekmēs ieguldītāju un kvalificētu portfeļuzņēmumu intereses; |
| --- | --- |

b)

piemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, attiecībā uz kurām var pamatoti paredzēt, ka tās ietekmēs ieguldītāju un kvalificētu portfeļuzņēmumu intereses;

| c) | veic savu uzņēmējdarbību tā, lai atbalstītu to pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu un to ieguldītāju intereses un tirgus integritāti; |
| --- | --- |

c)

veic savu uzņēmējdarbību tā, lai atbalstītu to pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu un to ieguldītāju intereses un tirgus integritāti;

| d) | izrāda vislielāko rūpību, izvēloties ieguldījumus kvalificētos portfeļuzņēmumos un veicot to pastāvīgu uzraudzību; |
| --- | --- |

d)

izrāda vislielāko rūpību, izvēloties ieguldījumus kvalificētos portfeļuzņēmumos un veicot to pastāvīgu uzraudzību;

| e) | nodrošina zināšanas un sapratni par kvalificētajiem portfeļuzņēmumiem, kuros tie veic ieguldījumus; |
| --- | --- |

e)

nodrošina zināšanas un sapratni par kvalificētajiem portfeļuzņēmumiem, kuros tie veic ieguldījumus;

| f) | taisnīgi izturas pret ieguldītājiem; |
| --- | --- |

f)

taisnīgi izturas pret ieguldītājiem;

| g) | nodrošina, ka neviens ieguldītājs nesaņem priviliģētu attieksmi, ja vien šāda priviliģēta attieksme nav paredzēta kvalificētā riska kapitāla fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos. |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka neviens ieguldītājs nesaņem priviliģētu attieksmi, ja vien šāda priviliģēta attieksme nav paredzēta kvalificētā riska kapitāla fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos.

8. pants

1.   Ja kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks deleģē savas funkcijas trešām personām, pārvaldnieka atbildība pret riska kapitāla fondu un tā ieguldītājiem nemainās. Pārvaldnieks nedrīkst deleģēt savas funkcijas tādā mērā, ka to pēc būtības vairs nevar uzskatīt par kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieku un tas kļūst par pastkastītes uzņēmumu.

2.   Jebkāds 1. punktā minētais funkciju deleģējums nedrīkst traucēt kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka uzraudzības efektivitāti un jo īpaši kavēt minētā pārvaldnieka rīcību vai kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldību ieguldītāju interesēs.

9. pants

1.   Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki identificē un novērš interešu konfliktus un gadījumos, kad tos nevar novērst, pārvalda un uzrauga tos, un saskaņā ar 4. punktu nekavējoties atklāj informāciju par šiem interešu konfliktiem, lai nepieļautu, ka tie nelabvēlīgi ietekmē kvalificētu riska kapitāla fondu un to ieguldītāju intereses, un lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret to pārvaldītajiem kvalificētiem riska kapitāla fondiem.

2.   Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki īpaši apzina interešu konfliktus, kas var rasties starp:

| a) | kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, tām personām, kas faktiski veic minēto pārvaldnieka uzņēmējdarbību, darbiniekiem vai jebkuru citu personu, kura tieši vai netieši kontrolē minēto pārvaldnieku vai kuru tieši vai netieši kontrolē minētie pārvaldnieki, un minēto pārvaldnieku pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu vai tā ieguldītājiem; |
| --- | --- |

a)

kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem, tām personām, kas faktiski veic minēto pārvaldnieka uzņēmējdarbību, darbiniekiem vai jebkuru citu personu, kura tieši vai netieši kontrolē minēto pārvaldnieku vai kuru tieši vai netieši kontrolē minētie pārvaldnieki, un minēto pārvaldnieku pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu vai tā ieguldītājiem;

| b) | kvalificētu riska kapitāla fondu vai tā ieguldītājiem un citu kvalificētu riska kapitāla fondu, ko pārvalda tas pats pārvaldnieks, vai tā ieguldītājiem; |
| --- | --- |

b)

kvalificētu riska kapitāla fondu vai tā ieguldītājiem un citu kvalificētu riska kapitāla fondu, ko pārvalda tas pats pārvaldnieks, vai tā ieguldītājiem;

| c) | kvalificētu riska kapitāla fondu vai tā ieguldītājiem un kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vai PVKIU, ko pārvalda tas pats pārvaldnieks, vai tā ieguldītājiem. |
| --- | --- |

c)

kvalificētu riska kapitāla fondu vai tā ieguldītājiem un kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vai PVKIU, ko pārvalda tas pats pārvaldnieks, vai tā ieguldītājiem.

3.   Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki uztur un piemēro efektīvus organizatoriskos un administratīvos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību 1. un 2. punktā minētajām prasībām.

4.   Par 1. punktā minētajiem interešu konfliktiem izpauž informāciju, ja kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka dibinātie organizatoriskie pasākumi interešu konfliktu identificēšanai, novēršanai, pārvaldībai un uzraudzībai nav pietiekami, lai ar pamatotu pārliecību nodrošinātu, ka tiks novērsti riski kaitēt ieguldītāju interesēm. Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki pirms uzņēmējdarbības sākšanas ieguldītāju vārdā skaidri atklāj tiem interešu konfliktu vispārējo raksturu vai avotus.

5.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 25. pantu, precizējot:

| a) | interešu konfliktu veidus, kas minēti šā panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

interešu konfliktu veidus, kas minēti šā panta 2. punktā;

| b) | pasākumus, ko kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieki veic attiecībā uz struktūrām un organizatoriskām un administratīvām procedūrām, lai identificētu, novērstu, pārvaldītu, uzraudzītu un izpaustu interešu konfliktus. |
| --- | --- |

b)

pasākumus, ko kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieki veic attiecībā uz struktūrām un organizatoriskām un administratīvām procedūrām, lai identificētu, novērstu, pārvaldītu, uzraudzītu un izpaustu interešu konfliktus.

10. pants

1.   Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldniekiem vienmēr ir pietiekams pašu kapitāls, un tie izmanto atbilstošus un piemērotus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kas nepieciešami to pārvaldītā kvalificētā riska kapitāla fonda pienācīgai pārvaldībai.

2.   Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki visu laiku nodrošina, ka tie var pierādīt, ka to pašu kapitāls ir pietiekams nepārtrauktas darbības nodrošināšanai, un atklāt pamatojumus, kas apliecina šā kapitāla pietiekamību, kā izklāstīts 13. pantā.

11. pants

1.   Kvalificētu riska kapitāla fondu noteikumos vai dibināšanas dokumentos iekļauj noteikumus aktīvu novērtēšanai un nodrošina pareizu un pārredzamu novērtēšanas procesu.

2.   Izmantotās novērtēšanas procedūras nodrošina, ka vismaz reizi gadā pienācīgi novērtē aktīvus un aprēķina to vērtību.

12. pants

1.   Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki nosūta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei gada pārskatu par katru tā pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc finanšu gada beigām. Pārskatā apraksta kvalificētā riska kapitāla fonda portfeļa sastāvu un iepriekšējā gadā veiktās darbības. Tajā atklāj arī peļņu, ko kvalificētais riska kapitāla fonds guvis tā darbības beigās, un attiecīgā gadījumā – peļņu, kas sadalīta tā darbības laikā. Tajā ietver kvalificētā riska kapitāla fonda revidētos finanšu pārskatus.

Gada pārskatu sagatavo atbilstoši pastāvošajiem pārskatu sniegšanas standartiem un noteikumiem, par ko vienojušies kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieks un ieguldītāji. Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki pēc pieprasījuma izsniedz pārskatu ieguldītājiem. Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki un ieguldītāji var vienoties par savstarpēju papildu informācijas atklāšanu.

2.   Kvalificēta riska kapitāla fonda revīziju veic vismaz reizi gadā. Revīzijā apstiprina, ka naudas līdzekļi un aktīvi tiek turēti kvalificēta riska kapitāla fonda vārdā un ka kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks ir izveidojis un veicis atbilstīgu uzskaites un kontroles sistēmu attiecībā uz pilnvaru vai kontroles izmantošanu pār kvalificēta riska kapitāla fondu un tā ieguldītāju naudu un aktīviem.

3.   Ja kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldniekam jāpublisko gada finanšu pārskats saskaņā ar 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (12), attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla fondu, šā panta 1. punktā minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai kā papildu daļu gada finanšu pārskatā.

13. pants

1.   Kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki saistībā ar kvalificēto riska kapitāla fondu, ko tie pārvalda, saviem ieguldītājiem, pirms tie pieņem lēmumu par ieguldījumu, skaidrā un saprotamā veidā sniedz šādu informāciju:

| a) | minētā pārvaldnieka un jebkuru citu pakalpojumu sniedzēju, ar kuriem minētajam pārvaldniekam noslēgti līgumi attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldību, identitāte un pienākumu apraksts; |
| --- | --- |

a)

minētā pārvaldnieka un jebkuru citu pakalpojumu sniedzēju, ar kuriem minētajam pārvaldniekam noslēgti līgumi attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldību, identitāte un pienākumu apraksts;

| b) | minētajam pārvaldniekam pieejamā pašu kapitāla apmērs, kā arī detalizēts izklāsts par to, kāpēc minētais pārvaldnieks uzskata šo kapitālu par pietiekamu tam, lai nodrošināt pienācīgus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kādi vajadzīgi tā kvalificētā riska kapitāla fonda pienācīgai pārvaldībai; |
| --- | --- |

b)

minētajam pārvaldniekam pieejamā pašu kapitāla apmērs, kā arī detalizēts izklāsts par to, kāpēc minētais pārvaldnieks uzskata šo kapitālu par pietiekamu tam, lai nodrošināt pienācīgus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kādi vajadzīgi tā kvalificētā riska kapitāla fonda pienācīgai pārvaldībai;

| c) | kvalificētā riska kapitāla fonda ieguldījumu stratēģijas un mērķu apraksts, tostarp:






  i) | kvalificētu portfeļuzņēmumu veidi, kādos pārvaldnieks plāno ieguldīt; |
| --- | --- | --- |

c)

kvalificētā riska kapitāla fonda ieguldījumu stratēģijas un mērķu apraksts, tostarp:

i)

kvalificētu portfeļuzņēmumu veidi, kādos pārvaldnieks plāno ieguldīt;

| ii) | visi pārējie kvalificētie riska kapitāla fondi, kuros pārvaldnieks plāno ieguldīt; |
| --- | --- |

ii)

visi pārējie kvalificētie riska kapitāla fondi, kuros pārvaldnieks plāno ieguldīt;

| iii) | to kvalificēto uzņēmumportfeļu veidi, kuros ieguldīt plāno jebkurš cits ii) apakšpunktā minētais kvalificētais riska kapitāla fonds; |
| --- | --- |

iii)

to kvalificēto uzņēmumportfeļu veidi, kuros ieguldīt plāno jebkurš cits ii) apakšpunktā minētais kvalificētais riska kapitāla fonds;

| iv) | nekvalificētie ieguldījumi, kādus pārvaldnieks plāno veikt; |
| --- | --- |

iv)

nekvalificētie ieguldījumi, kādus pārvaldnieks plāno veikt;

| v) | metodes, ko tas plāno izmantot; un |
| --- | --- |

v)

metodes, ko tas plāno izmantot; un

| vi) | jebkādus piemērojamus ieguldījumu ierobežojumus; |
| --- | --- |

vi)

jebkādus piemērojamus ieguldījumu ierobežojumus;

| d) | apraksts par kvalificētā riska kapitāla fonda riska profilu un jebkādiem riskiem, kas saistīti ar aktīviem, kuros fonds var ieguldīt, vai ieguldījumu metodēm, kuras tas var izmantot; |
| --- | --- |

d)

apraksts par kvalificētā riska kapitāla fonda riska profilu un jebkādiem riskiem, kas saistīti ar aktīviem, kuros fonds var ieguldīt, vai ieguldījumu metodēm, kuras tas var izmantot;

| e) | apraksts par kvalificētā riska kapitāla fonda novērtēšanas procedūru un cenu noteikšanas metodoloģiju aktīvu novērtēšanai, tostarp par metodēm, kas izmantotas, lai novērtētu kvalificētus portfeļuzņēmumus; |
| --- | --- |

e)

apraksts par kvalificētā riska kapitāla fonda novērtēšanas procedūru un cenu noteikšanas metodoloģiju aktīvu novērtēšanai, tostarp par metodēm, kas izmantotas, lai novērtētu kvalificētus portfeļuzņēmumus;

| f) | apraksts par to, kā tiek aprēķināts kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieka atalgojums; |
| --- | --- |

f)

apraksts par to, kā tiek aprēķināts kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieka atalgojums;

| g) | apraksts par visām attiecīgajām izmaksām un to maksimālajiem apmēriem; |
| --- | --- |

g)

apraksts par visām attiecīgajām izmaksām un to maksimālajiem apmēriem;

| h) | kvalificētā riska kapitāla fonda līdzšinējie finanšu darbības rādītāji, ja šādi dati ir pieejami; |
| --- | --- |

h)

kvalificētā riska kapitāla fonda līdzšinējie finanšu darbības rādītāji, ja šādi dati ir pieejami;

| i) | uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumi un citas atbalsta darbības, ko kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks veic vai organizē, izmantojot trešās personas, lai veicinātu to kvalificēto portfeļuzņēmumu attīstību, izaugsmi vai kādā citā veidā pastāvīgu darbību, kuros kvalificētais riska kapitāla fonds iegulda, vai – gadījumā, ja šādi pakalpojumi netiek sniegti vai darbības netiek veiktas, – attiecīgs paskaidrojums; |
| --- | --- |

i)

uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumi un citas atbalsta darbības, ko kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks veic vai organizē, izmantojot trešās personas, lai veicinātu to kvalificēto portfeļuzņēmumu attīstību, izaugsmi vai kādā citā veidā pastāvīgu darbību, kuros kvalificētais riska kapitāla fonds iegulda, vai – gadījumā, ja šādi pakalpojumi netiek sniegti vai darbības netiek veiktas, – attiecīgs paskaidrojums;

| j) | apraksts par procedūrām, kā kvalificētais riska kapitāla fonds var mainīt savu ieguldījumu stratēģiju vai ieguldīšanas politiku, vai abas. |
| --- | --- |

j)

apraksts par procedūrām, kā kvalificētais riska kapitāla fonds var mainīt savu ieguldījumu stratēģiju vai ieguldīšanas politiku, vai abas.

2.   Visa 1. punktā minētā informācija ir patiesa, skaidra un nemaldinoša. Vajadzības gadījumā to regulāri atjaunina un pārskata.

3.   Ja kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldniekam jāpublicē prospekts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (13), vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecībā uz kvalificēto riska kapitāla fondu, šā panta 1. punktā minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai kā daļu no prospekta.

III   NODAĻA

UZRAUDZĪBA UN ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

14. pants

1.   Kvalificētu riska kapitāla fonda pārvaldnieki, kas plāno izmantot nosaukumu EuVECA savu kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecībai, par savu nodomu informē savas izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un iesniedz šādu informāciju:

| a) | to personu identitāte, kas faktiski veic kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

to personu identitāte, kas faktiski veic kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldību;

| b) | to kvalificēto riska kapitāla fondu identitāte, kuru daļas vai akcijas tiks tirgotas, un to ieguldījumu stratēģijas; |
| --- | --- |

b)

to kvalificēto riska kapitāla fondu identitāte, kuru daļas vai akcijas tiks tirgotas, un to ieguldījumu stratēģijas;

| c) | informācija par pasākumiem, kas veikti, lai atbilstu II nodaļā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

informācija par pasākumiem, kas veikti, lai atbilstu II nodaļā minētajām prasībām;

| d) | to dalībvalstu saraksts, kurās kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks plāno tirgot katru kvalificēto riska kapitāla fondu; |
| --- | --- |

d)

to dalībvalstu saraksts, kurās kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks plāno tirgot katru kvalificēto riska kapitāla fondu;

| e) | to dalībvalstu saraksts, kurās kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks ir dibinājis vai plāno dibināt kvalificētus riska kapitāla fondus. |
| --- | --- |

e)

to dalībvalstu saraksts, kurās kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks ir dibinājis vai plāno dibināt kvalificētus riska kapitāla fondus.

2.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde reģistrē riska kvalificēta kapitāla fonda pārvaldnieku tikai tad, ja ir pārliecinājusies, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | personām, kuras faktiski pārvalda kvalificētus riska kapitāla fondus, ir pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze arī attiecībā uz kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka īstenotajām ieguldījumu stratēģijām; |
| --- | --- |

a)

personām, kuras faktiski pārvalda kvalificētus riska kapitāla fondus, ir pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze arī attiecībā uz kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka īstenotajām ieguldījumu stratēģijām;

| b) | 1. punktā minētā nepieciešamā informācija ir pilnīga; |
| --- | --- |

b)

1. punktā minētā nepieciešamā informācija ir pilnīga;

| c) | pasākumi, par kuriem ziņots saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, ir atbilstoši, lai ievērotu II nodaļā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, par kuriem ziņots saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, ir atbilstoši, lai ievērotu II nodaļā noteiktās prasības;

| d) | sarakstā, kas iesniegts atbilstīgi 1. punkta e) apakšpunktam, ir norādīts, ka visi kvalificētie riska kapitāla fondi ir dibināti saskaņā ar šīs regulas 3. panta b) apakšpunkta iii) punktu. |
| --- | --- |

d)

sarakstā, kas iesniegts atbilstīgi 1. punkta e) apakšpunktam, ir norādīts, ka visi kvalificētie riska kapitāla fondi ir dibināti saskaņā ar šīs regulas 3. panta b) apakšpunkta iii) punktu.

3.   Šajā pantā noteiktā reģistrācija ir derīga visā Savienības teritorijā un ļauj kvalificēta riska kapitāla fondu pārvaldniekiem tirgot kvalificētus riska kapitāla fondus ar nosaukumu EuVECA visā Savienībā.

15. pants

Kvalificētu riska kapitāla fonda pārvaldnieki informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, kad tie plāno tirgot:

| a) | jaunu kvalificētu riska kapitāla fondu; vai |
| --- | --- |

a)

jaunu kvalificētu riska kapitāla fondu; vai

| b) | esošu kvalificētu riska kapitāla fondu dalībvalstī, kas nav minēta 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

b)

esošu kvalificētu riska kapitāla fondu dalībvalstī, kas nav minēta 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā sarakstā.

16. pants

1.   Tūlīt pēc kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka reģistrācijas, jauna kvalificēta riska kapitāla fonda dibināšanas, jaunas mītnes vietas atrašanas kvalificēta riska kapitāla fonda dibināšanai vai jaunas dalībvalsts izraudzīšanās, kurā kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks plāno tirgot kvalificētus riska kapitāla fondus, dalībvalsts kompetentā iestāde attiecīgi informē saskaņā ar 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu norādītās dalībvalstis un EVTI.

2.   Šīs regulas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētās uzņēmējas dalībvalstis saskaņā ar 14. pantu reģistrētajam kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldniekam neuzliek nekādas prasības vai administratīvas procedūras attiecībā uz tā kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecību un nepieprasa nekādu tirdzniecības apstiprinājumu pirms tās uzsākšanas.

3.   Lai nodrošinātu vienotu šā panta piemērošanu, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka šajā pantā paredzētā paziņojuma formātu.

4.   EVTI iesniedz šos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2014. gada 16. februārim.

5.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā noteikto procedūru pieņemt šā panta 3. punktā minētos īstenošanas tehniskos standartus.

17. pants

EVTI uztur centrālu internetā publiski pieejamu datubāzi, kurā iekļauti visi saskaņā ar 14. pantu reģistrētie kvalificēto riska kapitāla fondu pārvaldnieki un visi kvalificētie riska kapitāla fondi, kurus tie tirgo, kā arī valstis, kurās minētos fondus tirgo.

18. pants

1.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde uzrauga atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām.

2.   Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir skaidrs un pamatots iemesls uzskatīt, ka kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks tās teritorijā pārkāpj šīs regulas noteikumus, tā nekavējoties informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi. Izcelsmes valsts kompetentā iestāde veic attiecīgus pasākumus.

3.   Ja, neraugoties uz izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem, vai ja izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nerīkojas saprātīgā laikposmā, kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks turpina rīkoties tādā veidā, kas ir skaidrā pretrunā šīs regulas noteikumiem, uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde pēc tam, kad tā ir informējusi izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, var veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu ieguldītājus, tostarp aizliegt kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldniekam turpināt veikt tā kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecību uzņēmējas dalībvalsts teritorijā.

19. pants

Kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas nepieciešamas to darbību veikšanai. Jo īpaši tām ir pilnvaras:

| a) | pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam jebkurā formā un saņemt dokumenta kopiju vai nokopēt to; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam jebkurā formā un saņemt dokumenta kopiju vai nokopēt to;

| b) | pieprasīt kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldniekam bez kavēšanās sniegt informāciju; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldniekam bez kavēšanās sniegt informāciju;

| c) | pieprasīt informāciju no jebkuras personas, kas saistīta ar kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieka vai kvalificēta riska kapitāla fonda darbībām; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt informāciju no jebkuras personas, kas saistīta ar kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieka vai kvalificēta riska kapitāla fonda darbībām;

| d) | veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot; |
| --- | --- |

d)

veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot;

| e) | veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieks joprojām atbilst šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

e)

veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieks joprojām atbilst šīs regulas prasībām;

| f) | izdot rīkojumu nodrošināt, ka kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieks ievēro šo regulu un atturas atkārtot jebkādu rīcību, kas var izraisīt šīs regulas pārkāpumu. |
| --- | --- |

f)

izdot rīkojumu nodrošināt, ka kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieks ievēro šo regulu un atturas atkārtot jebkādu rīcību, kas var izraisīt šīs regulas pārkāpumu.

20. pants

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par administratīvajiem sodiem un citiem pasākumiem, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek piemēroti. Paredzētajiem administratīvajiem sodiem un citiem pasākumiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.

2.   Līdz 2015. gada 16. maijam dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI 1. punktā minētos noteikumus. Tās bez kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par jebkuriem vēlākiem grozījumiem šajos noteikumos.

21. pants

1.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, ievērojot proporcionalitātes principu, veic atbilstošos 2. punktā minētos pasākumus, ja kvalificētā riska kapitāla fonda pārvaldnieks:

| a) | neievēro portfeļa sastāvam noteiktās prasības, tādējādi pārkāpjot 5. pantu; |
| --- | --- |

a)

neievēro portfeļa sastāvam noteiktās prasības, tādējādi pārkāpjot 5. pantu;

| b) | tirgo kvalificēta riska kapitāla fonda daļas un akcijas personām, kas nav tiesīgie ieguldītāji, tādējādi pārkāpjot 6. pantu; |
| --- | --- |

b)

tirgo kvalificēta riska kapitāla fonda daļas un akcijas personām, kas nav tiesīgie ieguldītāji, tādējādi pārkāpjot 6. pantu;

| c) | izmanto nosaukumu EuVECA, nebūdams reģistrējies saskaņā ar 14. pantu; |
| --- | --- |

c)

izmanto nosaukumu EuVECA, nebūdams reģistrējies saskaņā ar 14. pantu;

| d) | izmanto nosaukumu EuVECA, lai tirgotu fondus, kas nav dibināti saskaņā ar 3. panta b) apakšpunkta iii) punktu; |
| --- | --- |

d)

izmanto nosaukumu EuVECA, lai tirgotu fondus, kas nav dibināti saskaņā ar 3. panta b) apakšpunkta iii) punktu;

| e) | ir reģistrējies, sniedzot nepatiesus datus vai izmantojot kādus citus nelikumīgus līdzekļus, tādējādi pārkāpjot 14. panta prasības; |
| --- | --- |

e)

ir reģistrējies, sniedzot nepatiesus datus vai izmantojot kādus citus nelikumīgus līdzekļus, tādējādi pārkāpjot 14. panta prasības;

| f) | nerīkojas godīgi, taisnīgi vai pietiekami prasmīgi, rūpīgi vai uzcītīgi, veicot savas darījumdarbības, tādējādi pārkāpjot 7. panta a) punktu; |
| --- | --- |

f)

nerīkojas godīgi, taisnīgi vai pietiekami prasmīgi, rūpīgi vai uzcītīgi, veicot savas darījumdarbības, tādējādi pārkāpjot 7. panta a) punktu;

| g) | nepiemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, tādējādi pārkāpjot 7. panta b) punktu; |
| --- | --- |

g)

nepiemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, tādējādi pārkāpjot 7. panta b) punktu;

| h) | atkārtoti neievēro 12. panta prasības par gada ziņojuma iesniegšanu; |
| --- | --- |

h)

atkārtoti neievēro 12. panta prasības par gada ziņojuma iesniegšanu;

| i) | atkārtoti neievēro pienākumu informēt ieguldītājus saskaņā ar 13. pantu. |
| --- | --- |

i)

atkārtoti neievēro pienākumu informēt ieguldītājus saskaņā ar 13. pantu.

2.   Gadījumos, kas minēti 1. punktā, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde atbilstoši veic šādus pasākumus:

| a) | veic darbības, lai nodrošinātu, ka attiecīgais kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks izpilda 5. panta, 6. panta, 7. panta a) un b) punkta, 12., 13. un 14. panta prasības; |
| --- | --- |

a)

veic darbības, lai nodrošinātu, ka attiecīgais kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieks izpilda 5. panta, 6. panta, 7. panta a) un b) punkta, 12., 13. un 14. panta prasības;

| b) | aizliedz izmantot nosaukumu EuVECA un izslēdz kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieku no reģistra. |
| --- | --- |

b)

aizliedz izmantot nosaukumu EuVECA un izslēdz kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieku no reģistra.

3.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties informē to uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu un EVTI par kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldnieka izslēgšanu no reģistra atbilstīgi šā panta 2. punkta b) apakšpunktam.

4.   Tiesības tirgot vienu vai vairākus kvalificētus riska kapitāla fondus ar nosaukumu EuVECA nekavējoties izbeidzas no dienas, kad kompetentā iestāde pieņem 2. punkta b) apakšpunktā minēto lēmumu.

22. pants

1.   Kompetentās iestādes un EVTI sadarbojas viena ar otru, lai veiktu savus šajā regulā noteiktos pienākumus, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.

2.   Kompetentās iestādes un EVTI apmainās ar visu informāciju un dokumentiem, kas vajadzīgi, lai veiktu savus attiecīgos pienākumus, ko tām uzliek šī regula, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010, jo īpaši lai apzinātu un novērstu šīs regulas pārkāpumus.

23. pants

1.   Uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai EVTI, kā arī uz kompetento iestāžu vai EVTI norīkotajiem revidentiem un speciālistiem attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu. Nekādu konfidenciālu informāciju, ko šīs personas saņem savu pienākumu pildīšanas laikā, nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot vispārējā vai kopsavilkuma formā, lai kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldniekus un kvalificētus riska kapitāla fondus nevarētu konkrēti identificēt, izņemot lietas, uz kurām attiecas krimināltiesības, un šajā regulā paredzētus procesus.

2.   Dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai EVTI nedrīkst aizliegt apmainīties ar informāciju saskaņā ar šo regulu vai citiem Savienības tiesību aktiem, ko piemēro kvalificēta riska kapitāla fonda pārvaldniekiem un kvalificētiem riska kapitāla fondiem.

3.   Ja kompetentās iestādes vai EVTI saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 2. punktu, tās var to izmantot tikai savu pienākumu veikšanai un administratīvos procesos un tiesvedībās.

24. pants

Ja dalībvalstu kompetentajām iestādēm rodas domstarpības par kādas kompetentās iestādes novērtējumu, darbību vai bezdarbību jomās, kurās šīs regula paredz sadarbību vai saskaņošanu starp vairāku dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tad kompetentās iestādes šo jautājumu var iesniegt izskatīšanai EVTI, kura var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tām uzticētas ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu, ja vien šīs domstarpības nav saistītas ar šīs regulas 3. panta b) apakšpunkta iii) punktu vai d) apakšpunkta iv) punktu.

IV   NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

25. pants

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 9. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četru gadu laikposmu no 2013. gada 15. maija Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms četru gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 9. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai tajā norādītā vēlākā datumā. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 9. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

26. pants

1.   Komisija pārskata šo regulu saskaņā ar 2. punktu. Pārskatā ietver vispārīgu apskatu par šīs regulas noteikumu darbību un tās piemērošanā uzkrāto pieredzi, tostarp:

| a) | apjomu, kādā kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki dažādās dalībvalstīs ir izmantojuši nosaukumu EuVECA vietējā vai pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

a)

apjomu, kādā kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki dažādās dalībvalstīs ir izmantojuši nosaukumu EuVECA vietējā vai pārrobežu mērogā;

| b) | kvalificēto riska kapitāla fondu veikto ieguldījumu ģeogrāfisko un sektorālo sadalījumu; |
| --- | --- |

b)

kvalificēto riska kapitāla fondu veikto ieguldījumu ģeogrāfisko un sektorālo sadalījumu;

| c) | 13. pantā minēto informācijas prasību atbilstību un jo īpaši to, vai tās ir pietiekamas, lai ieguldītāji spētu pieņemt lēmumu par ieguldījumu veikšanu, esot informēti; |
| --- | --- |

c)

13. pantā minēto informācijas prasību atbilstību un jo īpaši to, vai tās ir pietiekamas, lai ieguldītāji spētu pieņemt lēmumu par ieguldījumu veikšanu, esot informēti;

| d) | to, kā kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki ir izmantojuši dažādus kvalificētos ieguldījumus, un jo īpaši to, vai ir nepieciešamība pielāgot šajā regulā paredzētos kvalificētos ieguldījumus; |
| --- | --- |

d)

to, kā kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldnieki ir izmantojuši dažādus kvalificētos ieguldījumus, un jo īpaši to, vai ir nepieciešamība pielāgot šajā regulā paredzētos kvalificētos ieguldījumus;

| e) | iespēju kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecību attiecināt uz privātiem ieguldītājiem; |
| --- | --- |

e)

iespēju kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecību attiecināt uz privātiem ieguldītājiem;

| f) | to administratīvo sodu vai citu pasākumu efektivitāti, samērīgumu un piemērošanu, ko saskaņā ar šo regulu paredzējušas dalībvalstis; |
| --- | --- |

f)

to administratīvo sodu vai citu pasākumu efektivitāti, samērīgumu un piemērošanu, ko saskaņā ar šo regulu paredzējušas dalībvalstis;

| g) | šīs regulas ietekmi uz riska kapitāla tirgu; |
| --- | --- |

g)

šīs regulas ietekmi uz riska kapitāla tirgu;

| h) | iespēju riska kapitāla fondiem, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, atļaut izmantot nosaukumu EuVECA, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

h)

iespēju riska kapitāla fondiem, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, atļaut izmantot nosaukumu EuVECA, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos;

| i) | to, vai ir atbilstoši šo regulu papildināt ar depozitāru režīmu; |
| --- | --- |

i)

to, vai ir atbilstoši šo regulu papildināt ar depozitāru režīmu;

| j) | novērtējumu attiecībā uz jebkādiem šķēršļiem, kas varētu traucēt ieguldīt fondos, kas lieto nosaukumu EuVECA, ietverot citu prudenciāla rakstura Savienības tiesību ietekmi uz institucionālajiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

j)

novērtējumu attiecībā uz jebkādiem šķēršļiem, kas varētu traucēt ieguldīt fondos, kas lieto nosaukumu EuVECA, ietverot citu prudenciāla rakstura Savienības tiesību ietekmi uz institucionālajiem ieguldītājiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto pārskatīšanu veic:

| a) | līdz 2017. gada 22. jūlijam – attiecībā uz a)–g), ii) un j) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

a)

līdz 2017. gada 22. jūlijam – attiecībā uz a)–g), ii) un j) apakšpunktu; un

| b) | līdz 2015. gada 22. jūlijam – attiecībā uz h) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

līdz 2015. gada 22. jūlijam – attiecībā uz h) apakšpunktu.

3.   Pēc 1. punktā minētās pārskatīšanas un pēc apspriešanās ar EVTI Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.

27. pants

1.   Līdz 2017. gada 22. jūlijam Komisija uzsāk pārskatīt mijiedarbību starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jo īpaši tiem, kas minēti Direktīvā 2011/61/ES. Šajā pārskatīšanā analizē šīs regulas darbības jomu. Tajā apkopo datus, lai novērtētu, vai darbības joma ir jāpaplašina, lai par riska kapitāla fondu pārvaldniekiem saskaņā ar šo regulu varētu kļūt pārvaldnieki, kuru pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu kopējie aktīvi pārsniedz 2. panta 1. punktā noteikto robežvērtību.

2.   Pēc 1. punktā minētās pārskatīšanas un pēc apspriešanās ar EVTI Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.

28. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 22. jūlija, izņemot 9. panta 5. punktu, ko piemēro no 2013. gada 15. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 17. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  OV C 175, 19.6.2012., 11. lpp.

1

(2)  OV C 191, 29.6.2012., 72. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 21. marta lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

4

(5)  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

5

(6)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

7

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

8

(9)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

9

(10)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

10

(11)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

11

(12)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

12

(13)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

13

---

| 25.4.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 115/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 115/18

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 346/2013

(2013. gada 17. aprīlis)

par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ieguldītāji arvien vairāk ne tikai meklē finansiālu peļņu, bet arī cenšas sasniegt sociālus mērķus, Savienībā parādās sociālo ieguldījumu tirgus, kuru daļa ir ieguldījumu fondi, kas veic ieguldījumus sociāli orientētos uzņēmumos. Šie ieguldījumu fondi sniedz finansējumu sociāli orientētiem uzņēmumiem, kas darbojas kā sociālu pārmaiņu veicinātāji, piedāvājot inovatīvus sociālu problēmu risinājumus, piemēram, palīdzot novērst finanšu krīzes sociālās sekas un dodot vērtīgu ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, mērķu – gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes – sasniegšanā. |
| --- | --- |

(1)

Ieguldītāji arvien vairāk ne tikai meklē finansiālu peļņu, bet arī cenšas sasniegt sociālus mērķus, Savienībā parādās sociālo ieguldījumu tirgus, kuru daļa ir ieguldījumu fondi, kas veic ieguldījumus sociāli orientētos uzņēmumos. Šie ieguldījumu fondi sniedz finansējumu sociāli orientētiem uzņēmumiem, kas darbojas kā sociālu pārmaiņu veicinātāji, piedāvājot inovatīvus sociālu problēmu risinājumus, piemēram, palīdzot novērst finanšu krīzes sociālās sekas un dodot vērtīgu ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, mērķu – gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes – sasniegšanā.

| (2) | Šī regula ir daļa no sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas, ko Komisija izklāstījusi 2011. gada 25. oktobra paziņojumā “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem – sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam”. |
| --- | --- |

(2)

Šī regula ir daļa no sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas, ko Komisija izklāstījusi 2011. gada 25. oktobra paziņojumā “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem – sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam”.

| (3) | Ieviešot vienotus noteikumus Savienībā, ir jāizveido kopējs regulējums par to, kā kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi lieto nosaukumu EuSEF, īpaši attiecībā uz tādu fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa sastāvu, tiesīgajiem ieguldījumu saņēmējiem, ieguldījumu instrumentiem, kurus tie var izmantot, un ieguldītāju kategorijām, kas ir tiesīgas ieguldīt šādos fondos. Bez šāda kopēja regulējuma pastāv risks, ka dalībvalstis piemēros atšķirīgus pasākumus valstu mērogā, kas tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmēs un radīs šķēršļus pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, jo fondiem, kas vēlas darboties visā Savienībā, katrā dalībvalstī tiktu piemēroti atšķirīgi noteikumi. Turklāt atšķirīgas kvalitātes prasības attiecībā uz portfeļa sastāvu, ieguldījumu saņēmējiem un tiesīgajiem ieguldītājiem varētu radīt dažādus ieguldītāju aizsardzības līmeņus un raisīt neizpratni attiecībā uz ieguldījumu piedāvājumu, kas saistīts ar kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem. Turklāt ieguldītājiem būtu jāvar salīdzināt dažādu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu ieguldījumu piedāvājumus. Jānovērš būtiski šķēršļi kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārrobežu finansējuma piesaistīšanai, jāizvairās no konkurences izkropļošanas starp šiem fondiem un jebkādiem turpmākiem iespējamiem šķēršļiem tirdzniecībai un būtiskiem konkurences kropļojumiem nākotnē. Attiecīgi šīs regulas atbilstošais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, kas interpretēts saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru. |
| --- | --- |

(3)

Ieviešot vienotus noteikumus Savienībā, ir jāizveido kopējs regulējums par to, kā kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi lieto nosaukumu EuSEF, īpaši attiecībā uz tādu fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa sastāvu, tiesīgajiem ieguldījumu saņēmējiem, ieguldījumu instrumentiem, kurus tie var izmantot, un ieguldītāju kategorijām, kas ir tiesīgas ieguldīt šādos fondos. Bez šāda kopēja regulējuma pastāv risks, ka dalībvalstis piemēros atšķirīgus pasākumus valstu mērogā, kas tiešā veidā nelabvēlīgi ietekmēs un radīs šķēršļus pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, jo fondiem, kas vēlas darboties visā Savienībā, katrā dalībvalstī tiktu piemēroti atšķirīgi noteikumi. Turklāt atšķirīgas kvalitātes prasības attiecībā uz portfeļa sastāvu, ieguldījumu saņēmējiem un tiesīgajiem ieguldītājiem varētu radīt dažādus ieguldītāju aizsardzības līmeņus un raisīt neizpratni attiecībā uz ieguldījumu piedāvājumu, kas saistīts ar kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem. Turklāt ieguldītājiem būtu jāvar salīdzināt dažādu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu ieguldījumu piedāvājumus. Jānovērš būtiski šķēršļi kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārrobežu finansējuma piesaistīšanai, jāizvairās no konkurences izkropļošanas starp šiem fondiem un jebkādiem turpmākiem iespējamiem šķēršļiem tirdzniecībai un būtiskiem konkurences kropļojumiem nākotnē. Attiecīgi šīs regulas atbilstošais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, kas interpretēts saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru.

| (4) | Jāpieņem regula, ar kuru izveido vienotus kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem piemērojamus noteikumus un nosaka atbilstošas prasības visās dalībvalstīs to pārvaldniekiem, kas vēlas piesaistīt kapitālu visā Savienībā, izmantojot nosaukumu EuSEF. Šīm prasībām būtu jānodrošina to ieguldītāju pārliecība, kas vēlas ieguldīt šādos fondos. Šai regulai nebūtu jāattiecas uz esošajām valstu shēmām, kas ļauj veikt ieguldījumus sociālajā uzņēmējdarbībā un kas neizmanto nosaukumu EuSEF. |
| --- | --- |

(4)

Jāpieņem regula, ar kuru izveido vienotus kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem piemērojamus noteikumus un nosaka atbilstošas prasības visās dalībvalstīs to pārvaldniekiem, kas vēlas piesaistīt kapitālu visā Savienībā, izmantojot nosaukumu EuSEF. Šīm prasībām būtu jānodrošina to ieguldītāju pārliecība, kas vēlas ieguldīt šādos fondos. Šai regulai nebūtu jāattiecas uz esošajām valstu shēmām, kas ļauj veikt ieguldījumus sociālajā uzņēmējdarbībā un kas neizmanto nosaukumu EuSEF.

| (5) | Regulas formā nosakot kvalitātes prasības nosaukuma EuSEF izmantošanai, tiek nodrošināts, ka šīs prasības tiks tieši piemērotas to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas piesaista līdzekļus, izmantojot šo nosaukumu. Tas arī nodrošinās vienādus nosacījumus nosaukuma izmantošanai, novēršot situāciju, ka valstis izveidotu atšķirīgas prasības, transponējot direktīvu. To kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas izmanto šo nosaukumu, būtu jāievēro vienādi noteikumi visā Savienībā, un tas uzlabos arī ieguldītāju pārliecību. Šī regula arī samazina regulējuma sarežģītību un pārvaldnieka izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu atbilstību nereti atšķirīgiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē šādu fondu darbību, jo īpaši tiem pārvaldniekiem, kas vēlas piesaistīt kapitālu pāri robežām. Tā arī veicina konkurences izkropļojumu novēršanu. |
| --- | --- |

(5)

Regulas formā nosakot kvalitātes prasības nosaukuma EuSEF izmantošanai, tiek nodrošināts, ka šīs prasības tiks tieši piemērotas to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas piesaista līdzekļus, izmantojot šo nosaukumu. Tas arī nodrošinās vienādus nosacījumus nosaukuma izmantošanai, novēršot situāciju, ka valstis izveidotu atšķirīgas prasības, transponējot direktīvu. To kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas izmanto šo nosaukumu, būtu jāievēro vienādi noteikumi visā Savienībā, un tas uzlabos arī ieguldītāju pārliecību. Šī regula arī samazina regulējuma sarežģītību un pārvaldnieka izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu atbilstību nereti atšķirīgiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē šādu fondu darbību, jo īpaši tiem pārvaldniekiem, kas vēlas piesaistīt kapitālu pāri robežām. Tā arī veicina konkurences izkropļojumu novēršanu.

| (6) | Būtu jāparedz iespēja kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldīt ārēji vai iekšēji. Ja kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvalda iekšēji, tad fonds ir arī pārvaldnieks un tāpēc tam būtu jāievēro visas šajā regulā pārvaldniekiem izvirzītās prasības, kā arī jābūt attiecīgi reģistrētam saskaņā ar šo regulu. Tomēr iekšēji pārvaldītam kvalificētam sociālās uzņēmējdarbības fondam nebūtu jāļauj ārēji pārvaldīt citus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus vai pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (PVKIU). |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāparedz iespēja kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldīt ārēji vai iekšēji. Ja kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvalda iekšēji, tad fonds ir arī pārvaldnieks un tāpēc tam būtu jāievēro visas šajā regulā pārvaldniekiem izvirzītās prasības, kā arī jābūt attiecīgi reģistrētam saskaņā ar šo regulu. Tomēr iekšēji pārvaldītam kvalificētam sociālās uzņēmējdarbības fondam nebūtu jāļauj ārēji pārvaldīt citus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus vai pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (PVKIU).

| (7) | Lai skaidrāk noteiktu attiecības starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jānosaka, ka šo regulu piemēro tikai to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas nav PVKIU, kuriem piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (4), un kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un reģistrēti izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (5), ar noteikumu, ka šie pārvaldnieki pārvalda kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu portfeļus. Tomēr kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu ārējiem pārvaldniekiem, kuri ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu, arī būtu jāļauj pārvaldīt PVKIU, ja ir saņemta Direktīvā 2009/65/EK minētā atļauja. |
| --- | --- |

(7)

Lai skaidrāk noteiktu attiecības starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jānosaka, ka šo regulu piemēro tikai to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas nav PVKIU, kuriem piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (4), un kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un reģistrēti izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (5), ar noteikumu, ka šie pārvaldnieki pārvalda kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu portfeļus. Tomēr kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu ārējiem pārvaldniekiem, kuri ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu, arī būtu jāļauj pārvaldīt PVKIU, ja ir saņemta Direktīvā 2009/65/EK minētā atļauja.

| (8) | Turklāt šo regulu piemēro tikai pārvaldniekiem, kas pārvalda tādus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuru pārvaldītie aktīvi kopā nepārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību. Robežvērtības aprēķināšana šīs regulas mērķiem ir tāda pati kā Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā robežvērtības aprēķināšana. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt šo regulu piemēro tikai pārvaldniekiem, kas pārvalda tādus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuru pārvaldītie aktīvi kopā nepārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību. Robežvērtības aprēķināšana šīs regulas mērķiem ir tāda pati kā Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā robežvērtības aprēķināšana.

| (9) | Tomēr pārvaldniekiem, kuri reģistrēti saskaņā ar šo regulu un kuru kopējie aktīvi pēc tam pārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību, un kuriem tādēļ jāsaņem atļauja no savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu, būtu jāatļauj turpināt izmantot nosaukumu EuSEF saistībā ar kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību Savienībā ar noteikumu, ka tie pilda minētās direktīvas prasības un visu laiku turpina pildīt konkrētas prasības, kas šajā regulā noteiktas nosaukuma EuSEF izmantošanai. Tas attiecas gan uz esošajiem kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem, gan kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem, kuri dibināti pēc robežvērtības pārsniegšanas. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr pārvaldniekiem, kuri reģistrēti saskaņā ar šo regulu un kuru kopējie aktīvi pēc tam pārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību, un kuriem tādēļ jāsaņem atļauja no savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu, būtu jāatļauj turpināt izmantot nosaukumu EuSEF saistībā ar kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību Savienībā ar noteikumu, ka tie pilda minētās direktīvas prasības un visu laiku turpina pildīt konkrētas prasības, kas šajā regulā noteiktas nosaukuma EuSEF izmantošanai. Tas attiecas gan uz esošajiem kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem, gan kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem, kuri dibināti pēc robežvērtības pārsniegšanas.

| (10) | Ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldnieki nevēlas izmantot nosaukumu EuSEF, šo regulu nepiemēro. Šādos gadījumos turpina piemērot pastāvošos valstu noteikumus un vispārīgos Savienības noteikumus. |
| --- | --- |

(10)

Ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldnieki nevēlas izmantot nosaukumu EuSEF, šo regulu nepiemēro. Šādos gadījumos turpina piemērot pastāvošos valstu noteikumus un vispārīgos Savienības noteikumus.

| (11) | Ar šo regulu būtu jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu raksturu, jo īpaši attiecībā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem ir atļauts ieguldīt, un izmantojamajiem ieguldījumu instrumentiem. Tas ir nepieciešams, lai kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu varētu skaidri nodalīt no alternatīvo ieguldījumu fondiem, kas izmanto citas, mazāk specializētas ieguldījumu stratēģijas, piemēram, izpirkšanu, ko nav paredzēts veicināt ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo regulu būtu jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu raksturu, jo īpaši attiecībā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem ir atļauts ieguldīt, un izmantojamajiem ieguldījumu instrumentiem. Tas ir nepieciešams, lai kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu varētu skaidri nodalīt no alternatīvo ieguldījumu fondiem, kas izmanto citas, mazāk specializētas ieguldījumu stratēģijas, piemēram, izpirkšanu, ko nav paredzēts veicināt ar šo regulu.

| (12) | Lai nodrošinātu nepieciešamo skaidrību un noteiktību, šajā regulā būtu jāparedz arī vienoti kritēriji, pēc kuriem noteikt, ka sociāli orientētie uzņēmumi ir kvalificēti portfeļuzņēmumi. Sociāli orientēts uzņēmums būtu jādefinē kā sociālās ekonomikas dalībnieks, kura galvenais mērķis ir sociālā ietekme, nevis tā īpašnieku vai partneru peļņas gūšana. Tas darbojas, piegādājot preces un sniedzot pakalpojumus tirgū, un gūto peļņu galvenokārt izmanto sociālu mērķu sasniegšanai. Šādu uzņēmumu vada atbildīgi un pārredzami, jo īpaši iesaistot uzņēmuma komercdarbībā tā darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu nepieciešamo skaidrību un noteiktību, šajā regulā būtu jāparedz arī vienoti kritēriji, pēc kuriem noteikt, ka sociāli orientētie uzņēmumi ir kvalificēti portfeļuzņēmumi. Sociāli orientēts uzņēmums būtu jādefinē kā sociālās ekonomikas dalībnieks, kura galvenais mērķis ir sociālā ietekme, nevis tā īpašnieku vai partneru peļņas gūšana. Tas darbojas, piegādājot preces un sniedzot pakalpojumus tirgū, un gūto peļņu galvenokārt izmanto sociālu mērķu sasniegšanai. Šādu uzņēmumu vada atbildīgi un pārredzami, jo īpaši iesaistot uzņēmuma komercdarbībā tā darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas.

| (13) | Tā kā sociāli orientēto uzņēmumu galvenais mērķis ir labvēlīga sociālā ietekme, nevis pēc iespējas lielāka peļņa, ar šo regulu būtu jāveicina atbalsts tikai kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuru galvenais mērķis ir panākt izmērāmu un labvēlīgu sociālo ietekmi. Izmērāma un labvēlīga sociālā ietekme varētu ietvert pakalpojumu sniegšanu imigrantiem, kuri pretējā gadījumā tiktu atstumti, vai atstumto grupu reintegrāciju darba tirgū, nodrošinot darbu, apmācību vai cita veida atbalstu. Sociāli orientētie uzņēmumi peļņu izmanto savu galveno sociālo mērķu sasniegšanai, un tos pārvalda atbildīgi un pārredzami. Ja izņēmuma gadījumos kvalificēts portfeļuzņēmums vēlas sadalīt peļņu saviem akcionāriem un īpašniekiem, tam vajadzētu būt iepriekš paredzētām procedūrām un noteikumiem par peļņas sadali. Šajos noteikumos būtu jāprecizē, ka peļņas sadale neietekmē kvalificētā sociālā portfeļuzņēmuma galveno sociālo mērķi. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā sociāli orientēto uzņēmumu galvenais mērķis ir labvēlīga sociālā ietekme, nevis pēc iespējas lielāka peļņa, ar šo regulu būtu jāveicina atbalsts tikai kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuru galvenais mērķis ir panākt izmērāmu un labvēlīgu sociālo ietekmi. Izmērāma un labvēlīga sociālā ietekme varētu ietvert pakalpojumu sniegšanu imigrantiem, kuri pretējā gadījumā tiktu atstumti, vai atstumto grupu reintegrāciju darba tirgū, nodrošinot darbu, apmācību vai cita veida atbalstu. Sociāli orientētie uzņēmumi peļņu izmanto savu galveno sociālo mērķu sasniegšanai, un tos pārvalda atbildīgi un pārredzami. Ja izņēmuma gadījumos kvalificēts portfeļuzņēmums vēlas sadalīt peļņu saviem akcionāriem un īpašniekiem, tam vajadzētu būt iepriekš paredzētām procedūrām un noteikumiem par peļņas sadali. Šajos noteikumos būtu jāprecizē, ka peļņas sadale neietekmē kvalificētā sociālā portfeļuzņēmuma galveno sociālo mērķi.

| (14) | Sociāli orientētie uzņēmumi ietver plašu uzņēmumu loku dažādās juridiskās formās, kuri sniedz sociālos pakalpojumus vai tirgo preces neaizsargātām, atstumtām, sociāli nelabvēlīgā situācijā nonākušām vai izolētām personām. Šie pakalpojumi ietver piekļuvi mājoklim, veselības aprūpei, palīdzību veciem cilvēkiem vai invalīdiem, bērnu aprūpi, piekļuvi nodarbinātībai un apmācībām, kā arī atkarības pārvaldībai. Sociāli orientēti uzņēmumi ietver arī uzņēmumus, kuri izmanto tādu preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi, kas palīdz īstenot to sociālo mērķi, bet kuru darbība var nebūt saistīta ar sociālo preču tirdzniecības vai pakalpojumu sniegšanas jomu. Šīs darbības ietver sociālo un profesionālo integrāciju, dodot piekļuvi nodarbinātībai cilvēkiem, kas nokļuvuši nelabvēlīgā situācijā, jo īpaši nepietiekamas kvalifikācijas vai sociālu vai profesionālu problēmu dēļ, kas novedušas pie izslēgšanas un atstumtības. Šīs darbības var būt saistītas arī ar vides aizsardzību, kam ir sociāla ietekme, piemēram, piesārņojuma novēršanu, otrreizēju pārstrādi un atjaunojamajiem energoresursiem. |
| --- | --- |

(14)

Sociāli orientētie uzņēmumi ietver plašu uzņēmumu loku dažādās juridiskās formās, kuri sniedz sociālos pakalpojumus vai tirgo preces neaizsargātām, atstumtām, sociāli nelabvēlīgā situācijā nonākušām vai izolētām personām. Šie pakalpojumi ietver piekļuvi mājoklim, veselības aprūpei, palīdzību veciem cilvēkiem vai invalīdiem, bērnu aprūpi, piekļuvi nodarbinātībai un apmācībām, kā arī atkarības pārvaldībai. Sociāli orientēti uzņēmumi ietver arī uzņēmumus, kuri izmanto tādu preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi, kas palīdz īstenot to sociālo mērķi, bet kuru darbība var nebūt saistīta ar sociālo preču tirdzniecības vai pakalpojumu sniegšanas jomu. Šīs darbības ietver sociālo un profesionālo integrāciju, dodot piekļuvi nodarbinātībai cilvēkiem, kas nokļuvuši nelabvēlīgā situācijā, jo īpaši nepietiekamas kvalifikācijas vai sociālu vai profesionālu problēmu dēļ, kas novedušas pie izslēgšanas un atstumtības. Šīs darbības var būt saistītas arī ar vides aizsardzību, kam ir sociāla ietekme, piemēram, piesārņojuma novēršanu, otrreizēju pārstrādi un atjaunojamajiem energoresursiem.

| (15) | Saskaņā ar mērķi precīzi apzināt kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuriem būs piemērojama šī regula, un lai nodrošinātu, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta kapitāla piešķiršanai sociāli orientētiem uzņēmumiem, par kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem būtu jāuzskata tādi fondi, kas paredz šādos uzņēmumos ieguldīt vismaz 70 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. Kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem nebūtu jāļauj ieguldīt vairāk nekā 30 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla aktīvos, kas nav kvalificēti ieguldījumi. Tas nozīmē, ka 30 % robežvērtībai vienmēr vajadzētu būt par maksimālo robežvērtību nekvalificētiem ieguldījumiem, savukārt 70 % robežvērtība būtu jārezervē kvalificētiem ieguldījumiem visā kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pastāvēšanas laikā. Šīs robežvērtības būtu jāaprēķina, pamatojoties uz summu, kas ieguldāma pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas un ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos. Ar šo regulu būtu detalizēti jānosaka, kā aprēķināmas minētās ieguldījumu robežvērtības. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar mērķi precīzi apzināt kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kuriem būs piemērojama šī regula, un lai nodrošinātu, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta kapitāla piešķiršanai sociāli orientētiem uzņēmumiem, par kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem būtu jāuzskata tādi fondi, kas paredz šādos uzņēmumos ieguldīt vismaz 70 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. Kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem nebūtu jāļauj ieguldīt vairāk nekā 30 % no to kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla aktīvos, kas nav kvalificēti ieguldījumi. Tas nozīmē, ka 30 % robežvērtībai vienmēr vajadzētu būt par maksimālo robežvērtību nekvalificētiem ieguldījumiem, savukārt 70 % robežvērtība būtu jārezervē kvalificētiem ieguldījumiem visā kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pastāvēšanas laikā. Šīs robežvērtības būtu jāaprēķina, pamatojoties uz summu, kas ieguldāma pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas un ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos. Ar šo regulu būtu detalizēti jānosaka, kā aprēķināmas minētās ieguldījumu robežvērtības.

| (16) | Šīs regulas mērķis ir atbalstīt sociāli orientētu uzņēmumu izaugsmi Savienībā. Ieguldījumi trešās valstīs dibinātos kvalificētos portfeļuzņēmumos var piesaistīt vairāk kapitāla kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem un tāpēc nākt par labu Savienības sociāli orientētajiem uzņēmumiem. Tomēr šai regulai nekādā ziņā nebūtu jāsniedz priekšrocības ieguldījumiem, kas veikti tādās trešās valstīs dibinātos portfeļuzņēmumos, kurās nav reglamentēta pienācīga sadarbība starp kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka izcelsmes valsts kompetentajām iestādēm un citām dalībvalstīm, kurās paredzēts tirgot sociālās uzņēmējdarbības fonda daļas vai akcijas, vai arī nepastāv efektīva informācijas apmaiņa nodokļu jomā. |
| --- | --- |

(16)

Šīs regulas mērķis ir atbalstīt sociāli orientētu uzņēmumu izaugsmi Savienībā. Ieguldījumi trešās valstīs dibinātos kvalificētos portfeļuzņēmumos var piesaistīt vairāk kapitāla kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem un tāpēc nākt par labu Savienības sociāli orientētajiem uzņēmumiem. Tomēr šai regulai nekādā ziņā nebūtu jāsniedz priekšrocības ieguldījumiem, kas veikti tādās trešās valstīs dibinātos portfeļuzņēmumos, kurās nav reglamentēta pienācīga sadarbība starp kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka izcelsmes valsts kompetentajām iestādēm un citām dalībvalstīm, kurās paredzēts tirgot sociālās uzņēmējdarbības fonda daļas vai akcijas, vai arī nepastāv efektīva informācijas apmaiņa nodokļu jomā.

| (17) | Lai saskaņā ar šīs regulas noteikumiem sociālās uzņēmējdarbības fondi varētu izmantot nosaukumu EuSEF, tiem, pirmkārt, vajadzētu būt dibinātiem Savienībā. Divu gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos, būtu jāpārskata nosaukuma EuSEF lietošanas ierobežojumi, ar kuriem šo nosaukumu drīkst lietot tikai Savienībā dibināti fondi. |
| --- | --- |

(17)

Lai saskaņā ar šīs regulas noteikumiem sociālās uzņēmējdarbības fondi varētu izmantot nosaukumu EuSEF, tiem, pirmkārt, vajadzētu būt dibinātiem Savienībā. Divu gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos, būtu jāpārskata nosaukuma EuSEF lietošanas ierobežojumi, ar kuriem šo nosaukumu drīkst lietot tikai Savienībā dibināti fondi.

| (18) | Sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem būtu jāvar piesaistīt papildu kapitālieguldījumus visā fonda pastāvēšanas laikā. Šādas papildu kapitāla iemaksas visā kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fondu pastāvēšanas laikā būtu jāņem vērā, apsverot turpmāko ieguldīšanu aktīvos, kas nav kvalificēti aktīvi. Papildu kapitāla iemaksas būtu jāatļauj saskaņā ar kritērijiem un nosacījumiem, kas izklāstīti kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos. |
| --- | --- |

(18)

Sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem būtu jāvar piesaistīt papildu kapitālieguldījumus visā fonda pastāvēšanas laikā. Šādas papildu kapitāla iemaksas visā kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fondu pastāvēšanas laikā būtu jāņem vērā, apsverot turpmāko ieguldīšanu aktīvos, kas nav kvalificēti aktīvi. Papildu kapitāla iemaksas būtu jāatļauj saskaņā ar kritērijiem un nosacījumiem, kas izklāstīti kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos.

| (19) | Ņemot vērā konkrētas sociāli orientētu uzņēmumu finansēšanas vajadzības, jāievieš skaidrība attiecībā uz to instrumentu veidiem, kādi kvalificētam sociālās uzņēmējdarbības fondam būtu jāizmanto šādai finansēšanai. Tāpēc šajā regulā paredzēti vienoti noteikumi par instrumentiem, ko kvalificēts sociālās uzņēmējdarbības fonds var izmantot, veicot ieguldījumus, un kas ietver kapitāla un kvazikapitāla instrumentus, parāda instrumentus, piemēram, vekseļus un depozītu sertifikātus, ieguldījumus citos kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos, nodrošinātus vai nenodrošinātus aizdevumus un dotācijas. Lai novērstu ieguldījumu kvalificētos portfeļuzņēmumos netiešu samazināšanos, kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem būtu jāļauj ieguldīt citos kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos tikai gadījumā, ja šie citi kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi paši nav ieguldījuši citos kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos vairāk nekā 10 % no kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā konkrētas sociāli orientētu uzņēmumu finansēšanas vajadzības, jāievieš skaidrība attiecībā uz to instrumentu veidiem, kādi kvalificētam sociālās uzņēmējdarbības fondam būtu jāizmanto šādai finansēšanai. Tāpēc šajā regulā paredzēti vienoti noteikumi par instrumentiem, ko kvalificēts sociālās uzņēmējdarbības fonds var izmantot, veicot ieguldījumus, un kas ietver kapitāla un kvazikapitāla instrumentus, parāda instrumentus, piemēram, vekseļus un depozītu sertifikātus, ieguldījumus citos kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos, nodrošinātus vai nenodrošinātus aizdevumus un dotācijas. Lai novērstu ieguldījumu kvalificētos portfeļuzņēmumos netiešu samazināšanos, kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem būtu jāļauj ieguldīt citos kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos tikai gadījumā, ja šie citi kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi paši nav ieguldījuši citos kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos vairāk nekā 10 % no kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla.

| (20) | Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pamatdarbības nodrošina finansējumu sociāli orientētiem uzņēmumiem, veicot primāros ieguldījumus. Kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem nebūtu nedz jāiesaistās sistēmiski svarīgās banku sistēmas darbībās, kas nav pakļautas ierastajam prudenciāla rakstura tiesiskajam regulējumam (tā dēvētās “paralēlās banku sistēmas darbības”), nedz arī ieguldījumiem regulētā tirgū netirgotu uzņēmumu kapitālā raksturīgās stratēģijās, piemēram, izpirkšanā, izmantojot saistību īpatsvara palielināšanu. |
| --- | --- |

(20)

Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pamatdarbības nodrošina finansējumu sociāli orientētiem uzņēmumiem, veicot primāros ieguldījumus. Kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem nebūtu nedz jāiesaistās sistēmiski svarīgās banku sistēmas darbībās, kas nav pakļautas ierastajam prudenciāla rakstura tiesiskajam regulējumam (tā dēvētās “paralēlās banku sistēmas darbības”), nedz arī ieguldījumiem regulētā tirgū netirgotu uzņēmumu kapitālā raksturīgās stratēģijās, piemēram, izpirkšanā, izmantojot saistību īpatsvara palielināšanu.

| (21) | Lai saglabātu nepieciešamo ieguldījumu portfeļa elastīgumu, kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem būtu jāvar ieguldīt arī aktīvos, kas nav kvalificēti ieguldījumi, ja šie citi ieguldījumi nepārsniedz 30 % robežvērtību nekvalificētiem ieguldījumiem. Minētās robežvērtības aprēķināšanā nebūtu jāņem vērā ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos, jo šādi ieguldījumi nav uzskatāmi par investīcijām. Kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem būtu jāveic ieguldījumi saskaņā ar ētisku ieguldījumu stratēģiju, piemēram, tie nedrīkstētu veikt ieguldījumus, kas finansē ieroču rūpniecību, kas var izraisīt cilvēktiesību pārkāpumus vai radīt elektronisko atkritumu izgāšanu. |
| --- | --- |

(21)

Lai saglabātu nepieciešamo ieguldījumu portfeļa elastīgumu, kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem būtu jāvar ieguldīt arī aktīvos, kas nav kvalificēti ieguldījumi, ja šie citi ieguldījumi nepārsniedz 30 % robežvērtību nekvalificētiem ieguldījumiem. Minētās robežvērtības aprēķināšanā nebūtu jāņem vērā ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos, jo šādi ieguldījumi nav uzskatāmi par investīcijām. Kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem būtu jāveic ieguldījumi saskaņā ar ētisku ieguldījumu stratēģiju, piemēram, tie nedrīkstētu veikt ieguldījumus, kas finansē ieroču rūpniecību, kas var izraisīt cilvēktiesību pārkāpumus vai radīt elektronisko atkritumu izgāšanu.

| (22) | Lai nodrošinātu, ka nosaukums EuSEF ir uzticams un viegli atpazīstams ieguldītājiem visā Savienībā, tikai tiem kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kvalitātes kritērijiem, vajadzētu būt tiesīgiem izmantot nosaukumu EuSEF, tirgojot kvalificētus sociālās uzņēmējdarbības fondus visā Savienībā. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu, ka nosaukums EuSEF ir uzticams un viegli atpazīstams ieguldītājiem visā Savienībā, tikai tiem kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kvalitātes kritērijiem, vajadzētu būt tiesīgiem izmantot nosaukumu EuSEF, tirgojot kvalificētus sociālās uzņēmējdarbības fondus visā Savienībā.

| (23) | Lai kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem nodrošinātu atsevišķu un atpazīstamu profilu, kas ir atbilstošs to mērķim, būtu jāparedz vienoti noteikumi par portfeļa sastāvu un ieguldījumu metodēm, ko šādiem fondiem ir atļauts izmantot. |
| --- | --- |

(23)

Lai kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem nodrošinātu atsevišķu un atpazīstamu profilu, kas ir atbilstošs to mērķim, būtu jāparedz vienoti noteikumi par portfeļa sastāvu un ieguldījumu metodēm, ko šādiem fondiem ir atļauts izmantot.

| (24) | Lai nodrošinātu, ka kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi nerada sistēmiskus riskus un ka šādi fondi savās ieguldījumu darbībās koncentrējas uz atbalsta sniegšanu kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, nebūtu jāpieļauj saistību īpatsvara palielināšana fonda līmenī. Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem būtu jāļauj aizņemties, emitēt parāda obligācijas vai sniegt garantijas kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda līmenī tikai ar noteikumu, ka tie šādus aizņēmumus, parāda obligācijas vai garantijas sedz ar neatsaucamām iemaksām un tāpēc fonda riska darījumu apmērs nepārsniedz fonda piesaistītā kapitāla apmēru. Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu ieguldītāju skaidras naudas iemaksas, kas ir pilnībā nodrošinātas ar šo ieguldītāju kapitālu, nepalielina kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda riska darījumu apmēru un tāpēc būtu jāatļauj. Turklāt, lai ļautu fondam nosegt ārkārtējas likviditātes vajadzības, kas var rasties no brīža, kad no ieguldītājiem pieprasīts iemaksājamais kapitāls, līdz faktiskai kapitāla ieskaitīšanai tā kontos, būtu jāpieļauj īstermiņa aizņēmumi ar noteikumu, ka šāda aizņēmuma apjoms nepārsniedz fonda neatsaucami iemaksājamo kapitālu. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu, ka kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi nerada sistēmiskus riskus un ka šādi fondi savās ieguldījumu darbībās koncentrējas uz atbalsta sniegšanu kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, nebūtu jāpieļauj saistību īpatsvara palielināšana fonda līmenī. Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem būtu jāļauj aizņemties, emitēt parāda obligācijas vai sniegt garantijas kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda līmenī tikai ar noteikumu, ka tie šādus aizņēmumus, parāda obligācijas vai garantijas sedz ar neatsaucamām iemaksām un tāpēc fonda riska darījumu apmērs nepārsniedz fonda piesaistītā kapitāla apmēru. Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu ieguldītāju skaidras naudas iemaksas, kas ir pilnībā nodrošinātas ar šo ieguldītāju kapitālu, nepalielina kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda riska darījumu apmēru un tāpēc būtu jāatļauj. Turklāt, lai ļautu fondam nosegt ārkārtējas likviditātes vajadzības, kas var rasties no brīža, kad no ieguldītājiem pieprasīts iemaksājamais kapitāls, līdz faktiskai kapitāla ieskaitīšanai tā kontos, būtu jāpieļauj īstermiņa aizņēmumi ar noteikumu, ka šāda aizņēmuma apjoms nepārsniedz fonda neatsaucami iemaksājamo kapitālu.

| (25) | Lai nodrošinātu, ka kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi tiek tirgoti tikai ieguldītājiem, kam ir pieredze, zināšanas un speciālas prasmes patstāvīgi pieņemt lēmumus par ieguldījumiem un pienācīgi novērtēt ar šiem fondiem saistītos riskus, un lai saglabātu ieguldītāju pārliecību un uzticību kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem, būtu jāveic konkrēti drošības pasākumi. Tāpēc kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi būtu jātirgo tikai tiem ieguldītājiem, kas ir profesionāli klienti vai kas var tikt uzskatīti par profesionāliem klientiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6). Tomēr, lai uzturētu pietiekami plašu ieguldītāju loku ieguldījumiem kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos, ir vēlams, lai šādi fondi būtu pieejami arī konkrētiem citiem ieguldītājiem, tostarp bagātām privātpersonām. Attiecībā uz šiem citiem ieguldītājiem būtu jāparedz konkrēti drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi tiek tirgoti tikai tādiem ieguldītājiem, kam ir atbilstošs profils, lai veiktu šādus ieguldījumus. Šie drošības pasākumi izslēdz tirdzniecību, izmantojot periodiskus uzkrājumu plānus. Turklāt kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka īstenotajā pārvaldībā iesaistīto vadītāju, direktoru vai darbinieku veiktie ieguldījumi būtu pieļaujami gadījumā, kad viņi iegulda pašu pārvaldītajā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fondā, jo attiecīgās personas ir pietiekami zinošas, lai piedalītos šādu ieguldījumu veikšanā. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu, ka kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi tiek tirgoti tikai ieguldītājiem, kam ir pieredze, zināšanas un speciālas prasmes patstāvīgi pieņemt lēmumus par ieguldījumiem un pienācīgi novērtēt ar šiem fondiem saistītos riskus, un lai saglabātu ieguldītāju pārliecību un uzticību kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem, būtu jāveic konkrēti drošības pasākumi. Tāpēc kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi būtu jātirgo tikai tiem ieguldītājiem, kas ir profesionāli klienti vai kas var tikt uzskatīti par profesionāliem klientiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6). Tomēr, lai uzturētu pietiekami plašu ieguldītāju loku ieguldījumiem kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos, ir vēlams, lai šādi fondi būtu pieejami arī konkrētiem citiem ieguldītājiem, tostarp bagātām privātpersonām. Attiecībā uz šiem citiem ieguldītājiem būtu jāparedz konkrēti drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka kvalificēti sociālās uzņēmējdarbības fondi tiek tirgoti tikai tādiem ieguldītājiem, kam ir atbilstošs profils, lai veiktu šādus ieguldījumus. Šie drošības pasākumi izslēdz tirdzniecību, izmantojot periodiskus uzkrājumu plānus. Turklāt kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka īstenotajā pārvaldībā iesaistīto vadītāju, direktoru vai darbinieku veiktie ieguldījumi būtu pieļaujami gadījumā, kad viņi iegulda pašu pārvaldītajā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fondā, jo attiecīgās personas ir pietiekami zinošas, lai piedalītos šādu ieguldījumu veikšanā.

| (26) | Lai nodrošinātu, ka tikai tie kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem attiecībā uz to rīcību tirgū, izmanto nosaukumu EuSEF, būtu jāizveido noteikumi par uzņēmējdarbības veikšanu un šo pārvaldnieku attiecībām ar to ieguldītājiem. Tā paša iemesla dēļ būtu jāparedz arī vienoti nosacījumi attiecībā uz šo pārvaldnieku rīcību interešu konfliktu gadījumā. Šajos noteikumos un nosacījumos būtu jāparedz arī tas, ka pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu rīcību interešu konfliktu gadījumā. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu, ka tikai tie kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem attiecībā uz to rīcību tirgū, izmanto nosaukumu EuSEF, būtu jāizveido noteikumi par uzņēmējdarbības veikšanu un šo pārvaldnieku attiecībām ar to ieguldītājiem. Tā paša iemesla dēļ būtu jāparedz arī vienoti nosacījumi attiecībā uz šo pārvaldnieku rīcību interešu konfliktu gadījumā. Šajos noteikumos un nosacījumos būtu jāparedz arī tas, ka pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu rīcību interešu konfliktu gadījumā.

| (27) | Ja kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ir paredzējis savus pienākumus deleģēt trešām personām, šāda pienākumu deleģēšana trešām personām nedrīkstētu ietekmēt pārvaldnieka atbildību pret kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu un tā ieguldītājiem. Turklāt pārvaldnieks nedrīkstētu deleģēt pienākumus tādā apmērā, ka to būtībā vairs nevar uzskatīt par kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieku un ka tas kļūst par pastkastītes uzņēmumu. Pārvaldniekam visu laiku vajadzētu būt atbildīgam par deleģēto pienākumu pienācīgu izpildi un atbilstību šai regulai. Pienākumu deleģēšana nedrīkstētu mazināt pārvaldnieka veiktās uzraudzības efektivitāti un it īpaši – traucēt pārvaldnieka darbību vai fonda pārvaldīšanu tā ieguldītāju interesēs. |
| --- | --- |

(27)

Ja kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ir paredzējis savus pienākumus deleģēt trešām personām, šāda pienākumu deleģēšana trešām personām nedrīkstētu ietekmēt pārvaldnieka atbildību pret kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu un tā ieguldītājiem. Turklāt pārvaldnieks nedrīkstētu deleģēt pienākumus tādā apmērā, ka to būtībā vairs nevar uzskatīt par kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieku un ka tas kļūst par pastkastītes uzņēmumu. Pārvaldniekam visu laiku vajadzētu būt atbildīgam par deleģēto pienākumu pienācīgu izpildi un atbilstību šai regulai. Pienākumu deleģēšana nedrīkstētu mazināt pārvaldnieka veiktās uzraudzības efektivitāti un it īpaši – traucēt pārvaldnieka darbību vai fonda pārvaldīšanu tā ieguldītāju interesēs.

| (28) | Labvēlīgas sociālās ietekmes radīšana papildus finansiālai peļņai ieguldītāju interesēs ir to ieguldījumu fondu galvenā īpašība, kas veic ieguldījumus sociāli orientētos uzņēmumos, un ar to tie atšķiras no citiem ieguldījumu fondu veidiem. Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka prasība, ka kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekam jāizveido procedūras, ar ko mēra labvēlīgo sociālo ietekmi, kas jāsasniedz ar ieguldījumiem kvalificētos portfeļuzņēmumos. |
| --- | --- |

(28)

Labvēlīgas sociālās ietekmes radīšana papildus finansiālai peļņai ieguldītāju interesēs ir to ieguldījumu fondu galvenā īpašība, kas veic ieguldījumus sociāli orientētos uzņēmumos, un ar to tie atšķiras no citiem ieguldījumu fondu veidiem. Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka prasība, ka kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekam jāizveido procedūras, ar ko mēra labvēlīgo sociālo ietekmi, kas jāsasniedz ar ieguldījumiem kvalificētos portfeļuzņēmumos.

| (29) | Pašlaik fondi, kuru mērķi ir sociāli sasniegumi vai ietekme, parasti novērtē un analizē informāciju par to, kādā apmērā sociāli orientētie uzņēmumi sasniedz nospraustos sociālos sasniegumus vai ietekmi. Pastāv plašs dažādu veidu sociālo sasniegumu un ietekmes spektrs, ko par mērķi var izvirzīt sociāli orientētie uzņēmumi. Tādējādi ir apzināti dažādi veidi, kā noteikt un izmērīt sociālos sasniegumus un ietekmi. Piemēram, uzņēmums, kas cenšas pieņemt darbā nelabvēlīgā situācijā nonākušas personas, var ziņot par šādi nodarbināto personu skaitu, kas citādi nebūtu tikušas nodarbinātas, vai arī uzņēmums, kas cenšas uzlabot bijušo ieslodzīto rehabilitāciju, var novērtēt savu darbību, izmantojot recidīvisma rādītājus. Fondi palīdz sociāli orientētajiem uzņēmumiem sagatavot un sniegt informāciju par saviem mērķiem un sasniegumiem un apkopot to iesniegšanai ieguldītājiem. Lai gan informācija par sociālajiem sasniegumiem un ietekmi ieguldītājiem ir ļoti svarīga, ir grūti salīdzināt dažādus sociāli orientētus uzņēmumus un dažādus fondus, jo par mērķi ir izvirzīti dažādi sociālie sasniegumi un ietekme un tiek izmantotas dažādas pieejas. Lai ilgtermiņā panāktu lielāku šādas informācijas saskaņotību un salīdzināmību un lai informācijas iegūšanas procedūras būtu efektīvākas, šajā jomā būtu jāizstrādā deleģētie akti. Šādiem deleģētajiem aktiem būtu arī jānodrošina lielāka skaidrība uzraugiem, kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem un sociāli orientētajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(29)

Pašlaik fondi, kuru mērķi ir sociāli sasniegumi vai ietekme, parasti novērtē un analizē informāciju par to, kādā apmērā sociāli orientētie uzņēmumi sasniedz nospraustos sociālos sasniegumus vai ietekmi. Pastāv plašs dažādu veidu sociālo sasniegumu un ietekmes spektrs, ko par mērķi var izvirzīt sociāli orientētie uzņēmumi. Tādējādi ir apzināti dažādi veidi, kā noteikt un izmērīt sociālos sasniegumus un ietekmi. Piemēram, uzņēmums, kas cenšas pieņemt darbā nelabvēlīgā situācijā nonākušas personas, var ziņot par šādi nodarbināto personu skaitu, kas citādi nebūtu tikušas nodarbinātas, vai arī uzņēmums, kas cenšas uzlabot bijušo ieslodzīto rehabilitāciju, var novērtēt savu darbību, izmantojot recidīvisma rādītājus. Fondi palīdz sociāli orientētajiem uzņēmumiem sagatavot un sniegt informāciju par saviem mērķiem un sasniegumiem un apkopot to iesniegšanai ieguldītājiem. Lai gan informācija par sociālajiem sasniegumiem un ietekmi ieguldītājiem ir ļoti svarīga, ir grūti salīdzināt dažādus sociāli orientētus uzņēmumus un dažādus fondus, jo par mērķi ir izvirzīti dažādi sociālie sasniegumi un ietekme un tiek izmantotas dažādas pieejas. Lai ilgtermiņā panāktu lielāku šādas informācijas saskaņotību un salīdzināmību un lai informācijas iegūšanas procedūras būtu efektīvākas, šajā jomā būtu jāizstrādā deleģētie akti. Šādiem deleģētajiem aktiem būtu arī jānodrošina lielāka skaidrība uzraugiem, kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem un sociāli orientētajiem uzņēmumiem.

| (30) | Lai nodrošinātu nosaukuma EuSEF integritāti, būtu jānosaka arī kvalitātes kritēriji attiecībā uz kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka organizāciju. Tāpēc būtu jānosaka vienotas un proporcionālas prasības nepieciešamībai uzturēt atbilstošus tehniskos resursus un cilvēkresursus. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu nosaukuma EuSEF integritāti, būtu jānosaka arī kvalitātes kritēriji attiecībā uz kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka organizāciju. Tāpēc būtu jānosaka vienotas un proporcionālas prasības nepieciešamībai uzturēt atbilstošus tehniskos resursus un cilvēkresursus.

| (31) | Lai kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldība būtu pienācīga un to pārvaldnieki varētu segt potenciālos riskus, ko rada to darbība, būtu jānosaka vienotas, proporcionālas prasības kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem attiecībā uz pašu kapitāla uzturēšanu pietiekamā apmērā. Pašu kapitāla apmēram vajadzētu būt pietiekamam, lai nodrošinātu nepārtrauktu un pienācīgu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldību. |
| --- | --- |

(31)

Lai kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldība būtu pienācīga un to pārvaldnieki varētu segt potenciālos riskus, ko rada to darbība, būtu jānosaka vienotas, proporcionālas prasības kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem attiecībā uz pašu kapitāla uzturēšanu pietiekamā apmērā. Pašu kapitāla apmēram vajadzētu būt pietiekamam, lai nodrošinātu nepārtrauktu un pienācīgu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldību.

| (32) | Ieguldītāju aizsardzības nolūkos jānodrošina pienācīga kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu aktīvu novērtēšana. Tāpēc kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu noteikumos vai dibināšanas dokumentos būtu jāietver noteikumi par aktīvu novērtēšanu. Tam būtu jānodrošina novērtējuma integritāte un pārredzamība. |
| --- | --- |

(32)

Ieguldītāju aizsardzības nolūkos jānodrošina pienācīga kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu aktīvu novērtēšana. Tāpēc kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu noteikumos vai dibināšanas dokumentos būtu jāietver noteikumi par aktīvu novērtēšanu. Tam būtu jānodrošina novērtējuma integritāte un pārredzamība.

| (33) | Lai nodrošinātu, ka kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki, kas izmanto nosaukumu EuSEF, pietiekami atskaitās par savu darbību, būtu jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz gada pārskatiem. |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu, ka kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki, kas izmanto nosaukumu EuSEF, pietiekami atskaitās par savu darbību, būtu jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz gada pārskatiem.

| (34) | Lai gan šajā regulā ir iekļauti drošības pasākumi, lai nodrošinātu fondu pienācīgu izmantošanu, uzraudzības iestādēm vajadzētu būt modrām, nodrošinot, ka šie drošības pasākumi tiek ievēroti. |
| --- | --- |

(34)

Lai gan šajā regulā ir iekļauti drošības pasākumi, lai nodrošinātu fondu pienācīgu izmantošanu, uzraudzības iestādēm vajadzētu būt modrām, nodrošinot, ka šie drošības pasākumi tiek ievēroti.

| (35) | Lai nodrošinātu nosaukuma EuSEF integritāti ieguldītāju skatījumā, šis nosaukums jāizmanto tikai tiem kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem, kuru ieguldījumu politika un ieguldījumu saņēmēji ir pilnībā pārredzami. Tāpēc būtu jānosaka vienoti noteikumi par informācijas atklāšanas prasībām, kas ir saistošas pārvaldniekiem attiecībā pret to ieguldītājiem. Šajās prasībās būtu jāietver elementi, kas ir specifiski ieguldījumiem sociāli orientētos uzņēmumos, lai sasniegtu labāku šādas informācijas konsekvenci un salīdzināmību. Tas ietver informāciju par kritērijiem un procedūrām, ko izmanto, lai izvēlētos konkrētus kvalificētus portfeļuzņēmumus, kuros veikt ieguldījumus. Tā ietver arī informāciju par labvēlīgu sociālo ietekmi, kas jāpanāk ar ieguldījumu politiku, un to, kā tā jāuzrauga un jānovērtē. Lai nodrošinātu vajadzīgo ieguldītāju pārliecību un uzticību šiem ieguldījumiem, šajā informācijā papildus jāiekļauj arī informācija par kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda aktīviem, kas nav ieguldīti kvalificētos portfeļuzņēmumos, un par to, kā tie ir izvēlēti. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu nosaukuma EuSEF integritāti ieguldītāju skatījumā, šis nosaukums jāizmanto tikai tiem kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem, kuru ieguldījumu politika un ieguldījumu saņēmēji ir pilnībā pārredzami. Tāpēc būtu jānosaka vienoti noteikumi par informācijas atklāšanas prasībām, kas ir saistošas pārvaldniekiem attiecībā pret to ieguldītājiem. Šajās prasībās būtu jāietver elementi, kas ir specifiski ieguldījumiem sociāli orientētos uzņēmumos, lai sasniegtu labāku šādas informācijas konsekvenci un salīdzināmību. Tas ietver informāciju par kritērijiem un procedūrām, ko izmanto, lai izvēlētos konkrētus kvalificētus portfeļuzņēmumus, kuros veikt ieguldījumus. Tā ietver arī informāciju par labvēlīgu sociālo ietekmi, kas jāpanāk ar ieguldījumu politiku, un to, kā tā jāuzrauga un jānovērtē. Lai nodrošinātu vajadzīgo ieguldītāju pārliecību un uzticību šiem ieguldījumiem, šajā informācijā papildus jāiekļauj arī informācija par kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda aktīviem, kas nav ieguldīti kvalificētos portfeļuzņēmumos, un par to, kā tie ir izvēlēti.

| (36) | Lai nodrošinātu šajā regulā ietverto vienoto prasību efektīvu pārraudzību, izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāuzrauga kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka atbilstība šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām. Tāpēc pārvaldniekiem, kas plāno tirgot savus fondus ar nosaukumu EuSEF, būtu jāinformē par šo nodomu savas izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde. Kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē fonda pārvaldnieks, ja ir iesniegta visa nepieciešamā informācija un ieviesti attiecīgi pasākumi, lai panāktu atbilstību šīs regulas prasībām. Šai reģistrācijai būtu jābūt spēkā visā Savienībā. |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu šajā regulā ietverto vienoto prasību efektīvu pārraudzību, izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāuzrauga kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka atbilstība šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām. Tāpēc pārvaldniekiem, kas plāno tirgot savus fondus ar nosaukumu EuSEF, būtu jāinformē par šo nodomu savas izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde. Kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē fonda pārvaldnieks, ja ir iesniegta visa nepieciešamā informācija un ieviesti attiecīgi pasākumi, lai panāktu atbilstību šīs regulas prasībām. Šai reģistrācijai būtu jābūt spēkā visā Savienībā.

| (37) | Lai veicinātu efektīvu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārrobežu tirdzniecību, pārvaldnieka reģistrācija būtu jāveic pēc iespējas ātri. |
| --- | --- |

(37)

Lai veicinātu efektīvu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārrobežu tirdzniecību, pārvaldnieka reģistrācija būtu jāveic pēc iespējas ātri.

| (38) | Lai efektīvi uzraudzītu atbilstību šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, būtu jāparedz noteikumi par apstākļiem, kuros būtu jāatjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegtā informācija. |
| --- | --- |

(38)

Lai efektīvi uzraudzītu atbilstību šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, būtu jāparedz noteikumi par apstākļiem, kuros būtu jāatjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegtā informācija.

| (39) | Efektīvai šajā regulā noteikto prasību uzraudzībai būtu jāizveido arī pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības iestādēm, ko uzsāk pēc kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka reģistrēšanas tā izcelsmes dalībvalstī. |
| --- | --- |

(39)

Efektīvai šajā regulā noteikto prasību uzraudzībai būtu jāizveido arī pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības iestādēm, ko uzsāk pēc kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka reģistrēšanas tā izcelsmes dalībvalstī.

| (40) | Lai saglabātu pārredzamus nosacījumus kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecībai visā Savienībā, Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) (“EVTI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (7), būtu jāuztic uzturēt centrālu datubāzi ar visu to kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku un viņu pārvaldīto kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(40)

Lai saglabātu pārredzamus nosacījumus kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecībai visā Savienībā, Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) (“EVTI”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (7), būtu jāuztic uzturēt centrālu datubāzi ar visu to kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku un viņu pārvaldīto kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu.

| (41) | Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir nepārprotams un pamatots iemesls uzskatīt, ka kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks tās teritorijā pārkāpj šīs regulas noteikumus, tai nekavējoties būtu jāinformē izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kurai būtu jāveic piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

(41)

Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir nepārprotams un pamatots iemesls uzskatīt, ka kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks tās teritorijā pārkāpj šīs regulas noteikumus, tai nekavējoties būtu jāinformē izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kurai būtu jāveic piemēroti pasākumi.

| (42) | Ja, neraugoties uz izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem vai tāpēc, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nerīkojas saprātīgā laikposmā, kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks turpina rīkoties tā, ka tas skaidri ir pretrunā šīs regulas noteikumiem, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pēc tam, kad tā ir informējusi izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, būtu jāvar veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu ieguldītājus, tostarp liegt attiecīgajam pārvaldniekam turpināt veikt tā sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību uzņēmējas dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(42)

Ja, neraugoties uz izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem vai tāpēc, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nerīkojas saprātīgā laikposmā, kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks turpina rīkoties tā, ka tas skaidri ir pretrunā šīs regulas noteikumiem, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei pēc tam, kad tā ir informējusi izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, būtu jāvar veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu ieguldītājus, tostarp liegt attiecīgajam pārvaldniekam turpināt veikt tā sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību uzņēmējas dalībvalsts teritorijā.

| (43) | Lai nodrošinātu izveidoto vienoto kritēriju efektīvu uzraudzību, šajā regulā ir ietverts uzraudzības pilnvaru saraksts, kādām ir jābūt kompetento iestāžu rīcībā. |
| --- | --- |

(43)

Lai nodrošinātu izveidoto vienoto kritēriju efektīvu uzraudzību, šajā regulā ir ietverts uzraudzības pilnvaru saraksts, kādām ir jābūt kompetento iestāžu rīcībā.

| (44) | Lai nodrošinātu pareizu izpildi, šajā regulā ir ietverti arī administratīvi sodi un citi pasākumi par tās galveno noteikumu pārkāpumiem, proti, attiecībā uz portfeļa sastāvu, drošības pasākumiem saistībā ar tiesīgo ieguldītāju identitāti un nosaukuma EuSEF izmantošanu tikai saskaņā ar šo regulu reģistrētiem kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem. Šo galveno noteikumu pārkāpumam vajadzības gadījumā būtu jārada aizliegums izmantot šo nosaukumu un attiecīgā pārvaldnieka izslēgšana no reģistra. |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu pareizu izpildi, šajā regulā ir ietverti arī administratīvi sodi un citi pasākumi par tās galveno noteikumu pārkāpumiem, proti, attiecībā uz portfeļa sastāvu, drošības pasākumiem saistībā ar tiesīgo ieguldītāju identitāti un nosaukuma EuSEF izmantošanu tikai saskaņā ar šo regulu reģistrētiem kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem. Šo galveno noteikumu pārkāpumam vajadzības gadījumā būtu jārada aizliegums izmantot šo nosaukumu un attiecīgā pārvaldnieka izslēgšana no reģistra.

| (45) | Uzraudzības informācijas apmaiņa būtu jāveic starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un EVTI. |
| --- | --- |

(45)

Uzraudzības informācijas apmaiņa būtu jāveic starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un EVTI.

| (46) | Efektīvai regulatīvai sadarbībai starp iestādēm, kurām uzticēts uzraudzīt atbilstību vienotajiem kritērijiem, kas noteikti šajā regulā, nepieciešama augsta līmeņa dienesta noslēpuma piemērošana visām attiecīgajām valstu iestādēm un EVTI. |
| --- | --- |

(46)

Efektīvai regulatīvai sadarbībai starp iestādēm, kurām uzticēts uzraudzīt atbilstību vienotajiem kritērijiem, kas noteikti šajā regulā, nepieciešama augsta līmeņa dienesta noslēpuma piemērošana visām attiecīgajām valstu iestādēm un EVTI.

| (47) | Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu ieguldījums Eiropas sociālo investīciju tirgus izaugsmē būs atkarīgs no tā, vai kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki pieņems EuSEF nosaukumu, vai ieguldītāji atzīs šo nosaukumu un vai visā Savienībā tiks attīstīta sociāli orientētu uzņēmumu spēcīga ekosistēma, kas šiem uzņēmumiem palīdz gūt labumu no piedāvātajām finansējuma iespējām. Šajā ziņā visām ieinteresētajām personām, tostarp tirgus dalībniekiem, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Komisijai un citām attiecīgajām struktūrām visā Savienībā būtu jācenšas nodrošināt plaša informētība par šajā regulā paredzētajām iespējām. |
| --- | --- |

(47)

Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu ieguldījums Eiropas sociālo investīciju tirgus izaugsmē būs atkarīgs no tā, vai kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki pieņems EuSEF nosaukumu, vai ieguldītāji atzīs šo nosaukumu un vai visā Savienībā tiks attīstīta sociāli orientētu uzņēmumu spēcīga ekosistēma, kas šiem uzņēmumiem palīdz gūt labumu no piedāvātajām finansējuma iespējām. Šajā ziņā visām ieinteresētajām personām, tostarp tirgus dalībniekiem, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Komisijai un citām attiecīgajām struktūrām visā Savienībā būtu jācenšas nodrošināt plaša informētība par šajā regulā paredzētajām iespējām.

| (48) | Lai precizētu šajā regulā noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, ar kuriem precizē tādu preču un pakalpojumu veidus vai tādu preču ražošanas un pakalpojumu sniegšanas metodes, ar kuriem īsteno sociālu mērķi, un apstākļus, kādos īpašniekiem un ieguldītājiem var sadalīt peļņu, interešu konfliktu veidus, no kādiem jāizvairās kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem, un šajā saistībā veicamos pasākumus, to procedūru sīku aprakstu, ar kurām mēra sociālo ietekmi, kas jāpanāk kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, un ieguldītājiem paredzētās informācijas sastāvu un sniegšanas kārtību. Ir sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba laikā Komisija atbilstoši apspriestos, tostarp ar speciālistiem, ņemot vērā pašregulācijas iniciatīvas un rīcības kodeksus. Attiecīgās ieinteresētās personas un EVTI būtu jāiesaista apspriešanā, ko Komisija veic sagatavošanas darba laikā attiecībā uz deleģētajiem aktiem par to procedūru detalizētu izklāstu, ar kurām mēra sociālo ietekmi, kas jāpanāk kvalificētiem portfeļuzņēmumiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un pienācīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(48)

Lai precizētu šajā regulā noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, ar kuriem precizē tādu preču un pakalpojumu veidus vai tādu preču ražošanas un pakalpojumu sniegšanas metodes, ar kuriem īsteno sociālu mērķi, un apstākļus, kādos īpašniekiem un ieguldītājiem var sadalīt peļņu, interešu konfliktu veidus, no kādiem jāizvairās kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem, un šajā saistībā veicamos pasākumus, to procedūru sīku aprakstu, ar kurām mēra sociālo ietekmi, kas jāpanāk kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, un ieguldītājiem paredzētās informācijas sastāvu un sniegšanas kārtību. Ir sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba laikā Komisija atbilstoši apspriestos, tostarp ar speciālistiem, ņemot vērā pašregulācijas iniciatīvas un rīcības kodeksus. Attiecīgās ieinteresētās personas un EVTI būtu jāiesaista apspriešanā, ko Komisija veic sagatavošanas darba laikā attiecībā uz deleģētajiem aktiem par to procedūru detalizētu izklāstu, ar kurām mēra sociālo ietekmi, kas jāpanāk kvalificētiem portfeļuzņēmumiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un pienācīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (49) | Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina konsekventa harmonizācija un augsta līmeņa uzraudzība visā Savienībā. Būtu efektīvi un lietderīgi uzticēt EVTI kā iestādei ar īpaši specializētu kompetenci izstrādāt iesniegšanai Komisijai to īstenošanas tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas risinājumus. |
| --- | --- |

(49)

Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina konsekventa harmonizācija un augsta līmeņa uzraudzība visā Savienībā. Būtu efektīvi un lietderīgi uzticēt EVTI kā iestādei ar īpaši specializētu kompetenci izstrādāt iesniegšanai Komisijai to īstenošanas tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas risinājumus.

| (50) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem atbilstīgi LESD 291. pantam un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu. EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus attiecībā uz šajā regulā minētās paziņošanas formātu. |
| --- | --- |

(50)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem atbilstīgi LESD 291. pantam un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu. EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus attiecībā uz šajā regulā minētās paziņošanas formātu.

| (51) | Četru gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai būtu jāveic šīs regulas pārskatīšana, lai novērtētu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu tirgus attīstību visā Savienībā. Pārskatīšanā būtu jāietver vispārīgs apskats par šīs regulas noteikumu darbību un to piemērošanā gūto pieredzi. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(51)

Četru gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai būtu jāveic šīs regulas pārskatīšana, lai novērtētu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu tirgus attīstību visā Savienībā. Pārskatīšanā būtu jāietver vispārīgs apskats par šīs regulas noteikumu darbību un to piemērošanā gūto pieredzi. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem.

| (52) | Turklāt četru gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai būtu jāsāk pārskatīt mijiedarbību starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jo īpaši tiem, kas minēti Direktīvā 2011/61/ES. Šajā pārskatīšanā jo īpaši jāanalizē šīs regulas darbības joma, novērtējot to, vai darbības joma nebūtu jāpaplašina, atļaujot nosaukumu EuSEF izmantot arī uz lielāku alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt četru gadu laikā pēc šīs regulas piemērošanas sākuma datuma Komisijai būtu jāsāk pārskatīt mijiedarbību starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jo īpaši tiem, kas minēti Direktīvā 2011/61/ES. Šajā pārskatīšanā jo īpaši jāanalizē šīs regulas darbības joma, novērtējot to, vai darbības joma nebūtu jāpaplašina, atļaujot nosaukumu EuSEF izmantot arī uz lielāku alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem.

| (53) | Šīs pārskatīšanas kontekstā Komisijai būtu jānovērtē, vai nepastāv kādi šķēršļi, kas ieguldītājiem traucē apgūt fondus, tostarp būtu jānovērtē ietekme, kādu uz institucionālajiem ieguldītājiem atstāj citi prudenciāla rakstura noteikumi, kurus tiem var piemērot. Papildus tam Komisijai būtu jāapkopo dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu nosaukuma EuSEF ieguldījumu citās Savienības programmās, piemēram, programmā “Apvārsnis 2020”, kuras mērķis arī ir atbalstīt inovāciju Savienībā. |
| --- | --- |

(53)

Šīs pārskatīšanas kontekstā Komisijai būtu jānovērtē, vai nepastāv kādi šķēršļi, kas ieguldītājiem traucē apgūt fondus, tostarp būtu jānovērtē ietekme, kādu uz institucionālajiem ieguldītājiem atstāj citi prudenciāla rakstura noteikumi, kurus tiem var piemērot. Papildus tam Komisijai būtu jāapkopo dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu nosaukuma EuSEF ieguldījumu citās Savienības programmās, piemēram, programmā “Apvārsnis 2020”, kuras mērķis arī ir atbalstīt inovāciju Savienībā.

| (54) | Saistībā ar Komisijas 2011. gada 7. decembra paziņojumā “Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam” paredzēto Komisijas izvērtējumu attiecībā uz šķēršļiem, kurus pārrobežu riska kapitāla ieguldījumiem rada nodokļi, un šīs regulas pārskatīšanas kontekstā Komisijai būtu jāapsver līdzvērtīga izvērtējuma veikšana attiecībā uz iespējamiem nodokļu radītiem šķēršļiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem un jānovērtē iespējamas nodokļu iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt sociālo uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

(54)

Saistībā ar Komisijas 2011. gada 7. decembra paziņojumā “Rīcības plāns, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam” paredzēto Komisijas izvērtējumu attiecībā uz šķēršļiem, kurus pārrobežu riska kapitāla ieguldījumiem rada nodokļi, un šīs regulas pārskatīšanas kontekstā Komisijai būtu jāapsver līdzvērtīga izvērtējuma veikšana attiecībā uz iespējamiem nodokļu radītiem šķēršļiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem un jānovērtē iespējamas nodokļu iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt sociālo uzņēmējdarbību Savienībā.

| (55) | EVTI būtu jāizvērtē personāla un resursu vajadzības, kas radušās, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

(55)

EVTI būtu jāizvērtē personāla un resursu vajadzības, kas radušās, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

| (56) | Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants) un uzņēmējdarbības brīvību (16. pants). |
| --- | --- |

(56)

Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants) un uzņēmējdarbības brīvību (16. pants).

| (57) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8) reglamentē personas datu apstrādi dalībvalstīs, piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetento iestāžu, īpaši dalībvalstu izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu, uzraudzībā. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9) reglamentē personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo regulu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā. |
| --- | --- |

(57)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8) reglamentē personas datu apstrādi dalībvalstīs, piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetento iestāžu, īpaši dalībvalstu izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu, uzraudzībā. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9) reglamentē personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo regulu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā.

| (58) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, attīstīt kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu iekšējo tirgu, izveidojot sistēmu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku reģistrēšanai, ar ko veicina kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka tās mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(58)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, attīstīt kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu iekšējo tirgu, izveidojot sistēmu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku reģistrēšanai, ar ko veicina kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību visā Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka tās mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Šajā regulā paredzētas vienotas prasības un nosacījumi tiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas vēlas izmantot nosaukumu EuSEF saistībā ar kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību Savienībā, tādējādi veicinot netraucētu iekšējā tirgus darbību.

Tajā paredzēti arī vienoti noteikumi attiecībā uz kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību tiesīgiem ieguldītājiem visā Savienībā, kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu portfeļa sastāvu, piemērotiem ieguldījumu instrumentiem un metodēm, kā arī to pārvaldnieku organizāciju, rīcību un pārredzamību, kas tirgo kvalificētus sociālās uzņēmējdarbības fondus visā Savienībā.

2. pants

1.   Šo regulu piemēro 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | to kopējie pārvaldītie aktīvi nepārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību; |
| --- | --- |

a)

to kopējie pārvaldītie aktīvi nepārsniedz Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību;

| b) | tie veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

b)

tie veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| c) | tiem ir jāreģistrējas savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

tiem ir jāreģistrējas savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu;

| d) | tie pārvalda kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu portfeļus. |
| --- | --- |

d)

tie pārvalda kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu portfeļus.

2.   Ja kopējie aktīvi, kurus pārvalda kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki, kuri reģistrēti saskaņā ar 15. pantu, vēlāk palielinās, pārsniedzot Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto robežvērtību, un šiem pārvaldītājiem tādēļ jāsaņem atļauja saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu, tie var turpināt izmantot nosaukumu EuSEF saistībā ar kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību Savienībā ar noteikumu, ka attiecībā uz kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem, kurus tie pārvalda, tie nepārtraukti:

| a) | ievēro Direktīvā 2011/61/ES noteiktās prasības; un |
| --- | --- |

a)

ievēro Direktīvā 2011/61/ES noteiktās prasības; un

| b) | turpina ievērot šīs regulas 3., 5. un 10. pantu, 13. panta 2. punktu un 14. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

turpina ievērot šīs regulas 3., 5. un 10. pantu, 13. panta 2. punktu un 14. panta 1. punkta d), e) un f) apakšpunktu.

3.   Ja kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki ir ārējie pārvaldnieki, kas reģistrēti saskaņā ar 15. pantu, tie papildus var pārvaldīt arī pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (PVKIU), saņemot atļauju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK.

3. pants

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” ir alternatīvo ieguldījumu fonds (AIF), kas definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

“kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” ir alternatīvo ieguldījumu fonds (AIF), kas definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| b) | “kvalificēts sociālās uzņēmējdarbības fonds” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas:






  i) | paredz ieguldīt vismaz 70 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla aktīvos, kas ir kvalificēti ieguldījumi, kas aprēķināti, pamatojoties uz summām, kas ieguldāmas pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas, kā arī ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos, laikposmā, kas paredzēts tā noteikumos vai dibināšanas dokumentos; |
| --- | --- | --- |

b)

“kvalificēts sociālās uzņēmējdarbības fonds” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas:

i)

paredz ieguldīt vismaz 70 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla aktīvos, kas ir kvalificēti ieguldījumi, kas aprēķināti, pamatojoties uz summām, kas ieguldāmas pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas, kā arī ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos, laikposmā, kas paredzēts tā noteikumos vai dibināšanas dokumentos;

| ii) | to aktīvu iegādei, kas nav kvalificēti ieguldījumi, neizmanto vairāk par 30 % no fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla, kas aprēķināts, pamatojoties uz summām, kas ieguldāmas pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas, kā arī ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos; |
| --- | --- |

ii)

to aktīvu iegādei, kas nav kvalificēti ieguldījumi, neizmanto vairāk par 30 % no fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla, kas aprēķināts, pamatojoties uz summām, kas ieguldāmas pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas, kā arī ieguldījumi skaidrā naudā un tās ekvivalentos;

| iii) | veic uzņēmējdarbību vienas no dalībvalstīm teritorijā; |
| --- | --- |

iii)

veic uzņēmējdarbību vienas no dalībvalstīm teritorijā;

| c) | “kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks” ir juridiska persona, kuras parastā uzņēmējdarbība ir pārvaldīt vismaz vienu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu; |
| --- | --- |

c)

“kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks” ir juridiska persona, kuras parastā uzņēmējdarbība ir pārvaldīt vismaz vienu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu;

| d) | “kvalificēts portfeļuzņēmums” ir uzņēmums, kurš:






  i) | kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda ieguldījuma veikšanas brīdī nav iekļauts tirgošanai Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) un 15) apakšpunktā definētajā regulētajā tirgū vai daudzpusējā tirdzniecības sistēmā (DTS); |
| --- | --- | --- |

d)

“kvalificēts portfeļuzņēmums” ir uzņēmums, kurš:

i)

kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda ieguldījuma veikšanas brīdī nav iekļauts tirgošanai Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) un 15) apakšpunktā definētajā regulētajā tirgū vai daudzpusējā tirdzniecības sistēmā (DTS);

| ii) | ir izvirzījis izmērāmas labvēlīgas sociālās ietekmes sasniegšanu kā savu galveno mērķi saskaņā ar savu nolikumu, statūtiem vai jebkādiem citiem uzņēmuma noteikumiem vai dibināšanas dokumentiem, ja šis uzņēmums:






  — | sniedz pakalpojumus vai pārdod preces neaizsargātām, atstumtām, nelabvēlīgā situācijā nonākušām vai izolētām personām, |
| --- | --- | --- |

ii)

ir izvirzījis izmērāmas labvēlīgas sociālās ietekmes sasniegšanu kā savu galveno mērķi saskaņā ar savu nolikumu, statūtiem vai jebkādiem citiem uzņēmuma noteikumiem vai dibināšanas dokumentiem, ja šis uzņēmums:

—

sniedz pakalpojumus vai pārdod preces neaizsargātām, atstumtām, nelabvēlīgā situācijā nonākušām vai izolētām personām,

| — | izmanto preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi, kas ietver tā sociālo mērķi, vai |
| --- | --- |

—

izmanto preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi, kas ietver tā sociālo mērķi, vai

| — | sniedz finansiālu atbalstu tikai sociāli orientētiem uzņēmumiem, kā definēts divos pirmajos ievilkumos; |
| --- | --- |

—

sniedz finansiālu atbalstu tikai sociāli orientētiem uzņēmumiem, kā definēts divos pirmajos ievilkumos;

| iii) | savu peļņu galvenokārt izmanto, lai sasniegtu savu galveno sociālo mērķi saskaņā ar nolikumu, statūtiem vai citiem attiecīgā uzņēmuma noteikumiem vai dibināšanas dokumentiem un tajos ir iepriekš paredzētas procedūras un noteikumi, kuros paredzēts, kādos apstākļos peļņu sadala akcionāriem un īpašniekiem, lai nodrošinātu, ka šāda peļņas sadale nekad neapdraud galvenā mērķa sasniegšanu; un |
| --- | --- |

iii)

savu peļņu galvenokārt izmanto, lai sasniegtu savu galveno sociālo mērķi saskaņā ar nolikumu, statūtiem vai citiem attiecīgā uzņēmuma noteikumiem vai dibināšanas dokumentiem un tajos ir iepriekš paredzētas procedūras un noteikumi, kuros paredzēts, kādos apstākļos peļņu sadala akcionāriem un īpašniekiem, lai nodrošinātu, ka šāda peļņas sadale nekad neapdraud galvenā mērķa sasniegšanu; un

| iv) | tiek pārvaldīts atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, kuras ietekmē tā uzņēmējdarbība; |
| --- | --- |

iv)

tiek pārvaldīts atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, kuras ietekmē tā uzņēmējdarbība;

| v) | veic uzņēmējdarbību dalībvalsts teritorijā vai trešā valstī ar noteikumu, ka šī trešā valsts:






  — | nav iekļauta Finanšu darījumu darba grupas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai sarakstā kā valsts un teritorija, kura nesadarbojas, |
| --- | --- | --- |

v)

veic uzņēmējdarbību dalībvalsts teritorijā vai trešā valstī ar noteikumu, ka šī trešā valsts:

—

nav iekļauta Finanšu darījumu darba grupas noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai sarakstā kā valsts un teritorija, kura nesadarbojas,

| — | ir parakstījusi vienošanos ar kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsti un visām pārējām dalībvalstīm, kurās paredzēts tirgot kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda daļas vai akcijas, nodrošinot, ka trešā valsts pilnībā ievēro ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktos standartus un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp daudzpusējus nolīgumus nodokļu jomā; |
| --- | --- |

—

ir parakstījusi vienošanos ar kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka izcelsmes dalībvalsti un visām pārējām dalībvalstīm, kurās paredzēts tirgot kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda daļas vai akcijas, nodrošinot, ka trešā valsts pilnībā ievēro ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktos standartus un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp daudzpusējus nolīgumus nodokļu jomā;

| e) | “kvalificēti ieguldījumi” ir jebkurš no šādiem instrumentiem:






  i) | kapitāla vai kvazikapitāla instrumenti, kurus ir emitējis:






  — | kvalificēts portfeļuzņēmums un kurus kvalificēts sociālās uzņēmējdarbības fonds iegādājies tieši no kvalificēta portfeļuzņēmuma, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

“kvalificēti ieguldījumi” ir jebkurš no šādiem instrumentiem:

i)

kapitāla vai kvazikapitāla instrumenti, kurus ir emitējis:

—

kvalificēts portfeļuzņēmums un kurus kvalificēts sociālās uzņēmējdarbības fonds iegādājies tieši no kvalificēta portfeļuzņēmuma,

| — | kvalificēts portfeļuzņēmums apmaiņā pret kapitāla vērtspapīru, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums, vai |
| --- | --- |

—

kvalificēts portfeļuzņēmums apmaiņā pret kapitāla vērtspapīru, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums, vai

| — | uzņēmums, kuram kvalificētais portfeļuzņēmums ir meitasuzņēmums, kurā tam ir vairākuma īpašumtiesības, un kuru kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds ir iegādājies apmaiņā pret kapitāla instrumentu, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums; |
| --- | --- |

—

uzņēmums, kuram kvalificētais portfeļuzņēmums ir meitasuzņēmums, kurā tam ir vairākuma īpašumtiesības, un kuru kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds ir iegādājies apmaiņā pret kapitāla instrumentu, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums;

| ii) | vērtspapirizēti un nevērtspapirizēti parāda instrumenti, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums; |
| --- | --- |

ii)

vērtspapirizēti un nevērtspapirizēti parāda instrumenti, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums;

| iii) | viena vai vairāku citu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu daļas vai akcijas ar noteikumu, ka šie kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi paši nav kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos ieguldījuši vairāk par 10 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla; |
| --- | --- |

iii)

viena vai vairāku citu kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu daļas vai akcijas ar noteikumu, ka šie kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi paši nav kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondos ieguldījuši vairāk par 10 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla;

| iv) | nodrošināti vai nenodrošināti aizdevumi, ko kvalificēts sociālas uzņēmējdarbības fonds piešķīris kvalificētam portfeļuzņēmumam; |
| --- | --- |

iv)

nodrošināti vai nenodrošināti aizdevumi, ko kvalificēts sociālas uzņēmējdarbības fonds piešķīris kvalificētam portfeļuzņēmumam;

| v) | jebkāda cita veida dalība kvalificētā portfeļuzņēmumā; |
| --- | --- |

v)

jebkāda cita veida dalība kvalificētā portfeļuzņēmumā;

| f) | “attiecīgās izmaksas” ir visu veidu maksas, maksājumi un izdevumi, kuri tieši vai netieši jāsedz ieguldītājiem un par kuriem ir vienojušies kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks un tā ieguldītāji; |
| --- | --- |

f)

“attiecīgās izmaksas” ir visu veidu maksas, maksājumi un izdevumi, kuri tieši vai netieši jāsedz ieguldītājiem un par kuriem ir vienojušies kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks un tā ieguldītāji;

| g) | “kapitāls” ir īpašumtiesību daļa uzņēmumā, kuru veido kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas vai cita veida līdzdalība tā kapitālā, kas emitētas tā ieguldītājiem; |
| --- | --- |

g)

“kapitāls” ir īpašumtiesību daļa uzņēmumā, kuru veido kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas vai cita veida līdzdalība tā kapitālā, kas emitētas tā ieguldītājiem;

| h) | “kvazikapitāls” ir jebkāda veida finansēšanas instruments, kas ir kapitāla un parāda apvienojums, kur peļņa no šā instrumenta ir saistīta ar kvalificētā portfeļuzņēmuma peļņu vai zaudējumiem un kura saistību nepildīšanas gadījumā netiek pilnībā nodrošināta instrumenta atlīdzināšana; |
| --- | --- |

h)

“kvazikapitāls” ir jebkāda veida finansēšanas instruments, kas ir kapitāla un parāda apvienojums, kur peļņa no šā instrumenta ir saistīta ar kvalificētā portfeļuzņēmuma peļņu vai zaudējumiem un kura saistību nepildīšanas gadījumā netiek pilnībā nodrošināta instrumenta atlīdzināšana;

| i) | “tirdzniecība” ir tieša vai netieša sociālās uzņēmējdarbības fonda daļu vai akciju piedāvāšana vai izvietošana pēc kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka iniciatīvas vai šā pārvaldnieka vārdā ieguldītājiem, kuriem Savienībā ir domicils vai reģistrēta juridiskā adrese; |
| --- | --- |

i)

“tirdzniecība” ir tieša vai netieša sociālās uzņēmējdarbības fonda daļu vai akciju piedāvāšana vai izvietošana pēc kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka iniciatīvas vai šā pārvaldnieka vārdā ieguldītājiem, kuriem Savienībā ir domicils vai reģistrēta juridiskā adrese;

| j) | “iemaksājamais kapitāls” ir jebkādas saistības, kas ieguldītājam uzliek pienākumu kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos noteiktā termiņā iegādāties šāda fonda daļas vai tajā iemaksāt kapitālu; |
| --- | --- |

j)

“iemaksājamais kapitāls” ir jebkādas saistības, kas ieguldītājam uzliek pienākumu kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos noteiktā termiņā iegādāties šāda fonda daļas vai tajā iemaksāt kapitālu;

| k) | “izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks veic uzņēmējdarbību un kurā tam jāreģistrējas kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

k)

“izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks veic uzņēmējdarbību un kurā tam jāreģistrējas kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu;

| l) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks tirgo kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondus saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

l)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks tirgo kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondus saskaņā ar šo regulu;

| m) | “kompetentā iestāde” ir valsts iestāde, kuru ar normatīvajiem aktiem ieceļ izcelsmes dalībvalsts un kura veic to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu reģistrāciju, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

m)

“kompetentā iestāde” ir valsts iestāde, kuru ar normatīvajiem aktiem ieceļ izcelsmes dalībvalsts un kura veic to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu reģistrāciju, uz kuriem attiecas šī regula.

Attiecībā uz pirmās daļas c) apakšpunktu, ja kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda juridiskā forma pieļauj iekšēju pārvaldību un ja fonda pārvaldes struktūra neizraugās ārēju pārvaldnieku, tad pašu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu reģistrē kā kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieku saskaņā ar 15. pantu. Kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds, kas ir reģistrēts kā kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda iekšējais pārvaldnieks, nedrīkst reģistrēt kā citu kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu ārējo kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieku.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 26. pantu, lai noteiktu pakalpojumu vai preču veidus un pakalpojumu sniegšanas vai preču ražošanas metodes, kas ietver šā panta 1. punkta d) apakšpunkta ii) punktā minēto sociālo mērķi, ņemot vērā dažādu veidu kvalificētus portfeļuzņēmumus un apstākļus, kādos peļņu var sadalīt īpašniekiem un ieguldītājiem.

II   NODAĻA

NOSAUKUMA “EuSEF” IZMANTOŠANAS NOSACĪJUMI

4. pants

Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki, kas atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām, var izmantot nosaukumu EuSEF, tirgojot kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondus visā Savienībā.

5. pants

1.   Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki nodrošina, ka, iegādājoties aktīvus, kas nav kvalificēti ieguldījumi, tādu aktīvu iegādei tiek izmantoti ne vairāk kā 30 % no kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda kopējām kapitāla iemaksām un neatsaucami iemaksājamā kapitāla. Šo 30 % robežvērtību aprēķina, pamatojoties uz summu, kas ieguldāma pēc tam, kad ir atskaitītas visas attiecīgās izmaksas. Aprēķinot šo robežvērtību, neņem vērā īstermiņa ieguldījumus skaidrā naudā un tās ekvivalentos, jo skaidru naudu un tās ekvivalentus neuzskata par investīcijām.

2.   Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki nedrīkst kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu līmenī izmantot nekādas metodes, ar ko fonda riska darījumu apmērs tiek palielināts, pārsniedzot tā iemaksājamo kapitālu, ar naudas vai vērtspapīru aizņēmumiem, iesaistoties darījumos ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem vai arī jebkādos citos veidos.

3.   Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki var aizņemties, emitēt parāda obligācijas vai sniegt garantijas kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu līmenī tikai tad, ja šādus aizņēmumus, parāda obligācijas vai garantijas sedz ar neatsaucamām iemaksām.

6. pants

1.   Kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki tirgo kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda daļas un akcijas tikai tādiem ieguldītājiem, kuri tiek uzskatīti par profesionāliem klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma I sadaļu vai kurus pēc pieprasījuma var uzskatīt par profesionāliem klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma II sadaļu, vai citiem ieguldītājiem, kuri:

| a) | apņemas ieguldīt vismaz EUR 100 000; un |
| --- | --- |

a)

apņemas ieguldīt vismaz EUR 100 000; un

| b) | atsevišķā dokumentā no līguma, kas tiek noslēgts par ieguldīšanas saistībām, rakstiski apstiprina, ka tie apzinās riskus, kuri saistīti ar šīm saistībām. |
| --- | --- |

b)

atsevišķā dokumentā no līguma, kas tiek noslēgts par ieguldīšanas saistībām, rakstiski apstiprina, ka tie apzinās riskus, kuri saistīti ar šīm saistībām.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro ieguldījumiem, kurus veikuši kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka īstenotajā pārvaldībā iesaistītie vadītāji, direktori vai darbinieki, ja ieguldījumi veikti viņu pārvaldītajā kvalificētajā sociālās uzņēmējdarbības fondā.

7. pants

Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki attiecībā uz to pārvaldītajiem kvalificētajiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem:

| a) | veicot savas darbības, darbojas godīgi, taisnīgi un pietiekami prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi; |
| --- | --- |

a)

veicot savas darbības, darbojas godīgi, taisnīgi un pietiekami prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi;

| b) | piemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, attiecībā uz kurām var pamatoti paredzēt, ka tās ietekmēs ieguldītāju un kvalificētu portfeļuzņēmumu intereses; |
| --- | --- |

b)

piemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, attiecībā uz kurām var pamatoti paredzēt, ka tās ietekmēs ieguldītāju un kvalificētu portfeļuzņēmumu intereses;

| c) | veic savu uzņēmējdarbību tā, lai veicinātu to kvalificēto portfeļuzņēmumu labvēlīgo sociālo ietekmi, kuros tie ir veikuši ieguldījumus, un atbalstītu to pārvaldīto kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu un ieguldītāju intereses un tirgus integritāti; |
| --- | --- |

c)

veic savu uzņēmējdarbību tā, lai veicinātu to kvalificēto portfeļuzņēmumu labvēlīgo sociālo ietekmi, kuros tie ir veikuši ieguldījumus, un atbalstītu to pārvaldīto kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu un ieguldītāju intereses un tirgus integritāti;

| d) | izrāda vislielāko rūpību, izvēloties ieguldījumus kvalificētos portfeļuzņēmumos un veicot attiecīgo uzņēmumu labvēlīgās sociālās ietekmes pastāvīgu uzraudzību; |
| --- | --- |

d)

izrāda vislielāko rūpību, izvēloties ieguldījumus kvalificētos portfeļuzņēmumos un veicot attiecīgo uzņēmumu labvēlīgās sociālās ietekmes pastāvīgu uzraudzību;

| e) | nodrošina atbilstošas zināšanas un sapratni par kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros tie veic ieguldījumus; |
| --- | --- |

e)

nodrošina atbilstošas zināšanas un sapratni par kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros tie veic ieguldījumus;

| f) | taisnīgi izturas pret ieguldītājiem; |
| --- | --- |

f)

taisnīgi izturas pret ieguldītājiem;

| g) | nodrošina, ka neviens ieguldītājs nesaņem priviliģētu attieksmi, ja vien šāda priviliģēta attieksme nav paredzēta kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos. |
| --- | --- |

g)

nodrošina, ka neviens ieguldītājs nesaņem priviliģētu attieksmi, ja vien šāda priviliģēta attieksme nav paredzēta kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos.

8. pants

1.   Ja kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks deleģē savas funkcijas trešām personām, pārvaldnieka atbildība pret kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu un tā ieguldītājiem nemainās. Pārvaldnieks nedrīkst deleģēt savas funkcijas tādā mērā, ka to pēc būtības vairs nevar uzskatīt par kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieku un tas kļūst par pastkastītes uzņēmumu.

2.   Jebkāds 1. punktā minētais funkciju deleģējums nedrīkst traucēt kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka uzraudzības efektivitāti un jo īpaši kavēt minētā pārvaldnieka rīcību vai kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldību tā ieguldītāju interesēs.

9. pants

1.   Kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki identificē un novērš interešu konfliktus un gadījumos, kad tos nevar novērst, pārvalda un uzrauga tos, un saskaņā ar 4. punktu nekavējoties atklāj informāciju par šiem interešu konfliktiem, lai nepieļautu, ka tie nelabvēlīgi ietekmē kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu un to ieguldītāju intereses, un lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret to pārvaldītajiem kvalificētajiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem.

2.   Kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki īpaši apzina interešu konfliktus, kas var rasties starp:

| a) | kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem, tām personām, kas faktiski veic minēto pārvaldnieku uzņēmējdarbību, darbiniekiem vai jebkuru citu personu, kura tieši vai netieši kontrolē minētos pārvaldniekus vai kuru tieši vai netieši kontrolē minētie pārvaldnieki, un minēto pārvaldnieku pārvaldīto kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu vai tā ieguldītājiem; |
| --- | --- |

a)

kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem, tām personām, kas faktiski veic minēto pārvaldnieku uzņēmējdarbību, darbiniekiem vai jebkuru citu personu, kura tieši vai netieši kontrolē minētos pārvaldniekus vai kuru tieši vai netieši kontrolē minētie pārvaldnieki, un minēto pārvaldnieku pārvaldīto kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu vai tā ieguldītājiem;

| b) | kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu vai tā ieguldītājiem un citu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu, ko pārvalda tas pats pārvaldnieks, vai tā ieguldītājiem; |
| --- | --- |

b)

kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu vai tā ieguldītājiem un citu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu, ko pārvalda tas pats pārvaldnieks, vai tā ieguldītājiem;

| c) | kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu vai tā ieguldītājiem un kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vai PVKIU, ko pārvalda tas pats pārvaldnieks, vai tā ieguldītājiem. |
| --- | --- |

c)

kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu vai tā ieguldītājiem un kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vai PVKIU, ko pārvalda tas pats pārvaldnieks, vai tā ieguldītājiem.

3.   Kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki uztur un piemēro efektīvus organizatoriskos un administratīvos pasākumus, lai atbilstu 1. un 2. punktā minētajām prasībām.

4.   Par 1. punktā minētajiem interešu konfliktiem izpauž informāciju, ja kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka dibinātie organizatoriskie pasākumi interešu konfliktu identificēšanai, novēršanai, pārvaldībai un uzraudzībai nav pietiekami, lai ar pamatotu pārliecību nodrošinātu, ka tiks novērsti riski kaitēt ieguldītāju interesēm. Kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks pirms uzņēmējdarbības sākšanas ieguldītāju vārdā skaidri izpauž tiem interešu konfliktu vispārējo raksturu vai avotus.

5.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 26. pantu, precizējot:

| a) | interešu konfliktu veidus, kas minēti šā panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

interešu konfliktu veidus, kas minēti šā panta 2. punktā;

| b) | pasākumus, ko kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki veic attiecībā uz struktūrām un organizatoriskām un administratīvām procedūrām, lai identificētu, novērstu, pārvaldītu, uzraudzītu un izpaustu interešu konfliktus. |
| --- | --- |

b)

pasākumus, ko kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki veic attiecībā uz struktūrām un organizatoriskām un administratīvām procedūrām, lai identificētu, novērstu, pārvaldītu, uzraudzītu un izpaustu interešu konfliktus.

10. pants

1.   Kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki katram to pārvaldītajam kvalificētajam sociālās uzņēmējdarbības fondam piemēro procedūras, lai noteiktu, kādā mērā kvalificēti portfeļuzņēmumi, kuros kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds iegulda, sasniedz labvēlīgu sociālo ietekmi, ko tie ir apņēmušies panākt. Pārvaldītāji nodrošina, ka šīs procedūras ir skaidras un pārredzamas un ietver rādītājus, kas atkarībā no kvalificētā portfeļuzņēmuma sociālā mērķa un rakstura var ietvert vienu vai vairākus no šādiem faktoriem:

| a) | nodarbinātība un darba tirgi; |
| --- | --- |

a)

nodarbinātība un darba tirgi;

| b) | ar nodarbinātības kvalitāti saistītie standarti un tiesības; |
| --- | --- |

b)

ar nodarbinātības kvalitāti saistītie standarti un tiesības;

| c) | īpašu grupu sociālā integrācija un aizsardzība; |
| --- | --- |

c)

īpašu grupu sociālā integrācija un aizsardzība;

| d) | vienlīdzīga attieksme un iespējas, diskriminācijas aizliegums; |
| --- | --- |

d)

vienlīdzīga attieksme un iespējas, diskriminācijas aizliegums;

| e) | cilvēku veselība un drošība; |
| --- | --- |

e)

cilvēku veselība un drošība;

| f) | sociālā nodrošinājuma, veselības un izglītības sistēmu pieejamība un ietekme uz tām. |
| --- | --- |

f)

sociālā nodrošinājuma, veselības un izglītības sistēmu pieejamība un ietekme uz tām.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 26. pantu, detalizēti izstrādājot šā panta 1. punktā minētās procedūras attiecībā uz dažādiem kvalificētiem portfeļuzņēmumiem.

11. pants

1.   Kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem vienmēr ir pietiekams pašu kapitāls, un tie izmanto atbilstošus un piemērotus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kas nepieciešami to pārvaldītā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pienācīgai pārvaldībai.

2.   Kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki visu laiku nodrošina, ka tie var pierādīt, ka to pašu kapitāls ir pietiekams nepārtrauktas darbības nodrošināšanai, un atklāt pamatojumus, kas apliecina šā kapitāla pietiekamību, kā izklāstīts 14. pantā.

12. pants

1.   Kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda noteikumos vai dibināšanas dokumentos iekļauj noteikumus aktīvu novērtēšanai un nodrošina pareizu un pārredzamu novērtēšanas procesu.

2.   Izmantotās novērtēšanas procedūras nodrošina, ka vismaz reizi gadā pienācīgi novērtē aktīvus un aprēķina to vērtību.

3.   Lai nodrošinātu kvalificēto portfeļuzņēmumu konsekventu novērtēšanu, EVTI izstrādā pamatnostādnes, ar kurām nosaka vienotus principus attieksmei pret ieguldījumiem šādos uzņēmumos, ņemot vērā to primāro mērķi – panākt izmērāmu labvēlīgu sociālo ietekmi un peļņu pirmām kārtām un galvenokārt izmantot šīs ietekmes panākšanai.

13. pants

1.   Kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki nosūta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei gada pārskatu par katru to pārvaldīto kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc finanšu gada beigām. Pārskatā apraksta kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda portfeļa sastāvu un iepriekšējā gadā veiktās darbības. Tajā atklāj arī peļņu, ko kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds guvis tā darbības beigās, un attiecīgā gadījumā – peļņu, kas sadalīta tā darbības laikā. Tajā ietver kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda revidētos finanšu pārskatus. Gada pārskatu sagatavo atbilstoši pastāvošajiem pārskatu sniegšanas standartiem un noteikumiem, par ko vienojušies kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki un ieguldītāji. Kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki pēc pieprasījuma izsniedz pārskatu ieguldītājiem. Kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki un ieguldītāji var vienoties par savstarpēju papildu informācijas atklāšanu.

2.   Gada pārskatā ietver vismaz:

| a) | atbilstošu detalizētu informāciju par kopējiem ieguldījumu politikas sasniegtajiem sociālajiem rezultātiem un šo rezultātu mērīšanai izmantoto metodi; |
| --- | --- |

a)

atbilstošu detalizētu informāciju par kopējiem ieguldījumu politikas sasniegtajiem sociālajiem rezultātiem un šo rezultātu mērīšanai izmantoto metodi;

| b) | ziņojumu par jebkādu notikušu ar kvalificētiem portfeļuzņēmumiem saistītu ieguldījumu atgūšanu; |
| --- | --- |

b)

ziņojumu par jebkādu notikušu ar kvalificētiem portfeļuzņēmumiem saistītu ieguldījumu atgūšanu;

| c) | aprakstu par to, vai ieguldījumu atgūšana attiecībā uz citiem kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondu aktīviem, kas nav ieguldīti kvalificētos portfeļuzņēmumos, ir notikusi saskaņā ar 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

c)

aprakstu par to, vai ieguldījumu atgūšana attiecībā uz citiem kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondu aktīviem, kas nav ieguldīti kvalificētos portfeļuzņēmumos, ir notikusi saskaņā ar 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētajiem kritērijiem;

| d) | kopsavilkumu par darbībām, ko kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieks ir veicis saistībā ar kvalificētiem portfeļuzņēmumiem atbilstīgi 14. panta 1. punkta l) apakšpunktam; |
| --- | --- |

d)

kopsavilkumu par darbībām, ko kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieks ir veicis saistībā ar kvalificētiem portfeļuzņēmumiem atbilstīgi 14. panta 1. punkta l) apakšpunktam;

| e) | informāciju par to ieguldījumu raksturu un mērķi, kuri nav 5. panta 1. punktā minētie kvalificētie ieguldījumi. |
| --- | --- |

e)

informāciju par to ieguldījumu raksturu un mērķi, kuri nav 5. panta 1. punktā minētie kvalificētie ieguldījumi.

3.   Kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda revīziju veic vismaz reizi gadā. Revīzijā apstiprina, ka naudas līdzekļi un aktīvi tiek turēti kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda vārdā un ka kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ir izveidojis atbilstīgu uzskaites un kontroles sistēmu attiecībā uz pilnvaru vai kontroles izmantošanu pār kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu un tā ieguldītāju naudu un aktīviem.

4.   Ja kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekam jāpublisko gada finanšu pārskats saskaņā ar 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (10), attiecībā uz kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai kā papildu daļu gada finanšu pārskatā.

14. pants

1.   Kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki saistībā ar kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu, ko tie pārvalda, saviem ieguldītājiem, pirms tie pieņem lēmumu par ieguldījumu, skaidrā un saprotamā veidā sniedz šādu informāciju:

| a) | minētā pārvaldnieka un jebkuru citu pakalpojumu sniedzēju, ar kuriem minētajam pārvaldniekam noslēgts līgums attiecībā uz tā pārvaldību, identitāte un pienākumu apraksts; |
| --- | --- |

a)

minētā pārvaldnieka un jebkuru citu pakalpojumu sniedzēju, ar kuriem minētajam pārvaldniekam noslēgts līgums attiecībā uz tā pārvaldību, identitāte un pienākumu apraksts;

| b) | minētajam pārvaldniekam pieejamā pašu kapitāla apmērs, kā arī detalizēts izklāsts par to, kāpēc minētais pārvaldnieks uzskata šo kapitālu par pietiekamu tam, lai nodrošinātu pienācīgus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kādi vajadzīgi tā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pienācīgai pārvaldībai; |
| --- | --- |

b)

minētajam pārvaldniekam pieejamā pašu kapitāla apmērs, kā arī detalizēts izklāsts par to, kāpēc minētais pārvaldnieks uzskata šo kapitālu par pietiekamu tam, lai nodrošinātu pienācīgus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kādi vajadzīgi tā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pienācīgai pārvaldībai;

| c) | kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda ieguldījumu stratēģijas un mērķu apraksts, tostarp:






  i) | kvalificētu portfeļuzņēmumu veidi, kādos pārvaldnieks plāno ieguldīt; |
| --- | --- | --- |

c)

kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda ieguldījumu stratēģijas un mērķu apraksts, tostarp:

i)

kvalificētu portfeļuzņēmumu veidi, kādos pārvaldnieks plāno ieguldīt;

| ii) | visi pārējie kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi, kuros pārvaldnieks plāno ieguldīt; |
| --- | --- |

ii)

visi pārējie kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi, kuros pārvaldnieks plāno ieguldīt;

| iii) | to kvalificēto uzņēmumportfeļu veidi, kuros ieguldīt plāno jebkurš cits ii) punktā minētais kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds; |
| --- | --- |

iii)

to kvalificēto uzņēmumportfeļu veidi, kuros ieguldīt plāno jebkurš cits ii) punktā minētais kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds;

| iv) | nekvalificētie ieguldījumi, kādus pārvaldnieks plāno veikt; |
| --- | --- |

iv)

nekvalificētie ieguldījumi, kādus pārvaldnieks plāno veikt;

| v) | metodes, ko tas plāno izmantot; un |
| --- | --- |

v)

metodes, ko tas plāno izmantot; un

| vi) | jebkādi piemērojami ieguldījumu ierobežojumi; |
| --- | --- |

vi)

jebkādi piemērojami ieguldījumu ierobežojumi;

| d) | labvēlīga sociālā ietekme, kas izvirzīta par kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda ieguldījumu politikas mērķi, tostarp atbilstošā gadījumā saprātīgas prognozes saistībā ar šiem rezultātiem, un informācija par iepriekšējiem sniegumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

d)

labvēlīga sociālā ietekme, kas izvirzīta par kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda ieguldījumu politikas mērķi, tostarp atbilstošā gadījumā saprātīgas prognozes saistībā ar šiem rezultātiem, un informācija par iepriekšējiem sniegumiem šajā jomā;

| e) | sociālās ietekmes mērīšanas metodoloģija; |
| --- | --- |

e)

sociālās ietekmes mērīšanas metodoloģija;

| f) | apraksts par aktīviem, kas nav kvalificēti portfeļuzņēmumi, un procesiem un kritērijiem, ko izmanto šo aktīvu izvēlei, ja vien tie nav skaidra nauda vai tās ekvivalenti; |
| --- | --- |

f)

apraksts par aktīviem, kas nav kvalificēti portfeļuzņēmumi, un procesiem un kritērijiem, ko izmanto šo aktīvu izvēlei, ja vien tie nav skaidra nauda vai tās ekvivalenti;

| g) | apraksts par kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda riska profilu un jebkādiem riskiem, kas saistīti ar aktīviem, kuros fonds var ieguldīt, vai ieguldījumu metodēm, kuras tas var izmantot; |
| --- | --- |

g)

apraksts par kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda riska profilu un jebkādiem riskiem, kas saistīti ar aktīviem, kuros fonds var ieguldīt, vai ieguldījumu metodēm, kuras tas var izmantot;

| h) | apraksts par kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda novērtēšanas procedūru un cenu noteikšanas metodoloģiju aktīvu novērtēšanai, tostarp par metodēm, kas izmantotas, lai novērtētu kvalificētus portfeļuzņēmumus; |
| --- | --- |

h)

apraksts par kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda novērtēšanas procedūru un cenu noteikšanas metodoloģiju aktīvu novērtēšanai, tostarp par metodēm, kas izmantotas, lai novērtētu kvalificētus portfeļuzņēmumus;

| i) | apraksts par to, kā tiek aprēķināts kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka atalgojums; |
| --- | --- |

i)

apraksts par to, kā tiek aprēķināts kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka atalgojums;

| j) | apraksts par visām attiecīgajām izmaksām un to maksimālajiem apmēriem; |
| --- | --- |

j)

apraksts par visām attiecīgajām izmaksām un to maksimālajiem apmēriem;

| k) | kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda līdzšinējie finanšu darbības rādītāji, ja šādi dati ir pieejami; |
| --- | --- |

k)

kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda līdzšinējie finanšu darbības rādītāji, ja šādi dati ir pieejami;

| l) | uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumi un citas atbalsta darbības, ko kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks veic vai organizē, izmantojot trešās personas, lai veicinātu to kvalificēto portfeļuzņēmumu attīstību, izaugsmi vai kādā citā veidā pastāvīgu darbību, kuros kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds iegulda, vai – gadījumā, ja šādi pakalpojumi netiek sniegti vai darbības netiek veiktas, – attiecīgs paskaidrojums; |
| --- | --- |

l)

uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumi un citas atbalsta darbības, ko kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks veic vai organizē, izmantojot trešās personas, lai veicinātu to kvalificēto portfeļuzņēmumu attīstību, izaugsmi vai kādā citā veidā pastāvīgu darbību, kuros kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds iegulda, vai – gadījumā, ja šādi pakalpojumi netiek sniegti vai darbības netiek veiktas, – attiecīgs paskaidrojums;

| m) | apraksts par procedūrām, kā kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds var mainīt savu ieguldījumu stratēģiju vai ieguldījumu politiku, vai abas. |
| --- | --- |

m)

apraksts par procedūrām, kā kvalificētais sociālās uzņēmējdarbības fonds var mainīt savu ieguldījumu stratēģiju vai ieguldījumu politiku, vai abas.

2.   Visa 1. punktā minētā informācija ir patiesa, skaidra un nemaldinoša. Vajadzības gadījumā to regulāri atjaunina un pārskata.

3.   Ja kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekam ir jāpublicē prospekts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (11), vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecībā uz kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu, šā panta 1. punktā minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai kā daļu no prospekta.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 26. pantu, precizējot:

| a) | šā panta 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā un l) apakšpunktā minētās informācijas sastāvu; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā un l) apakšpunktā minētās informācijas sastāvu;

| b) | to, kā šā panta 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā un l) apakšpunktā minēto informāciju var iesniegt vienotā veidā, lai nodrošinātu maksimāli iespējamu salīdzināmību. |
| --- | --- |

b)

to, kā šā panta 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā un l) apakšpunktā minēto informāciju var iesniegt vienotā veidā, lai nodrošinātu maksimāli iespējamu salīdzināmību.

III   NODAĻA

UZRAUDZĪBA UN ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

15. pants

1.   Kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki, kas plāno izmantot nosaukumu EuSEF savu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecībai, par savu nodomu informē savas izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un sniedz šādu informāciju:

| a) | to personu identitāte, kas faktiski veic kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

to personu identitāte, kas faktiski veic kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldību;

| b) | to kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu identitāte, kuru daļas vai akcijas tiks tirgotas, un to ieguldījumu stratēģijas; |
| --- | --- |

b)

to kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu identitāte, kuru daļas vai akcijas tiks tirgotas, un to ieguldījumu stratēģijas;

| c) | informācija par pasākumiem, kas veikti, lai atbilstu II nodaļā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

informācija par pasākumiem, kas veikti, lai atbilstu II nodaļā minētajām prasībām;

| d) | to dalībvalstu saraksts, kurās kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks plāno tirgot katru kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu; |
| --- | --- |

d)

to dalībvalstu saraksts, kurās kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks plāno tirgot katru kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu;

| e) | to dalībvalstu saraksts, kurās kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ir dibinājis vai plāno dibināt kvalificētus sociālās uzņēmējdarbības fondus. |
| --- | --- |

e)

to dalībvalstu saraksts, kurās kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ir dibinājis vai plāno dibināt kvalificētus sociālās uzņēmējdarbības fondus.

2.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde reģistrē kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieku tikai tad, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | personām, kuras faktiski pārvalda kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fondus, ir pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze arī attiecībā uz kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka īstenotajām ieguldījumu stratēģijām; |
| --- | --- |

a)

personām, kuras faktiski pārvalda kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fondus, ir pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze arī attiecībā uz kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka īstenotajām ieguldījumu stratēģijām;

| b) | 1. punktā minētā nepieciešamā informācija ir pilnīga; |
| --- | --- |

b)

1. punktā minētā nepieciešamā informācija ir pilnīga;

| c) | pasākumi, par kuriem ziņots saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, ir atbilstoši, lai ievērotu II nodaļā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, par kuriem ziņots saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, ir atbilstoši, lai ievērotu II nodaļā noteiktās prasības;

| d) | sarakstā, kas iesniegts atbilstīgi 1. punkta e) apakšpunktam, ir norādīts, ka visi kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi veic uzņēmējdarbību saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktu. |
| --- | --- |

d)

sarakstā, kas iesniegts atbilstīgi 1. punkta e) apakšpunktam, ir norādīts, ka visi kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi veic uzņēmējdarbību saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktu.

3.   Šajā pantā noteiktā reģistrācija ir derīga visā Savienības teritorijā un ļauj kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekiem tirgot kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondus ar nosaukumu EuSEF visā Savienībā.

16. pants

Kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, kad tie plāno tirgot:

| a) | jaunu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu; vai |
| --- | --- |

a)

jaunu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu; vai

| b) | esošu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu dalībvalstī, kas nav minēta 15. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

b)

esošu kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu dalībvalstī, kas nav minēta 15. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā sarakstā.

17. pants

1.   Tūlīt pēc kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka reģistrācijas, jauna kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pievienošanas, jauna domicila izvēles kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda dibināšanai vai jaunas dalībvalsts izraudzīšanās, kurā kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks paredz tirgot kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondus, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde attiecīgi informē saskaņā ar 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu norādītās dalībvalstis un EVTI.

2.   Šīs regulas 15. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētās uzņēmējas dalībvalstis saskaņā ar 15. pantu reģistrētajam kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekam neuzliek nekādas prasības vai administratīvas procedūras attiecībā uz tā kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda tirdzniecību un nepieprasa nekādu tirdzniecības apstiprinājumu pirms tās uzsākšanas.

3.   Lai nodrošinātu vienotu šā panta piemērošanu, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka šajā pantā paredzētā paziņojuma formātu.

4.   EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai līdz 2014. gada 16. februārim.

5.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā noteikto procedūru pieņemt 3. punktā minētos īstenošanas tehniskos standartus.

18. pants

EVTI uztur centrālu internetā publiski pieejamu datubāzi, kurā iekļauti visi saskaņā ar 15. pantu reģistrētie kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki un kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi, kurus tie tirgo, kā arī valstis, kurās minētos fondus tirgo.

19. pants

1.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde uzrauga atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām.

2.   Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir skaidrs un pamatots iemesls uzskatīt, ka kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks tās teritorijā pārkāpj šīs regulas noteikumus, tā nekavējoties informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi. Izcelsmes valsts kompetentā iestāde veic attiecīgus pasākumus.

3.   Ja, neraugoties uz izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem vai ja izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nerīkojas saprātīgā laikposmā, kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks turpina rīkoties tādā veidā, kas ir skaidrā pretrunā šīs regulas noteikumiem, uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde pēc tam, kad tā ir informējusi izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, var veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu ieguldītājus, tostarp aizliegt kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekam turpmāk veikt kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda tirdzniecību uzņēmējas dalībvalsts teritorijā.

20. pants

Kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas nepieciešamas to darbību veikšanai. Jo īpaši tām ir pilnvaras:

| a) | pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam jebkurā formā un saņemt dokumenta kopiju vai nokopēt to; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam jebkurā formā un saņemt dokumenta kopiju vai nokopēt to;

| b) | pieprasīt kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekiem bez kavēšanās sniegt informāciju; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekiem bez kavēšanās sniegt informāciju;

| c) | pieprasīt informāciju no jebkuras personas, kas saistīta ar kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka vai kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda darbībām; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt informāciju no jebkuras personas, kas saistīta ar kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka vai kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda darbībām;

| d) | veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot; |
| --- | --- |

d)

veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot;

| e) | veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks joprojām atbilst šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

e)

veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks joprojām atbilst šīs regulas prasībām;

| f) | izdot rīkojumu nodrošināt, ka kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ievēro šo regulu un atturas atkārtot jebkādu rīcību, kas var izraisīt šīs regulas pārkāpumu. |
| --- | --- |

f)

izdot rīkojumu nodrošināt, ka kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ievēro šo regulu un atturas atkārtot jebkādu rīcību, kas var izraisīt šīs regulas pārkāpumu.

21. pants

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par administratīvajiem sodiem un citiem pasākumiem, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek piemēroti. Paredzētajiem administratīvajiem sodiem un citiem pasākumiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.

2.   Līdz 2015. gada 16. maijam dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI 1. punktā minētos noteikumus. Tās bez kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par jebkuriem vēlākiem grozījumiem šajos noteikumos.

22. pants

1.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, ievērojot proporcionalitātes principu, veic atbilstošus 2. punktā minētos pasākumus, ja kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks:

| a) | neievēro portfeļa sastāvam noteiktās prasības, tādējādi pārkāpjot 5. pantu; |
| --- | --- |

a)

neievēro portfeļa sastāvam noteiktās prasības, tādējādi pārkāpjot 5. pantu;

| b) | tirgo kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda daļas un akcijas personām, kas nav tiesīgie ieguldītāji, tādējādi pārkāpjot 6. pantu; |
| --- | --- |

b)

tirgo kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda daļas un akcijas personām, kas nav tiesīgie ieguldītāji, tādējādi pārkāpjot 6. pantu;

| c) | izmanto nosaukumu EuSEF, nebūdams reģistrējies saskaņā ar 15. pantu; |
| --- | --- |

c)

izmanto nosaukumu EuSEF, nebūdams reģistrējies saskaņā ar 15. pantu;

| d) | izmanto nosaukumu EuSEF, lai tirgotu fondus, kas nav dibināti saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktu; |
| --- | --- |

d)

izmanto nosaukumu EuSEF, lai tirgotu fondus, kas nav dibināti saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktu;

| e) | ir reģistrējies, sniedzot nepatiesus datus vai izmatojot kādus citus nelikumīgus līdzekļus, tādējādi pārkāpjot 15. pantu; |
| --- | --- |

e)

ir reģistrējies, sniedzot nepatiesus datus vai izmatojot kādus citus nelikumīgus līdzekļus, tādējādi pārkāpjot 15. pantu;

| f) | nerīkojas godīgi, taisnīgi vai pietiekami prasmīgi, rūpīgi vai uzcītīgi, veicot savas darījumdarbības, tādējādi pārkāpjot 7. panta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

f)

nerīkojas godīgi, taisnīgi vai pietiekami prasmīgi, rūpīgi vai uzcītīgi, veicot savas darījumdarbības, tādējādi pārkāpjot 7. panta a) apakšpunktu;

| g) | nepiemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, tādējādi pārkāpjot 7. panta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

g)

nepiemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, tādējādi pārkāpjot 7. panta b) apakšpunktu;

| h) | atkārtoti neievēro 13. panta prasības par gada ziņojuma iesniegšanu; |
| --- | --- |

h)

atkārtoti neievēro 13. panta prasības par gada ziņojuma iesniegšanu;

| i) | atkārtoti neievēro pienākumu informēt ieguldītājus saskaņā ar 14. pantu. |
| --- | --- |

i)

atkārtoti neievēro pienākumu informēt ieguldītājus saskaņā ar 14. pantu.

2.   Gadījumos, kas minēti 1. punktā, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde atbilstoši veic šādus pasākumus:

| a) | veic darbības, lai nodrošinātu, ka attiecīgais kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ievēro 5. un 6. pantu, 7. panta a) un b) punktu, 13., 14. un 15. pantu; |
| --- | --- |

a)

veic darbības, lai nodrošinātu, ka attiecīgais kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks ievēro 5. un 6. pantu, 7. panta a) un b) punktu, 13., 14. un 15. pantu;

| b) | aizliedz izmantot nosaukumu EuSEF un izslēdz kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieku no reģistra. |
| --- | --- |

b)

aizliedz izmantot nosaukumu EuSEF un izslēdz kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieku no reģistra.

3.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties informē uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar 15. panta 1. punkta d) apakšpunktu un EVTI par kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieka izslēgšanu no reģistra atbilstīgi šā panta 2. punkta b) apakšpunktam.

4.   Tiesības tirgot Savienībā vienu vai vairākus kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondus ar nosaukumu EuSEF nekavējoties izbeidzas no dienas, kad kompetentā iestāde pieņem 2. punkta b) apakšpunktā minēto lēmumu.

23. pants

1.   Kompetentās iestādes un EVTI sadarbojas viena ar otru, lai veiktu savus šajā regulā noteiktos pienākumus, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.

2.   Kompetentās iestādes un EVTI apmainās ar visu informāciju un dokumentiem, kas vajadzīgi, lai veiktu savus attiecīgos pienākumus, ko tām uzliek šī regula, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010, jo īpaši lai apzinātu un novērstu šīs regulas pārkāpumus.

24. pants

1.   Uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai EVTI, kā arī uz kompetento iestāžu vai EVTI norīkotajiem revidentiem un speciālistiem attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu. Nekādu konfidenciālu informāciju, ko šīs personas saņem savu pienākumu pildīšanas laikā, nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot vispārējā vai kopsavilkuma formā, lai kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekus un kvalificētos sociālās uzņēmējdarbības fondus nevarētu konkrēti identificēt, izņemot lietas, kas uz kurām attiecas krimināltiesības, un šajā regulā paredzētus procesus.

2.   Dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai EVTI nedrīkst aizliegt apmainīties ar informāciju saskaņā ar šo regulu vai citiem Savienības tiesību aktiem, ko piemēro kvalificētā sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldniekiem un kvalificētiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem.

3.   Ja kompetentās iestādes vai EVTI saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 2. punktu, tās var to izmantot tikai savu pienākumu veikšanai un administratīvos procesos un tiesvedībās.

25. pants

Ja starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm rodas domstarpības par kādas kompetentās iestādes novērtējumu, darbību vai bezdarbību jomās, kurās šīs regula paredz sadarbību vai saskaņošanu starp vairāku dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tad kompetentās iestādes šo jautājumu var iesniegt izskatīšanai EVTI, kura var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai uzticētas ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu, ja vien šīs domstarpības nav saistītas ar šīs regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktu vai 3. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) punktu.

IV   NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

26. pants

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā, 9. panta 5. punktā, 10. panta 2. punktā un 14. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četru gadu laikposmu no 2013. gada 15. maija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms četru gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā, 9. panta 5. punktā, 10. panta 2. punktā un 14. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai tajā norādītā vēlākā datumā. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 3. panta 2. punktu, 9. panta 5. punktu, 10. panta 2. punktu vai 14. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

27. pants

1.   Komisija pārskata šo regulu saskaņā ar 2. punktu. Pārskatā ietver vispārīgu apskatu par šīs regulas noteikumu darbību un tās piemērošanā uzkrāto pieredzi, tostarp:

| a) | apjomu, kādā kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki dažādās dalībvalstīs ir izmantojuši nosaukumu EuSEF vietējā vai pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

a)

apjomu, kādā kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieki dažādās dalībvalstīs ir izmantojuši nosaukumu EuSEF vietējā vai pārrobežu mērogā;

| b) | kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu veikto ieguldījumu ģeogrāfisko un sektoriālo sadalījumu; |
| --- | --- |

b)

kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu veikto ieguldījumu ģeogrāfisko un sektoriālo sadalījumu;

| c) | 14. pantā minēto informācijas prasību atbilstību un jo īpaši to, vai tās ir pietiekamas, lai ieguldītāji spētu pieņemt lēmumu par ieguldījumu veikšanu, esot informēti; |
| --- | --- |

c)

14. pantā minēto informācijas prasību atbilstību un jo īpaši to, vai tās ir pietiekamas, lai ieguldītāji spētu pieņemt lēmumu par ieguldījumu veikšanu, esot informēti;

| d) | to, kā kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi ir izmantojuši dažādus kvalificētos ieguldījumus un kā tas ir ietekmējis sociāli orientēto uzņēmumu attīstību visā Savienībā; |
| --- | --- |

d)

to, kā kvalificētie sociālās uzņēmējdarbības fondi ir izmantojuši dažādus kvalificētos ieguldījumus un kā tas ir ietekmējis sociāli orientēto uzņēmumu attīstību visā Savienībā;

| e) | Eiropas marķējuma “sociāli orientēts uzņēmums” izveides atbilstīgumu; |
| --- | --- |

e)

Eiropas marķējuma “sociāli orientēts uzņēmums” izveides atbilstīgumu;

| f) | iespēju sociālās uzņēmējdarbības fondiem, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, atļaut izmantot nosaukumu EuSEF, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

f)

iespēju sociālās uzņēmējdarbības fondiem, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, atļaut izmantot nosaukumu EuSEF, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot labas pārvaldības standartu minimumu nodokļu jautājumos;

| g) | kvalificētu portfeļuzņēmumu identifikācijas kritēriju piemērošanu praksē un tā ietekmi uz sociāli orientēto uzņēmumu attīstību visā Savienībā un to labvēlīgo sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

g)

kvalificētu portfeļuzņēmumu identifikācijas kritēriju piemērošanu praksē un tā ietekmi uz sociāli orientēto uzņēmumu attīstību visā Savienībā un to labvēlīgo sociālo ietekmi;

| h) | to procedūru analīzi, kuras kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki izmantojuši, lai izmērītu pozitīvo sociālo ietekmi, ko radījuši 10. pantā minētie kvalificētie portfeļuzņēmumi, un iespējamību ieviest saskaņotus standartus sociālās ietekmes mērīšanai Savienības mērogā Savienības sociālajai politikai atbilstošā veidā; |
| --- | --- |

h)

to procedūru analīzi, kuras kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieki izmantojuši, lai izmērītu pozitīvo sociālo ietekmi, ko radījuši 10. pantā minētie kvalificētie portfeļuzņēmumi, un iespējamību ieviest saskaņotus standartus sociālās ietekmes mērīšanai Savienības mērogā Savienības sociālajai politikai atbilstošā veidā;

| i) | iespēju kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību attiecināt uz privātiem ieguldītājiem; |
| --- | --- |

i)

iespēju kvalificētu sociālās uzņēmējdarbības fondu tirdzniecību attiecināt uz privātiem ieguldītājiem;

| j) | to, vai kvalificētus sociālās uzņēmējdarbības fondus ir atbilstoši iekļaut piemēroto aktīvu sarakstā saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK; |
| --- | --- |

j)

to, vai kvalificētus sociālās uzņēmējdarbības fondus ir atbilstoši iekļaut piemēroto aktīvu sarakstā saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK;

| k) | to, vai ir atbilstoši šo regulu papildināt ar depozitāru režīmu; |
| --- | --- |

k)

to, vai ir atbilstoši šo regulu papildināt ar depozitāru režīmu;

| l) | analīzi attiecībā uz iespējamiem nodokļu šķēršļiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem un novērtējumu par iespējamām nodokļu atvieglojumu iniciatīvām nolūkā veicināt sociālo uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

l)

analīzi attiecībā uz iespējamiem nodokļu šķēršļiem sociālās uzņēmējdarbības fondiem un novērtējumu par iespējamām nodokļu atvieglojumu iniciatīvām nolūkā veicināt sociālo uzņēmējdarbību Savienībā;

| m) | novērtējumu attiecībā uz jebkādiem šķēršļiem, kas varētu traucēt ieguldīt fondos, kas lieto nosaukumu EuSEF, ietverot citu prudenciāla rakstura Savienības tiesību ietekmi uz institucionālajiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

m)

novērtējumu attiecībā uz jebkādiem šķēršļiem, kas varētu traucēt ieguldīt fondos, kas lieto nosaukumu EuSEF, ietverot citu prudenciāla rakstura Savienības tiesību ietekmi uz institucionālajiem ieguldītājiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto pārskatīšanu veic:

| a) | līdz 2017. gada 22. jūlijam – attiecībā uz a)–e) un g)–m) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

a)

līdz 2017. gada 22. jūlijam – attiecībā uz a)–e) un g)–m) apakšpunktu; un

| b) | līdz 2015. gada 22. jūlijam – attiecībā uz f) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

līdz 2015. gada 22. jūlijam – attiecībā uz f) apakšpunktu.

3.   Pēc 1. punktā minētās pārskatīšanas un pēc apspriešanās ar EVTI Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.

28. pants

1.   Līdz 2017. gada 22. jūlijam Komisija uzsāk pārskatīt mijiedarbību starp šo regulu un citiem noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jo īpaši tiem, kas minēti Direktīvā 2011/61/ES. Šajā pārskatīšanā analizē šīs regulas darbības jomu. Tajā apkopo datus, lai novērtētu, vai darbības joma ir jāpaplašina, lai par kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldniekiem saskaņā ar šo regulu varētu kļūt pārvaldnieki, kuru pārvaldīto kvalificēto sociālās uzņēmējdarbības fondu kopējie aktīvi pārsniedz 2. panta 1. punktā noteikto robežvērtību.

2.   Pēc 1. punktā minētās pārskatīšanas un pēc apspriešanās ar EVTI Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.

29. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 22. jūlija, izņemot 3. panta 2. punktu, 9. panta 5. punktu, 10. panta 2. punktu un 14. panta 4. punktu, ko piemēro no 2013. gada 15. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 17. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  OV C 175, 19.6.2012., 11. lpp.

1

(2)  OV C 229, 31.7.2012., 55. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 21. marta lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

4

(5)  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

5

(6)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

7

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

8

(9)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

9

(10)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

10

(11)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

11

---

| 25.4.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 115/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 115/39

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 347/2013

(2013. gada 17. aprīlis),

ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā atbalstīja Komisijas priekšlikumu ieviest jaunu stratēģiju “Eiropa 2020”. Viena no stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātēm ir ilgtspējīga izaugsme, kas panākama, veicinot resursefektīvāku, ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku. Stratēģijā energoinfrastruktūra minēta kā viens no svarīgākajiem elementiem pamatiniciatīvā “Resursu ziņā efektīva Eiropa”, kurā uzsvērts, ka bez kavēšanās ir jāmodernizē Eiropas tīkli, veidojot starpsavienojumus kontinenta mērogā, sevišķi tālab, lai integrētu atjaunojamos enerģijas avotus. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā atbalstīja Komisijas priekšlikumu ieviest jaunu stratēģiju “Eiropa 2020”. Viena no stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātēm ir ilgtspējīga izaugsme, kas panākama, veicinot resursefektīvāku, ilgtspējīgāku un konkurētspējīgāku ekonomiku. Stratēģijā energoinfrastruktūra minēta kā viens no svarīgākajiem elementiem pamatiniciatīvā “Resursu ziņā efektīva Eiropa”, kurā uzsvērts, ka bez kavēšanās ir jāmodernizē Eiropas tīkli, veidojot starpsavienojumus kontinenta mērogā, sevišķi tālab, lai integrētu atjaunojamos enerģijas avotus.

| (2) | Vēl nav sasniegts Barselonas 2002. gada marta Eiropadomes sanāksmes secinājumos noteiktais mērķis dalībvalstīs nodrošināt tādu elektrotīklu starpsavienojumu līmeni, kas atbilst vismaz 10 % no tajās uzstādītās ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(2)

Vēl nav sasniegts Barselonas 2002. gada marta Eiropadomes sanāksmes secinājumos noteiktais mērķis dalībvalstīs nodrošināt tādu elektrotīklu starpsavienojumu līmeni, kas atbilst vismaz 10 % no tajās uzstādītās ražošanas jaudas.

| (3) | Komisijas paziņojumā “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam: projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” un tam sekojošajos Padomes 2011. gada 28. februāra secinājumos un Eiropas Parlamenta rezolūcijā (4) aicināts izveidot jaunu energoinfrastruktūras politiku ar mērķi optimizēt tīklu izveidi Eiropas līmenī līdz 2020. gadam un pēc tam, lai Savienība varētu sasniegt savas enerģētikas politikas pamatmērķus: konkurētspēju, ilgtspēju un apgādes drošību. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas paziņojumā “Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam: projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” un tam sekojošajos Padomes 2011. gada 28. februāra secinājumos un Eiropas Parlamenta rezolūcijā (4) aicināts izveidot jaunu energoinfrastruktūras politiku ar mērķi optimizēt tīklu izveidi Eiropas līmenī līdz 2020. gadam un pēc tam, lai Savienība varētu sasniegt savas enerģētikas politikas pamatmērķus: konkurētspēju, ilgtspēju un apgādes drošību.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 4. februārī uzsvēra, ka ir jāmodernizē un jāpaplašina Eiropas energoinfrastruktūra un jāsavieno tīkli pāri robežām, lai iedibinātu patiesu solidaritāti starp dalībvalstīm, nodrošinātu alternatīvus piegāžu vai tranzīta maršrutus un enerģijas avotus un panāktu, ka atjaunojamie enerģijas avoti sāk konkurēt ar tradicionālajiem avotiem. Tā uzsvēra, ka pēc 2015. gada nevienai dalībvalstij vairs nevajadzētu būt izolētai no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem vai piedzīvot, ka tās energoapgādes drošība ir apdraudēta piemērotu savienojumu trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 4. februārī uzsvēra, ka ir jāmodernizē un jāpaplašina Eiropas energoinfrastruktūra un jāsavieno tīkli pāri robežām, lai iedibinātu patiesu solidaritāti starp dalībvalstīm, nodrošinātu alternatīvus piegāžu vai tranzīta maršrutus un enerģijas avotus un panāktu, ka atjaunojamie enerģijas avoti sāk konkurēt ar tradicionālajiem avotiem. Tā uzsvēra, ka pēc 2015. gada nevienai dalībvalstij vairs nevajadzētu būt izolētai no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem vai piedzīvot, ka tās energoapgādes drošība ir apdraudēta piemērotu savienojumu trūkuma dēļ.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1364/2006/EK (5) nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem. Minētās pamatnostādnes (TEN-E) ir izstrādātas ar mērķi sekmēt Savienības iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanu, vienlaikus veicinot energoresursu racionālu ražošanu, transportēšanu, sadali un izmantošanu, samazināt mazāk attīstīto reģionu un salu reģionu izolētību, panākt Savienības energoapgādes, energoavotu un maršrutu drošību un diversifikāciju, tostarp sadarbībā ar trešām valstīm, un sekmēt ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1364/2006/EK (5) nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem. Minētās pamatnostādnes (TEN-E) ir izstrādātas ar mērķi sekmēt Savienības iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanu, vienlaikus veicinot energoresursu racionālu ražošanu, transportēšanu, sadali un izmantošanu, samazināt mazāk attīstīto reģionu un salu reģionu izolētību, panākt Savienības energoapgādes, energoavotu un maršrutu drošību un diversifikāciju, tostarp sadarbībā ar trešām valstīm, un sekmēt ilgtspējīgu attīstību un vides aizsardzību.

| (6) | Pašreizējā TEN-E satvara novērtēšana nepārprotami liecina, ka, neraugoties uz to, ka šis satvars veicina izraudzītus projektus, nodrošinot to politisko atpazīstamību, tam pietrūkst redzējuma, mērķtiecības un elastīguma, lai novērstu apzinātās infrastruktūras nepilnības. Tāpēc Savienībai būtu jāstiprina centieni risināt turpmākās problēmas šajā jomā un jāpievērš pienācīga uzmanība, lai konstatētu iespējamo turpmāko neatbilstību starp enerģijas pieprasījumu un piedāvājumu. |
| --- | --- |

(6)

Pašreizējā TEN-E satvara novērtēšana nepārprotami liecina, ka, neraugoties uz to, ka šis satvars veicina izraudzītus projektus, nodrošinot to politisko atpazīstamību, tam pietrūkst redzējuma, mērķtiecības un elastīguma, lai novērstu apzinātās infrastruktūras nepilnības. Tāpēc Savienībai būtu jāstiprina centieni risināt turpmākās problēmas šajā jomā un jāpievērš pienācīga uzmanība, lai konstatētu iespējamo turpmāko neatbilstību starp enerģijas pieprasījumu un piedāvājumu.

| (7) | Straujākai pašreizējās energoinfrastruktūras modernizācijai un jaunas energoinfrastruktūras izveidošanai ir izšķirīga nozīme, lai sasniegtu Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķus, proti, pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi, garantēt apgādes drošību, jo īpaši naftas un gāzes apgādes drošību, līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju par 20 % (par 30%, ja būs atbilstīgi nosacījumi), palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā līdz 20 % (6) un palielināt energoefektivitāti par 20%, un tā rezultātā ieguvumi energoefektivitātes ziņā varētu samazināt jaunas infrastruktūras būvniecības nepieciešamību. Vienlaikus Savienībai ir jāsagatavo sava infrastruktūra energosistēmas turpmākai dekarbonizācijai ilgākā laikposmā līdz 2050. gadam. Tāpēc šajā regulā vajadzētu būt iespējai arī iekļaut Savienības enerģētikas un klimata politikas iespējamos nākotnes mērķus. |
| --- | --- |

(7)

Straujākai pašreizējās energoinfrastruktūras modernizācijai un jaunas energoinfrastruktūras izveidošanai ir izšķirīga nozīme, lai sasniegtu Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķus, proti, pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi, garantēt apgādes drošību, jo īpaši naftas un gāzes apgādes drošību, līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju par 20 % (par 30%, ja būs atbilstīgi nosacījumi), palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā līdz 20 % (6) un palielināt energoefektivitāti par 20%, un tā rezultātā ieguvumi energoefektivitātes ziņā varētu samazināt jaunas infrastruktūras būvniecības nepieciešamību. Vienlaikus Savienībai ir jāsagatavo sava infrastruktūra energosistēmas turpmākai dekarbonizācijai ilgākā laikposmā līdz 2050. gadam. Tāpēc šajā regulā vajadzētu būt iespējai arī iekļaut Savienības enerģētikas un klimata politikas iespējamos nākotnes mērķus.

| (8) | Lai gan Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (8) ir paredzēts izveidot enerģijas iekšējo tirgu, tas joprojām ir sadrumstalots, jo nav pietiekamu starpsavienojumu starp valstu energotīkliem un netiek pilnībā izmantota esošā energoinfrastruktūra. Tomēr Savienības mēroga integrēti tīkli un viedo tīklu izveidošana ir būtiska, lai nodrošinātu konkurētspējīgu un pareizi funkcionējošu integrētu tirgu, sasniegtu optimālu energoinfrastruktūras izmantošanu, palielinātu energoefektivitāti, integrētu decentralizētus atjaunojamās enerģijas avotus un sekmētu izaugsmi, nodarbinātību un ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (8) ir paredzēts izveidot enerģijas iekšējo tirgu, tas joprojām ir sadrumstalots, jo nav pietiekamu starpsavienojumu starp valstu energotīkliem un netiek pilnībā izmantota esošā energoinfrastruktūra. Tomēr Savienības mēroga integrēti tīkli un viedo tīklu izveidošana ir būtiska, lai nodrošinātu konkurētspējīgu un pareizi funkcionējošu integrētu tirgu, sasniegtu optimālu energoinfrastruktūras izmantošanu, palielinātu energoefektivitāti, integrētu decentralizētus atjaunojamās enerģijas avotus un sekmētu izaugsmi, nodarbinātību un ilgtspējīgu attīstību.

| (9) | Būtu jāmodernizē Savienības energoinfrastruktūra, lai novērstu tehniskas kļūmes un palielinātu tās noturību pret šādām kļūmēm, cilvēka vai dabas izraisītām katastrofām, klimata pārmaiņu negatīvajām sekām un drošības apdraudējumiem, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kritisko infrastruktūru, kā noteikts Padomes Direktīvā 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (9). |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāmodernizē Savienības energoinfrastruktūra, lai novērstu tehniskas kļūmes un palielinātu tās noturību pret šādām kļūmēm, cilvēka vai dabas izraisītām katastrofām, klimata pārmaiņu negatīvajām sekām un drošības apdraudējumiem, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kritisko infrastruktūru, kā noteikts Padomes Direktīvā 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (9).

| (10) | Naftas transportēšana pa sauszemes cauruļvadiem, nevis pa ūdeni var sniegt svarīgu ieguldījumu ar naftas transportēšanu saistītā vides riska samazināšanai. |
| --- | --- |

(10)

Naftas transportēšana pa sauszemes cauruļvadiem, nevis pa ūdeni var sniegt svarīgu ieguldījumu ar naftas transportēšanu saistītā vides riska samazināšanai.

| (11) | Viedo tīklu nozīmīgā loma Savienības enerģētikas politikas mērķu sasniegšanā atzīta Komisijas 2011. gada 12. aprīļa paziņojumā “Viedie tīkli. No inovācijas līdz ieviešanai”. |
| --- | --- |

(11)

Viedo tīklu nozīmīgā loma Savienības enerģētikas politikas mērķu sasniegšanā atzīta Komisijas 2011. gada 12. aprīļa paziņojumā “Viedie tīkli. No inovācijas līdz ieviešanai”.

| (12) | Enerģijas uzglabāšanas objekti un sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) un saspiestas dabasgāzes (CNG) pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas objektiem ir arvien lielāka nozīme Eiropas energoinfrastruktūrā. Šādu energoinfrastruktūras objektu izplatīšanās ir būtiska labi funkcionējošas tīkla infrastruktūras sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(12)

Enerģijas uzglabāšanas objekti un sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) un saspiestas dabasgāzes (CNG) pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas objektiem ir arvien lielāka nozīme Eiropas energoinfrastruktūrā. Šādu energoinfrastruktūras objektu izplatīšanās ir būtiska labi funkcionējošas tīkla infrastruktūras sastāvdaļa.

| (13) | Komisijas 2011. gada 7. septembra paziņojumā “ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” tika uzsvērta nepieciešamība iekļaut energoinfrastruktūras attīstības veicināšanu Savienības ārējās attiecībās, lai atbalstītu sociālekonomisko attīstību aiz Savienības robežām. Savienībai būtu jāsekmē infrastruktūras projekti, kas Savienības energotīklus savieno ar trešo valstu tīkliem, jo īpaši ar kaimiņvalstīm un valstīm, ar kurām Savienība ir iedibinājusi konkrētu sadarbību enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

(13)

Komisijas 2011. gada 7. septembra paziņojumā “ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” tika uzsvērta nepieciešamība iekļaut energoinfrastruktūras attīstības veicināšanu Savienības ārējās attiecībās, lai atbalstītu sociālekonomisko attīstību aiz Savienības robežām. Savienībai būtu jāsekmē infrastruktūras projekti, kas Savienības energotīklus savieno ar trešo valstu tīkliem, jo īpaši ar kaimiņvalstīm un valstīm, ar kurām Savienība ir iedibinājusi konkrētu sadarbību enerģētikas jomā.

| (14) | Lai nodrošinātu sprieguma un frekvenču stabilitāti, īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropas elektrotīkla stabilitātei mainīgajos apstākļos, ko rada tādu atjaunojamo energoresursu plūsmu pieaugošā daļa, kas pēc to dabas ir svārstīgi. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu sprieguma un frekvenču stabilitāti, īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropas elektrotīkla stabilitātei mainīgajos apstākļos, ko rada tādu atjaunojamo energoresursu plūsmu pieaugošā daļa, kas pēc to dabas ir svārstīgi.

| (15) | Tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam Eiropas nozīmes elektroenerģijas un gāzes infrastruktūrā jāiegulda aptuveni EUR 200 miljardi. Ņemot vērā ieguldījumu apjomu ievērojamu palielināšanos salīdzinājumā ar pagātnes tendencēm, kā arī energoinfrastruktūras prioritāšu īstenošanas steidzamību, ir vajadzīga jauna energoinfrastruktūras, īpaši pārrobežu energoinfrastruktūras, regulējuma un finansēšanas pieeja. |
| --- | --- |

(15)

Tiek lēsts, ka līdz 2020. gadam Eiropas nozīmes elektroenerģijas un gāzes infrastruktūrā jāiegulda aptuveni EUR 200 miljardi. Ņemot vērā ieguldījumu apjomu ievērojamu palielināšanos salīdzinājumā ar pagātnes tendencēm, kā arī energoinfrastruktūras prioritāšu īstenošanas steidzamību, ir vajadzīga jauna energoinfrastruktūras, īpaši pārrobežu energoinfrastruktūras, regulējuma un finansēšanas pieeja.

| (16) | Komisijas dienestu darba dokumentā “Vajadzīgās investīcijas enerģētikas infrastruktūrā un to nepietiekamība”, kas iesniegts 2011. gada 10. jūnija Padomei, uzsvērts, ka aptuveni puse no kopējiem ieguldījumiem, kas vajadzīgi līdz 2020. gadam, varētu netikt nodrošināti vispār vai ar kavēšanos, kuru radītu ar atļauju piešķiršanu, regulatīviem jautājumiem un finansējumu saistīti šķēršļi. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas dienestu darba dokumentā “Vajadzīgās investīcijas enerģētikas infrastruktūrā un to nepietiekamība”, kas iesniegts 2011. gada 10. jūnija Padomei, uzsvērts, ka aptuveni puse no kopējiem ieguldījumiem, kas vajadzīgi līdz 2020. gadam, varētu netikt nodrošināti vispār vai ar kavēšanos, kuru radītu ar atļauju piešķiršanu, regulatīviem jautājumiem un finansējumu saistīti šķēršļi.

| (17) | Ar šo regulu paredz noteikumus Eiropas energotīklu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai, lai sasniegtu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteiktos enerģētikas politikas mērķus – nodrošināt enerģijas tirgus darbību un energoapgādes drošību Savienībā, veicināt energoefektivitāti un energotaupību, jaunu un neizsīkstošu enerģijas veidu attīstību un veicināt enerģijas tīklu savstarpēju savienojamību. Tiecoties sasniegt šos mērķus, šī regula sekmē gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nāk par labu visai Savienībai, proti, tās konkurētspējai un ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai. |
| --- | --- |

(17)

Ar šo regulu paredz noteikumus Eiropas energotīklu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai, lai sasniegtu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteiktos enerģētikas politikas mērķus – nodrošināt enerģijas tirgus darbību un energoapgādes drošību Savienībā, veicināt energoefektivitāti un energotaupību, jaunu un neizsīkstošu enerģijas veidu attīstību un veicināt enerģijas tīklu savstarpēju savienojamību. Tiecoties sasniegt šos mērķus, šī regula sekmē gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nāk par labu visai Savienībai, proti, tās konkurētspējai un ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai.

| (18) | Eiropas tīklu attīstībai un to efektīvai sadarbspējai ir svarīgi nodrošināt darbības koordināciju starp elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoriem (PSO). Lai šajā sakarā nodrošinātu vienādus nosacījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (10) attiecīgo noteikumu īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (11). Lai pieņemtu pamatnostādnes par elektroenerģijas PSO savstarpējās darbības koordinācijas īstenošanu Savienības līmenī, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, ņemot vērā to, ka minētās pamatnostādnes pārsvarā gadījumu attieksies uz visiem PSO. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas tīklu attīstībai un to efektīvai sadarbspējai ir svarīgi nodrošināt darbības koordināciju starp elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoriem (PSO). Lai šajā sakarā nodrošinātu vienādus nosacījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (10) attiecīgo noteikumu īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (11). Lai pieņemtu pamatnostādnes par elektroenerģijas PSO savstarpējās darbības koordinācijas īstenošanu Savienības līmenī, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, ņemot vērā to, ka minētās pamatnostādnes pārsvarā gadījumu attieksies uz visiem PSO.

| (19) | Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (“Aģentūra”), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (12), šajā regulā ir noteikti svarīgi papildu uzdevumi, un tai būtu jāpiešķir tiesības iekasēt maksu par dažu šo uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

(19)

Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (“Aģentūra”), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (12), šajā regulā ir noteikti svarīgi papildu uzdevumi, un tai būtu jāpiešķir tiesības iekasēt maksu par dažu šo uzdevumu veikšanu.

| (20) | Pēc intensīvām apspriedēm ar visām dalībvalstīm un ieinteresētajām personām Komisija ir noteikusi 12 stratēģiskas Eiropas energoinfrastruktūras prioritātes, kuru īstenošana līdz 2020. gadam ir svarīga, lai sasniegtu Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķus. Šīs prioritātes aptver dažādus reģionus vai tematiskās jomas tādās nozarēs kā elektroenerģijas pārvade un uzglabāšana, gāzes pārvade, uzglabāšana un sašķidrinātas vai saspiestas dabasgāzes infrastruktūra, viedie tīkli, elektromaģistrāles, oglekļa dioksīda transportēšana un naftas infrastruktūra. |
| --- | --- |

(20)

Pēc intensīvām apspriedēm ar visām dalībvalstīm un ieinteresētajām personām Komisija ir noteikusi 12 stratēģiskas Eiropas energoinfrastruktūras prioritātes, kuru īstenošana līdz 2020. gadam ir svarīga, lai sasniegtu Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķus. Šīs prioritātes aptver dažādus reģionus vai tematiskās jomas tādās nozarēs kā elektroenerģijas pārvade un uzglabāšana, gāzes pārvade, uzglabāšana un sašķidrinātas vai saspiestas dabasgāzes infrastruktūra, viedie tīkli, elektromaģistrāles, oglekļa dioksīda transportēšana un naftas infrastruktūra.

| (21) | Kopīgu interešu projektiem būtu jāatbilst kopējiem, pārredzamiem un objektīviem kritērijiem, ņemot vērā to, kā tie sekmē enerģētikas politikas mērķu sasniegšanu. Ierosinātajiem elektroenerģijas un gāzes projektiem, lai tie atbilstu iekļaušanai otrajā un turpmākajos Savienības sarakstos, vajadzētu būt iekļautiem jaunākajā pieejamajā tīkla desmit gadu attīstības plānā. Plānā jo īpaši būtu jāņem vērā 2011. gada 4. februāra Eiropadomes sanāksmes secinājumi par nepieciešamību integrēt perifēros enerģijas tirgus. |
| --- | --- |

(21)

Kopīgu interešu projektiem būtu jāatbilst kopējiem, pārredzamiem un objektīviem kritērijiem, ņemot vērā to, kā tie sekmē enerģētikas politikas mērķu sasniegšanu. Ierosinātajiem elektroenerģijas un gāzes projektiem, lai tie atbilstu iekļaušanai otrajā un turpmākajos Savienības sarakstos, vajadzētu būt iekļautiem jaunākajā pieejamajā tīkla desmit gadu attīstības plānā. Plānā jo īpaši būtu jāņem vērā 2011. gada 4. februāra Eiropadomes sanāksmes secinājumi par nepieciešamību integrēt perifēros enerģijas tirgus.

| (22) | Būtu jāizveido reģionālās grupas, kas ierosinātu un pārskatītu kopīgu interešu projektus, kā rezultātā tiktu sagatavoti reģionālie kopīgu interešu projektu saraksti. Lai nodrošinātu plašu vienprātību, šīm reģionālajām grupām būtu jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm, projektu virzītājiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām. Sadarbībai pēc iespējas vajadzētu balstīties uz esošajām valstu regulatīvo iestāžu un PSO reģionālās sadarbības struktūrām, kā arī citām dalībvalstu un Komisijas izveidotām struktūrām. Šīs sadarbības kontekstā valstu regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jākonsultē reģionālās grupas, inter alia, par ierosināto projektu regulatīvo aspektu un regulatīvās apstiprināšanas ierosinātā grafika īstenojamību. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāizveido reģionālās grupas, kas ierosinātu un pārskatītu kopīgu interešu projektus, kā rezultātā tiktu sagatavoti reģionālie kopīgu interešu projektu saraksti. Lai nodrošinātu plašu vienprātību, šīm reģionālajām grupām būtu jānodrošina cieša sadarbība starp dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm, projektu virzītājiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām. Sadarbībai pēc iespējas vajadzētu balstīties uz esošajām valstu regulatīvo iestāžu un PSO reģionālās sadarbības struktūrām, kā arī citām dalībvalstu un Komisijas izveidotām struktūrām. Šīs sadarbības kontekstā valstu regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā būtu jākonsultē reģionālās grupas, inter alia, par ierosināto projektu regulatīvo aspektu un regulatīvās apstiprināšanas ierosinātā grafika īstenojamību.

| (23) | Lai nodrošinātu to, ka Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā (“Savienības saraksts”) iekļauj tikai tos projektus, kas visvairāk sekmē stratēģisko energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu īstenošanu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt un pārskatīt Savienības sarakstu saskaņā ar LESD 290. pantu, tomēr ievērojot dalībvalstu tiesības apstiprināt kopīgu interešu projektus, kas saistīti ar to teritoriju. Kā liecina ietekmes novērtējumā veiktā analīze, kas pievienota priekšlikumam, kas ir šīs regulas pamatā, elektroenerģijas nozarē ir aptuveni 100 šādu projektu, bet gāzes nozarē – 50. Ņemot vērā šo aplēsi un nepieciešamību nodrošināt šīs regulas mērķu sasniegšanu, kopīgu interešu projektu kopējam skaitam vajadzētu joprojām būt pārvaldāmam, un tādēļ tas nedrīkstētu būtiski pārsniegt 220 projektus. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu to, ka Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā (“Savienības saraksts”) iekļauj tikai tos projektus, kas visvairāk sekmē stratēģisko energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu īstenošanu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt un pārskatīt Savienības sarakstu saskaņā ar LESD 290. pantu, tomēr ievērojot dalībvalstu tiesības apstiprināt kopīgu interešu projektus, kas saistīti ar to teritoriju. Kā liecina ietekmes novērtējumā veiktā analīze, kas pievienota priekšlikumam, kas ir šīs regulas pamatā, elektroenerģijas nozarē ir aptuveni 100 šādu projektu, bet gāzes nozarē – 50. Ņemot vērā šo aplēsi un nepieciešamību nodrošināt šīs regulas mērķu sasniegšanu, kopīgu interešu projektu kopējam skaitam vajadzētu joprojām būt pārvaldāmam, un tādēļ tas nedrīkstētu būtiski pārsniegt 220 projektus. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (24) | Ik pēc diviem gadiem būtu jāsagatavo jauns Savienības saraksts. No katra nākamā Savienības saraksta būtu jāsvītro tie kopīgu interešu projekti, kas ir pabeigti vai vairs neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Tādēļ uz kopīgu interešu projektiem, kas iekļaujami Savienības nākamajā sarakstā, būtu jāattiecina reģionālo sarakstu un Savienības sarakstu izveides nolūkā rīkotā atlases procedūra, tomēr būtu jāraugās, lai pēc iespējas mazinātu tā rezultātā radušos administratīvo slogu, piemēram, iespējami plaši izmantojot iepriekš iesniegto informāciju un ņemot vērā projektu virzītāju gada ziņojumus. |
| --- | --- |

(24)

Ik pēc diviem gadiem būtu jāsagatavo jauns Savienības saraksts. No katra nākamā Savienības saraksta būtu jāsvītro tie kopīgu interešu projekti, kas ir pabeigti vai vairs neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Tādēļ uz kopīgu interešu projektiem, kas iekļaujami Savienības nākamajā sarakstā, būtu jāattiecina reģionālo sarakstu un Savienības sarakstu izveides nolūkā rīkotā atlases procedūra, tomēr būtu jāraugās, lai pēc iespējas mazinātu tā rezultātā radušos administratīvo slogu, piemēram, iespējami plaši izmantojot iepriekš iesniegto informāciju un ņemot vērā projektu virzītāju gada ziņojumus.

| (25) | Kopīgu interešu projekti būtu jāīsteno pēc iespējas ātrāk, tie būtu cieši jāpārrauga un jānovērtē, vienlaikus līdz minimumam samazinot projektu virzītāju administratīvo slogu. Komisijai būtu jāieceļ Eiropas koordinatori projektiem, kas sastopas ar sevišķām grūtībām. |
| --- | --- |

(25)

Kopīgu interešu projekti būtu jāīsteno pēc iespējas ātrāk, tie būtu cieši jāpārrauga un jānovērtē, vienlaikus līdz minimumam samazinot projektu virzītāju administratīvo slogu. Komisijai būtu jāieceļ Eiropas koordinatori projektiem, kas sastopas ar sevišķām grūtībām.

| (26) | Atļauju piešķiršanas procesiem nevajadzētu radīt ar projekta lielumu vai sarežģītību nesamērīgu administratīvo slogu vai radīt šķēršļus Eiropas tīklu attīstībai un piekļuvei tirgum. Padome 2009. gada 19. februāra secinājumos uzsvēra, ka nepieciešams apzināt šķēršļus ieguldījumiem un likvidēt tos, tostarp racionalizējot plānošanas un apspriežu procedūras. Minētie secinājumi guva jaunu apstiprinājumu Eiropadomes 2011. gada 4. februāra sanāksmes secinājumos, kur vēlreiz tika uzsvērts, ka ir svarīgi racionalizēt un uzlabot atļauju piešķiršanas procesus, vienlaicīgi ievērojot valstu kompetenci. |
| --- | --- |

(26)

Atļauju piešķiršanas procesiem nevajadzētu radīt ar projekta lielumu vai sarežģītību nesamērīgu administratīvo slogu vai radīt šķēršļus Eiropas tīklu attīstībai un piekļuvei tirgum. Padome 2009. gada 19. februāra secinājumos uzsvēra, ka nepieciešams apzināt šķēršļus ieguldījumiem un likvidēt tos, tostarp racionalizējot plānošanas un apspriežu procedūras. Minētie secinājumi guva jaunu apstiprinājumu Eiropadomes 2011. gada 4. februāra sanāksmes secinājumos, kur vēlreiz tika uzsvērts, ka ir svarīgi racionalizēt un uzlabot atļauju piešķiršanas procesus, vienlaicīgi ievērojot valstu kompetenci.

| (27) | Savienības kopīgu interešu projektu plānošana un īstenošana enerģētikas, transporta un telesakaru infrastruktūras nozarē būtu jākoordinē tā, lai izveidotu sinerģiju visur tur, kur tas būtu lietderīgi no vispārējā ekonomiskā, tehniskā, vides vai telpiskās plānošanas viedokļa, un lai tiktu pievērsta pienācīga uzmanība attiecīgajiem drošuma aspektiem. Tādējādi, plānojot dažādos Eiropas tīklus, priekšroku varētu dot transporta un sakaru tīklu un energotīklu integrācijai, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota pēc iespējas mazāka zemes platība, vienlaikus, ja iespējams, nodrošinot, ka tiek izmantoti esošie vai agrāk lietotie maršruti, lai pēc iespējas samazinātu jebkādu negatīvu sociālo, ekonomisko, ekoloģisko un finansiālo ietekmi. |
| --- | --- |

(27)

Savienības kopīgu interešu projektu plānošana un īstenošana enerģētikas, transporta un telesakaru infrastruktūras nozarē būtu jākoordinē tā, lai izveidotu sinerģiju visur tur, kur tas būtu lietderīgi no vispārējā ekonomiskā, tehniskā, vides vai telpiskās plānošanas viedokļa, un lai tiktu pievērsta pienācīga uzmanība attiecīgajiem drošuma aspektiem. Tādējādi, plānojot dažādos Eiropas tīklus, priekšroku varētu dot transporta un sakaru tīklu un energotīklu integrācijai, lai nodrošinātu, ka tiek izmantota pēc iespējas mazāka zemes platība, vienlaikus, ja iespējams, nodrošinot, ka tiek izmantoti esošie vai agrāk lietotie maršruti, lai pēc iespējas samazinātu jebkādu negatīvu sociālo, ekonomisko, ekoloģisko un finansiālo ietekmi.

| (28) | Kopīgu interešu projektiem valstu līmenī būtu jāpiešķir prioritārs statuss, lai nodrošinātu ātras administratīvās procedūras. Kompetentajām iestādēm kopīgu interešu projekti būtu jāuzskata par projektiem sabiedrības interesēs. Projektiem, kam ir negatīva ietekme uz vidi, būtu jāpiešķir atļauja kā projektiem sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, ja ir izpildīti visi nosacījumi saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (14). |
| --- | --- |

(28)

Kopīgu interešu projektiem valstu līmenī būtu jāpiešķir prioritārs statuss, lai nodrošinātu ātras administratīvās procedūras. Kompetentajām iestādēm kopīgu interešu projekti būtu jāuzskata par projektiem sabiedrības interesēs. Projektiem, kam ir negatīva ietekme uz vidi, būtu jāpiešķir atļauja kā projektiem sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā, ja ir izpildīti visi nosacījumi saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (14).

| (29) | Izraugoties kompetento iestādi vai iestādes, kas integrē un koordinē visus atļauju piešķiršanas procesus (“vienas pieturas aģentūra”), būtu jāsamazinās sarežģītībai, jāpalielinās efektivitātei un pārredzamībai un jātiek sekmētai sadarbībai starp dalībvalstīm. Pēc to izraudzīšanās kompetentajām iestādēm vajadzētu būt rīcībspējīgām pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(29)

Izraugoties kompetento iestādi vai iestādes, kas integrē un koordinē visus atļauju piešķiršanas procesus (“vienas pieturas aģentūra”), būtu jāsamazinās sarežģītībai, jāpalielinās efektivitātei un pārredzamībai un jātiek sekmētai sadarbībai starp dalībvalstīm. Pēc to izraudzīšanās kompetentajām iestādēm vajadzētu būt rīcībspējīgām pēc iespējas drīzāk.

| (30) | Lai gan pastāv iedibināti standarti par sabiedrības līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar vidi, ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu visaugstākos pārredzamības un sabiedrības līdzdalības standartus attiecībā uz visiem kopīgu interešu projektu atļauju piešķiršanas procesa jautājumiem. |
| --- | --- |

(30)

Lai gan pastāv iedibināti standarti par sabiedrības līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar vidi, ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu visaugstākos pārredzamības un sabiedrības līdzdalības standartus attiecībā uz visiem kopīgu interešu projektu atļauju piešķiršanas procesa jautājumiem.

| (31) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (15), attiecīgā gadījumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (16), 1998. gada 25. jūnija Orhūsas Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (17) (“Orhūsas konvencija”) un Espo Konvencijas par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (“Espo konvencija”) pareizai un koordinētai piemērošanai būtu jānodrošina, ka tiek saskaņoti galvenie vides ietekmes novērtēšanas principi, tostarp pārrobežu kontekstā. Dalībvalstīm būtu jākoordinē kopīgu interešu projektu novērtēšana un, ja iespējams, jāsagatavo kopīgi novērtējumi. Dalībvalstis būtu jāmudina apmainīties ar atļauju piešķiršanas procesu labāko praksi un informāciju par administratīvo spēju attīstīšanu. |
| --- | --- |

(31)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (15), attiecīgā gadījumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (16), 1998. gada 25. jūnija Orhūsas Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (17) (“Orhūsas konvencija”) un Espo Konvencijas par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (“Espo konvencija”) pareizai un koordinētai piemērošanai būtu jānodrošina, ka tiek saskaņoti galvenie vides ietekmes novērtēšanas principi, tostarp pārrobežu kontekstā. Dalībvalstīm būtu jākoordinē kopīgu interešu projektu novērtēšana un, ja iespējams, jāsagatavo kopīgi novērtējumi. Dalībvalstis būtu jāmudina apmainīties ar atļauju piešķiršanas procesu labāko praksi un informāciju par administratīvo spēju attīstīšanu.

| (32) | Ir svarīgi racionalizēt un uzlabot atļauju piešķiršanas procesus, vienlaikus pēc iespējas ievērojot valstu kompetenci un procedūras jaunas infrastruktūras būvniecībai, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu. Tā kā energoinfrastruktūras attīstība nedrīkst kavēties, atļauju piešķiršanas procesu vienkāršošana būtu jāpapildina ar skaidri noteiktu termiņu, kurā attiecīgajām iestādēm jāpieņem lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru definēšana un īstenošana, un tam nekādā ziņā nevajadzētu apdraudēt augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus. Kas attiecas uz šajā regulā noteiktajiem maksimālajiem termiņiem – dalībvalstis tomēr varētu censties tos vēl vairāk saīsināt, ja iespējams. Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina termiņu ievērošana, un dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka pārsūdzības, ar ko apstrīd visaptverošā lēmuma likumību pēc būtības vai procesuālo likumību, tiek izskatītas pēc iespējas efektīvāk. |
| --- | --- |

(32)

Ir svarīgi racionalizēt un uzlabot atļauju piešķiršanas procesus, vienlaikus pēc iespējas ievērojot valstu kompetenci un procedūras jaunas infrastruktūras būvniecībai, pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu. Tā kā energoinfrastruktūras attīstība nedrīkst kavēties, atļauju piešķiršanas procesu vienkāršošana būtu jāpapildina ar skaidri noteiktu termiņu, kurā attiecīgajām iestādēm jāpieņem lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina efektīvāka procedūru definēšana un īstenošana, un tam nekādā ziņā nevajadzētu apdraudēt augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus. Kas attiecas uz šajā regulā noteiktajiem maksimālajiem termiņiem – dalībvalstis tomēr varētu censties tos vēl vairāk saīsināt, ja iespējams. Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina termiņu ievērošana, un dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka pārsūdzības, ar ko apstrīd visaptverošā lēmuma likumību pēc būtības vai procesuālo likumību, tiek izskatītas pēc iespējas efektīvāk.

| (33) | Ja dalībvalstis to uzskata par atbilstošu, tās visaptverošajā lēmumā var iekļaut lēmumus, kas pieņemti saistībā ar sarunām ar atsevišķiem zemju īpašniekiem par pieeju īpašumam, tā īpašumtiesībām vai tiesībām to izmantot, telpisko plānošanu, ar kuru nosaka noteikta reģiona vispārējo zemes izmantošanu, iekļauj citus attīstības plānus, piemēram, automaģistrāles, dzelzceļus, ēkas un dabas aizsardzības zonas, un kura nav veikta konkrētam plānotā projekta mērķim, kā arī darbības atļauju piešķiršanu. Saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem kopīgu interešu projektos varētu iekļaut saistīto infrastruktūru, cik vien tas ir būtiski būvniecībai vai projekta darbībai. |
| --- | --- |

(33)

Ja dalībvalstis to uzskata par atbilstošu, tās visaptverošajā lēmumā var iekļaut lēmumus, kas pieņemti saistībā ar sarunām ar atsevišķiem zemju īpašniekiem par pieeju īpašumam, tā īpašumtiesībām vai tiesībām to izmantot, telpisko plānošanu, ar kuru nosaka noteikta reģiona vispārējo zemes izmantošanu, iekļauj citus attīstības plānus, piemēram, automaģistrāles, dzelzceļus, ēkas un dabas aizsardzības zonas, un kura nav veikta konkrētam plānotā projekta mērķim, kā arī darbības atļauju piešķiršanu. Saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem kopīgu interešu projektos varētu iekļaut saistīto infrastruktūru, cik vien tas ir būtiski būvniecībai vai projekta darbībai.

| (34) | Šī regula, jo īpaši noteikumi par atļauju piešķiršanu, sabiedrības līdzdalību un kopīgu interešu projektu īstenošanu, būtu jāpiemēro, neskarot starptautiskās tiesības un Savienības tiesību aktus, tostarp noteikumus par vides un cilvēka veselības aizsardzību un noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības un jūrlietu politiku. |
| --- | --- |

(34)

Šī regula, jo īpaši noteikumi par atļauju piešķiršanu, sabiedrības līdzdalību un kopīgu interešu projektu īstenošanu, būtu jāpiemēro, neskarot starptautiskās tiesības un Savienības tiesību aktus, tostarp noteikumus par vides un cilvēka veselības aizsardzību un noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar kopējo zivsaimniecības un jūrlietu politiku.

| (35) | Izmaksas par kopīgu interešu projektu izstrādi, būvniecību, darbību un uzturēšanu parasti būtu pilnībā jāsedz infrastruktūras izmantotājiem. Uz kopīgu interešu projektiem būtu jāattiecina pārrobežu izmaksu sadalījums, ja tirgus pieprasījuma analīze vai novērtējums par sagaidāmo ietekmi uz tarifiem liecina, ka izmaksas nevar atgūt no infrastruktūras izmantotāju maksātajiem tarifiem. |
| --- | --- |

(35)

Izmaksas par kopīgu interešu projektu izstrādi, būvniecību, darbību un uzturēšanu parasti būtu pilnībā jāsedz infrastruktūras izmantotājiem. Uz kopīgu interešu projektiem būtu jāattiecina pārrobežu izmaksu sadalījums, ja tirgus pieprasījuma analīze vai novērtējums par sagaidāmo ietekmi uz tarifiem liecina, ka izmaksas nevar atgūt no infrastruktūras izmantotāju maksātajiem tarifiem.

| (36) | Apspriežoties par pareizo izmaksu sadalījumu, par pamatu būtu jāņem infrastruktūras projekta izmaksu un ieguvumu analīze, ko sagatavo, izmantojot saskaņotu metodoloģiju analīzei energosistēmas mērogā un tīkla desmit gadu attīstības plānu ietvaros, kurus izstrādā pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkli saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (18) un kurus pārskata Aģentūra. Minētajā analīzē varētu ņemt vērā rādītājus un attiecīgās atsauces vērtības ieguldījumu vienības izmaksu salīdzināšanai. |
| --- | --- |

(36)

Apspriežoties par pareizo izmaksu sadalījumu, par pamatu būtu jāņem infrastruktūras projekta izmaksu un ieguvumu analīze, ko sagatavo, izmantojot saskaņotu metodoloģiju analīzei energosistēmas mērogā un tīkla desmit gadu attīstības plānu ietvaros, kurus izstrādā pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkli saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (18) un kurus pārskata Aģentūra. Minētajā analīzē varētu ņemt vērā rādītājus un attiecīgās atsauces vērtības ieguldījumu vienības izmaksu salīdzināšanai.

| (37) | Aizvien integrētākā iekšējā enerģijas tirgū ir nepieciešami skaidri un pārredzami noteikumi par izmaksu pārrobežu sadali, lai paātrinātu ieguldījumus pārrobežu infrastruktūrā. Eiropadome 2011. gada 4. februārī atgādināja, ka ir svarīgi veicināt tādu regulējumu, kas piesaista ieguldījumus tīkliem, kur tarifi tiek noteikti atbilstīgi ieguldījumu vajadzībām un pārrobežu ieguldījumu gadījumā izmaksas tiek pienācīgi sadalītas, vienlaikus veicinot konkurenci un konkurētspēju un ņemot vērā ietekmi uz patērētājiem. Lemjot par pārrobežu izmaksu sadalījumu, valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka tā ietekme uz valsts tarifiem nav nesamērīgs slogs patērētājiem. Valstu regulatīvajām iestādēm būtu arī jāizvairās no projektu atbalsta dublēšanas, ņemot vērā faktiskās vai plānotās maksas un ieņēmumus. Šīs maksas un ieņēmumi būtu jāņem vērā tikai tādā mērā, kādā tie ir paredzēti attiecīgo izmaksu segšanai, un tiem pēc iespējas jābūt saistītiem ar projektiem. Ja ieguldījumu pieprasījumā ņem vērā ieguvumus, kas rodas aiz attiecīgās dalībvalsts robežām, valstu regulatīvajām iestādēm jautājumā par konkrētā projekta izmaksu un ieguvumu analīzi būtu jāapspriežas ar attiecīgajiem PSO. |
| --- | --- |

(37)

Aizvien integrētākā iekšējā enerģijas tirgū ir nepieciešami skaidri un pārredzami noteikumi par izmaksu pārrobežu sadali, lai paātrinātu ieguldījumus pārrobežu infrastruktūrā. Eiropadome 2011. gada 4. februārī atgādināja, ka ir svarīgi veicināt tādu regulējumu, kas piesaista ieguldījumus tīkliem, kur tarifi tiek noteikti atbilstīgi ieguldījumu vajadzībām un pārrobežu ieguldījumu gadījumā izmaksas tiek pienācīgi sadalītas, vienlaikus veicinot konkurenci un konkurētspēju un ņemot vērā ietekmi uz patērētājiem. Lemjot par pārrobežu izmaksu sadalījumu, valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka tā ietekme uz valsts tarifiem nav nesamērīgs slogs patērētājiem. Valstu regulatīvajām iestādēm būtu arī jāizvairās no projektu atbalsta dublēšanas, ņemot vērā faktiskās vai plānotās maksas un ieņēmumus. Šīs maksas un ieņēmumi būtu jāņem vērā tikai tādā mērā, kādā tie ir paredzēti attiecīgo izmaksu segšanai, un tiem pēc iespējas jābūt saistītiem ar projektiem. Ja ieguldījumu pieprasījumā ņem vērā ieguvumus, kas rodas aiz attiecīgās dalībvalsts robežām, valstu regulatīvajām iestādēm jautājumā par konkrētā projekta izmaksu un ieguvumu analīzi būtu jāapspriežas ar attiecīgajiem PSO.

| (38) | Spēkā esošie tiesību akti par iekšējo enerģijas tirgu paredz, ka gāzes un elektroenerģijas tīklu piekļuves tarifi dod pietiekamu stimulu ieguldījumiem. Piemērojot tiesību aktus par iekšējo enerģijas tirgu, valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina stabils un paredzams regulējums ar stimuliem realizēt kopīgu interešu projektus, tostarp ilgtermiņa stimuliem, kas ir samērīgi ar konkrētā projekta riska līmeni. Tas jo īpaši attiecas uz inovatīvām elektroenerģijas pārvades tehnoloģijām, kas ļauj tīklā plaši integrēt atjaunojamos energoresursus, decentralizētus energoresursus vai regulējamu pieprasījumu savstarpēji savienotos tirgos, un uz gāzes pārvades infrastruktūru, kas tirgum piedāvā jaudas rezerves vai elastību, lai būtu iespējama īstermiņa apmaiņa vai rezerves apgāde piegādes pārrāvumu laikā. |
| --- | --- |

(38)

Spēkā esošie tiesību akti par iekšējo enerģijas tirgu paredz, ka gāzes un elektroenerģijas tīklu piekļuves tarifi dod pietiekamu stimulu ieguldījumiem. Piemērojot tiesību aktus par iekšējo enerģijas tirgu, valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina stabils un paredzams regulējums ar stimuliem realizēt kopīgu interešu projektus, tostarp ilgtermiņa stimuliem, kas ir samērīgi ar konkrētā projekta riska līmeni. Tas jo īpaši attiecas uz inovatīvām elektroenerģijas pārvades tehnoloģijām, kas ļauj tīklā plaši integrēt atjaunojamos energoresursus, decentralizētus energoresursus vai regulējamu pieprasījumu savstarpēji savienotos tirgos, un uz gāzes pārvades infrastruktūru, kas tirgum piedāvā jaudas rezerves vai elastību, lai būtu iespējama īstermiņa apmaiņa vai rezerves apgāde piegādes pārrāvumu laikā.

| (39) | Šī regula attiecas vienīgi uz atļauju piešķiršanu kopīgu interešu projektiem, sabiedrības līdzdalību kopīgu interešu projektos un kopīgu interešu projektu regulatīvo kārtību regulā noteiktajā nozīmē. Tomēr dalībvalstis, pamatojoties uz saviem tiesību aktiem, var piemērot tādus pašus vai līdzīgus noteikumus arī citiem projektiem, kuriem nav kopīgu interešu projektu statusa šīs regulas nozīmē. Attiecībā uz regulatīvajiem stimuliem dalībvalstis, pamatojoties uz saviem tiesību aktiem, var piemērot tādus pašus vai līdzīgus noteikumus tiem kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst elektroenerģijas uzglabāšanas kategorijā. |
| --- | --- |

(39)

Šī regula attiecas vienīgi uz atļauju piešķiršanu kopīgu interešu projektiem, sabiedrības līdzdalību kopīgu interešu projektos un kopīgu interešu projektu regulatīvo kārtību regulā noteiktajā nozīmē. Tomēr dalībvalstis, pamatojoties uz saviem tiesību aktiem, var piemērot tādus pašus vai līdzīgus noteikumus arī citiem projektiem, kuriem nav kopīgu interešu projektu statusa šīs regulas nozīmē. Attiecībā uz regulatīvajiem stimuliem dalībvalstis, pamatojoties uz saviem tiesību aktiem, var piemērot tādus pašus vai līdzīgus noteikumus tiem kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst elektroenerģijas uzglabāšanas kategorijā.

| (40) | Dalībvalstīm, kuras pašreiz saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem neparedz augstāko iespējamo valsts nozīmes juridisko statusu energoinfrastruktūras projektiem, būtu jāapsver šāda statusa ieviešana, jo īpaši, izvērtējot, vai tas nodrošinātu ātrāku atļauju piešķiršanas procesu. |
| --- | --- |

(40)

Dalībvalstīm, kuras pašreiz saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem neparedz augstāko iespējamo valsts nozīmes juridisko statusu energoinfrastruktūras projektiem, būtu jāapsver šāda statusa ieviešana, jo īpaši, izvērtējot, vai tas nodrošinātu ātrāku atļauju piešķiršanas procesu.

| (41) | Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 663/2009 (19), ir apliecinājusi, ka Savienības finansiālā palīdzība, lai piesaistītu privāto finansējumu un īstenotu Eiropas nozīmes projektus, sniedz pievienoto vērtību. Eiropadome 2011. gada 4. februārī atzina, ka dažiem energoinfrastruktūras projektiem var būt nepieciešams ierobežots publiskais finansējums, lai piesaistītu privāto finansējumu. Ņemot vērā ekonomikas un finanšu krīzi un budžeta ierobežojumus, nākamajā daudzgadu finanšu shēmā būtu jāparedz mērķtiecīgs atbalsts dotāciju un finanšu instrumentu veidā, lai piesaistītu jaunus ieguldītājus energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām, vienlaikus nodrošinot, ka Savienības budžeta ieguldījums ir pēc iespējas mazāks. Attiecīgajos pasākumos būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta izmēģinājuma posmā pēc infrastruktūras projektu finansēšanai paredzēto projekta obligāciju ieviešanas. |
| --- | --- |

(41)

Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 663/2009 (19), ir apliecinājusi, ka Savienības finansiālā palīdzība, lai piesaistītu privāto finansējumu un īstenotu Eiropas nozīmes projektus, sniedz pievienoto vērtību. Eiropadome 2011. gada 4. februārī atzina, ka dažiem energoinfrastruktūras projektiem var būt nepieciešams ierobežots publiskais finansējums, lai piesaistītu privāto finansējumu. Ņemot vērā ekonomikas un finanšu krīzi un budžeta ierobežojumus, nākamajā daudzgadu finanšu shēmā būtu jāparedz mērķtiecīgs atbalsts dotāciju un finanšu instrumentu veidā, lai piesaistītu jaunus ieguldītājus energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām, vienlaikus nodrošinot, ka Savienības budžeta ieguldījums ir pēc iespējas mazāks. Attiecīgajos pasākumos būtu jāņem vērā pieredze, kas gūta izmēģinājuma posmā pēc infrastruktūras projektu finansēšanai paredzēto projekta obligāciju ieviešanas.

| (42) | Kopīgu interešu projektiem elektroenerģijas, gāzes un oglekļa dioksīda jomā vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Savienības finansiālo palīdzību dotāciju vai inovatīvu finanšu instrumentu veidā, kas paredzēts pētījumiem un – ar konkrētiem nosacījumiem – arī darbiem, tiklīdz šāds finansējums ir pieejams saskaņā ar attiecīgo regulu par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu. Tas dos iespēju sniegt pielāgotu atbalstu tiem kopīgu interešu projektiem, kas nav dzīvotspējīgi pašreizējā regulējumā un tirgus apstākļos. Ir svarīgi izvairīties no konkurences izkropļojumiem, jo īpaši starp projektiem, kas nodrošina viena un tā paša Savienības prioritārā koridora izveidi. Šādai finansiālajai palīdzībai vajadzētu nodrošināt vajadzīgo sinerģiju ar struktūrfondiem, no kuriem finansēs vietējas vai reģionālas nozīmes viedos energosadales tīklus. Uz ieguldījumiem kopīgu interešu projektos attiecas trīspakāpju prioritāra secība. Pirmkārt, ieguldīšanas prioritāte būtu jāatvēl tirgum. Otrkārt, ja tirgus dalībnieki ieguldījumus neveic, būtu jāizmanto regulatīvie risinājumi, vajadzības gadījumā jāpielāgo attiecīgais regulējums un jānodrošina attiecīgā regulējuma pareiza piemērošana. Treškārt, ja ar pirmajiem diviem posmiem nepietiek, lai nodrošinātu vajadzīgos ieguldījumus kopīgu interešu projektos, Savienības finansiālo palīdzību varētu piešķirt tad, ja kopīgu interešu projekts atbilst spēkā esošajiem atbilstības kritērijiem. |
| --- | --- |

(42)

Kopīgu interešu projektiem elektroenerģijas, gāzes un oglekļa dioksīda jomā vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Savienības finansiālo palīdzību dotāciju vai inovatīvu finanšu instrumentu veidā, kas paredzēts pētījumiem un – ar konkrētiem nosacījumiem – arī darbiem, tiklīdz šāds finansējums ir pieejams saskaņā ar attiecīgo regulu par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu. Tas dos iespēju sniegt pielāgotu atbalstu tiem kopīgu interešu projektiem, kas nav dzīvotspējīgi pašreizējā regulējumā un tirgus apstākļos. Ir svarīgi izvairīties no konkurences izkropļojumiem, jo īpaši starp projektiem, kas nodrošina viena un tā paša Savienības prioritārā koridora izveidi. Šādai finansiālajai palīdzībai vajadzētu nodrošināt vajadzīgo sinerģiju ar struktūrfondiem, no kuriem finansēs vietējas vai reģionālas nozīmes viedos energosadales tīklus. Uz ieguldījumiem kopīgu interešu projektos attiecas trīspakāpju prioritāra secība. Pirmkārt, ieguldīšanas prioritāte būtu jāatvēl tirgum. Otrkārt, ja tirgus dalībnieki ieguldījumus neveic, būtu jāizmanto regulatīvie risinājumi, vajadzības gadījumā jāpielāgo attiecīgais regulējums un jānodrošina attiecīgā regulējuma pareiza piemērošana. Treškārt, ja ar pirmajiem diviem posmiem nepietiek, lai nodrošinātu vajadzīgos ieguldījumus kopīgu interešu projektos, Savienības finansiālo palīdzību varētu piešķirt tad, ja kopīgu interešu projekts atbilst spēkā esošajiem atbilstības kritērijiem.

| (43) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, Eiropas energotīklu attīstību un sadarbspēju un pieslēgumus šādiem tīkliem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, Eiropas energotīklu attīstību un sadarbspēju un pieslēgumus šādiem tīkliem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai.

| (44) | Regulas (EK) Nr. 713/2009, (EK) Nr. 714/2009 un (EK) Nr. 715/2009 tādēļ būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(44)

Regulas (EK) Nr. 713/2009, (EK) Nr. 714/2009 un (EK) Nr. 715/2009 tādēļ būtu attiecīgi jāgroza.

| (45) | Tādēļ Lēmums Nr. 1364/2006/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(45)

Tādēļ Lēmums Nr. 1364/2006/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu nosaka pamatnostādnes I pielikumā minēto Eiropas energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai (“energoinfrastruktūras prioritārie koridori un jomas”).

2.   Šī regula jo īpaši:

| a) | attiecas uz tādu kopīgu interešu projektu apzināšanu, kuri vajadzīgi, lai īstenotu prioritāros koridorus un jomas, kas ietilpst kādā no II pielikumā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām – elektroenerģija, gāze, nafta un oglekļa dioksīds (“energoinfrastruktūras kategorijas”); |
| --- | --- |

a)

attiecas uz tādu kopīgu interešu projektu apzināšanu, kuri vajadzīgi, lai īstenotu prioritāros koridorus un jomas, kas ietilpst kādā no II pielikumā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām – elektroenerģija, gāze, nafta un oglekļa dioksīds (“energoinfrastruktūras kategorijas”);

| b) | sekmē kopīgu interešu projektu savlaicīgu īstenošanu, racionalizējot, ciešāk koordinējot un paātrinot atļauju piešķiršanas procesus un palielinot sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

b)

sekmē kopīgu interešu projektu savlaicīgu īstenošanu, racionalizējot, ciešāk koordinējot un paātrinot atļauju piešķiršanas procesus un palielinot sabiedrības līdzdalību;

| c) | paredz noteikumus un norādes izmaksu pārrobežu sadalei un ar risku saistītiem stimuliem attiecībā uz kopīgu interešu projektiem; |
| --- | --- |

c)

paredz noteikumus un norādes izmaksu pārrobežu sadalei un ar risku saistītiem stimuliem attiecībā uz kopīgu interešu projektiem;

| d) | paredz nosacījumus, ar kādiem kopīgu interešu projekti ir atbilstīgi Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai. |
| --- | --- |

d)

paredz nosacījumus, ar kādiem kopīgu interešu projekti ir atbilstīgi Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai.

2. pants

Definīcijas

Papildus Direktīvās 2009/28/EK, 2009/72/EK un 2009/73/EK un Regulās (EK) Nr. 713/2009, (EK) Nr. 714/2009 un (EK) Nr. 715/2009 paredzētajām definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “energoinfrastruktūra” ir jebkāds materiāls aprīkojums vai objekts, kas ietilpst kādā no energoinfrastruktūras kategorijām un kas atrodas Savienībā vai savieno Savienību ar vienu vai vairākām trešām valstīm; |
| --- | --- |

1)

“energoinfrastruktūra” ir jebkāds materiāls aprīkojums vai objekts, kas ietilpst kādā no energoinfrastruktūras kategorijām un kas atrodas Savienībā vai savieno Savienību ar vienu vai vairākām trešām valstīm;

| 2) | “visaptverošs lēmums” ir lēmums vai lēmumu kopums, kuru pieņem dalībvalsts iestāde vai iestādes, kas nav tiesu iestādes, un kurā noteikts, vai projekta virzītājam piešķirt vai atteikt atļauju būvēt energoinfrastruktūru, lai realizētu projektu, neskarot lēmumus, kuri administratīvā kārtā pieņemti pārsūdzības procedūrā; |
| --- | --- |

2)

“visaptverošs lēmums” ir lēmums vai lēmumu kopums, kuru pieņem dalībvalsts iestāde vai iestādes, kas nav tiesu iestādes, un kurā noteikts, vai projekta virzītājam piešķirt vai atteikt atļauju būvēt energoinfrastruktūru, lai realizētu projektu, neskarot lēmumus, kuri administratīvā kārtā pieņemti pārsūdzības procedūrā;

| 3) | “projekts” ir viena vai vairākas līnijas, cauruļvadi, objekti, aprīkojums vai iekārtas, kas ietilpst kādā no energoinfrastruktūras kategorijām; |
| --- | --- |

3)

“projekts” ir viena vai vairākas līnijas, cauruļvadi, objekti, aprīkojums vai iekārtas, kas ietilpst kādā no energoinfrastruktūras kategorijām;

| 4) | “kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas nepieciešams, lai īstenotu I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, un kas ir iekļauts 3. pantā minētajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā; |
| --- | --- |

4)

“kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas nepieciešams, lai īstenotu I pielikumā noteiktos energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas, un kas ir iekļauts 3. pantā minētajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā;

| 5) | “energoinfrastruktūras nepietiekamība” ir fiziskās plūsmas ierobežojums energosistēmā, ko rada nepietiekama pārvades spēja, kura inter alia nozīmē infrastruktūras trūkumu; |
| --- | --- |

5)

“energoinfrastruktūras nepietiekamība” ir fiziskās plūsmas ierobežojums energosistēmā, ko rada nepietiekama pārvades spēja, kura inter alia nozīmē infrastruktūras trūkumu;

| 6) | “projekta virzītājs” ir viens no šādiem:






  a) | PSO, sadales sistēmas operators vai cits operators vai ieguldītājs, kas realizē kopīgu interešu projektu; |
| --- | --- | --- |

6)

“projekta virzītājs” ir viens no šādiem:

a)

PSO, sadales sistēmas operators vai cits operators vai ieguldītājs, kas realizē kopīgu interešu projektu;

| b) | ja ir vairāki PSO, sadales sistēmu operatori, citi operatori, ieguldītāji vai jebkāda to grupa – struktūra, kas ir juridiska persona saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kura izveidota ar līgumisku vienošanos starp tiem un kurai ir spēja uzņemties juridiskas un finansiālas saistības līgumiskās vienošanās pušu vārdā; |
| --- | --- |

b)

ja ir vairāki PSO, sadales sistēmu operatori, citi operatori, ieguldītāji vai jebkāda to grupa – struktūra, kas ir juridiska persona saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kura izveidota ar līgumisku vienošanos starp tiem un kurai ir spēja uzņemties juridiskas un finansiālas saistības līgumiskās vienošanās pušu vārdā;

| 7) | “viedais tīkls” ir elektroenerģijas tīkls, kas var izmaksu ziņā efektīvā veidā integrēt visu ar to saistīto lietotāju, tostarp ražotāju, patērētāju un to, kas gan ražo, gan patērē, rīcību un darbības, lai nodrošinātu ekonomiski efektīvu un ilgtspējīgu energosistēmu ar maziem zudumiem un augstu kvalitātes, apgādes drošības un drošuma līmeni; |
| --- | --- |

7)

“viedais tīkls” ir elektroenerģijas tīkls, kas var izmaksu ziņā efektīvā veidā integrēt visu ar to saistīto lietotāju, tostarp ražotāju, patērētāju un to, kas gan ražo, gan patērē, rīcību un darbības, lai nodrošinātu ekonomiski efektīvu un ilgtspējīgu energosistēmu ar maziem zudumiem un augstu kvalitātes, apgādes drošības un drošuma līmeni;

| 8) | “darbi” ir komponenšu, sistēmu un pakalpojumu, tostarp programmatūras, iegāde, piegāde un ieviešana, kā arī izstrādes, būvniecības un uzstādīšanas darbi saistībā ar projektu, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana; |
| --- | --- |

8)

“darbi” ir komponenšu, sistēmu un pakalpojumu, tostarp programmatūras, iegāde, piegāde un ieviešana, kā arī izstrādes, būvniecības un uzstādīšanas darbi saistībā ar projektu, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana;

| 9) | “pētījumi” ir darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu projekta īstenošanu, piemēram, sagatavošanās, priekšizpētes, novērtējuma, testēšanas un validācijas pētījumi, tostarp programmatūras, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi ar mērķi definēt un izstrādāt projektu un pieņemt lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajās vietās un finansējuma paketes sagatavošana; |
| --- | --- |

9)

“pētījumi” ir darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu projekta īstenošanu, piemēram, sagatavošanās, priekšizpētes, novērtējuma, testēšanas un validācijas pētījumi, tostarp programmatūras, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi ar mērķi definēt un izstrādāt projektu un pieņemt lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajās vietās un finansējuma paketes sagatavošana;

| 10) | “valsts regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde, kas norīkota atbilstīgi Direktīvas 2009/72/EK 35. panta 1. punktam vai Direktīvas 2009/73/EK 39. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

10)

“valsts regulatīvā iestāde” ir valsts regulatīvā iestāde, kas norīkota atbilstīgi Direktīvas 2009/72/EK 35. panta 1. punktam vai Direktīvas 2009/73/EK 39. panta 1. punktam;

| 11) | “nodošana ekspluatācijā” ir projekta darbības sākšanas process pēc tā būvniecības pabeigšanas. |
| --- | --- |

11)

“nodošana ekspluatācijā” ir projekta darbības sākšanas process pēc tā būvniecības pabeigšanas.

II   NODAĻA

KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTI

3. pants

Savienības kopīgu interešu projektu saraksts

1.   Ar šo regulu nosaka divpadsmit reģionālās grupas (“grupas”), kā noteikts III pielikuma 1. punktā. Katras grupas dalība ir balstīta uz katru prioritāro koridoru un jomu un to attiecīgo ģeogrāfisko pārklājumu, kā noteikts I pielikumā. Lēmumu pieņemšanas pilnvaras grupās ir tikai dalībvalstīm un Komisijai, kuras šajā nolūkā dēvē par grupu lēmējstruktūru.

2.   Katra grupa pieņem savu reglamentu, ņemot vērā III pielikumā izklāstītos noteikumus.

3.   Katras grupas lēmējstruktūra pieņem ierosināto kopīgu interešu projektu reģionālo sarakstu, kas sagatavots saskaņā ar III pielikuma 2. punktā izklāstīto procesu, atbilstīgi katra projekta sniegumam energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu īstenošanā un atbilstīgi tam, kā tie izpilda 4. pantā noteiktos kritērijus.

Kad grupa gatavo reģionālo sarakstu:

| a) | katram atsevišķam kopīgu interešu projekta priekšlikumam ir vajadzīgs to dalībvalstu apstiprinājums, uz kuru teritoriju šis projekts attiecas; ja dalībvalsts nolemj apstiprinājumu nesniegt, tā attiecīgajai grupai iesniedz sava lēmuma pamatojumu; |
| --- | --- |

a)

katram atsevišķam kopīgu interešu projekta priekšlikumam ir vajadzīgs to dalībvalstu apstiprinājums, uz kuru teritoriju šis projekts attiecas; ja dalībvalsts nolemj apstiprinājumu nesniegt, tā attiecīgajai grupai iesniedz sava lēmuma pamatojumu;

| b) | tā ņem vērā Komisijas ieteikumu, kura mērķis ir nodrošināt, ka kopīgu interešu projektu kopējais skaits ir pārvaldāms. |
| --- | --- |

b)

tā ņem vērā Komisijas ieteikumu, kura mērķis ir nodrošināt, ka kopīgu interešu projektu kopējais skaits ir pārvaldāms.

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai izveidotu Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu (“Savienības saraksts”), ņemot vērā LESD 172. panta otro daļu. Savienības sarakstu pievieno šai regulai kā pielikumu.

Īstenojot savas pilnvaras, Komisija nodrošina, ka Savienības sarakstu izveido ik pēc diviem gadiem, pamatojoties uz reģionālajiem sarakstiem, ko pieņēmušas grupu lēmējstruktūras, kā noteikts III pielikuma 1. punkta 2. apakšpunktā, ievērojot procedūru, kas noteikta šā panta 3. punktā.

Pirmo Savienības sarakstu pieņem līdz 2013. gada 30. septembrim.

5.   Kad Komisija, pamatojoties uz reģionālajiem sarakstiem, pieņem Savienības sarakstu, tā:

| a) | nodrošina, ka tiek iekļauti tikai tie projekti, kas atbilst 4. pantā minētajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka tiek iekļauti tikai tie projekti, kas atbilst 4. pantā minētajiem kritērijiem;

| b) | nodrošina pārreģionālo konsekvenci, ņemot vērā Aģentūras atzinumu, kā minēts III pielikuma 2. punkta 12. apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina pārreģionālo konsekvenci, ņemot vērā Aģentūras atzinumu, kā minēts III pielikuma 2. punkta 12. apakšpunktā;

| c) | ņem vērā visus dalībvalstu atzinumus, kā minēts III pielikuma 2. punkta 9. apakšpunktā; un |
| --- | --- |

c)

ņem vērā visus dalībvalstu atzinumus, kā minēts III pielikuma 2. punkta 9. apakšpunktā; un

| d) | cenšas nodrošināt, lai Savienības sarakstā iekļauto kopīgu interešu projektu kopējais skaits ir pārvaldāms. |
| --- | --- |

d)

cenšas nodrošināt, lai Savienības sarakstā iekļauto kopīgu interešu projektu kopējais skaits ir pārvaldāms.

6.   Kopīgu interešu projekti, kas, ievērojot šā panta 4. punktu, ir iekļauti Savienības sarakstā, attiecīgā gadījumā kļūst par attiecīgo reģionālo ieguldījumu plānu daļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 714/2009 un (EK) Nr. 715/2009 12. pantu un par attiecīgā valsts tīkla desmit gadu attīstības plāna daļu saskaņā ar Direktīvu 2009/72/EK un 2009/73/EK 22. pantu, un par citu attiecīgo valsts infrastruktūras plānu daļu. Minētajiem projektiem piešķir augstāko iespējamo prioritāti katrā no minētajiem plāniem.

4. pants

Kopīgu interešu projektu kritēriji

1.   Kopīgu interešu projekti atbilst šādiem vispārīgiem kritērijiem:

| a) | projekts ir nepieciešams vismaz vienam no energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām; |
| --- | --- |

a)

projekts ir nepieciešams vismaz vienam no energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām;

| b) | iespējamie kopējie projekta ieguvumi, kas izvērtēti saskaņā ar attiecīgajiem 2. punktā noteiktajiem specifiskajiem kritērijiem, pārsniedz tā izmaksas, tostarp ilgākā termiņā; un |
| --- | --- |

b)

iespējamie kopējie projekta ieguvumi, kas izvērtēti saskaņā ar attiecīgajiem 2. punktā noteiktajiem specifiskajiem kritērijiem, pārsniedz tā izmaksas, tostarp ilgākā termiņā; un

| c) | projekts atbilst jebkuram no šādiem kritērijiem:






  i) | iesaista vismaz divas dalībvalstis, tieši šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežu; |
| --- | --- | --- |

c)

projekts atbilst jebkuram no šādiem kritērijiem:

i)

iesaista vismaz divas dalībvalstis, tieši šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežu;

| ii) | atrodas vienas dalībvalsts teritorijā, un tam ir ievērojama pārrobežu ietekme, kā izklāstīts IV pielikuma 1. punktā; |
| --- | --- |

ii)

atrodas vienas dalībvalsts teritorijā, un tam ir ievērojama pārrobežu ietekme, kā izklāstīts IV pielikuma 1. punktā;

| iii) | šķērso vismaz vienas dalībvalsts un Eiropa Ekonomikas zonas valsts robežu. |
| --- | --- |

iii)

šķērso vismaz vienas dalībvalsts un Eiropa Ekonomikas zonas valsts robežu.

2.   Kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst specifiskās energoinfrastruktūras kategorijās, piemēro šādus specifiskus kritērijus:

| a) | attiecībā uz elektroenerģijas pārvades un uzglabāšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē vismaz viens no šādiem specifiskajiem kritērijiem:






  i) | tirgus integrācija, inter alia novēršot vismaz vienas dalībvalsts izolāciju un samazinot energoinfrastruktūras nepietiekamību; konkurence un sistēmas elastība; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz elektroenerģijas pārvades un uzglabāšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē vismaz viens no šādiem specifiskajiem kritērijiem:

i)

tirgus integrācija, inter alia novēršot vismaz vienas dalībvalsts izolāciju un samazinot energoinfrastruktūras nepietiekamību; konkurence un sistēmas elastība;

| ii) | ilgtspējība, inter alia integrējot atjaunojamos energoresursus tīklā un pārvadot atjaunojamo energoresursu ražošanu uz lielākajiem patēriņa centriem un uzglabāšanas krātuvēm; |
| --- | --- |

ii)

ilgtspējība, inter alia integrējot atjaunojamos energoresursus tīklā un pārvadot atjaunojamo energoresursu ražošanu uz lielākajiem patēriņa centriem un uzglabāšanas krātuvēm;

| iii) | apgādes drošība, inter alia nodrošinot sadarbspēju, piemērotus savienojumus un drošu un uzticamu sistēmas darbību; |
| --- | --- |

iii)

apgādes drošība, inter alia nodrošinot sadarbspēju, piemērotus savienojumus un drošu un uzticamu sistēmas darbību;

| b) | attiecībā uz gāzes projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 2. punktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē vismaz viens no šādiem specifiskajiem kritērijiem:






  i) | tirgus integrācija, inter alia novēršot vismaz vienas dalībvalsts izolāciju un samazinot energoinfrastruktūras nepietiekamību; sadarbspēja un sistēmas elastība; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz gāzes projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 2. punktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē vismaz viens no šādiem specifiskajiem kritērijiem:

i)

tirgus integrācija, inter alia novēršot vismaz vienas dalībvalsts izolāciju un samazinot energoinfrastruktūras nepietiekamību; sadarbspēja un sistēmas elastība;

| ii) | apgādes drošība, inter alia izmantojot piemērotus savienojumus un apgādes avotu, apgādes partneru un maršrutu diversifikāciju; |
| --- | --- |

ii)

apgādes drošība, inter alia izmantojot piemērotus savienojumus un apgādes avotu, apgādes partneru un maršrutu diversifikāciju;

| iii) | konkurence, inter alia izmantojot apgādes avotu, apgādes partneru un maršrutu diversifikāciju; |
| --- | --- |

iii)

konkurence, inter alia izmantojot apgādes avotu, apgādes partneru un maršrutu diversifikāciju;

| iv) | ilgtspējība, inter alia samazinot emisijas, atbalstot nepastāvīgu atjaunojamo energoresursu ražošanu un uzlabojot no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas gāzes izmantošanu; |
| --- | --- |

iv)

ilgtspējība, inter alia samazinot emisijas, atbalstot nepastāvīgu atjaunojamo energoresursu ražošanu un uzlabojot no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas gāzes izmantošanu;

| c) | attiecībā uz elektroenerģijas viedo tīklu projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē visi šādi specifiski kritēriji:






  i) | tīkla lietotāju integrācija un iesaistīšanās saistībā ar jaunām tehniskām prasībām attiecībā uz to elektroenerģijas piedāvājumu un pieprasījumu; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz elektroenerģijas viedo tīklu projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē visi šādi specifiski kritēriji:

i)

tīkla lietotāju integrācija un iesaistīšanās saistībā ar jaunām tehniskām prasībām attiecībā uz to elektroenerģijas piedāvājumu un pieprasījumu;

| ii) | elektroenerģijas pārvades un sadales efektivitāte un sadarbspēja tīkla ikdienas ekspluatācijā; |
| --- | --- |

ii)

elektroenerģijas pārvades un sadales efektivitāte un sadarbspēja tīkla ikdienas ekspluatācijā;

| iii) | tīkla drošība, sistēmu kontrole un apgādes kvalitāte; |
| --- | --- |

iii)

tīkla drošība, sistēmu kontrole un apgādes kvalitāte;

| iv) | optimizēta plānošana attiecībā uz izmaksu ziņā lietderīgiem ieguldījumiem tīklos nākotnē; |
| --- | --- |

iv)

optimizēta plānošana attiecībā uz izmaksu ziņā lietderīgiem ieguldījumiem tīklos nākotnē;

| v) | tirgus darbība un pakalpojumi klientiem; |
| --- | --- |

v)

tirgus darbība un pakalpojumi klientiem;

| vi) | lietotāju iesaistīšana sava energopatēriņa pārvaldībā; |
| --- | --- |

vi)

lietotāju iesaistīšana sava energopatēriņa pārvaldībā;

| d) | attiecībā uz naftas transportēšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 3. punktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē visi šādi specifiski kritēriji:






  i) | apgādes drošība, samazinot atkarību no viena apgādes avota vai maršruta; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz naftas transportēšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 3. punktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē visi šādi specifiski kritēriji:

i)

apgādes drošība, samazinot atkarību no viena apgādes avota vai maršruta;

| ii) | efektīva un ilgtspējīga resursu izmantošana, mazinot vides riskus; |
| --- | --- |

ii)

efektīva un ilgtspējīga resursu izmantošana, mazinot vides riskus;

| iii) | sadarbspēja; |
| --- | --- |

iii)

sadarbspēja;

| e) | attiecībā uz oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 4. punktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē visi šādi specifiski kritēriji:






  i) | oglekļa dioksīda emisiju novēršana, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību; |
| --- | --- | --- |

e)

attiecībā uz oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 4. punktā noteiktajām energoinfrastruktūras kategorijām, projektam ir būtiski jāsekmē visi šādi specifiski kritēriji:

i)

oglekļa dioksīda emisiju novēršana, vienlaikus saglabājot energoapgādes drošību;

| ii) | oglekļa dioksīda transportēšanas noturības un drošības palielināšana; |
| --- | --- |

ii)

oglekļa dioksīda transportēšanas noturības un drošības palielināšana;

| iii) | efektīva resursu izmantošana, nodrošinot pieslēgumu vairākiem oglekļa dioksīda avotiem un uzglabāšanas krātuvēm, izmantojot kopīgu infrastruktūru un samazinot vides noslodzi un riskus. |
| --- | --- |

iii)

efektīva resursu izmantošana, nodrošinot pieslēgumu vairākiem oglekļa dioksīda avotiem un uzglabāšanas krātuvēm, izmantojot kopīgu infrastruktūru un samazinot vides noslodzi un riskus.

3.   Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. līdz 3. punktā noteiktajās energoinfrastruktūras kategorijās, šajā pantā uzskaitītos kritērijus izvērtē saskaņā ar IV pielikuma 2. līdz 5. punktā noteiktajiem rādītājiem.

4.   Lai veicinātu visu to projektu izvērtēšanu, kas varētu būt atbilstīgi kopīgu interešu projektu statusam un ko varētu iekļaut reģionālajā sarakstā, katra grupa pārredzamā un objektīvā veidā izvērtē katra projekta sniegumu tā paša prioritārā koridora vai jomas īstenošanā. Katra grupa nosaka savu izvērtēšanas metodi, pamatojoties uz kopējo sniegumu attiecībā uz 2. punktā minētajiem kritērijiem; balstoties uz šo izvērtējumu, grupa iekšējai lietošanai izveido projektu prioritāro secību. Ne reģionālo, ne Savienības sarakstu nekārto prioritārā secībā, kā arī prioritāro secību neizmanto nekādiem turpmākiem nolūkiem, izņemot – kā aprakstīts III pielikuma 2. punkta 14. apakšpunktā.

Izvērtējot projektus, katra grupa turklāt pienācīgi ņem vērā:

| a) | cik steidzams ir katrs ierosinātais projekts, lai sasniegtu Savienības enerģētikas politikas mērķus – tirgus integrāciju, inter alia novēršot vismaz vienas dalībvalsts izolāciju, un konkurenci, ilgtspējību un apgādes drošību; |
| --- | --- |

a)

cik steidzams ir katrs ierosinātais projekts, lai sasniegtu Savienības enerģētikas politikas mērķus – tirgus integrāciju, inter alia novēršot vismaz vienas dalībvalsts izolāciju, un konkurenci, ilgtspējību un apgādes drošību;

| b) | cik daudzas dalībvalstis katrs projekts ietekmē, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas projektiem, kas attiecas uz perifērām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

cik daudzas dalībvalstis katrs projekts ietekmē, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas projektiem, kas attiecas uz perifērām dalībvalstīm;

| c) | kāds ir katra projekta sniegums attiecībā uz teritoriālo kohēziju; un |
| --- | --- |

c)

kāds ir katra projekta sniegums attiecībā uz teritoriālo kohēziju; un

| d) | kādā mērā projekts ir komplementārs ar citiem ierosinātajiem projektiem. |
| --- | --- |

d)

kādā mērā projekts ir komplementārs ar citiem ierosinātajiem projektiem.

Attiecībā uz “viedo tīklu” projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā noteiktajā energoinfrastruktūras kategorijā, prioritārā secībā sakārto tos projektus, kas vienlaikus ietekmē vienas un tās pašas divas dalībvalstis, un pienācīgi ņem vērā arī projekta skarto lietotāju skaitu, gada energopatēriņu un no nepārvadāmiem resursiem saražotas enerģijas īpatsvaru teritorijā, kur atrodas šie lietotāji.

5. pants

Īstenošana un uzraudzība

1.   Projekta virzītāji kopīgu interešu projektiem izstrādā īstenošanas plānu, kurā iekļauj grafiku visām šādām darbībām:

| a) | priekšizpētei un projektēšanas pētījumam; |
| --- | --- |

a)

priekšizpētei un projektēšanas pētījumam;

| b) | valsts regulatīvās iestādes vai jebkādas citas attiecīgās iestādes apstiprinājumam; |
| --- | --- |

b)

valsts regulatīvās iestādes vai jebkādas citas attiecīgās iestādes apstiprinājumam;

| c) | būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā; |
| --- | --- |

c)

būvniecībai un nodošanai ekspluatācijā;

| d) | atļauju piešķiršanas procesa grafikam, kas minēts 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

atļauju piešķiršanas procesa grafikam, kas minēts 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā.

2.   PSO, sadales sistēmu operatori un citi operatori savā starpā sadarbojas, lai veicinātu kopīgu interešu projektu izstrādi savā jomā.

3.   Aģentūra un attiecīgās grupas uzrauga kopīgu interešu projektu īstenošanā gūtās sekmes un vajadzības gadījumā sniedz ieteikumus, lai veicinātu kopīgu interešu projektu īstenošanu. Grupas var pieprasīt papildu informāciju, ko sniedz saskaņā ar 4., 5. un 6. punktu, sasaukt sanāksmes ar attiecīgajām personām un uzaicināt Komisiju pārbaudīt uz vietas sniegto informāciju.

4.   Līdz 31. martam katru gadu, kas seko gadam, kurā saskaņā ar 3. pantu kopīgu interešu projekts ir iekļauts Savienības sarakstā, projekta virzītāji iesniedz gada ziņojumu 8. pantā minētajai kompetentajai iestādei vai Aģentūrai par katru projektu, kas ietilpst II pielikuma 1. un 2. punktā noteiktajās kategorijās, vai attiecīgajai grupai par katru projektu, kas ietilpst II pielikuma 3. un 4. punktā noteiktajās kategorijās. Minētajā ziņojumā sīki izklāsta:

| a) | kādas sekmes gūtas projekta izstrādē, būvniecībā un nodošanā ekspluatācijā, jo īpaši attiecībā uz atļauju piešķiršanas un apspriežu procedūrām; |
| --- | --- |

a)

kādas sekmes gūtas projekta izstrādē, būvniecībā un nodošanā ekspluatācijā, jo īpaši attiecībā uz atļauju piešķiršanas un apspriežu procedūrām;

| b) | attiecīgā gadījumā – vai ir kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānu, šādas kavēšanās iemeslus un citas sastaptās grūtības; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – vai ir kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānu, šādas kavēšanās iemeslus un citas sastaptās grūtības;

| c) | attiecīgā gadījumā – pārskatītu plānu ar mērķi novērst kavēšanos. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – pārskatītu plānu ar mērķi novērst kavēšanos.

5.   Trīs mēnešos no šā panta 4. punktā minēto gada ziņojumu saņemšanas Aģentūra grupām iesniedz konsolidētu ziņojumu par kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. un 2. punktā noteiktajās kategorijās, kurā novērtētas gūtās sekmes, un vajadzības gadījumā sniedz ieteikumus par to, kā panākt iekavēto un pārvarēt sastaptās grūtības. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 6. panta 8. un 9. punktu minētajā konsolidētajā ziņojumā novērtē arī to, vai tiek konsekventi īstenoti Savienības tīklu attīstības plāni attiecībā uz energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām.

6.   Katru gadu 8. pantā minētās kompetentās iestādes ziņo attiecīgajai grupai par to attiecīgajā teritorijā esošo kopīgu interešu projektu īstenošanā gūtajām sekmēm un – atbilstīgā gadījumā – īstenošanas kavēšanos saistībā ar atļauju piešķiršanas procesiem, kā arī par šādas kavēšanās iemesliem.

7.   Ja kopīgu interešu projekta nodošana ekspluatācijā ir aizkavējusies salīdzinājumā ar īstenošanas plānu un ja tas nav noticis tādu nepārvaramu apstākļu dēļ, ko projekta virzītājs nespēj kontrolēt:

| a) | ciktāl saskaņā ar attiecīgajiem valstu tiesību aktiem ir piemērojami Direktīvu 2009/72/EK un 2009/73/EK 22. panta 7. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētie pasākumi, valstu regulatīvās iestādes nodrošina, ka ieguldījumi tiek veikti; |
| --- | --- |

a)

ciktāl saskaņā ar attiecīgajiem valstu tiesību aktiem ir piemērojami Direktīvu 2009/72/EK un 2009/73/EK 22. panta 7. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētie pasākumi, valstu regulatīvās iestādes nodrošina, ka ieguldījumi tiek veikti;

| b) | ja valstu regulatīvo iestāžu pasākumi saskaņā ar a) apakšpunktu nav piemērojami, projekta virzītājs izvēlas trešo personu visa projekta vai tā daļas finansēšanai vai būvniecībai. Projekta virzītājs to dara, pirms kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānā noteikto nodošanas ekspluatācijā datumu pārsniedz divus gadus; |
| --- | --- |

b)

ja valstu regulatīvo iestāžu pasākumi saskaņā ar a) apakšpunktu nav piemērojami, projekta virzītājs izvēlas trešo personu visa projekta vai tā daļas finansēšanai vai būvniecībai. Projekta virzītājs to dara, pirms kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānā noteikto nodošanas ekspluatācijā datumu pārsniedz divus gadus;

| c) | ja trešā persona netiek izvēlēta saskaņā ar b) apakšpunktu, dalībvalsts vai, ja dalībvalsts tā noteikusi, valsts regulatīvā iestāde divu mēnešu laikā no b) apakšpunktā minētā termiņa beigām var iecelt trešo personu projekta finansēšanai vai būvniecībai, un projekta virzītājs to pieņem; |
| --- | --- |

c)

ja trešā persona netiek izvēlēta saskaņā ar b) apakšpunktu, dalībvalsts vai, ja dalībvalsts tā noteikusi, valsts regulatīvā iestāde divu mēnešu laikā no b) apakšpunktā minētā termiņa beigām var iecelt trešo personu projekta finansēšanai vai būvniecībai, un projekta virzītājs to pieņem;

| d) | ja kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānā noteikto nodošanas ekspluatācijā datumu pārsniedz divus gadus un divus mēnešus, Komisija, par to vienojoties un pilnībā sadarbojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, var nākt klajā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kurā var piedalīties ikviena trešā persona, kas spēj būt projekta virzītājs, lai uzbūvētu projektu atbilstīgi pieņemtajam grafikam; |
| --- | --- |

d)

ja kavēšanās salīdzinājumā ar īstenošanas plānā noteikto nodošanas ekspluatācijā datumu pārsniedz divus gadus un divus mēnešus, Komisija, par to vienojoties un pilnībā sadarbojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, var nākt klajā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kurā var piedalīties ikviena trešā persona, kas spēj būt projekta virzītājs, lai uzbūvētu projektu atbilstīgi pieņemtajam grafikam;

| e) | piemērojot c) vai d) apakšpunktu, sistēmas operators, kura teritorijā atrodas ieguldījumu objekts, sniedz īstenotājiem operatoriem vai ieguldītājiem, vai trešai personai visu ieguldījuma veikšanai vajadzīgo informāciju, pieslēdz jaunus aktīvus pārvades tīklam un kopumā dara visu iespējamo, lai veicinātu ieguldījumu īstenošanu un kopīgu interešu projekta drošu, uzticamu un efektīvu darbību un uzturēšanu. |
| --- | --- |

e)

piemērojot c) vai d) apakšpunktu, sistēmas operators, kura teritorijā atrodas ieguldījumu objekts, sniedz īstenotājiem operatoriem vai ieguldītājiem, vai trešai personai visu ieguldījuma veikšanai vajadzīgo informāciju, pieslēdz jaunus aktīvus pārvades tīklam un kopumā dara visu iespējamo, lai veicinātu ieguldījumu īstenošanu un kopīgu interešu projekta drošu, uzticamu un efektīvu darbību un uzturēšanu.

8.   Kopīgu interešu projektu var svītrot no Savienības saraksta saskaņā ar 3. panta 4. punktā noteikto procedūru, ja projekts minētajā sarakstā tika iekļauts, balstoties uz nepareizu informāciju, kas bija noteicošais iekļaušanas faktors, vai projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem.

9.   Projekti, kuri vairs nav Savienības sarakstā, zaudē visas no šīs regulas izrietošās tiesības un saistības, kas attiecas uz kopīgu interešu projekta statusu.

Tomēr projekti, kuri vairs nav Savienības sarakstā, bet par kuriem kompetentā iestāde ir pieņēmusi izskatīšanai pieteikuma dokumentāciju, saglabā tiesības un saistības, kas izriet no III nodaļas, izņemot, ja projekts vairs nav sarakstā 8. punktā noteikto iemeslu dēļ.

10.   Šis pants neskar Savienības finansiālo palīdzību, kas piešķirta kopīgu interešu projektam pirms tā svītrošanas no Savienības saraksta.

6. pants

Eiropas koordinatori

1.   Ja kopīgu interešu projekts sastopas ar ievērojamām īstenošanas grūtībām, Komisija, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, var iecelt Eiropas koordinatoru uz laikposmu, kas nepārsniedz vienu gadu un ko var divas reizes pagarināt.

2.   Eiropas koordinators:

| a) | virza projektus, kuriem viņš iecelts par Eiropas koordinatoru, un pārrobežu dialogu starp projekta virzītājiem un visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

a)

virza projektus, kuriem viņš iecelts par Eiropas koordinatoru, un pārrobežu dialogu starp projekta virzītājiem un visām ieinteresētajām personām;

| b) | pēc vajadzības palīdz visām personām apspriesties ar ieinteresētajām personām un saņemt projektiem nepieciešamās atļaujas; |
| --- | --- |

b)

pēc vajadzības palīdz visām personām apspriesties ar ieinteresētajām personām un saņemt projektiem nepieciešamās atļaujas;

| c) | attiecīgā gadījumā konsultē projekta virzītājus par projekta finansēšanu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā konsultē projekta virzītājus par projekta finansēšanu;

| d) | nodrošina, ka projektu sagatavošanai un īstenošanai attiecīgās dalībvalstis sniedz pienācīgu atbalstu un stratēģisku vadību; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka projektu sagatavošanai un īstenošanai attiecīgās dalībvalstis sniedz pienācīgu atbalstu un stratēģisku vadību;

| e) | katru gadu un attiecīgā gadījumā, beidzoties pilnvarām, iesniedz Komisijai ziņojumu par projektu gūtajām sekmēm un par visām grūtībām un šķēršļiem, kas varētu ievērojami kavēt projektu nodošanu ekspluatācijā. Šo ziņojumu Komisija pārsūta Eiropas Parlamentam un attiecīgajām grupām. |
| --- | --- |

e)

katru gadu un attiecīgā gadījumā, beidzoties pilnvarām, iesniedz Komisijai ziņojumu par projektu gūtajām sekmēm un par visām grūtībām un šķēršļiem, kas varētu ievērojami kavēt projektu nodošanu ekspluatācijā. Šo ziņojumu Komisija pārsūta Eiropas Parlamentam un attiecīgajām grupām.

3.   Eiropas koordinatoru izvēlas, pamatojoties uz viņa pieredzi attiecībā uz specifiskiem uzdevumiem, ko viņam uztic attiecīgajos projektos.

4.   Lēmumā par Eiropas koordinatora iecelšanu nosaka kārtību attiecībā uz pilnvaru ilgumu, specifiskajiem uzdevumiem un attiecīgajiem termiņiem, kā arī izmantojamo metodoloģiju. Koordinācijas darbs ir samērīgs ar projektu sarežģītību un aplēstajām izmaksām.

5.   Attiecīgās dalībvalstis pilnībā sadarbojas ar Eiropas koordinatoru, tam pildot 2. un 4. punktā minētos uzdevumus.

III   NODAĻA

ATĻAUJU PIEŠĶIRŠANA UN SABIEDRĪBAS LĪDZDALĪBA

7. pants

Kopīgu interešu projektu “prioritārais statuss”

1.   Atļauju piešķiršanas procesā vajadzīgo lēmumu pieņemšanas nolūkā, pieņemot Savienības sarakstu, tiek noteikta šo projektu nepieciešamība no enerģētikas politikas viedokļa, neskarot projekta precīzu atrašanās vietu, maršrutu vai tehnoloģiju.

2.   Lai nodrošinātu ar kopīgu interešu projektiem saistītās pieteikuma dokumentācijas efektīvu administratīvo apstrādi, projekta virzītāji un visas attiecīgās iestādes nodrošina, ka šo dokumentāciju apstrādā, cik vien ātri tas ir iespējams no juridiskā viedokļa.

3.   Ja valsts tiesību aktos šāds statuss ir paredzēts, kopīgu interešu projektiem piešķir augstāko iespējamo valsts nozīmes statusu un pret tiem attiecas kā tādiem atļauju piešķiršanas procesos – un, ja valsts tiesību akti to paredz, arī telpiskajā plānošanā –, tostarp saistībā ar ietekmes uz vidi novērtējumu, tādā veidā, kā šāda attieksme ir paredzēta valsts tiesību aktos, ko piemēro attiecīgajam energoinfrastruktūras veidam.

4.   Komisija līdz 2013. gada 16. augustam izsniedz nesaistošas norādes, lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotus leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus ar mērķi racionalizēt ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras un nodrošināt to ietekmes uz vidi novērtējuma procedūru saskanīgu piemērošanu, kas kopīgu interešu projektiem noteiktas Savienības tiesību aktos.

5.   Dalībvalstis, pienācīgi ņemot vērā 4. punktā minētās norādes, izvērtē, kādi pasākumi ir iespējami, lai racionalizētu ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras un nodrošinātu to saskanīgu piemērošanu, un par rezultātu informē Komisiju.

6.   Deviņu mēnešu laikā no 4. punktā minēto norāžu izdošanas dalībvalstis veic neleģislatīvus pasākumus, ko tās apzinājušas saskaņā ar 5. punktu.

7.   Dalībvalstis 24 mēnešu laikā no 4. punktā minēto norāžu izdošanas dienas veic saskaņā ar 5. punktu apzinātos leģislatīvos pasākumus. Šie pasākumi neskar saistības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem.

8.   Attiecībā uz ietekmi uz vidi, kas minēta Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punktā un Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 7. punktā, kopīgu interešu projektus no enerģētikas politikas viedokļa uzskata par projektiem sabiedrības interesēs un var uzskatīt par projektiem “sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā” ar noteikumu, ka ir ievēroti visi šajās direktīvās noteiktie nosacījumi.

Ja saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK ir vajadzīgs Komisijas atzinums, Komisija un šīs regulas 9. pantā minētā kompetentā iestāde nodrošina, ka lēmums par to, vai projekts ir “sevišķi svarīgu sabiedrības interešu labā”, tiek pieņemts, ievērojot šīs regulas 10. panta 1. punktā minēto termiņu.

8. pants

Atļauju piešķiršanas procesa organizācija

1.   Līdz 2013. gada 16. novembrim katra dalībvalsts ieceļ vienu valsts kompetento iestādi, kas ir atbildīga par kopīgu interešu projektu atļauju piešķiršanas procesa veicināšanu un koordinēšanu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes atbildību un/vai tās uzdevumus saistībā ar kopīgu interešu projektu vai kopīgu interešu projektu konkrētu kategoriju var deleģēt citai iestādei vai tos var veikt cita iestāde ar noteikumu, ka:

| a) | kompetentā iestāde informē Komisiju par minēto deleģēšanu un attiecīgo informāciju kompetentā iestāde vai projekta virzītājs publicē 9. panta 7. punktā minētajā tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

a)

kompetentā iestāde informē Komisiju par minēto deleģēšanu un attiecīgo informāciju kompetentā iestāde vai projekta virzītājs publicē 9. panta 7. punktā minētajā tīmekļa vietnē;

| b) | par katru kopīgu interešu projektu ir atbildīga tikai viena iestāde, tā ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procesā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par attiecīgo kopīgu interešu projektu, un tā koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu. |
| --- | --- |

b)

par katru kopīgu interešu projektu ir atbildīga tikai viena iestāde, tā ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procesā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par attiecīgo kopīgu interešu projektu, un tā koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu.

Kompetentā iestāde var saglabāt pienākumu noteikt termiņus, neskarot termiņus, kas noteikti saskaņā ar 10. pantu.

3.   Neskarot attiecīgās prasības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un Savienības tiesību aktiem, kompetentā iestāde rīkojas tā, lai veicinātu visaptverošā lēmuma pieņemšanu. Visaptverošo lēmumu pieņem 10. panta 1. un 2. punktā minētajā termiņā un saskaņā ar vienu no šādām shēmām:

a)   integrētā shēma: visaptverošo lēmumu pieņem kompetentā iestāde, un tas ir vienīgais juridiski saistošais lēmums, kas izriet no tiesību aktos noteiktās atļauju piešķiršanas procedūras. Ja projekts attiecas uz citām iestādēm, tās saskaņā ar valsts tiesību aktiem var procedūras gaitā sniegt savu atzinumu, kuru kompetentā iestāde ņem vērā;

b)   koordinētā shēma: visaptverošais lēmums sastāv no vairākiem atsevišķiem juridiski saistošiem lēmumiem, ko pieņēmušas vairākas attiecīgās iestādes, kuras koordinē kompetentā iestāde. Kompetentā iestāde var izveidot darba grupu, kurā pārstāvētas visas attiecīgās iestādes, lai izstrādātu atļauju piešķiršanas grafiku saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu un uzraudzītu un koordinētu tā īstenošanu. Kompetentā iestāde, apspriežoties ar pārējām attiecīgajām iestādēm, attiecīgā gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un neskarot saskaņā ar 10. pantu noteiktos termiņus, katrā gadījumā atsevišķi nosaka saprātīgu termiņu, kurā pieņem atsevišķos lēmumus. Kompetentā iestāde var pieņemt atsevišķu lēmumu citas attiecīgās valsts iestādes vietā, ja minētā cita iestāde šādu lēmumu nepieņem noteiktajā termiņā un ja kavēšanos nevar pienācīgi pamatot; vai, ja to paredz dalībvalsts tiesību akti un tādā mērā, kādā tas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, kompetentā iestāde var uzskatīt, ka cita attiecīgā valsts iestāde ir devusi projektam piekrišanu vai atteikumu, ja minētā iestāde lēmumu nav pieņēmusi termiņā. Ja to paredz valsts tiesību akti, kompetentā iestāde var neņemt vērā citas attiecīgās valsts iestādes atsevišķu lēmumu, ja tā uzskata, ka lēmums nav pietiekami pamatots, proti, attiecīgā valsts iestāde nav izklāstījusi pietiekamus pierādījumus; to darot, kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek ievērotas attiecīgās prasības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un Savienības tiesību aktiem, un tā savu lēmumu pienācīgi pamato;

c)   sadarbības shēma: visaptverošā lēmuma pieņemšanu koordinē kompetentā iestāde. Kompetentā iestāde, apspriežoties ar pārējām attiecīgajām iestādēm, vajadzības gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un neskarot saskaņā ar 10. pantu noteiktos termiņus, katrā gadījumā atsevišķi nosaka saprātīgu termiņu, kurā pieņem atsevišķos lēmumus. Tā uzrauga, kā attiecīgās iestādes ievēro šos termiņus.

Ja ir sagaidāms, ka attiecīgās iestādes atsevišķs lēmums netiks pieņemts termiņā, minētā iestāde nekavējoties informē kompetento iestādi un norāda kavēšanās pamatojumu. Pēc tam kompetentā iestāde nosaka jaunu termiņu, kurā pieņem minēto atsevišķo lēmumu, vienlaikus ievērojot saskaņā ar 10. pantu noteiktos kopējos termiņus.

Atzīstot valstu īpatnības plānošanas un atļauju piešķiršanas procesos, dalībvalstis var izvēlēties vienu no pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētajām trim shēmām, lai veicinātu un koordinētu savas procedūras, un izvēlas īstenot visefektīvāko shēmu. Ja dalībvalsts izvēlas sadarbības shēmu, tā informē Komisiju par šādas izvēles iemesliem. Komisija veic shēmu efektivitātes novērtējumu ziņojumā, kas minēts 17. pantā.

4.   Dalībvalstis var piemērot dažādas 3. punktā noteiktās shēmas attiecībā uz sauszemes kopīgu interešu projektiem un kopīgu interešu projektiem jūrā.

5.   Ja kopīgu interešu projekta dēļ lēmumi jāpieņem divās vai vairākās dalībvalstīs, attiecīgās kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu savstarpējo sadarbību un koordināciju, tostarp attiecībā uz 10. panta 4. punktā minētajiem noteikumiem. Dalībvalstis cenšas paredzēt kopīgas procedūras, jo īpaši attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu.

9. pants

Pārredzamība un sabiedrības līdzdalība

1.   Līdz 2014. gada 16. maijam dalībvalsts vai kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā sadarbībā ar citām attiecīgajām iestādēm publicē rokasgrāmatu par atļauju piešķiršanas procesu, kas piemērojams kopīgu interešu projektiem. Rokasgrāmatu pēc vajadzības atjaunina un dara pieejamu sabiedrībai. Rokasgrāmatā iekļauj vismaz VI pielikuma 1. punktā precizēto informāciju. Rokasgrāmata nav juridiski saistoša, bet tajā var atsaukties uz attiecīgiem juridiskiem noteikumiem vai citēt tos.

2.   Neskarot prasības, kas izriet no Orhūsas un Espo konvencijām un attiecīgiem Savienības tiesību aktiem, visas atļauju piešķiršanas procesā iesaistītās personas ievēro VI pielikuma 3. punktā izklāstītos sabiedrības līdzdalības principus.

3.   Aptuveni trīs mēnešu laikā no atļauju piešķiršanas procesa sākuma saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu projekta virzītājs, ievērojot procesu, kas aprakstīts 1. punktā minētajā rokasgrāmatā, un saskaņā ar VI pielikumā noteiktajām pamatnostādnēm izstrādā un kompetentajai iestādei iesniedz sabiedrības līdzdalības koncepciju. Kompetentā iestāde triju mēnešu laikā apstiprina sabiedrības līdzdalības koncepciju vai prasa veikt tajā izmaiņas; šajā procesā kompetentā iestāde ņem vērā visus sabiedrības līdzdalības un apspriešanās veidus, kas notikuši pirms atļauju piešķiršanas procesa sākuma, tādā mērā, kādā šāda sabiedrības līdzdalība un apspriešanās atbilst šā panta prasībām.

Ja projekta virzītājs plāno būtiski mainīt apstiprināto koncepciju, tas par šādu plānu informē kompetento iestādi. Šādā gadījumā kompetentā iestāde var pieprasīt veikt izmaiņas.

4.   Vismaz viena sabiedriskā apspriešana, ko rīko projekta virzītājs vai, ja to paredz valsts tiesību akti, kompetentā iestāde, notiek pirms galīgās un pabeigtās pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas kompetentajai iestādei saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Tas neskar sabiedrisko apspriešanu, kas jāveic, ja tiek iesniegts lūgums piešķirt attīstības piekrišanu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 6. panta 2. punktu. Sabiedriskajā apspriešanā VI pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā minētās ieinteresētās personas tiek informētas par projektu jau agrīnā posmā, un tā palīdz noteikt vispiemērotāko vietu vai maršrutu un apzināt būtiskos jautājumus, kas jāaplūko pieteikuma dokumentācijā. Šādai sabiedriskai apspriešanai piemērojamais prasību minimums ir precizēts VI pielikuma 5. punktā.

Projekta virzītājs pirms pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas sagatavo ziņojumu, kurā apkopoti rezultāti pasākumiem saistībā ar sabiedrības līdzdalību, tostarp pasākumiem, kas notikuši pirms atļaujas piešķiršanas procesa sākuma. Projekta virzītājs minēto ziņojumu kopā ar pieteikuma dokumentāciju iesniedz kompetentajai iestādei. Pieņemot visaptverošo lēmumu, šos rezultātus pienācīgi ņem vērā.

5.   Ja projekts šķērso divu vai vairāku dalībvalstu robežu, sabiedriskās apspriešanas saskaņā ar 4. punktu katrā no attiecīgajām dalībvalstīm sarīko ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no dienas, kad sākusies pirmā sabiedriskā apspriešana.

6.   Ja projektam varētu būt būtiska nelabvēlīga pārrobežu ietekme vienā vai vairākās kaimiņu dalībvalstīs, kurās ir piemērojams Direktīvas 2011/92/ES 7. pants un Espo konvencija, atbilstīgo informāciju dara pieejamu kaimiņu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Kaimiņu dalībvalstu kompetentās iestādes attiecīgā gadījumā paziņošanas procedūrā norāda, vai tās vai kāda cita attiecīgā iestāde vēlas piedalīties sabiedriskās apspriešanas procedūrās.

7.   Projekta virzītājs vai, ja to paredz valsts tiesību akti, kompetentā iestāde izveido un regulāri atjaunina tīmekļa vietni, kurā ir attiecīga informācija par kopīgu interešu projektu un kurā ir iekļauta saite uz Komisijas tīmekļa vietni, un kura atbilst VI pielikuma 6. punkta prasībām. Komerciāli sensitīva informācija ir konfidenciāla.

Projekta virzītāji publicē attiecīgo informāciju, arī izmantojot citus piemērotus informēšanas līdzekļus, kam sabiedrība var brīvi piekļūt.

10. pants

Atļauju piešķiršanas procesa ilgums un īstnošana

1.   Atļauju piešķiršanas procesā ir divas procedūras:

| a) | pirmspieteikuma procedūra, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procesa sākuma līdz brīdim, kad kompetentā iestāde pieņem pieteikuma dokumentāciju, norisinās aptuveni divus gadus.
  Šajā procedūrā ietilpst vides ietekmes ziņojumu sagatavošana, ko veic projekta virzītāji.
  Lai noteiktu atļauju piešķiršanas procesa sākumu, projekta virzītāji attiecīgo dalībvalstu kompetentajai iestādei rakstiski paziņo par projektu un paziņojumā pietiekami detalizēti izklāsta projektu. Ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas kompetentā iestāde savā un citu attiecīgo iestāžu vārdā rakstiski akceptē paziņojumu vai noraida to, ja uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procesam. Ja izteikts noraidījums, kompetentā iestāde savā un citu attiecīgo iestāžu vārdā savu lēmumu pamato. Par atļauju piešķiršanas procesa sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde paraksta paziņojuma akceptēšanu. Ja iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, par atļauju piešķiršanas procesa sākumu uzskata dienu, kad pēdējā attiecīgā kompetentā iestāde akceptē paziņojumu; |
| --- | --- |

a)

pirmspieteikuma procedūra, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procesa sākuma līdz brīdim, kad kompetentā iestāde pieņem pieteikuma dokumentāciju, norisinās aptuveni divus gadus.

Šajā procedūrā ietilpst vides ietekmes ziņojumu sagatavošana, ko veic projekta virzītāji.

Lai noteiktu atļauju piešķiršanas procesa sākumu, projekta virzītāji attiecīgo dalībvalstu kompetentajai iestādei rakstiski paziņo par projektu un paziņojumā pietiekami detalizēti izklāsta projektu. Ne vēlāk kā triju mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas kompetentā iestāde savā un citu attiecīgo iestāžu vārdā rakstiski akceptē paziņojumu vai noraida to, ja uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procesam. Ja izteikts noraidījums, kompetentā iestāde savā un citu attiecīgo iestāžu vārdā savu lēmumu pamato. Par atļauju piešķiršanas procesa sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde paraksta paziņojuma akceptēšanu. Ja iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, par atļauju piešķiršanas procesa sākumu uzskata dienu, kad pēdējā attiecīgā kompetentā iestāde akceptē paziņojumu;

| b) | tiesību aktos noteiktā atļauju piešķiršanas procedūra, kas aptver laikposmu no iesniegtās pieteikuma dokumentācijas pieņemšanas dienas līdz dienai, kad tiek pieņemts visaptverošais lēmums, nepārsniedz vienu gadu un sešus mēnešus. Dalībvalstis var noteikt īsāku termiņu, ja to uzskata par piemērotu. |
| --- | --- |

b)

tiesību aktos noteiktā atļauju piešķiršanas procedūra, kas aptver laikposmu no iesniegtās pieteikuma dokumentācijas pieņemšanas dienas līdz dienai, kad tiek pieņemts visaptverošais lēmums, nepārsniedz vienu gadu un sešus mēnešus. Dalībvalstis var noteikt īsāku termiņu, ja to uzskata par piemērotu.

2.   Abu 1. punktā minēto procedūru kopējais ilgums nepārsniedz trīs gadus un sešus mēnešus. Tomēr, ja kompetentā iestāde uzskata, ka viena vai abas atļauju piešķiršanas procesa procedūras netiks pabeigtas 1. punktā noteiktajā termiņā, tā pirms termiņa beigām, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var nolemt pagarināt vienu vai abus termiņus ilgākais par deviņiem mēnešiem abām procedūrām kopā.

Šādā gadījumā kompetentā iestāde informē attiecīgo grupu un iesniedz attiecīgajai grupai informāciju par veiktajiem vai veicamajiem pasākumiem, lai atļauju piešķiršanas procesu pabeigtu ar iespējami īsāku kavēšanos. Grupa var pieprasīt, lai kompetentā iestāde regulāri ziņo par virzību šajā sakarā.

3.   Dalībvalstīs, kur maršruta vai vietas noteikšanu, kas veikta vienīgi plānotā projekta konkrētajam mērķim, tostarp konkrētu tīkla infrastruktūras koridoru plānošanu, nevar iekļaut procesā, kas beidzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu, attiecīgo lēmumu pieņem atsevišķā sešu mēnešu termiņā, kas sākas virzītāja galīgās un pilnīgās pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas dienā.

Šajā gadījumā 2. punktā minēto pagarināto termiņu saīsina līdz sešiem mēnešiem, tostarp procedūrai, kas aprakstīta šajā punktā.

4.   Pirmspieteikuma procedūra ietver šādus posmus:

| a) | saņemot paziņojuma akceptēšanu, saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu kompetentā iestāde ciešā sadarbībā ar pārējām attiecīgajām iestādēm un attiecīgā gadījumā pamatojoties uz projekta virzītāja priekšlikumu nosaka tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāiesniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas, lai saņemtu visaptverošo lēmumu. Šo noteikšanu veic, pamatojoties uz VI pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā minēto kontrolsarakstu; |
| --- | --- |

a)

saņemot paziņojuma akceptēšanu, saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu kompetentā iestāde ciešā sadarbībā ar pārējām attiecīgajām iestādēm un attiecīgā gadījumā pamatojoties uz projekta virzītāja priekšlikumu nosaka tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāiesniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas, lai saņemtu visaptverošo lēmumu. Šo noteikšanu veic, pamatojoties uz VI pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā minēto kontrolsarakstu;

| b) | kompetentā iestāde ciešā sadarbībā ar projekta virzītāju un citām attiecīgajām iestādēm, kā arī ņemot vērā saskaņā ar a) apakšpunktu veikto pasākumu rezultātus, izstrādā atļauju piešķiršanas procesa detalizētu grafiku, ievērojot VI pielikuma 2. punktā izklāstītās pamatnostādnes.
  Ja projekti šķērso divu vai vairāku dalībvalstu robežu, iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes sagatavo kopīgu grafiku, kurā tās cenšas saskaņot valstu grafikus; |
| --- | --- |

b)

kompetentā iestāde ciešā sadarbībā ar projekta virzītāju un citām attiecīgajām iestādēm, kā arī ņemot vērā saskaņā ar a) apakšpunktu veikto pasākumu rezultātus, izstrādā atļauju piešķiršanas procesa detalizētu grafiku, ievērojot VI pielikuma 2. punktā izklāstītās pamatnostādnes.

Ja projekti šķērso divu vai vairāku dalībvalstu robežu, iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes sagatavo kopīgu grafiku, kurā tās cenšas saskaņot valstu grafikus;

| c) | saņemot provizorisko pieteikuma dokumentāciju, kompetentā iestāde vajadzības gadījumā un tostarp pārējo attiecīgo iestāžu vārdā pieprasa projekta virzītājam sniegt trūkstošo informāciju, un šie pieprasījumi var attiekties tikai uz jautājumiem, kas minēti a) apakšpunktā. Triju mēnešu laikā pēc trūkstošās informācijas iesniegšanas kompetentā iestāde pieņem izskatīšanai rakstisku pieteikumu. Papildu informāciju var pieprasīt tikai tad, ja tas pamatojams ar jauniem apstākļiem. |
| --- | --- |

c)

saņemot provizorisko pieteikuma dokumentāciju, kompetentā iestāde vajadzības gadījumā un tostarp pārējo attiecīgo iestāžu vārdā pieprasa projekta virzītājam sniegt trūkstošo informāciju, un šie pieprasījumi var attiekties tikai uz jautājumiem, kas minēti a) apakšpunktā. Triju mēnešu laikā pēc trūkstošās informācijas iesniegšanas kompetentā iestāde pieņem izskatīšanai rakstisku pieteikumu. Papildu informāciju var pieprasīt tikai tad, ja tas pamatojams ar jauniem apstākļiem.

5.   Projekta virzītājs nodrošina, ka pieteikuma dokumentācija ir pabeigta un pienācīgā kvalitātē, un lūdz kompetentās iestādes atzinumu pēc iespējas drīzāk pirmspieteikuma procedūras laikā. Projekta virzītājs pilnībā sadarbojas ar kompetento iestādi, lai ievērotu termiņus un detalizēto grafiku, kā noteikts 4. punkta b) apakšpunktā.

6.   Šajā pantā noteiktie termiņi neskar saistības, kas izriet no starptautiskajām tiesībām un Savienības tiesību aktiem, un neskar pārsūdzības procedūras administratīvā kārtā un tiesiskas aizsardzības līdzekļus tiesā.

IV   NODAĻA

REGULATĪVĀ KĀRTĪBA

11. pants

Izmaksu un ieguvumu analīze energosistēmas mērogā

1.   Līdz 2013. gada 16. novembrim elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (PSOET) un gāzes PSOET publicē un iesniedz dalībvalstīm, Komisijai un Aģentūrai savas attiecīgās metodoloģijas, tostarp par tīklu un tirgus modelēšanu, kas ir pamatā harmonizētai energosistēmas mēroga izmaksu un ieguvumu analīzei Savienības līmenī, kuru piemēro kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā un II pielikuma 2. punktā noteiktajās kategorijās. Minētās metodoloģijas izmanto, lai sagatavotu visus turpmākos tīkla desmit gadu attīstības plānus, kurus izstrādā elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. pantu un Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantu. Metodoloģijas izstrādā saskaņā ar V pielikumā noteiktajiem principiem, un tās atbilst IV pielikumā izklāstītajiem noteikumiem un rādītājiem.

Pirms metodoloģiju iesniegšanas elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET veic plašu apspriešanos, iesaistot vismaz tās organizācijas, kas pārstāv visas attiecīgās ieinteresētās personas, un attiecīgā gadījumā pašas ieinteresētās personas, valstu regulatīvās iestādes un citas valstu iestādes.

2.   Aģentūra trīs mēnešu laikā no metodoloģiju saņemšanas dienas sniedz dalībvalstīm un Komisijai atzinumu par metodoloģijām un to publicē.

3.   Trīs mēnešu laikā no Aģentūras atzinuma saņemšanas Komisija sniedz un arī dalībvalstis var sniegt savu atzinumu par metodoloģijām. Atzinumus iesniedz elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET.

4.   Trīs mēnešu laikā no pēdējā atzinuma saņemšanas dienas, kas saņemts saskaņā ar 3. punktu, elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET pielāgo savas metodoloģijas, pienācīgi ņemot vērā no dalībvalstīm saņemtos atzinumus, Komisijas atzinumu un Aģentūras atzinumu, un iesniedz tās Komisijai apstiprināšanai.

5.   Divu nedēļu laikā no Komisijas apstiprinājuma elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET publicē savas attiecīgās metodoloģijas savā tīmekļa vietnē. Pēc pieprasījuma tie Komisijai un Aģentūrai nosūta V pielikuma 1. punktā noteiktos attiecīgos ievaddatu kopumus un citus būtiskus datus par tīkliem, jaudas plūsmām un tirgu pietiekami precīzā formā atbilstīgi valstu tiesību aktiem un attiecīgajiem nolīgumiem par konfidencialitāti. Dati ir derīgi pieprasījuma dienā. Komisija un Aģentūra saņemto datu konfidencialitāti nodrošina gan pašas, gan arī attiecībā uz jebkuru personu, kam uzticēts uz šo datu pamata veikt analīzi.

6.   Metodoloģijas regulāri atjaunina un uzlabo saskaņā ar 1. līdz 5. punktu. Aģentūra pēc savas iniciatīvas vai pēc pienācīgi pamatota valsts regulatīvo iestāžu vai ieinteresēto personu pieprasījuma un pēc oficiālas apspriešanās ar organizācijām, kas pārstāv visas attiecīgās ieinteresētās personas, un ar Komisiju var pieprasīt šādus atjauninājumus un uzlabojumus, to pienācīgi pamatojot un norādot termiņus. Aģentūra publicē valsts regulatīvo iestāžu un ieinteresēto personu pieprasījumus un visus attiecīgos komerciāli nesensitīvos dokumentus, kas Aģentūrai liek pieprasīt atjauninājumus vai uzlabojumus.

7.   Līdz 2015. gada 16. maijam valsts regulatīvās iestādes, sadarbojoties Aģentūras ietvaros, nosaka un publisko rādītājus un atbilstošās atsauces vērtības, lai varētu salīdzināt ieguldījuma vienības izmaksas salīdzināmiem II pielikuma 1. un 2. punktā iekļauto infrastruktūras kategoriju projektiem. Minētās atsauces vērtības var izmantot elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET izmaksu un ieguvumu analīzē, ko tie veiks turpmākajiem tīkla desmit gadu attīstības plāniem.

8.   Līdz 2016. gada 31. decembrim elektroenerģijas PSOET un gāzes PSOET kopīgi iesniedz Komisijai un Aģentūrai saskanīgu un savstarpēji saistītu elektroenerģijas un gāzes tirgus un tīkla modeli, kas ietver gan elektroenerģijas, gan gāzes pārvades infrastruktūru, kā arī uzglabāšanas un sašķidrinātās dabasgāzes objektus, aptver energoinfrastruktūras prioritāros koridorus un jomas un ir izstrādāts saskaņā ar V pielikumā noteiktajiem principiem. Pēc tam, kad Komisija šo modeli apstiprinājusi saskaņā ar 2. līdz 4. punktā izklāstīto procedūru, modeli iekļauj metodoloģijās.

12. pants

Ieguldījumi ar pārrobežu ietekmi

1.   Faktiskās ieguldījumu izmaksas, kurās nav iekļautas uzturēšanas izmaksas un kuras ir saistītas ar kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā un II pielikuma 2. punktā noteiktajās kategorijās, sedz to dalībvalstu attiecīgie PSO vai pārvades infrastruktūras projekta virzītāji, kurās projektam ir pozitīva neto ietekme, un izmaksas, uz kurām neattiecas pārslodzes vai citas maksas, ar tīkla piekļuves tarifiem sedz tīkla lietotāji minētajā dalībvalstī vai minētajās dalībvalstīs.

2.   Uz kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā un II pielikuma 2. punktā noteiktajās kategorijās, 1. punkts attiecas tikai tad, ja vismaz viens projekta virzītājs pieprasa attiecīgajām valsts iestādēm šo pantu piemērot visām projekta izmaksām vai to daļām. Uz kopīgu interešu projektu, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā noteiktajās kategorijās, 1. punkts attiecas tikai tad, ja ir jau veikts tirgus pieprasījuma izvērtējums un ir norādīts, ka faktiskās ieguldījumu izmaksas nebūs iespējams segt no tarifiem.

Ja projektam ir vairāki projekta virzītāji, attiecīgās valsts regulatīvās iestādes nekavējoties pieprasa, lai visi projekta virzītāji ieguldījumu pieprasījumu iesniedz kopīgi saskaņā ar 3. punktu.

3.   Par kopīgu interešu projektiem, uz kuriem attiecas 1. punkts, projekta virzītāji vismaz reizi gadā un kamēr projekts nav nodots ekspluatācijā regulāri informē visas attiecīgās valstu regulatīvās iestādes par projekta gūtajām sekmēm un par apzinātajām izmaksām un ietekmi saistībā ar projektu.

Tiklīdz šāds projekts ir sasniedzis pietiekamu gatavību, projekta virzītāji pēc apspriešanās ar to dalībvalstu PSO, kurās projektam ir nozīmīga pozitīva neto ietekme, iesniedz ieguldījumu pieprasījumu. Minētajā ieguldījumu pieprasījumā iekļauj pieprasījumu pēc pārrobežu izmaksu sadalījuma, un to iesniedz visām attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm, pievienojot:

| a) | projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, kura atbilst metodoloģijai, kas izstrādāta saskaņā ar 11. pantu un ņemot vērā ieguvumus aiz attiecīgās dalībvalsts robežām; un |
| --- | --- |

a)

projekta izmaksu un ieguvumu analīzi, kura atbilst metodoloģijai, kas izstrādāta saskaņā ar 11. pantu un ņemot vērā ieguvumus aiz attiecīgās dalībvalsts robežām; un

| b) | saimnieciskās darbības plānu, kurā izvērtēta projekta finansiālā dzīvotspēja, tostarp izraudzītais finansēšanas variants un – attiecībā uz kopīgu interešu projektu, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā minētajā kategorijā, – tirgus testēšanas rezultātus; un |
| --- | --- |

b)

saimnieciskās darbības plānu, kurā izvērtēta projekta finansiālā dzīvotspēja, tostarp izraudzītais finansēšanas variants un – attiecībā uz kopīgu interešu projektu, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā minētajā kategorijā, – tirgus testēšanas rezultātus; un

| c) | ja projekta virzītāji vienojas – pamatotu priekšlikumu pārrobežu izmaksu sadalījumam. |
| --- | --- |

c)

ja projekta virzītāji vienojas – pamatotu priekšlikumu pārrobežu izmaksu sadalījumam.

Ja projektu virza vairāki projekta virzītāji, tie ieguldījumu pieprasījumu iesniedz kopīgi.

Par projektiem, kas iekļauti pirmajā Savienības sarakstā, projekta virzītāji ieguldījumu pieprasījumu iesniedz līdz 2013. gada 31. oktobrim.

Katru ieguldījumu pieprasījuma kopiju valsts regulatīvās iestādes nekavējoties zināšanai nosūta Aģentūrai un Komisijai.

Valsts regulatīvās iestādes un Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli sensitīvu informāciju.

4.   Sešu mēnešu laikā no dienas, kad iesaistītā valsts regulatīvā iestāde ir saņēmusi pēdējo ieguldījumu pieprasījumu, valstu regulatīvās iestādes pēc apspriešanās ar attiecīgajiem projekta virzītājiem pieņem koordinētus lēmumus par ieguldījumu izmaksu sadali, kas jāsedz katram sistēmas operatoram saistībā ar projektu, un par izmaksu iekļaušanu tarifos. Valstu regulatīvās iestādes var nolemt sadalīt tikai daļu no izmaksām vai var nolemt sadalīt izmaksas starp vairākiem kopīgu interešu projektiem, kas ietilpst vienā projektu kopumā.

Izmaksu sadalījumā valstu regulatīvās iestādes ņem vērā šādus faktiskos vai prognozētos rādītājus:

| — | pārslodzes vai citas maksas, |
| --- | --- |

—

pārslodzes vai citas maksas,

| — | ieņēmumus, ko rada kompensācijas mehānisms starp pārvades sistēmu operatoriem, kurš noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 13. pantu. |
| --- | --- |

—

ieņēmumus, ko rada kompensācijas mehānisms starp pārvades sistēmu operatoriem, kurš noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 13. pantu.

Pieņemot lēmumu par izmaksu pārrobežu sadalījumu, ņem vērā projektu izmaksas un ieguvumus no ekonomiskā, sociālā un vides viedokļa attiecīgajās dalībvalstīs un iespējamo vajadzību pēc finanšu atbalsta.

Pieņemot lēmumu par izmaksu pārrobežu sadalījumu, attiecīgās regulatīvās iestādes, apspriežoties ar attiecīgajiem PSO, mēģina, pamatojoties uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā precizēto informāciju un citiem līdzekļiem, panākt abpusēju vienošanos.

Ja kopīgu interešu projekts mazina negatīvas papildu sekas, piemēram, cilpas plūsmas, un tas ir īstenots dalībvalstī, kura ir negatīvo papildu seku izcelsmes avots, šādu seku mazināšanu neuzskata par pārrobežu ieguvumu, un tādēļ tā nevar būt par pamatu izmaksu sadalījumam un attiecināšanai uz to dalībvalstu PSO, kurus minētās negatīvās papildu sekas ietekmē.

5.   Valsts regulatīvās iestādes, nosakot vai apstiprinot tarifus saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 37. panta 1. punkta a) apakšpunktu un Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz izmaksu pārrobežu sadalījumu, kā minēts šā panta 4. punktā, ņem vērā faktiskās izmaksas, kas radušās PSO vai citam projekta virzītājam ieguldījumu rezultātā, ciktāl šīs izmaksas atbilst efektīva un strukturāli līdzīga operatora izmaksām.

Lēmumu par izmaksu sadalījumu valstu regulatīvās iestādes tūlīt dara zināmu Aģentūrai kopā ar visu attiecīgo informāciju par lēmumu. Konkrētāk, informācija aptver sīku un pamatotu izklāstu, uz kāda pamata izmaksas tika sadalītas starp dalībvalstīm, attiecīgi:

| a) | novērtējumu par apzinātajām sekām, tostarp saistībā ar tīkla tarifiem, uz katru no iesaistītajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

novērtējumu par apzinātajām sekām, tostarp saistībā ar tīkla tarifiem, uz katru no iesaistītajām dalībvalstīm;

| b) | novērtējumu par 3. punkta b) apakšpunktā minēto saimnieciskās darbības plānu; |
| --- | --- |

b)

novērtējumu par 3. punkta b) apakšpunktā minēto saimnieciskās darbības plānu;

| c) | projekta pozitīvo ārējo ietekmi reģionālā vai Savienības mērogā; |
| --- | --- |

c)

projekta pozitīvo ārējo ietekmi reģionālā vai Savienības mērogā;

| d) | rezultātus apspriedēm ar attiecīgajiem projekta virzītājiem. |
| --- | --- |

d)

rezultātus apspriedēm ar attiecīgajiem projekta virzītājiem.

Izmaksu sadalījuma lēmumu publicē.

6.   Ja attiecīgās valsts regulatīvās iestādes nav vienojušās par ieguldījumu pieprasījumu sešu mēnešu laikā no dienas, kad pēdējā valsts regulatīvā iestāde saņēmusi minēto pieprasījumu, tā nekavējoties informē Aģentūru.

Tādā gadījumā vai pēc attiecīgi valsts regulatīvo iestāžu kopīga pieprasījuma lēmumu par ieguldījumu pieprasījumu, tostarp par 3. punktā minēto izmaksu pārrobežu sadalījumu, kā arī par to, kā ieguldījumus atspoguļojas tarifos, pieņem Aģentūra trīs mēnešu laikā no dienas, kad iestādes vērsušās pie Aģentūras.

Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Aģentūra apspriežas ar attiecīgajām valsts regulatīvajām iestādēm un projekta virzītājiem. Otrajā daļā minēto trīs mēnešu termiņu var pagarināt par diviem papildu mēnešiem, ja Aģentūra pieprasa papildu informāciju. Minētais papildu termiņš sākas nākamajā dienā pēc pilnīgas informācijas saņemšanas.

Izmaksu sadalījuma lēmumu publicē. Piemēro Regulas (EK) Nr. 713/2009 19. un 20. pantu.

7.   Aģentūra nekavējoties Komisijai iesniedz visu lēmumu par izmaksu sadalījumu kopijas un visu attiecīgo informāciju par katru šādu lēmumu. Minēto informāciju var iesniegt kā apkopojumu. Komisija ievēro komerciāli sensitīvas informācijas konfidencialitāti.

8.   Šis izmaksu sadalījuma lēmums neskar PSO tiesības iesniegt un valstu regulatīvo iestāžu tiesības apstiprināt maksu par piekļuvi tīkliem saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK un Direktīvas 2009/73/EK 32. pantu, Regulas (EK) Nr. 714/2009 14. pantu un Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantu.

9.   Šo pantu nepiemēro kopīgu interešu projektiem, kas saņēmuši:

| a) | atbrīvojumu no Direktīvas 2009/73/EK 32., 33. un 34. panta un 41. panta 6., 8. un 10. punkta saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu; |
| --- | --- |

a)

atbrīvojumu no Direktīvas 2009/73/EK 32., 33. un 34. panta un 41. panta 6., 8. un 10. punkta saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu;

| b) | atbrīvojumu no Regulas (EK) Nr. 714/2009 16. panta 6. punkta vai atbrīvojumu no Direktīvas 2009/72/EK 32. panta un 37. panta 6. un 10. punkta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 17. pantu; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojumu no Regulas (EK) Nr. 714/2009 16. panta 6. punkta vai atbrīvojumu no Direktīvas 2009/72/EK 32. panta un 37. panta 6. un 10. punkta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 17. pantu;

| c) | izņēmumu saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK (20) 22. pantu; vai |
| --- | --- |

c)

izņēmumu saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK (20) 22. pantu; vai

| d) | izņēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 (21) 7. pantu. |
| --- | --- |

d)

izņēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 (21) 7. pantu.

13. pants

Stimuli

1.   Ja projekta virzītājam rodas lielāks risks tāda kopīgu interešu projekta izstrādē, būvē, ekspluatācijā un uzturēšanā, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā un II pielikuma 2. punktā noteiktajās kategorijās, salīdzinot ar riskiem, kādi parasti rodas, realizējot līdzīgu infrastruktūras projektu, dalībvalstis un valstu regulatīvās iestādes nodrošina, ka minētajam projektam tiek piešķirti pienācīgi stimuli saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 37. panta 8. punktu, Direktīvas 2009/73/EK 41. panta 8. punktu, Regulas (EK) Nr. 714/2009 14. pantu un Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantu.

Pirmo daļu nepiemēro, ja kopīgu interešu projekts ir saņēmis:

| a) | atbrīvojumu no Direktīvas 2009/73/EK 32., 33. un 34. panta un 41. panta 6., 8. un 10. punkta saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu; |
| --- | --- |

a)

atbrīvojumu no Direktīvas 2009/73/EK 32., 33. un 34. panta un 41. panta 6., 8. un 10. punkta saskaņā ar Direktīvas 2009/73/EK 36. pantu;

| b) | atbrīvojumu no Regulas (EK) Nr. 714/2009 16. panta 6. punkta vai atbrīvojumu no Direktīvas 2009/72/EK 32. panta un 37. panta 6. un 10. punkta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 17. pantu; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojumu no Regulas (EK) Nr. 714/2009 16. panta 6. punkta vai atbrīvojumu no Direktīvas 2009/72/EK 32. panta un 37. panta 6. un 10. punkta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 17. pantu;

| c) | izņēmumu saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 22. pantu; vai |
| --- | --- |

c)

izņēmumu saskaņā ar Direktīvas 2003/55/EK 22. pantu; vai

| d) | izņēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 7. pantu. |
| --- | --- |

d)

izņēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 7. pantu.

2.   Valstu regulatīvo iestāžu lēmumā par 1. punktā minēto stimulu piešķiršanu ņem vērā rezultātus izmaksu un ieguvumu analīzei, kuras pamatā ir saskaņā ar 11. pantu izstrādātā metodoloģija, un jo īpaši projekta pozitīvas papildu sekas reģionālā vai Savienības mērogā. Valstu regulatīvās iestādes izsver arī specifiskos riskus, kas rodas projekta virzītājiem, veiktos riska mazināšanas pasākumus un šāda riska profila pamatojumu, ņemot vērā projekta pozitīvo neto ietekmi salīdzinājumā ar mazāk riskantu alternatīvu. Atbilstīgie riski ietver riskus, kas saistīti ar jaunām pārvades tehnoloģijām gan uz sauszemes, gan jūrā, riskus, kas saistīti ar izmaksu nepietiekamu atgūstamību, un attīstības riskus.

3.   Ar lēmumu piešķirtais stimuls atbilst riska specifiskajam raksturam un var inter alia aptvert:

| a) | noteikumus par apsteidzošiem ieguldījumiem; vai |
| --- | --- |

a)

noteikumus par apsteidzošiem ieguldījumiem; vai

| b) | noteikumus, lai atzītu faktiskās izmaksas pirms projekta nodošanas ekspluatācijā; vai |
| --- | --- |

b)

noteikumus, lai atzītu faktiskās izmaksas pirms projekta nodošanas ekspluatācijā; vai

| c) | noteikumus, kā nodrošināt papildu peļņu no projektā ieguldītā kapitāla; vai |
| --- | --- |

c)

noteikumus, kā nodrošināt papildu peļņu no projektā ieguldītā kapitāla; vai

| d) | visus citus pasākumus, ko uzskata par vajadzīgiem un lietderīgiem. |
| --- | --- |

d)

visus citus pasākumus, ko uzskata par vajadzīgiem un lietderīgiem.

4.   Ja tie ir pieejami, katra valsts regulatīvā iestāde līdz 2013. gada 31. jūlijam iesniedz Aģentūrai savu metodoloģiju un kritērijus, ko izmanto, lai novērtētu ieguldījumus elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projektos un to radīto augstāko risku.

5.   Līdz 2013. gada 31. decembrim Aģentūra, pienācīgi ņemot vērā informāciju, ko tā saņēmusi saskaņā ar šā panta 4. punktu, veicina paraugprakses apmaiņu un sniedz ieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 7. panta 2. punktu par:

| a) | stimuliem, kas minēti 1. punktā, pamatojoties uz salīdzinošu valstu regulatīvo iestāžu paraugprakses novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

stimuliem, kas minēti 1. punktā, pamatojoties uz salīdzinošu valstu regulatīvo iestāžu paraugprakses novērtējumu;

| b) | kopēju metodoloģiju, lai novērtētu radušos augstākos ieguldījumu riskus elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projektos. |
| --- | --- |

b)

kopēju metodoloģiju, lai novērtētu radušos augstākos ieguldījumu riskus elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projektos.

6.   Līdz 2014. gada 31. martam katra valsts regulatīvā iestāde publicē savu metodoloģiju un kritērijus, ko izmanto, lai novērtētu ieguldījumus elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projektos un to radīto augstāko risku.

7.   Ja 5. un 6. punktā minētie pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu kopīgu interešu projektu laicīgu īstenošanu, Komisija var izdot pamatnostādnes par šajā pantā noteiktajiem stimuliem.

V   NODAĻA

FINANSĒŠANA

14. pants

Projektu atbilstība Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai

1.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst II pielikuma 1., 2. un 4. punktā noteiktajās kategorijās, ir atbilstīgi Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai pētījumu dotāciju veidā un finanšu instrumentu veidā.

2.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā un II pielikuma 2. punktā noteiktajās kategorijās, izņemot hidroakumulācijas elektrostaciju projektus, arī ir atbilstīgi Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja tie atbilst visiem šādiem kritērijiem:

| a) | projekta specifiskā izmaksu un ieguvumu analīze, kas veikta saskaņā ar 12. panta 3. punkta a) apakšpunktu, sniedz pierādījumus, ka pastāv nozīmīgas pozitīvas papildu sekas, piemēram, saistībā ar apgādes drošību, solidaritāti vai inovāciju; |
| --- | --- |

a)

projekta specifiskā izmaksu un ieguvumu analīze, kas veikta saskaņā ar 12. panta 3. punkta a) apakšpunktu, sniedz pierādījumus, ka pastāv nozīmīgas pozitīvas papildu sekas, piemēram, saistībā ar apgādes drošību, solidaritāti vai inovāciju;

| b) | par projektu ir pieņemts lēmums par pārrobežu izmaksu sadalījumu saskaņā ar 12. pantu; vai arī attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, kuri ietilpst II pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajā kategorijā un par kuriem tādēļ nav pieņemts lēmums par pārrobežu izmaksu sadalījumu, projekta mērķis ir sniegt pārrobežu pakalpojumus, veikt tehnoloģiju inovācijas un nodrošināt tīkla pārrobežu darbības drošumu; |
| --- | --- |

b)

par projektu ir pieņemts lēmums par pārrobežu izmaksu sadalījumu saskaņā ar 12. pantu; vai arī attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, kuri ietilpst II pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajā kategorijā un par kuriem tādēļ nav pieņemts lēmums par pārrobežu izmaksu sadalījumu, projekta mērķis ir sniegt pārrobežu pakalpojumus, veikt tehnoloģiju inovācijas un nodrošināt tīkla pārrobežu darbības drošumu;

| c) | projekts nav komerciāli dzīvotspējīgs, kā liecina uzņēmējdarbības plāns un citi novērtējumi, īpaši tie, ko veikuši iespējamie ieguldītāji vai kreditori vai valsts regulatīvā iestāde. Izvērtējot projekta komerciālo dzīvotspēju, ņem vērā lēmumu par stimuliem un tā pamatojumu, kas minēts 13. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

c)

projekts nav komerciāli dzīvotspējīgs, kā liecina uzņēmējdarbības plāns un citi novērtējumi, īpaši tie, ko veikuši iespējamie ieguldītāji vai kreditori vai valsts regulatīvā iestāde. Izvērtējot projekta komerciālo dzīvotspēju, ņem vērā lēmumu par stimuliem un tā pamatojumu, kas minēts 13. panta 2. punktā.

3.   Kopīgu interešu projekti, kas īstenoti saskaņā ar 5. panta 7. punkta d) apakšpunktā minēto procedūru, ir atbilstīgi arī Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja tie atbilst šā panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

4.   Kopīgu interešu projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā un 4. punktā noteiktajās kategorijās, arī ir atbilstīgi Savienības finansiālās palīdzības saņemšanai darbiem paredzētu dotāciju veidā, ja attiecīgie projektu virzītāji var skaidri pierādīt, ka projekti radīs ievērojamas pozitīvas papildu sekas un ka tie nav komerciāli dzīvotspējīgi saskaņā ar saimnieciskās darbības plānu un citiem veiktajiem izvērtējumiem, jo īpaši, ja tos veikuši iespējamie ieguldītāji vai kreditori vai attiecīgā gadījumā valsts regulatīvā iestāde.

15. pants

Norādes Savienības finansiālās palīdzības piešķiršanas kritērijiem

Specifiskie kritēriji, kas noteikti 4. panta 2. punktā, un 4. panta 4. punktā noteiktie parametri ir arī uzskatāmi par mērķiem, kad nosaka Savienības finansiālās palīdzības piešķiršanas kritērijus attiecīgajā regulā par Eiropas infrastruktūras savienošanas intrumentu.

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četru gadu laikposmu no 2013. gada 15. maija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms šā laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 3. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

VI   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

17. pants

Ziņošana un novērtēšana

Ne vēlāk kā 2017. gadā Komisija publicē ziņojumu par kopīgu interešu projektu īstenošanu un to iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Šajā ziņojumā sniedz novērtējumu par:

| a) | gūtajām sekmēm saskaņā ar 3. pantu izraudzītu kopīgu interešu projektu plānošanā, izstrādē, būvniecībā un nodošanā ekspluatācijā un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos un citām sastaptām grūtībām; |
| --- | --- |

a)

gūtajām sekmēm saskaņā ar 3. pantu izraudzītu kopīgu interešu projektu plānošanā, izstrādē, būvniecībā un nodošanā ekspluatācijā un – attiecīgā gadījumā – par īstenošanas kavēšanos un citām sastaptām grūtībām;

| b) | Savienības piešķirtajiem un izmaksātajiem līdzekļiem kopīgu interešu projektiem, salīdzinot ar finansēto kopīgu interešu projektu kopējo vērtību; |
| --- | --- |

b)

Savienības piešķirtajiem un izmaksātajiem līdzekļiem kopīgu interešu projektiem, salīdzinot ar finansēto kopīgu interešu projektu kopējo vērtību;

| c) | attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes nozarēm – izmaiņām starpsavienojumu līmenī starp dalībvalstīm, attiecīgo enerģijas cenu dinamiku, kā arī tīkla sistēmas atteiču skaitu, to cēloņiem un saistītajām izmaksām ekonomikai; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes nozarēm – izmaiņām starpsavienojumu līmenī starp dalībvalstīm, attiecīgo enerģijas cenu dinamiku, kā arī tīkla sistēmas atteiču skaitu, to cēloņiem un saistītajām izmaksām ekonomikai;

| d) | attiecībā uz atļauju piešķiršanu un sabiedrības līdzdalību – jo īpaši par:






  i) | kopīgu interešu projektu atļauju piešķiršanas procesu vidējo un maksimālo kopējo ilgumu, tostarp katra pirmspieteikuma procedūras posma ilgumu, salīdzinot ar grafikā paredzētajiem galvenajiem starprezultātiem, kas minēti 10. panta 4. punktā; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz atļauju piešķiršanu un sabiedrības līdzdalību – jo īpaši par:

i)

kopīgu interešu projektu atļauju piešķiršanas procesu vidējo un maksimālo kopējo ilgumu, tostarp katra pirmspieteikuma procedūras posma ilgumu, salīdzinot ar grafikā paredzētajiem galvenajiem starprezultātiem, kas minēti 10. panta 4. punktā;

| ii) | pretestību pret kopīgu interešu projektiem (jo īpaši tādu rakstisku iebildumu skaitu, kas saņemti sabiedriskās apspriešanas procesā, tiesvedību skaitu); |
| --- | --- |

ii)

pretestību pret kopīgu interešu projektiem (jo īpaši tādu rakstisku iebildumu skaitu, kas saņemti sabiedriskās apspriešanas procesā, tiesvedību skaitu);

| iii) | paraugprakses un novatoriskās prakses pārskatu attiecībā uz ieinteresēto personu iesaisti un ietekmes uz vidi mazināšanu atļaujas piešķiršanas procesu un projekta īstenošanas laikā; |
| --- | --- |

iii)

paraugprakses un novatoriskās prakses pārskatu attiecībā uz ieinteresēto personu iesaisti un ietekmes uz vidi mazināšanu atļaujas piešķiršanas procesu un projekta īstenošanas laikā;

| iv) | shēmu efektivitāti, kas paredzētas 8. panta 3. punktā attiecībā uz saskaņā ar 10. pantu noteikto termiņu ievērošanu; |
| --- | --- |

iv)

shēmu efektivitāti, kas paredzētas 8. panta 3. punktā attiecībā uz saskaņā ar 10. pantu noteikto termiņu ievērošanu;

| e) | attiecībā uz regulatīvo režīmu – jo īpaši par:






  i) | kopīgu interešu projektu skaitu, par ko pieņemts pārrobežu izmaksu sadalījuma lēmums saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- | --- |

e)

attiecībā uz regulatīvo režīmu – jo īpaši par:

i)

kopīgu interešu projektu skaitu, par ko pieņemts pārrobežu izmaksu sadalījuma lēmums saskaņā ar 12. pantu;

| ii) | to kopīgu interešu projektu skaitu un veidu, kam piešķirti konkrēti stimuli saskaņā ar 13. pantu; |
| --- | --- |

ii)

to kopīgu interešu projektu skaitu un veidu, kam piešķirti konkrēti stimuli saskaņā ar 13. pantu;

| f) | šīs regulas efektivitāti saistībā ar ieguldījumu tirgus integrācijā līdz 2014. un 2015. gadam, klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanā līdz 2020. gadam un ilgākā termiņā virzībā uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

f)

šīs regulas efektivitāti saistībā ar ieguldījumu tirgus integrācijā līdz 2014. un 2015. gadam, klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanā līdz 2020. gadam un ilgākā termiņā virzībā uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni līdz 2050. gadam.

18. pants

Informācija un publiskošana

Komisija sešu mēnešu laikā pēc pirmā Savienības saraksta pieņemšanas dienas izveido sabiedrībai viegli pieejamu infrastruktūras pārredzamības platformu, tostarp internetā. Platforma ietver šādu informāciju:

| a) | vispārīgu, atjauninātu informāciju, tostarp ģeogrāfisko informāciju, par katru kopīgu interešu projektu; |
| --- | --- |

a)

vispārīgu, atjauninātu informāciju, tostarp ģeogrāfisko informāciju, par katru kopīgu interešu projektu;

| b) | katra kopīgu interešu projekta īstenošanas plānu, kā noteikts 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

katra kopīgu interešu projekta īstenošanas plānu, kā noteikts 5. panta 1. punktā;

| c) | galvenos rezultātus no izmaksu un ieguvumu analīzes, kuras pamatā ir saskaņā ar 11. pantu izstrādātā metodoloģija, attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, izņemot komerciāli sensitīvu informāciju; |
| --- | --- |

c)

galvenos rezultātus no izmaksu un ieguvumu analīzes, kuras pamatā ir saskaņā ar 11. pantu izstrādātā metodoloģija, attiecībā uz kopīgu interešu projektiem, izņemot komerciāli sensitīvu informāciju;

| d) | Savienības sarakstu; |
| --- | --- |

d)

Savienības sarakstu;

| e) | informāciju par katram kopīgu interešu projektam Savienības piešķirto un izmaksāto finansējumu. |
| --- | --- |

e)

informāciju par katram kopīgu interešu projektam Savienības piešķirto un izmaksāto finansējumu.

19. pants

Pārejas noteikumi

Šī regula neskar tādas finansiālās palīdzības piešķiršanu, turpināšanu vai grozīšanu, ko piešķīrusi Komisija, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kuri izsludināti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 680/2007 (2007. gada 20. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (22), projektiem, kas uzskaitīti Lēmuma Nr. 1364/2006/EK I un III pielikumā, vai ņemot vērā mērķus, kuru pamatā ir attiecīgās TEN-E paredzētās izdevumu kategorijas, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (23).

Kopīgu interešu projektiem, par kuriem atļauju piešķiršanas procesā projekta virzītājs ir iesniedzis pieteikuma dokumentāciju pirms 2013. gada 16. novembra, III nodaļas noteikumus nepiemēro.

20. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 713/2009

Regulas (EK) Nr. 713/2009 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Aģentūra iekasē maksu par atbrīvojuma lēmuma pieprasījumu atbilstīgi 9. panta 1. punktam un par Aģentūras lēmumiem par izmaksu pārrobežu sadalījumu saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes (24).

21. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 714/2009

Regulu (EK) Nr. 714/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | kopējus tīkla darbības instrumentus, lai nodrošinātu tīkla darbības koordināciju normālos un ārkārtas apstākļos, tostarp parastu negadījumu klasifikācijas skalu, un pētniecības plānus. Šie instrumenti inter alia precizē:






  i) | informāciju, tostarp atbilstošu nākamās dienas, tās pašas dienas un reāllaika informāciju, kas palīdz uzlabot darbības koordināciju, kā arī šādas informācijas vākšanas un izplatīšanas optimālo biežumu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

kopējus tīkla darbības instrumentus, lai nodrošinātu tīkla darbības koordināciju normālos un ārkārtas apstākļos, tostarp parastu negadījumu klasifikācijas skalu, un pētniecības plānus. Šie instrumenti inter alia precizē:

inter alia

i)

informāciju, tostarp atbilstošu nākamās dienas, tās pašas dienas un reāllaika informāciju, kas palīdz uzlabot darbības koordināciju, kā arī šādas informācijas vākšanas un izplatīšanas optimālo biežumu;

| ii) | tehnoloģisko platformu informācijas apmaiņai reāllaikā un attiecīgā gadījumā tehnoloģiskās platformas, lai vāktu, apstrādātu un nodotu citu informāciju, kas minēta i) punktā, kā arī tādu procedūru īstenošanai, ar kurām var uzlabot darbības koordināciju starp pārvades sistēmas operatoriem, lai šāda koordinācija aptvertu visu Eiropu; |
| --- | --- |

ii)

tehnoloģisko platformu informācijas apmaiņai reāllaikā un attiecīgā gadījumā tehnoloģiskās platformas, lai vāktu, apstrādātu un nodotu citu informāciju, kas minēta i) punktā, kā arī tādu procedūru īstenošanai, ar kurām var uzlabot darbības koordināciju starp pārvades sistēmas operatoriem, lai šāda koordinācija aptvertu visu Eiropu;

| iii) | kā pārvades sistēmu operatori dara pieejamu darbības informāciju citiem pārvades sistēmu operatoriem vai jebkurai struktūrai, kas pienācīgi pilnvarota tos atbalstīt, lai nodrošinātu darbības koordināciju, un Aģentūrai; un |
| --- | --- |

iii)

kā pārvades sistēmu operatori dara pieejamu darbības informāciju citiem pārvades sistēmu operatoriem vai jebkurai struktūrai, kas pienācīgi pilnvarota tos atbalstīt, lai nodrošinātu darbības koordināciju, un Aģentūrai; un

| iv) | to, ka pārvades sistēmu operatori izvēlas kontaktpunktu, kas atbild uz informācijas pieprasījumiem no citiem pārvades sistēmu operatoriem vai no jebkuras struktūras, kas pienācīgi pilnvarota, kā minēts iii) punktā, vai no Aģentūras. |
| --- | --- |

iv)

to, ka pārvades sistēmu operatori izvēlas kontaktpunktu, kas atbild uz informācijas pieprasījumiem no citiem pārvades sistēmu operatoriem vai no jebkuras struktūras, kas pienācīgi pilnvarota, kā minēts iii) punktā, vai no Aģentūras.

Elektroenerģijas PSOET līdz 2015. gada 16. maijam iesniedz Aģentūrai un Komisijai attiecībā uz i) līdz iv) punktu pieņemtās specifikācijas.

Aģentūra 12 mēnešu laikā no specifikāciju pieņemšanas izdod atzinumu, kurā ir aplūkots, vai tie pietiekami veicina pārrobežu tirdzniecību un nodrošina Eiropas elektroenerģijas pārvades tīkla optimālu pārvaldību, koordinētu darbību, efektīvu izmantošanu un pareizu tehnisko attīstību.”;

| b) | panta 10. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ņem vērā valstu ieguldījumu plānus, ievērojot 12. panta 1. punktā minētos reģionālos ieguldījumu plānus un attiecīgā gadījumā tīkla plānošanas Savienības aspektus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes (25); tam veic izdevumu un ieguvumu analīzi, izmantojot metodoloģiju, kas noteikta, kā izklāstīts minētās regulas 11. pantā; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 10. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ņem vērā valstu ieguldījumu plānus, ievērojot 12. panta 1. punktā minētos reģionālos ieguldījumu plānus un attiecīgā gadījumā tīkla plānošanas Savienības aspektus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes (25); tam veic izdevumu un ieguvumu analīzi, izmantojot metodoloģiju, kas noteikta, kā izklāstīts minētās regulas 11. pantā;

25

| 2) | regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:
  “11. pants
  Izmaksas
  Izmaksas, kas saistītas ar šīs regulas 4. līdz 12. pantā un Regulas (ES) Nr. 347/2013 11. pantā minētajām elektroenerģijas PSOET darbībām, sedz pārvades sistēmu operatori, un tās iekļauj tarifu aprēķinos. Regulatīvās iestādes apstiprina minētās izmaksas vienīgi tad, ja tās ir pamatotas un atbilstīgas.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Izmaksas

Izmaksas, kas saistītas ar šīs regulas 4. līdz 12. pantā un Regulas (ES) Nr. 347/2013 11. pantā minētajām elektroenerģijas PSOET darbībām, sedz pārvades sistēmu operatori, un tās iekļauj tarifu aprēķinos. Regulatīvās iestādes apstiprina minētās izmaksas vienīgi tad, ja tās ir pamatotas un atbilstīgas.”;

| 3) | regulas 18. pantā iekļauj šādu punktu:
  “4.a   Komisija var pieņemt pamatnostādnes par pārvades sistēmu operatoru darbības koordināciju Savienības līmenī. Minētās pamatnostādnes ir saskaņā ar šīs regulas 6. pantā minētajiem tīkla kodeksiem un pamatojas uz tiem, kā arī uz šīs regulas 8. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajām pieņemtajām specifikācijām un Aģentūras atzinuma. Pieņemot minētās pamatnostādnes, Komisija ņem vērā dažādās reģionālās un valstu darbības prasības.
  Minētās pamatnostādnes pieņem saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 18. pantā iekļauj šādu punktu:

“4.a   Komisija var pieņemt pamatnostādnes par pārvades sistēmu operatoru darbības koordināciju Savienības līmenī. Minētās pamatnostādnes ir saskaņā ar šīs regulas 6. pantā minētajiem tīkla kodeksiem un pamatojas uz tiem, kā arī uz šīs regulas 8. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajām pieņemtajām specifikācijām un Aģentūras atzinuma. Pieņemot minētās pamatnostādnes, Komisija ņem vērā dažādās reģionālās un valstu darbības prasības.

Minētās pamatnostādnes pieņem saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 4) | regulas 23. pantā iekļauj šādu punktu:
  “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (26). |
| --- | --- |

4)

regulas 23. pantā iekļauj šādu punktu:

“3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (26).

26

22. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 715/2009

Regulu (EK) Nr. 715/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 8. panta 10. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | ņem vērā valstu ieguldījumu plānus, ievērojot 12. panta 1. punktā minētos reģionālos ieguldījumu plānus un attiecīgā gadījumā tīkla plānošanas Savienības aspektus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes (27); tam veic izdevumu un ieguvumu analīzi, izmantojot metodoloģiju, kas noteikta, kā izklāstīts minētās regulas 11. pantā. |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 8. panta 10. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

ņem vērā valstu ieguldījumu plānus, ievērojot 12. panta 1. punktā minētos reģionālos ieguldījumu plānus un attiecīgā gadījumā tīkla plānošanas Savienības aspektus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes (27); tam veic izdevumu un ieguvumu analīzi, izmantojot metodoloģiju, kas noteikta, kā izklāstīts minētās regulas 11. pantā.

27

| 2) | regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:
  “11. pants
  Izmaksas
  Izmaksas, kas saistītas ar šīs regulas 4. līdz 12. pantā un Regulas (ES) Nr. 347/2013 11. pantā minētajām gāzes PSOET darbībām, sedz pārvades sistēmu operatori, un tās ņem vērā tarifu aprēķinos. Regulatīvās iestādes apstiprina minētās izmaksas vienīgi tad, ja tās ir pamatotas un atbilstīgas.” |
| --- | --- |

2)

regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Izmaksas

Izmaksas, kas saistītas ar šīs regulas 4. līdz 12. pantā un Regulas (ES) Nr. 347/2013 11. pantā minētajām gāzes PSOET darbībām, sedz pārvades sistēmu operatori, un tās ņem vērā tarifu aprēķinos. Regulatīvās iestādes apstiprina minētās izmaksas vienīgi tad, ja tās ir pamatotas un atbilstīgas.”

23. pants

Atcelšana

Lēmumu Nr. 1364/2006/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra. No šīs regulas neizriet nekādas tiesības attiecībā uz projektiem, kas uzskaitīti Lēmuma Nr. 1364/2006/EK I un III pielikumā.

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2013. gada 1. jūnija, izņemot 14. un 15. pantu, ko piemēro no attiecīgās regulas par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu piemērošanas dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 17. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 125. lpp.

1

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 137. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 21. marta lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par energoinfrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam (OV C 33 E, 5.2.2013., 46. lpp.).

4

(5)  OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp).

6

(7)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

7

(8)  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

8

(9)  OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.

9

(10)  OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

10

(11)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

11

(12)  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

12

(13)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

13

(14)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

14

(15)  OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.

15

(16)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

16

(17)  OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.

17

(18)  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

18

(19)  OV L 200, 31.7.2009., 31. lpp.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/55/EK (2003. gada 26. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1228/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp.).

21

(22)  OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.

22

(23)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

23

(24)  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.”

24

(25)  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.”;

25

(26)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.“

26

(27)  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.”;

27

---

I PIELIKUMS

ENERGOINFRASTRUKTŪRAS PRIORITĀRIE KORIDORI UN JOMAS

Šo regulu piemēro turpmāk minētajiem Eiropas energoinfrastruktūras prioritārajiem koridoriem un jomām.

1.   PRIORITĀRIE ELEKTROENERĢIJAS KORIDORI

| 1. | Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās (“NSOG”): integrēta jūras elektrotīkla attīstība un saistītie starpsavienojumi Ziemeļu jūrā, Īrijas jūrā, Lamanša jūras šaurumā, Baltijas jūrā un blakus esošajos ūdeņos, lai pārvadītu elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem jūras enerģijas avotiem, uz patēriņa centriem un krātuvēm un kāpinātu elektroenerģijas pārrobežu apmaiņu.
  Attiecīgās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Vācija, Zviedrija. |
| --- | --- |

1.

Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās (“NSOG”): integrēta jūras elektrotīkla attīstība un saistītie starpsavienojumi Ziemeļu jūrā, Īrijas jūrā, Lamanša jūras šaurumā, Baltijas jūrā un blakus esošajos ūdeņos, lai pārvadītu elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem jūras enerģijas avotiem, uz patēriņa centriem un krātuvēm un kāpinātu elektroenerģijas pārrobežu apmaiņu.

Attiecīgās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Vācija, Zviedrija.

| 2. | Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā (“NSI West Electricity”): starpsavienojumi starp reģiona dalībvalstīm un trešām valstīm Vidusjūras reģionā, tostarp Ibērijas pussalā, jo īpaši, lai integrētu no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtu elektroenerģiju un stiprinātu iekšējā tīkla infrastruktūras ar mērķi veicināt reģiona tirgus integrāciju.
  Attiecīgās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Vācija. |
| --- | --- |

2.

Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā (“NSI West Electricity”): starpsavienojumi starp reģiona dalībvalstīm un trešām valstīm Vidusjūras reģionā, tostarp Ibērijas pussalā, jo īpaši, lai integrētu no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtu elektroenerģiju un stiprinātu iekšējā tīkla infrastruktūras ar mērķi veicināt reģiona tirgus integrāciju.

Attiecīgās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Vācija.

| 3. | Ziemeļu–dienvidu elektroenerģijas starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos (“NSI East Electricity”): starpsavienojumi un iekšējās līnijas ziemeļu–dienvidu un austrumu–rietumu virzienā, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi un integrētu no atjaunojamiem enerģijas avotiem saražoto enerģiju.
  Attiecīgās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija, Horvātija (1), Itālija, Kipra, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Vācija. |
| --- | --- |

3.

Ziemeļu–dienvidu elektroenerģijas starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos (“NSI East Electricity”): starpsavienojumi un iekšējās līnijas ziemeļu–dienvidu un austrumu–rietumu virzienā, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi un integrētu no atjaunojamiem enerģijas avotiem saražoto enerģiju.

Attiecīgās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija, Horvātija (1), Itālija, Kipra, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Vācija.

| 4. | Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns elektroenerģijas jomā (“BEMIP Electricity”): starpsavienojumi starp dalībvalstīm Baltijas reģionā un attiecīgi iekšējā tīkla infrastruktūras nostiprināšana, lai novērstu Baltijas valstu izolētību, veicinātu tirgus integrāciju, inter alia strādājot pie atjaunojamo energoresursu integrācijas reģionā.
  Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija, Vācija, Zviedrija. |
| --- | --- |

4.

Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns elektroenerģijas jomā (“BEMIP Electricity”): starpsavienojumi starp dalībvalstīm Baltijas reģionā un attiecīgi iekšējā tīkla infrastruktūras nostiprināšana, lai novērstu Baltijas valstu izolētību, veicinātu tirgus integrāciju, inter alia strādājot pie atjaunojamo energoresursu integrācijas reģionā.

Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija, Vācija, Zviedrija.

2.   PRIORITĀRIE GĀZES KORIDORI

| 5. | Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā (“NSI West Gas”): gāzes infrastruktūra ziemeļu–dienvidu gāzes plūsmām Rietumeiropā, lai vēl vairāk diversificētu piegādes maršrutus un palielinātu gāzes piegādājamību īstermiņā.
  Attiecīgās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Vācija. |
| --- | --- |

5.

Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā (“NSI West Gas”): gāzes infrastruktūra ziemeļu–dienvidu gāzes plūsmām Rietumeiropā, lai vēl vairāk diversificētu piegādes maršrutus un palielinātu gāzes piegādājamību īstermiņā.

Attiecīgās dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Beļģija, Dānija, Francija, Itālija, Īrija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Vācija.

| 6. | Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos (“NSI East Gas”): gāzes infrastruktūra reģionāliem gāzes savienojumiem Baltijas jūras reģionā un starp to un Adrijas un Egejas jūru, Vidusjūras baseina austrumiem un Melno jūru un piegādes avotu diversifikācijas un piegāžu drošības veicināšanai.
  Attiecīgās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija, Horvātija (1), Itālija, Kipra, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Vācija. |
| --- | --- |

6.

Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos (“NSI East Gas”): gāzes infrastruktūra reģionāliem gāzes savienojumiem Baltijas jūras reģionā un starp to un Adrijas un Egejas jūru, Vidusjūras baseina austrumiem un Melno jūru un piegādes avotu diversifikācijas un piegāžu drošības veicināšanai.

Attiecīgās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Čehijas Republika, Grieķija, Horvātija (1), Itālija, Kipra, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Vācija.

| 7. | Dienvidu gāzes koridors (“SGC”): infrastruktūra gāzes pārvadīšanai no Kaspijas baseina, Vidusāzijas, Tuvajiem Austrumiem un Vidusjūras baseina austrumiem uz Savienību, lai uzlabotu gāzes piegāžu diversifikāciju.
  Attiecīgās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Čehijas Republika, Francija, Grieķija, Horvātija (2), Itālija, Kipra, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Vācija. |
| --- | --- |

7.

Dienvidu gāzes koridors (“SGC”): infrastruktūra gāzes pārvadīšanai no Kaspijas baseina, Vidusāzijas, Tuvajiem Austrumiem un Vidusjūras baseina austrumiem uz Savienību, lai uzlabotu gāzes piegāžu diversifikāciju.

Attiecīgās dalībvalstis: Austrija, Bulgārija, Čehijas Republika, Francija, Grieķija, Horvātija (2), Itālija, Kipra, Polija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Vācija.

| 8. | Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojuma plāns gāzes jomā (“BEMIP Gas”): gāzes infrastruktūra, lai novērstu trīs Baltijas valstu un Somijas izolētību un atkarību no viena piegādātāja, attiecīgi stiprinātu iekšējā tīkla infrastruktūras un palielinātu piegāžu diversifikāciju un drošību Baltijas jūras reģionā.
  Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija, Vācija, Zviedrija. |
| --- | --- |

8.

Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojuma plāns gāzes jomā (“BEMIP Gas”): gāzes infrastruktūra, lai novērstu trīs Baltijas valstu un Somijas izolētību un atkarību no viena piegādātāja, attiecīgi stiprinātu iekšējā tīkla infrastruktūras un palielinātu piegāžu diversifikāciju un drošību Baltijas jūras reģionā.

Attiecīgās dalībvalstis: Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija, Vācija, Zviedrija.

3.   PRIORITĀRAIS NAFTAS KORIDORS

| 9. | Naftas piegāžu savienojumi Austrumeiropas vidienē (“OSC”): naftas cauruļvadu tīkla sadarbspēja Austrumeiropas vidienē, lai palielinātu piegāžu drošību un samazinātu vides riskus.
  Attiecīgās dalībvalstis: Austrija, Čehijas Republika, Horvātija (2), Polija, Slovākija, Ungārija, Vācija. |
| --- | --- |

9.

Naftas piegāžu savienojumi Austrumeiropas vidienē (“OSC”): naftas cauruļvadu tīkla sadarbspēja Austrumeiropas vidienē, lai palielinātu piegāžu drošību un samazinātu vides riskus.

Attiecīgās dalībvalstis: Austrija, Čehijas Republika, Horvātija (2), Polija, Slovākija, Ungārija, Vācija.

4.   PRIORITĀRĀS TEMATISKĀS JOMAS

| 10. | Viedo tīklu ieviešana: viedo tīklu tehnoloģiju ieviešana visā Savienībā, lai efektīvi integrētu visu elektrotīklam pieslēgto lietotāju paradumus un rīcību, jo īpaši elektroenerģijas ražošana lielos apjomos no atjaunojamiem vai decentralizētiem enerģijas avotiem un patērētāju reakcija pieprasījuma veidā.
  Attiecīgās dalībvalstis: visas. |
| --- | --- |

10.

Viedo tīklu ieviešana: viedo tīklu tehnoloģiju ieviešana visā Savienībā, lai efektīvi integrētu visu elektrotīklam pieslēgto lietotāju paradumus un rīcību, jo īpaši elektroenerģijas ražošana lielos apjomos no atjaunojamiem vai decentralizētiem enerģijas avotiem un patērētāju reakcija pieprasījuma veidā.

Attiecīgās dalībvalstis: visas.

| 11. | Elektromaģistrāles: līdz 2020. gadam izveido pirmās elektromaģistrāles ar mērķi izveidot tādu elektromaģistrāļu sistēmu visā Savienībā, kura spētu:






  a) | pielāgoties tam, ka aizvien pieaugs no vēja saražotās enerģijas pārpalikums Ziemeļu jūrā un Baltijas jūrā un ap šīm jūrām, kā arī palielināsies atjaunojamo energoresursu ražošana Austrumeiropā, Dienvideiropā un arī Ziemeļāfrikā; |
| --- | --- | --- |

11.

Elektromaģistrāles: līdz 2020. gadam izveido pirmās elektromaģistrāles ar mērķi izveidot tādu elektromaģistrāļu sistēmu visā Savienībā, kura spētu:

a)

pielāgoties tam, ka aizvien pieaugs no vēja saražotās enerģijas pārpalikums Ziemeļu jūrā un Baltijas jūrā un ap šīm jūrām, kā arī palielināsies atjaunojamo energoresursu ražošana Austrumeiropā, Dienvideiropā un arī Ziemeļāfrikā;

| b) | savienot šos jaunos enerģijas ražošanas centrus ar lielākajiem uzglabāšanas centriem ziemeļvalstīs, Alpu reģionā un citos reģionos, kuros ir lielākie patēriņa centri; un |
| --- | --- |

b)

savienot šos jaunos enerģijas ražošanas centrus ar lielākajiem uzglabāšanas centriem ziemeļvalstīs, Alpu reģionā un citos reģionos, kuros ir lielākie patēriņa centri; un

| c) | tikt galā ar arvien mainīgāku un decentralizētāku elektroenerģijas apgādi un elastīgu pieprasījumu. |
| --- | --- |

c)

tikt galā ar arvien mainīgāku un decentralizētāku elektroenerģijas apgādi un elastīgu pieprasījumu.

Attiecīgās dalībvalstis: visas.

| 12. | Pārrobežu oglekļa dioksīda tīkls: izveidot infrastruktūru, kas domāta oglekļa dioksīda transportēšanai starp dalībvalstīm un kaimiņu trešām valstīm, ņemot vērā gaidāmo oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas ieviešanu.
  Attiecīgās dalībvalstis: visas. |
| --- | --- |

12.

Pārrobežu oglekļa dioksīda tīkls: izveidot infrastruktūru, kas domāta oglekļa dioksīda transportēšanai starp dalībvalstīm un kaimiņu trešām valstīm, ņemot vērā gaidāmo oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas ieviešanu.

Attiecīgās dalībvalstis: visas.

---

(1)  Atkarībā no tā, vai un kad Horvātija pievienosies.

(2)  Atkarībā no tā, vai un kad Horvātija pievienosies.

---

II PIELIKUMS

ENERGOINFRASTRUKTŪRAS KATEGORIJAS

Energoinfrastruktūras kategorijas, kas jāattīsta, lai īstenotu I pielikumā uzskaitītās energoinfrastruktūras prioritātes:

| 1) | elektroenerģija:






  a) | augstsprieguma gaisvadu elektropārvades līnijas, ja tās projektētas 220 kV vai lielākam spriegumam, un apakšzemes un zemūdens elektropārvades kabeļlīnijas, ja tās projektētas 150 kV vai lielākam spriegumam; |
| --- | --- | --- |

1)

elektroenerģija:

a)

augstsprieguma gaisvadu elektropārvades līnijas, ja tās projektētas 220 kV vai lielākam spriegumam, un apakšzemes un zemūdens elektropārvades kabeļlīnijas, ja tās projektētas 150 kV vai lielākam spriegumam;

| b) | jo īpaši attiecībā uz elektromaģistrālēm: jebkāds materiāls aprīkojums, kas projektēts elektroenerģijas pārvadīšanai augstsprieguma vai superaugstā sprieguma sistēmā, lai vietas, kur enerģija tiek ražota vai uzglabāta lielos apjomos vienā vai vairākās dalībvalstīs vai trešās valstīs, savienotu ar vietām, kur ir liels elektroenerģijas patēriņš vienā vai vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

jo īpaši attiecībā uz elektromaģistrālēm: jebkāds materiāls aprīkojums, kas projektēts elektroenerģijas pārvadīšanai augstsprieguma vai superaugstā sprieguma sistēmā, lai vietas, kur enerģija tiek ražota vai uzglabāta lielos apjomos vienā vai vairākās dalībvalstīs vai trešās valstīs, savienotu ar vietām, kur ir liels elektroenerģijas patēriņš vienā vai vairākās dalībvalstīs;

| c) | elektroenerģijas uzglabāšanas objekti, kas paredzēti elektroenerģijas pastāvīgai vai pagaidu uzglabāšanai virszemes vai apakšzemes infrastruktūrā vai ģeoloģiskos objektos, ar nosacījumu, ka tie ir tieši pieslēgti augstsprieguma elektropārvades līnijām, kas projektētas 110 kV vai lielākam spriegumam; |
| --- | --- |

c)

elektroenerģijas uzglabāšanas objekti, kas paredzēti elektroenerģijas pastāvīgai vai pagaidu uzglabāšanai virszemes vai apakšzemes infrastruktūrā vai ģeoloģiskos objektos, ar nosacījumu, ka tie ir tieši pieslēgti augstsprieguma elektropārvades līnijām, kas projektētas 110 kV vai lielākam spriegumam;

| d) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai a) līdz c) apakšpunktā minētās sistēmas būtu ekspluatācijā drošas, neapdraudētas un efektīvas, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas visiem sprieguma līmeņiem un apakšstacijām; |
| --- | --- |

d)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai a) līdz c) apakšpunktā minētās sistēmas būtu ekspluatācijā drošas, neapdraudētas un efektīvas, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas visiem sprieguma līmeņiem un apakšstacijām;

| e) | jebkāds aprīkojums vai iekārta gan pārvades, gan vidēja sprieguma sadales līniju līmenī, kura funkcija ir divpusēja digitāla komunikācija reāllaikā vai tuvu tam, interaktīvs un intelektisks elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales un patēriņa monitorings un vadība elektrotīklā, lai izveidotu tīklu, kurā efektīvi integrētas visu tam pieslēgto lietotāju – ražotāju, patērētāju un lietotāju, kas vienlaikus ir ražotāji un patērētāji, – darbības un ieradumi nolūkā nodrošināt ekonomiski izdevīgu un ilgtspējīgu elektroenerģijas sistēmu, ko raksturo mazi zudumi, augsta kvalitāte, apgādes drošība un lietošanas drošums; |
| --- | --- |

e)

jebkāds aprīkojums vai iekārta gan pārvades, gan vidēja sprieguma sadales līniju līmenī, kura funkcija ir divpusēja digitāla komunikācija reāllaikā vai tuvu tam, interaktīvs un intelektisks elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales un patēriņa monitorings un vadība elektrotīklā, lai izveidotu tīklu, kurā efektīvi integrētas visu tam pieslēgto lietotāju – ražotāju, patērētāju un lietotāju, kas vienlaikus ir ražotāji un patērētāji, – darbības un ieradumi nolūkā nodrošināt ekonomiski izdevīgu un ilgtspējīgu elektroenerģijas sistēmu, ko raksturo mazi zudumi, augsta kvalitāte, apgādes drošība un lietošanas drošums;

| 2) | gāze:






  a) | dabasgāzes un biogāzes pārvades cauruļvadi, kas ir daļa no tīkla, kurš lielākoties sastāv no augstspiediena cauruļvadiem, izņemot augstspiediena cauruļvadus, ko izmanto dabasgāzes sadalei izpētes un ieguves vietās vai vietējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

2)

gāze:

a)

dabasgāzes un biogāzes pārvades cauruļvadi, kas ir daļa no tīkla, kurš lielākoties sastāv no augstspiediena cauruļvadiem, izņemot augstspiediena cauruļvadus, ko izmanto dabasgāzes sadalei izpētes un ieguves vietās vai vietējā līmenī;

| b) | apakšzemes uzglabāšanas objekti, kas pievienoti iepriekš minētajiem gāzes augstspiediena cauruļvadiem; |
| --- | --- |

b)

apakšzemes uzglabāšanas objekti, kas pievienoti iepriekš minētajiem gāzes augstspiediena cauruļvadiem;

| c) | sašķidrinātas dabasgāzes vai saspiestas dabasgāzes pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas objekti; |
| --- | --- |

c)

sašķidrinātas dabasgāzes vai saspiestas dabasgāzes pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas vai dekompresijas objekti;

| d) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu plūsmas jaudu, tostarp kompresoru stacijas; |
| --- | --- |

d)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai sistēma būtu ekspluatācijā droša, neapdraudēta un efektīva vai lai nodrošinātu divvirzienu plūsmas jaudu, tostarp kompresoru stacijas;

| 3) | nafta:






  a) | jēlnaftas transportēšanas cauruļvadi; |
| --- | --- | --- |

3)

nafta:

a)

jēlnaftas transportēšanas cauruļvadi;

| b) | sūknēšanas stacijas un uzglabāšanas objekti, kas nepieciešami jēlnaftas cauruļvada ekspluatācijai; |
| --- | --- |

b)

sūknēšanas stacijas un uzglabāšanas objekti, kas nepieciešami jēlnaftas cauruļvada ekspluatācijai;

| c) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai attiecīgā sistēma darbotos pareizi, droši un efektīvi, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas un reversās plūsmas ierīces; |
| --- | --- |

c)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai attiecīgā sistēma darbotos pareizi, droši un efektīvi, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas un reversās plūsmas ierīces;

| 4) | oglekļa dioksīds:






  a) | specializēti cauruļvadi (izņemot sākumposma cauruļvadu tīklu), ko izmanto, lai no vairāk nekā viena avota, t. i., rūpnieciskām iekārtām (tostarp spēkstacijām), kas rada oglekļa dioksīdu sadedzināšanas procesā vai citās ķīmiskās reakcijās, kurās iesaistīti fosili vai nefosili oglekli saturoši savienojumi, transportētu antropogēnas izcelsmes oglekļa dioksīdu tā pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (1); |
| --- | --- | --- |

4)

oglekļa dioksīds:

a)

specializēti cauruļvadi (izņemot sākumposma cauruļvadu tīklu), ko izmanto, lai no vairāk nekā viena avota, t. i., rūpnieciskām iekārtām (tostarp spēkstacijām), kas rada oglekļa dioksīdu sadedzināšanas procesā vai citās ķīmiskās reakcijās, kurās iesaistīti fosili vai nefosili oglekli saturoši savienojumi, transportētu antropogēnas izcelsmes oglekļa dioksīdu tā pastāvīgai ģeoloģiskai uzglabāšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/31/EK (1);

| b) | objekti oglekļa dioksīda sašķidrināšanai un pagaidu uzglabāšanai, gatavojoties tā tālākai transportēšanai. Tas neietver infrastruktūru ģeoloģiskās formācijās, ko izmanto oglekļa dioksīda pastāvīgai uzglabāšanai saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK, un saistītos virszemes un iesūknēšanas objektus; |
| --- | --- |

b)

objekti oglekļa dioksīda sašķidrināšanai un pagaidu uzglabāšanai, gatavojoties tā tālākai transportēšanai. Tas neietver infrastruktūru ģeoloģiskās formācijās, ko izmanto oglekļa dioksīda pastāvīgai uzglabāšanai saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK, un saistītos virszemes un iesūknēšanas objektus;

| c) | jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai attiecīgā sistēma darbotos pareizi un būtu ekspluatācijā neapdraudēta un efektīva, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

c)

jebkāds aprīkojums vai iekārta, kas ir būtiska, lai attiecīgā sistēma darbotos pareizi un būtu ekspluatācijā neapdraudēta un efektīva, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas.

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.

---

III PIELIKUMS

REĢIONĀLIE KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU SARAKSTI

1.   NOTEIKUMI GRUPĀM

| 1. | Attiecībā uz elektroenerģijas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punktā minētajās kategorijās, katrā grupā ir pārstāvji no dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm, PSO, kā arī Komisijas, Aģentūras un elektroenerģijas PSOET.
  Attiecībā uz gāzes projektiem, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā minētajās kategorijās, katrā grupā ir pārstāvji no dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm, PSO, kā arī Komisijas, Aģentūras un gāzes PSOET.
  Attiecībā uz naftas un oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. un 4. punktā minētajās kategorijās, katrā grupā ir pārstāvji no dalībvalstīm, projekta virzītājiem, uz kuriem attiecas katra no I pielikumā minētajām attiecīgajām prioritātēm, kā arī no Komisijas. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz elektroenerģijas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punktā minētajās kategorijās, katrā grupā ir pārstāvji no dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm, PSO, kā arī Komisijas, Aģentūras un elektroenerģijas PSOET.

Attiecībā uz gāzes projektiem, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā minētajās kategorijās, katrā grupā ir pārstāvji no dalībvalstīm, valstu regulatīvajām iestādēm, PSO, kā arī Komisijas, Aģentūras un gāzes PSOET.

Attiecībā uz naftas un oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem, kas ietilpst II pielikuma 3. un 4. punktā minētajās kategorijās, katrā grupā ir pārstāvji no dalībvalstīm, projekta virzītājiem, uz kuriem attiecas katra no I pielikumā minētajām attiecīgajām prioritātēm, kā arī no Komisijas.

| 2. | Grupu lēmējstruktūras var apvienoties. Visas grupas vai lēmējstruktūras var vajadzības gadījumā tikties, lai apspriestu visām grupām kopīgus jautājumus; šādi jautājumi var būt saistībā ar pārreģionālo konsekvenci vai to ierosināto projektu skaitu, kas iekļauti reģionālo sarakstu projektos, kuri draud kļūt nepārvaldāmi. |
| --- | --- |

2.

Grupu lēmējstruktūras var apvienoties. Visas grupas vai lēmējstruktūras var vajadzības gadījumā tikties, lai apspriestu visām grupām kopīgus jautājumus; šādi jautājumi var būt saistībā ar pārreģionālo konsekvenci vai to ierosināto projektu skaitu, kas iekļauti reģionālo sarakstu projektos, kuri draud kļūt nepārvaldāmi.

| 3. | Katra grupa savu darbu organizē saskanīgi ar reģionālās sadarbības centieniem atbilstīgi Direktīvas 2009/72/EK 6. pantam, Direktīvas 2009/73/EK 7. pantam, Regulas (EK) Nr. 714/2009 12. pantam un Regulas (EK) Nr. 715/2009 12. pantam un saskanīgi ar citām esošām reģionālās sadarbības struktūrām. |
| --- | --- |

3.

Katra grupa savu darbu organizē saskanīgi ar reģionālās sadarbības centieniem atbilstīgi Direktīvas 2009/72/EK 6. pantam, Direktīvas 2009/73/EK 7. pantam, Regulas (EK) Nr. 714/2009 12. pantam un Regulas (EK) Nr. 715/2009 12. pantam un saskanīgi ar citām esošām reģionālās sadarbības struktūrām.

| 4. | Katra grupa pēc vajadzības, ņemot vērā attiecīgās I pielikumā minētās prioritātes īstenošanu, uzaicina projektu virzītājus, kuru projekti varētu tikt atlasīti kā kopīgu interešu projekti, pārstāvjus no valsts pārvaldes iestādēm un regulatīvajām iestādēm, PSO pārstāvjus no ES kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm, Eiropas Ekonomikas zonas un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstīm, Enerģētikas kopienas iestāžu un struktūru pārstāvjus, pārstāvjus no valstīm, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, un valstīm, ar ko Savienība iedibinājusi īpašu sadarbību enerģētikas jomā. Lēmumu uzaicināt trešās valsts pārstāvjus pieņem pēc vienprātības principa. |
| --- | --- |

4.

Katra grupa pēc vajadzības, ņemot vērā attiecīgās I pielikumā minētās prioritātes īstenošanu, uzaicina projektu virzītājus, kuru projekti varētu tikt atlasīti kā kopīgu interešu projekti, pārstāvjus no valsts pārvaldes iestādēm un regulatīvajām iestādēm, PSO pārstāvjus no ES kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm, Eiropas Ekonomikas zonas un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstīm, Enerģētikas kopienas iestāžu un struktūru pārstāvjus, pārstāvjus no valstīm, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, un valstīm, ar ko Savienība iedibinājusi īpašu sadarbību enerģētikas jomā. Lēmumu uzaicināt trešās valsts pārstāvjus pieņem pēc vienprātības principa.

| 5. | Katra grupa apspriežas ar organizācijām, kas pārstāv ieinteresētās personas, un attiecīgā gadījumā – ar pašām ieinteresētajām personām, tostarp ražotājiem, sadales sistēmu operatoriem, piegādātājiem un patērētājiem, un ar vides aizsardzības organizācijām. Grupa var rīkot uzklausīšanas vai apspriedes, ja tas ir lietderīgi tās uzdevumu izpildei. |
| --- | --- |

5.

Katra grupa apspriežas ar organizācijām, kas pārstāv ieinteresētās personas, un attiecīgā gadījumā – ar pašām ieinteresētajām personām, tostarp ražotājiem, sadales sistēmu operatoriem, piegādātājiem un patērētājiem, un ar vides aizsardzības organizācijām. Grupa var rīkot uzklausīšanas vai apspriedes, ja tas ir lietderīgi tās uzdevumu izpildei.

| 6. | Komisija 18. pantā minētajā pārredzamības platformā publicē katras grupas iekšējos noteikumus, regulāri atjauninātu informāciju par darba gaitu, sanāksmju darba kārtību, kā arī galīgos secinājumus un lēmumus. |
| --- | --- |

6.

Komisija 18. pantā minētajā pārredzamības platformā publicē katras grupas iekšējos noteikumus, regulāri atjauninātu informāciju par darba gaitu, sanāksmju darba kārtību, kā arī galīgos secinājumus un lēmumus.

| 7. | Komisija, Aģentūra un grupas tiecas nodrošināt konsekvenci dažādu grupu starpā. Tādēļ Komisija un Aģentūra attiecīgā gadījumā nodrošina informācijas apmaiņu saistībā ar visu darbu, par ko attiecīgajās grupās ir pārreģionāla interese.
  Valsts regulatīvo iestāžu un Aģentūras dalība grupās neapdraud to mērķu un pienākumu pildīšanu, kas tām noteikti šajā regulā vai Direktīvas 2009/72/EK 36. un 37. pantā un Direktīvas 2009/73/EK 40. un 41. pantā, vai Regulā (EK) Nr. 713/2009. |
| --- | --- |

7.

Komisija, Aģentūra un grupas tiecas nodrošināt konsekvenci dažādu grupu starpā. Tādēļ Komisija un Aģentūra attiecīgā gadījumā nodrošina informācijas apmaiņu saistībā ar visu darbu, par ko attiecīgajās grupās ir pārreģionāla interese.

Valsts regulatīvo iestāžu un Aģentūras dalība grupās neapdraud to mērķu un pienākumu pildīšanu, kas tām noteikti šajā regulā vai Direktīvas 2009/72/EK 36. un 37. pantā un Direktīvas 2009/73/EK 40. un 41. pantā, vai Regulā (EK) Nr. 713/2009.

2.   REĢIONĀLO SARAKSTU IZVEIDES PROCESS

| 1. | Projekta virzītāji, kuru projekti varētu tikt atlasīti kā kopīgu interešu projekti un kuri vēlas šāda statusa iegūšanu, grupai iesniedz pieteikumu, lai projekts tiktu izraudzīts par kopīgu interešu projektu, un pieteikumā iekļauj:






  — | novērtējumu par to, kā viņa projekti sekmēs I pielikumā minēto prioritāšu īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

1.

Projekta virzītāji, kuru projekti varētu tikt atlasīti kā kopīgu interešu projekti un kuri vēlas šāda statusa iegūšanu, grupai iesniedz pieteikumu, lai projekts tiktu izraudzīts par kopīgu interešu projektu, un pieteikumā iekļauj:

—

novērtējumu par to, kā viņa projekti sekmēs I pielikumā minēto prioritāšu īstenošanu,

| — | analīzi par to, kā ir izpildīti 4. pantā noteiktie kritēriji, |
| --- | --- |

—

analīzi par to, kā ir izpildīti 4. pantā noteiktie kritēriji,

| — | projektiem, kas sasnieguši pietiekamu gatavību, – projektam pielāgotu izmaksu un ieguvumu analīzi saskaņā ar 21. un 22. pantu un pamatojoties uz metodoloģijām, ko, ievērojot 11. pantu, ir izstrādājis elektroenerģijas PSOET vai gāzes PSOET, un |
| --- | --- |

—

projektiem, kas sasnieguši pietiekamu gatavību, – projektam pielāgotu izmaksu un ieguvumu analīzi saskaņā ar 21. un 22. pantu un pamatojoties uz metodoloģijām, ko, ievērojot 11. pantu, ir izstrādājis elektroenerģijas PSOET vai gāzes PSOET, un

| — | visu citu informāciju, kas būtiska projekta novērtēšanai. |
| --- | --- |

—

visu citu informāciju, kas būtiska projekta novērtēšanai.

| 2. | Visi saņēmēji nodrošina komerciāli sensitīvas informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

2.

Visi saņēmēji nodrošina komerciāli sensitīvas informācijas konfidencialitāti.

| 3. | Pēc pirmā Savienības saraksta pieņemšanas visiem turpmāk pieņemtajiem Savienības sarakstiem ierosinātie elektroenerģijas pārvades un uzglabāšanas projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minētajās kategorijās, ir daļa no jaunākā pieejamā elektroenerģijas tīkla desmit gadu attīstības plāna, ko izstrādājis elektroenerģijas PSOET saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. pantu. |
| --- | --- |

3.

Pēc pirmā Savienības saraksta pieņemšanas visiem turpmāk pieņemtajiem Savienības sarakstiem ierosinātie elektroenerģijas pārvades un uzglabāšanas projekti, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minētajās kategorijās, ir daļa no jaunākā pieejamā elektroenerģijas tīkla desmit gadu attīstības plāna, ko izstrādājis elektroenerģijas PSOET saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. pantu.

| 4. | Pēc pirmā Savienības saraksta pieņemšanas attiecībā uz visiem turpmāk pieņemtajiem Savienības sarakstiem ierosinātie gāzes pārvades un uzglabāšanas projekti, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā minētajās kategorijās, ir daļa no jaunākā pieejamā gāzes tīkla desmit gadu attīstības plāna, ko izstrādājis gāzes PSOET saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantu. |
| --- | --- |

4.

Pēc pirmā Savienības saraksta pieņemšanas attiecībā uz visiem turpmāk pieņemtajiem Savienības sarakstiem ierosinātie gāzes pārvades un uzglabāšanas projekti, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā minētajās kategorijās, ir daļa no jaunākā pieejamā gāzes tīkla desmit gadu attīstības plāna, ko izstrādājis gāzes PSOET saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantu.

| 5. | Projektu priekšlikumus, kas iesniegti iekļaušanai pirmajā Savienības sarakstā un kas pirms tam nav vērtēti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. pantam, vērtē Savienības līmeņa sistēmā, un to veic:






  — | elektroenerģijas PSOET saskaņā ar metodoloģiju, ko piemēro jaunākajā pieejamajā tīkla desmit gadu attīstības plānā projektiem, kuri ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minētajās kategorijās, |
| --- | --- | --- |

5.

Projektu priekšlikumus, kas iesniegti iekļaušanai pirmajā Savienības sarakstā un kas pirms tam nav vērtēti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 714/2009 8. pantam, vērtē Savienības līmeņa sistēmā, un to veic:

—

elektroenerģijas PSOET saskaņā ar metodoloģiju, ko piemēro jaunākajā pieejamajā tīkla desmit gadu attīstības plānā projektiem, kuri ietilpst II pielikuma 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā minētajās kategorijās,

| — | gāzes PSOET vai trešā persona saskaņotā veidā, balstoties uz objektīvu metodoloģiju attiecībā uz projektiem, uz kuriem attiecas II pielikuma 2. punkts. |
| --- | --- |

—

gāzes PSOET vai trešā persona saskaņotā veidā, balstoties uz objektīvu metodoloģiju attiecībā uz projektiem, uz kuriem attiecas II pielikuma 2. punkts.

Līdz 2014. gada 16. janvārim Komisija izdod pamatnostādnes par kritērijiem, kas jāpiemēro elektroenerģijas un gāzes PSOET, izstrādājot to attiecīgos tīkla desmit gadu attīstības plānus, kuri minēti šā punkta 3. un 4. apakšpunktā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un procesa pārredzamību.

| 6. | Ierosinātie oglekļa dioksīda transportēšanas projekti, kas ietilpst II pielikuma 4. punktā minētajā kategorijā, ir daļa no oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas pārrobežu infrastruktūrai veltīta plāna, ko izstrādājušas vismaz divas dalībvalstis un ko Komisijai iesniedz vai nu attiecīgās dalībvalstis, vai šo dalībvalstu ieceltas struktūras. |
| --- | --- |

6.

Ierosinātie oglekļa dioksīda transportēšanas projekti, kas ietilpst II pielikuma 4. punktā minētajā kategorijā, ir daļa no oglekļa dioksīda transportēšanas un uzglabāšanas pārrobežu infrastruktūrai veltīta plāna, ko izstrādājušas vismaz divas dalībvalstis un ko Komisijai iesniedz vai nu attiecīgās dalībvalstis, vai šo dalībvalstu ieceltas struktūras.

| 7. | Attiecībā uz ierosinātajiem projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. un 2. punktā minētajās kategorijās, valsts regulatīvās iestādes un vajadzības gadījumā Aģentūra iespēju robežās un kontekstā ar reģionālo sadarbību (Direktīvas 2009/72/EK 6. pants, Direktīvas 2009/73/EK 7. pants) pārbauda, cik konsekventi tiek piemērota kritēriju / izmaksu un ieguvumu analīzes metodoloģija, un novērtē to pārrobežu nozīmi. Tās novērtējumu iesniedz grupai. |
| --- | --- |

7.

Attiecībā uz ierosinātajiem projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. un 2. punktā minētajās kategorijās, valsts regulatīvās iestādes un vajadzības gadījumā Aģentūra iespēju robežās un kontekstā ar reģionālo sadarbību (Direktīvas 2009/72/EK 6. pants, Direktīvas 2009/73/EK 7. pants) pārbauda, cik konsekventi tiek piemērota kritēriju / izmaksu un ieguvumu analīzes metodoloģija, un novērtē to pārrobežu nozīmi. Tās novērtējumu iesniedz grupai.

| 8. | Attiecībā uz ierosinātajiem naftas un oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 3. un 4. punktā minētajām kategorijām, Komisija izvērtē, kā piemēroti 4. pantā minētie kritēriji. Attiecībā uz ierosinātajiem oglekļa dioksīda projektiem, kas ietilpst II pielikuma 4. punktā minētajā kategorijā, Komisija arī ņem vērā paplašināšanas iespējas nākotnē, lai iesaistītu vēl citas dalībvalstis. Komisija novērtējumu iesniedz grupai. |
| --- | --- |

8.

Attiecībā uz ierosinātajiem naftas un oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 3. un 4. punktā minētajām kategorijām, Komisija izvērtē, kā piemēroti 4. pantā minētie kritēriji. Attiecībā uz ierosinātajiem oglekļa dioksīda projektiem, kas ietilpst II pielikuma 4. punktā minētajā kategorijā, Komisija arī ņem vērā paplašināšanas iespējas nākotnē, lai iesaistītu vēl citas dalībvalstis. Komisija novērtējumu iesniedz grupai.

| 9. | Dalībvalstis, uz kuru teritoriju ierosinātais projekts neattiecas, bet var potenciāli sniegt pozitīvu neto ietekmi vai būtiski ietekmēt, piemēram, vidi vai energoinfrastruktūras darbību tās teritorijā, var iesniegt grupai atzinumu, izklāstot savus apsvērumus. |
| --- | --- |

9.

Dalībvalstis, uz kuru teritoriju ierosinātais projekts neattiecas, bet var potenciāli sniegt pozitīvu neto ietekmi vai būtiski ietekmēt, piemēram, vidi vai energoinfrastruktūras darbību tās teritorijā, var iesniegt grupai atzinumu, izklāstot savus apsvērumus.

| 10. | Grupas lēmējstruktūra pēc grupas dalībvalsts pieprasījuma izskata pamatotos apsvērumus, ko dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar 3. panta 3. punktu, kāpēc tā neapstiprina kopīgu interešu projektu, kurš attiecas uz tās teritoriju. |
| --- | --- |

10.

Grupas lēmējstruktūra pēc grupas dalībvalsts pieprasījuma izskata pamatotos apsvērumus, ko dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar 3. panta 3. punktu, kāpēc tā neapstiprina kopīgu interešu projektu, kurš attiecas uz tās teritoriju.

| 11. | Grupas locekļi rīko tikšanos, lai izskatītu un sakārtotu ierosinātos projektus prioritārā secībā, ņemot vērā regulatoru novērtējumu vai Komisijas novērtējumu attiecībā uz naftas un oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem. |
| --- | --- |

11.

Grupas locekļi rīko tikšanos, lai izskatītu un sakārtotu ierosinātos projektus prioritārā secībā, ņemot vērā regulatoru novērtējumu vai Komisijas novērtējumu attiecībā uz naftas un oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem.

| 12. | Grupu sagatavotos reģionālo sarakstu projektus ar ierosinātajiem projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. un 2. punktā minētajām kategorijām, un jebkādus atzinumus, kuri minēti šā punkta 9. apakšpunktā, iesniedz Aģentūrai sešus mēnešus pirms Savienības saraksta pieņemšanas dienas. Aģentūra novērtē reģionālo sarakstu projektus kopā ar atzinumiem trīs mēnešu laikā pēc to saņemšanas. Aģentūra sniedz atzinumu par reģionālo sarakstu projektiem, jo īpaši par kritēriju un izmaksu un ieguvumu analīzes saskanīgu piemērošanu reģionos. Aģentūras atzinumu pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 15. panta 1. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

12.

Grupu sagatavotos reģionālo sarakstu projektus ar ierosinātajiem projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. un 2. punktā minētajām kategorijām, un jebkādus atzinumus, kuri minēti šā punkta 9. apakšpunktā, iesniedz Aģentūrai sešus mēnešus pirms Savienības saraksta pieņemšanas dienas. Aģentūra novērtē reģionālo sarakstu projektus kopā ar atzinumiem trīs mēnešu laikā pēc to saņemšanas. Aģentūra sniedz atzinumu par reģionālo sarakstu projektiem, jo īpaši par kritēriju un izmaksu un ieguvumu analīzes saskanīgu piemērošanu reģionos. Aģentūras atzinumu pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 15. panta 1. punktā minēto procedūru.

| 13. | Viena mēneša laikā pēc Aģentūras atzinuma saņemšanas katras grupas lēmējstruktūra pieņem galīgo reģionālo sarakstu, ievērojot 3. panta 3. punkta noteikumus, pamatojoties uz grupas priekšlikumu un ņemot vērā Aģentūras atzinumu un valsts regulatīvo iestāžu novērtējumu, kuri iesniegti saskaņā ar šā punkta 7. apakšpunktu, vai Komisijas novērtējumu par naftas un oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem, kurš ierosināts saskaņā ar 8. apakšpunktu. Grupas galīgos reģionālos sarakstus iesniedz Komisijai, pievienojot jebkādus atzinumus, kas minēti 9. apakšpunktā. |
| --- | --- |

13.

Viena mēneša laikā pēc Aģentūras atzinuma saņemšanas katras grupas lēmējstruktūra pieņem galīgo reģionālo sarakstu, ievērojot 3. panta 3. punkta noteikumus, pamatojoties uz grupas priekšlikumu un ņemot vērā Aģentūras atzinumu un valsts regulatīvo iestāžu novērtējumu, kuri iesniegti saskaņā ar šā punkta 7. apakšpunktu, vai Komisijas novērtējumu par naftas un oglekļa dioksīda transportēšanas projektiem, kurš ierosināts saskaņā ar 8. apakšpunktu. Grupas galīgos reģionālos sarakstus iesniedz Komisijai, pievienojot jebkādus atzinumus, kas minēti 9. apakšpunktā.

| 14. | Ja, pamatojoties uz saņemtajiem reģionālajiem sarakstiem un ņemot vērā Aģentūras atzinumu, kopīgu interešu projektu kopējais skaits Savienības sarakstā pārsniedz pārvaldāmu daudzumu, Komisija pēc apspriešanās ar katru attiecīgo grupu apsver iespēju Savienības sarakstā neiekļaut projektus, kas attiecīgās grupas sarakstā saskaņā ar 4. panta 4. punktā noteikto prioritāro secību atrodas beigās. |
| --- | --- |

14.

Ja, pamatojoties uz saņemtajiem reģionālajiem sarakstiem un ņemot vērā Aģentūras atzinumu, kopīgu interešu projektu kopējais skaits Savienības sarakstā pārsniedz pārvaldāmu daudzumu, Komisija pēc apspriešanās ar katru attiecīgo grupu apsver iespēju Savienības sarakstā neiekļaut projektus, kas attiecīgās grupas sarakstā saskaņā ar 4. panta 4. punktā noteikto prioritāro secību atrodas beigās.

---

IV PIELIKUMS

KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTU KRITĒRIJI – NOTEIKUMI UN RĀDĪTĀJI

| 1. | Projekts ar ievērojamu pārrobežu ietekmi ir projekts kādas dalībvalsts teritorijā, kas atbilst šādiem kritērijiem:
  a)   elektroenerģijas pārvade- projekts pie minētās dalībvalsts robežas ar citu vai citām dalībvalstīm vai jebkurā citā būtiskā posmā tajā pašā pārvades koridorā palielina tīkla pārvades jaudu vai jaudu, kas pieejama komerciālajām plūsmām, vismaz par 500 MW, salīdzinot ar situāciju, ja projekts netiktu nodots ekspluatācijā;
  b)   elektroenerģijas uzglabāšana- projekts nodrošina vismaz 225 megavatu uzstādīto kapacitāti un tādu uzglabāšanas kapacitāti, kas dod iespēju saražot neto elektroenerģiju vismaz 250 gigavatstundas gadā;
  c)   gāzes pārvade- projekts saistīts ar ieguldījumiem reversās plūsmas jaudās vai uzlabo gāzes pārvades kapacitāti pāri attiecīgo dalībvalstu robežām vismaz par 10 %, salīdzinot ar situāciju, ja projekts netiktu nodots ekspluatācijā;
  d)   gāzes uzglabāšana vai sašķidrināta/saspiesta dabasgāze- projekta mērķis ir vismaz divu dalībvalstu tieša vai netieša apgāde vai infrastruktūras standarta (N-1 noteikums) izpilde reģionālā līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 994/2010 (1) 6. panta 3. punktu;
  e)   viedie tīkli- projekts ir paredzēts aprīkojumam un iekārtām augstsprieguma un vidēja sprieguma līnijās vismaz 10 kV vai lielākam spriegumam. Tajā ir iesaistīti pārvades un sadales sistēmu operatori vismaz no divām dalībvalstīm, kuri aptver vismaz 50 000 lietotāju (elektroenerģijas ražotāji vai patērētāji, vai lietotāji, kas elektroenerģiju gan ražo, gan patērē) patēriņa zonā, kur patēriņš ir vismaz 300 GWh gadā, no kā vismaz 20 % ražo no atjaunojamiem resursiem, kas pēc to dabas ir svārstīgi. |
| --- | --- |

1.

Projekts ar ievērojamu pārrobežu ietekmi ir projekts kādas dalībvalsts teritorijā, kas atbilst šādiem kritērijiem:

a)   elektroenerģijas pārvade- projekts pie minētās dalībvalsts robežas ar citu vai citām dalībvalstīm vai jebkurā citā būtiskā posmā tajā pašā pārvades koridorā palielina tīkla pārvades jaudu vai jaudu, kas pieejama komerciālajām plūsmām, vismaz par 500 MW, salīdzinot ar situāciju, ja projekts netiktu nodots ekspluatācijā;

b)   elektroenerģijas uzglabāšana- projekts nodrošina vismaz 225 megavatu uzstādīto kapacitāti un tādu uzglabāšanas kapacitāti, kas dod iespēju saražot neto elektroenerģiju vismaz 250 gigavatstundas gadā;

c)   gāzes pārvade- projekts saistīts ar ieguldījumiem reversās plūsmas jaudās vai uzlabo gāzes pārvades kapacitāti pāri attiecīgo dalībvalstu robežām vismaz par 10 %, salīdzinot ar situāciju, ja projekts netiktu nodots ekspluatācijā;

d)   gāzes uzglabāšana vai sašķidrināta/saspiesta dabasgāze- projekta mērķis ir vismaz divu dalībvalstu tieša vai netieša apgāde vai infrastruktūras standarta (N-1 noteikums) izpilde reģionālā līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 994/2010 (1) 6. panta 3. punktu;

e)   viedie tīkli- projekts ir paredzēts aprīkojumam un iekārtām augstsprieguma un vidēja sprieguma līnijās vismaz 10 kV vai lielākam spriegumam. Tajā ir iesaistīti pārvades un sadales sistēmu operatori vismaz no divām dalībvalstīm, kuri aptver vismaz 50 000 lietotāju (elektroenerģijas ražotāji vai patērētāji, vai lietotāji, kas elektroenerģiju gan ražo, gan patērē) patēriņa zonā, kur patēriņš ir vismaz 300 GWh gadā, no kā vismaz 20 % ražo no atjaunojamiem resursiem, kas pēc to dabas ir svārstīgi.

| 2. | Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajās kategorijās, 4. pantā uzskaitītos kritērijus novērtē šādi:






  a) | tirgus integrāciju, konkurenci un sistēmas elastību mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā elektroenerģijas Savienības tīkla desmit gadu attīstības plānā, proti:






  — | attiecībā uz pārrobežu projektiem aprēķina ietekmi uz tīkla pārvades jaudu abos elektroenerģijas plūsmas virzienos, ko mēra pēc elektroenerģijas daudzuma (MW) un to ieguldījuma, lai sasniegtu minimālo starpsavienojumu jaudu, kas atbilst vismaz 10 % no uzstādītās ražošanas jaudas, vai – attiecībā uz projektiem ar būtisku pārrobežu ietekmi – aprēķina ietekmi uz tīkla pārvades jaudu uz robežām starp attiecīgajām dalībvalstīm, attiecīgajām dalībvalstīm un trešām valstīm vai attiecīgajās dalībvalstīs un ietekmi uz pieprasījuma un piedāvājuma balansēšanu un tīkla darbību attiecīgajās dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajās kategorijās, 4. pantā uzskaitītos kritērijus novērtē šādi:

a)

tirgus integrāciju, konkurenci un sistēmas elastību mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā elektroenerģijas Savienības tīkla desmit gadu attīstības plānā, proti:

—

attiecībā uz pārrobežu projektiem aprēķina ietekmi uz tīkla pārvades jaudu abos elektroenerģijas plūsmas virzienos, ko mēra pēc elektroenerģijas daudzuma (MW) un to ieguldījuma, lai sasniegtu minimālo starpsavienojumu jaudu, kas atbilst vismaz 10 % no uzstādītās ražošanas jaudas, vai – attiecībā uz projektiem ar būtisku pārrobežu ietekmi – aprēķina ietekmi uz tīkla pārvades jaudu uz robežām starp attiecīgajām dalībvalstīm, attiecīgajām dalībvalstīm un trešām valstīm vai attiecīgajās dalībvalstīs un ietekmi uz pieprasījuma un piedāvājuma balansēšanu un tīkla darbību attiecīgajās dalībvalstīs,

| — | attiecībā uz V pielikuma 10. punktā minēto analīzes apgabalu izvērtē projekta ietekmi uz ražošanas un pārvades izmaksām energosistēmas mērogā un ietekmi uz tirgus cenu dinamiku un konverģenci atbilstīgi dažādiem plānošanas scenārijiem, turklāt ņemot vērā, kā tas maina sarindojumu pēc saimnieciskā izdevīguma; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz V pielikuma 10. punktā minēto analīzes apgabalu izvērtē projekta ietekmi uz ražošanas un pārvades izmaksām energosistēmas mērogā un ietekmi uz tirgus cenu dinamiku un konverģenci atbilstīgi dažādiem plānošanas scenārijiem, turklāt ņemot vērā, kā tas maina sarindojumu pēc saimnieciskā izdevīguma;

| b) | atjaunojamo energoresursu pārvadi no ražošanas vietām uz lieliem patēriņa centriem un uzglabāšanas krātuvēm mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā elektroenerģijas tīkla desmit gadu attīstības plānā, proti:






  — | attiecībā uz elektroenerģijas pārvadi – aplēš no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas ražošanas jaudu (pēc tehnoloģijas, izsakot MW), kas pievienota un pārvadīta, pateicoties projektam, un to salīdzina ar plānoto kopējo ražošanas jaudu no šādiem atjaunojamiem enerģijas avotiem attiecīgajā dalībvalstī 2020. gadā saskaņā ar valsts rīcības plānu atjaunojamo energoresursu jomā, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 4. pantā, |
| --- | --- | --- |

b)

atjaunojamo energoresursu pārvadi no ražošanas vietām uz lieliem patēriņa centriem un uzglabāšanas krātuvēm mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā elektroenerģijas tīkla desmit gadu attīstības plānā, proti:

—

attiecībā uz elektroenerģijas pārvadi – aplēš no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas ražošanas jaudu (pēc tehnoloģijas, izsakot MW), kas pievienota un pārvadīta, pateicoties projektam, un to salīdzina ar plānoto kopējo ražošanas jaudu no šādiem atjaunojamiem enerģijas avotiem attiecīgajā dalībvalstī 2020. gadā saskaņā ar valsts rīcības plānu atjaunojamo energoresursu jomā, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 4. pantā,

| — | attiecībā uz elektroenerģijas uzglabāšanu salīdzina jauno jaudu, ko nodrošina projekts, ar kopējo esošo jaudu tai pašai uzglabāšanas tehnoloģijai analīzes apgabalā, kā noteikts V pielikuma 10. punktā; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz elektroenerģijas uzglabāšanu salīdzina jauno jaudu, ko nodrošina projekts, ar kopējo esošo jaudu tai pašai uzglabāšanas tehnoloģijai analīzes apgabalā, kā noteikts V pielikuma 10. punktā;

| c) | apgādes drošība, sadarbspēja un droša sistēmas darbība – to mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā elektroenerģijas tīkla desmit gadu attīstības plānā, proti, novērtē projekta ietekmi uz prognozētajiem slodzes zudumiem analīzes apgabalā, kā definēts V pielikuma 10. punktā, un izsaka kā ražošanas un pārvades adekvātumu raksturīgu slodzes periodu kopumā, ņemot vērā paredzamās izmaiņas ekstremālos klimatiskos apstākļos un to ietekmi uz infrastruktūras noturību. Attiecīgā gadījumā mēra projekta ietekmi uz neatkarīgu un uzticamu sistēmas darbības un pakalpojumu kontroli. |
| --- | --- |

c)

apgādes drošība, sadarbspēja un droša sistēmas darbība – to mēra saskaņā ar analīzi, kas veikta jaunākajā pieejamajā elektroenerģijas tīkla desmit gadu attīstības plānā, proti, novērtē projekta ietekmi uz prognozētajiem slodzes zudumiem analīzes apgabalā, kā definēts V pielikuma 10. punktā, un izsaka kā ražošanas un pārvades adekvātumu raksturīgu slodzes periodu kopumā, ņemot vērā paredzamās izmaiņas ekstremālos klimatiskos apstākļos un to ietekmi uz infrastruktūras noturību. Attiecīgā gadījumā mēra projekta ietekmi uz neatkarīgu un uzticamu sistēmas darbības un pakalpojumu kontroli.

| 3. | Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā minētajās kategorijās, 4. pantā uzskaitītos kritērijus novērtē šādi:






  a) | tirgus integrāciju un sadarbspēju mēra, aprēķinot, kāda ir projekta pievienotā vērtība no tirgus sektoru integrācijas un cenu konverģences viedokļa un no sistēmas kopējās elastības viedokļa, tostarp jaudas līmeni, kas tiek nodrošināts reversajām plūsmām saskaņā ar dažādiem scenārijiem; |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst II pielikuma 2. punktā minētajās kategorijās, 4. pantā uzskaitītos kritērijus novērtē šādi:

a)

tirgus integrāciju un sadarbspēju mēra, aprēķinot, kāda ir projekta pievienotā vērtība no tirgus sektoru integrācijas un cenu konverģences viedokļa un no sistēmas kopējās elastības viedokļa, tostarp jaudas līmeni, kas tiek nodrošināts reversajām plūsmām saskaņā ar dažādiem scenārijiem;

| b) | konkurenci mēra pēc diversifikācijas, tostarp pēc tā, kā ir atvieglināta piekļuve vietējiem piegādes avotiem, secīgi ņemot vērā: avotu diversifikāciju, partneru diversifikāciju, maršrutu diversifikāciju un jaunās jaudas ietekmi uz HHI indeksu, ko aprēķina jaudas līmenī analīzes apgabalam, kā definēts V pielikuma 10. punktā; |
| --- | --- |

b)

konkurenci mēra pēc diversifikācijas, tostarp pēc tā, kā ir atvieglināta piekļuve vietējiem piegādes avotiem, secīgi ņemot vērā: avotu diversifikāciju, partneru diversifikāciju, maršrutu diversifikāciju un jaunās jaudas ietekmi uz HHI indeksu, ko aprēķina jaudas līmenī analīzes apgabalam, kā definēts V pielikuma 10. punktā;

| c) | gāzapgādes drošību mēra, aprēķinot projekta pievienoto vērtību no Savienības gāzes sistēmas īstermiņa un ilgtermiņa noturības viedokļa un sistēmas atlikušās elastības uzlabošanas viedokļa, lai tā varētu darboties piegāžu dalībvalstīm pārrāvumu gadījumā saskaņā ar dažādiem scenārijiem, kā arī aprēķinot projekta nodrošināto papildu jaudu, ko mēra salīdzinājumā ar infrastruktūras standartu (N-1 noteikums) reģionālā līmenī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 994/2010 6. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

gāzapgādes drošību mēra, aprēķinot projekta pievienoto vērtību no Savienības gāzes sistēmas īstermiņa un ilgtermiņa noturības viedokļa un sistēmas atlikušās elastības uzlabošanas viedokļa, lai tā varētu darboties piegāžu dalībvalstīm pārrāvumu gadījumā saskaņā ar dažādiem scenārijiem, kā arī aprēķinot projekta nodrošināto papildu jaudu, ko mēra salīdzinājumā ar infrastruktūras standartu (N-1 noteikums) reģionālā līmenī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 994/2010 6. panta 3. punktu;

| d) | ilgtspējību mēra pēc tā, kāds ir projekta devums, lai samazinātu emisijas, lai nodrošinātu rezerves gadījumiem, kad tiek ražoti atjaunojami elektroenerģijas resursi, vai gāzē pārvērstas elektroenerģijas vai biogāzes transportēšanu, ņemot vērā gaidāmās klimatisko apstākļu pārmaiņas. |
| --- | --- |

d)

ilgtspējību mēra pēc tā, kāds ir projekta devums, lai samazinātu emisijas, lai nodrošinātu rezerves gadījumiem, kad tiek ražoti atjaunojami elektroenerģijas resursi, vai gāzē pārvērstas elektroenerģijas vai biogāzes transportēšanu, ņemot vērā gaidāmās klimatisko apstākļu pārmaiņas.

| 4. | Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā minētajām kategorijām, katru 4. pantā minēto funkciju vērtē pēc šādiem kritērijiem:
  a)   ilgtspējas līmenis: šo kritēriju mēra, izvērtējot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu un elektrotīkla infrastruktūras ietekmi uz vidi;
  b)   pārvades un sadales tīklu jauda nodrošināt pieslēgumus un pārvadīt elektroenerģiju pie lietotājiem un no lietotājiem: šo kritēriju mēra, aplēšot sadales tīklos sadalīto energoresursu uzstādīto jaudu, maksimālo pieļaujamo elektroenerģijas ievadīšanu tīklā, kas nerada sastrēguma risku pārvades tīklos, un enerģijas daudzumu, kas nav iegūts no atjaunojamiem avotiem sastrēgumu vai drošības apdraudējumu dēļ;
  c)   iespējas visām lietotāju kategorijām pieslēgties un piekļūt tīklam: šo kritēriju mēra, izvērtējot maksu un tarifu aprēķināšanai pieņemtās metodes un struktūru, ko piemēro ražotājiem, patērētājiem un lietotājiem, kas gan ražo, gan patērē, un darbības elastību, kas paredzēta elektroenerģijas balansēšanai tīklā;
  d)   apgādes drošība un kvalitāte: šo kritēriju mēra, izvērtējot šādus aspektus – attiecība starp garantēti pieejamo ražošanas jaudu un maksimālo pieprasījumu, no atjaunojamiem avotiem ražotas elektroenerģijas īpatsvars, elektrosistēmas stabilitāte, pārtraukumu ilgums un biežums uz klientu, tostarp ar klimatiskajiem apstākļiem saistīti pārrāvumi, un sprieguma kvalitāte;
  e)   elektroapgādes un tīkla darbības efektivitāte un pakalpojumu kvalitāte: šo kritēriju mēra, izvērtējot šādus aspektus – zudumu līmenis pārvades un sadales tīklos, attiecība starp minimālo un maksimālo elektroenerģijas pieprasījumu noteiktā laika periodā, patēriņa puses iesaistīšanās elektroenerģijas tirgos un energoefektivitātes pasākumos, elektrotīkla komponentu procentuālais izmantojums (t. i., vidējā slodze), tīkla komponentu pieejamība (saistībā ar plānotu un neplānotu apkopi) un tās ietekme uz tīkla darbību, tīkla jaudas faktiskā pieejamība attiecībā pret tās standarta vērtību;
  f)   pārrobežu elektroenerģijas tirgu darbības uzlabošana, izmantojot jaudas plūsmu kontroli, lai mazinātu cilpas plūsmas un palielinātu starpsavienojumu jaudu: šo kritēriju mēra, izvērtējot šādus aspektus – attiecība starp starpsavienojumu jaudu dalībvalstī un tās elektroenerģijas pieprasījumu, starpsavienojumu jaudas izmantojums, pārslodzes maksas starpsavienojumos. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 1. punkta e) apakšpunktā minētajām kategorijām, katru 4. pantā minēto funkciju vērtē pēc šādiem kritērijiem:

a)   ilgtspējas līmenis: šo kritēriju mēra, izvērtējot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu un elektrotīkla infrastruktūras ietekmi uz vidi;

b)   pārvades un sadales tīklu jauda nodrošināt pieslēgumus un pārvadīt elektroenerģiju pie lietotājiem un no lietotājiem: šo kritēriju mēra, aplēšot sadales tīklos sadalīto energoresursu uzstādīto jaudu, maksimālo pieļaujamo elektroenerģijas ievadīšanu tīklā, kas nerada sastrēguma risku pārvades tīklos, un enerģijas daudzumu, kas nav iegūts no atjaunojamiem avotiem sastrēgumu vai drošības apdraudējumu dēļ;

c)   iespējas visām lietotāju kategorijām pieslēgties un piekļūt tīklam: šo kritēriju mēra, izvērtējot maksu un tarifu aprēķināšanai pieņemtās metodes un struktūru, ko piemēro ražotājiem, patērētājiem un lietotājiem, kas gan ražo, gan patērē, un darbības elastību, kas paredzēta elektroenerģijas balansēšanai tīklā;

d)   apgādes drošība un kvalitāte: šo kritēriju mēra, izvērtējot šādus aspektus – attiecība starp garantēti pieejamo ražošanas jaudu un maksimālo pieprasījumu, no atjaunojamiem avotiem ražotas elektroenerģijas īpatsvars, elektrosistēmas stabilitāte, pārtraukumu ilgums un biežums uz klientu, tostarp ar klimatiskajiem apstākļiem saistīti pārrāvumi, un sprieguma kvalitāte;

e)   elektroapgādes un tīkla darbības efektivitāte un pakalpojumu kvalitāte: šo kritēriju mēra, izvērtējot šādus aspektus – zudumu līmenis pārvades un sadales tīklos, attiecība starp minimālo un maksimālo elektroenerģijas pieprasījumu noteiktā laika periodā, patēriņa puses iesaistīšanās elektroenerģijas tirgos un energoefektivitātes pasākumos, elektrotīkla komponentu procentuālais izmantojums (t. i., vidējā slodze), tīkla komponentu pieejamība (saistībā ar plānotu un neplānotu apkopi) un tās ietekme uz tīkla darbību, tīkla jaudas faktiskā pieejamība attiecībā pret tās standarta vērtību;

f)   pārrobežu elektroenerģijas tirgu darbības uzlabošana, izmantojot jaudas plūsmu kontroli, lai mazinātu cilpas plūsmas un palielinātu starpsavienojumu jaudu: šo kritēriju mēra, izvērtējot šādus aspektus – attiecība starp starpsavienojumu jaudu dalībvalstī un tās elektroenerģijas pieprasījumu, starpsavienojumu jaudas izmantojums, pārslodzes maksas starpsavienojumos.

| 5. | Attiecībā uz naftas transportēšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 3. punktā minētajām kategorijām, 4. pantā minētos kritērijus novērtē šādi:






  a) | naftas apgādes drošību mēra, izvērtējot, kāda ir projekta nodrošinātās jaunās jaudas pievienotā vērtība no sistēmas kopējās īstermiņa un ilgtermiņa noturības viedokļa un no sistēmas atlikušās elastības viedokļa, lai tā varētu darboties piegāžu pārrāvumu laikā saskaņā ar dažādiem scenārijiem; |
| --- | --- | --- |

5.

Attiecībā uz naftas transportēšanas projektiem, kas ietilpst kādā no II pielikuma 3. punktā minētajām kategorijām, 4. pantā minētos kritērijus novērtē šādi:

a)

naftas apgādes drošību mēra, izvērtējot, kāda ir projekta nodrošinātās jaunās jaudas pievienotā vērtība no sistēmas kopējās īstermiņa un ilgtermiņa noturības viedokļa un no sistēmas atlikušās elastības viedokļa, lai tā varētu darboties piegāžu pārrāvumu laikā saskaņā ar dažādiem scenārijiem;

| b) | sadarbspēju mēra, izvērtējot, kādā mērā projekts uzlabo naftas tīkla darbību, konkrētāk, nodrošina reverso plūsmu iespēju; |
| --- | --- |

b)

sadarbspēju mēra, izvērtējot, kādā mērā projekts uzlabo naftas tīkla darbību, konkrētāk, nodrošina reverso plūsmu iespēju;

| c) | resursu izmantošanas efektivitāti un ilgtspēju mēra, izvērtējot, kādā mērā projekts izmanto esošo infrastruktūru un palīdz mazināt ar vidi un klimata pārmaiņām saistīto slodzi un riskus. |
| --- | --- |

c)

resursu izmantošanas efektivitāti un ilgtspēju mēra, izvērtējot, kādā mērā projekts izmanto esošo infrastruktūru un palīdz mazināt ar vidi un klimata pārmaiņām saistīto slodzi un riskus.

---

(1)  OV L 295, 12.11.2010., 1. lpp.

---

V PIELIKUMS

IZMAKSU UN IEGUVUMU ANALĪZE ENERGOSISTĒMAS MĒROGĀ

Metodoloģija, kas domāta kopīgu interešu projektu saskaņotai izmaksu un ieguvumu analīzei energosistēmas mērogā, atbilst šajā pielikumā noteiktajiem principiem.

| 1. | Metodoloģijas pamatā ir kopējs ievaddatu kopums, kas ir reprezentatīvs Savienības elektroenerģijas un gāzes sistēmai n + 5 gadā, n + 10 gadā, n + 15 gadā un n + 20 gadā, kur “n” ir gads, kurā veic analīzi. Šajā datu kopumā ir vismaz turpmāk minētie dati:
  a)   elektroenerģija: pieprasījuma scenāriji, ražošanas jauda pēc kurināmā veida (biomasa, ģeotermālā enerģija, hidroenerģija, gāze, kodolenerģija, nafta, cietais kurināmais, vēja enerģija, saules fotoelementu enerģija, saules enerģijas koncentrēšana, citas atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas) un pēc atrašanās vietas, kurināmā cenas (tostarp biomasa, ogles, gāze un nafta), oglekļa dioksīda cenas, pārvades un – attiecīgā gadījumā – sadales tīkla struktūra un tās attīstība, ņemot vērā visas nozīmīgās jaunās ražošanas jaudas (tostarp ražošanas jaudas, kas aprīkotas ar oglekļa dioksīda uztveršanas iekārtām), uzglabāšanas un pārvades projekti, par kuriem pieņemts galīgais lēmums par ieguldījumiem un kurus plānots nodot ekspluatācijā līdz n + 5 gada beigām;
  b)   gāze: pieprasījuma scenāriji, imports, kurināmā cenas (tostarp ogles, gāze un nafta), oglekļa dioksīda cenas, pārvades tīkla struktūra un tās attīstība, ņemot vērā visus jaunos projektus, par kuriem pieņemts galīgais lēmums par ieguldījumiem un kurus plānots nodot ekspluatācijā līdz n + 5 gada beigām. |
| --- | --- |

1.

Metodoloģijas pamatā ir kopējs ievaddatu kopums, kas ir reprezentatīvs Savienības elektroenerģijas un gāzes sistēmai n + 5 gadā, n + 10 gadā, n + 15 gadā un n + 20 gadā, kur “n” ir gads, kurā veic analīzi. Šajā datu kopumā ir vismaz turpmāk minētie dati:

a)   elektroenerģija: pieprasījuma scenāriji, ražošanas jauda pēc kurināmā veida (biomasa, ģeotermālā enerģija, hidroenerģija, gāze, kodolenerģija, nafta, cietais kurināmais, vēja enerģija, saules fotoelementu enerģija, saules enerģijas koncentrēšana, citas atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas) un pēc atrašanās vietas, kurināmā cenas (tostarp biomasa, ogles, gāze un nafta), oglekļa dioksīda cenas, pārvades un – attiecīgā gadījumā – sadales tīkla struktūra un tās attīstība, ņemot vērā visas nozīmīgās jaunās ražošanas jaudas (tostarp ražošanas jaudas, kas aprīkotas ar oglekļa dioksīda uztveršanas iekārtām), uzglabāšanas un pārvades projekti, par kuriem pieņemts galīgais lēmums par ieguldījumiem un kurus plānots nodot ekspluatācijā līdz n + 5 gada beigām;

b)   gāze: pieprasījuma scenāriji, imports, kurināmā cenas (tostarp ogles, gāze un nafta), oglekļa dioksīda cenas, pārvades tīkla struktūra un tās attīstība, ņemot vērā visus jaunos projektus, par kuriem pieņemts galīgais lēmums par ieguldījumiem un kurus plānots nodot ekspluatācijā līdz n + 5 gada beigām.

| 2. | Datu kopums atspoguļo spēkā esošos Savienības un valstu tiesību aktus analīzes brīdī. Datu kopumi, ko izmanto attiecīgi elektroenerģijai un gāzei, ir saderīgi, jo īpaši attiecībā uz pieņēmumiem par cenām un apjomiem katrā tirgū. Datu kopumu izstrādā pēc oficiālas apspriešanās ar dalībvalstīm un organizācijām, kas pārstāv visas ieinteresētās personas. Komisija un Aģentūra vajadzības gadījumā nodrošina piekļuvi vajadzīgajiem trešo personu komerciālajiem datiem. |
| --- | --- |

2.

Datu kopums atspoguļo spēkā esošos Savienības un valstu tiesību aktus analīzes brīdī. Datu kopumi, ko izmanto attiecīgi elektroenerģijai un gāzei, ir saderīgi, jo īpaši attiecībā uz pieņēmumiem par cenām un apjomiem katrā tirgū. Datu kopumu izstrādā pēc oficiālas apspriešanās ar dalībvalstīm un organizācijām, kas pārstāv visas ieinteresētās personas. Komisija un Aģentūra vajadzības gadījumā nodrošina piekļuvi vajadzīgajiem trešo personu komerciālajiem datiem.

| 3. | Metodoloģija sniedz norādes par tīkla un tirgus modelēšanas izstrādāšanu un izmantošanu, kas nepieciešama izmaksu un ieguvumu analīzei. |
| --- | --- |

3.

Metodoloģija sniedz norādes par tīkla un tirgus modelēšanas izstrādāšanu un izmantošanu, kas nepieciešama izmaksu un ieguvumu analīzei.

| 4. | Izmaksu un ieguvumu analīzes pamatā ir saskanīgs novērtējums par dažādu analizēto projektu kategoriju izmaksām un ieguvumiem, un tā aptver vismaz 1. punktā minēto laika periodu. |
| --- | --- |

4.

Izmaksu un ieguvumu analīzes pamatā ir saskanīgs novērtējums par dažādu analizēto projektu kategoriju izmaksām un ieguvumiem, un tā aptver vismaz 1. punktā minēto laika periodu.

| 5. | Izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā vismaz šādas izmaksas: kapitālizmaksas, darbības un uzturēšanas izmaksas projekta tehniskā dzīves cikla laikā un attiecīgā gadījumā ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas izmaksas. Metodoloģija sniedz norādes par aprēķinos izmantojamām diskonta likmēm. |
| --- | --- |

5.

Izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā vismaz šādas izmaksas: kapitālizmaksas, darbības un uzturēšanas izmaksas projekta tehniskā dzīves cikla laikā un attiecīgā gadījumā ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas izmaksas. Metodoloģija sniedz norādes par aprēķinos izmantojamām diskonta likmēm.

| 6. | Attiecībā uz elektroenerģijas pārvadi un uzglabāšanu izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā vismaz ietekmi un kompensācijas, ko rada Regulas (EK) Nr. 714/2009 13. panta piemērošana, ietekmi uz IV pielikumā definētajiem rādītājiem un šādu ietekmi:






  a) | siltumnīcefekta gāzu emisijas un pārvades zudumi projekta tehniskajā dzīves ciklā; |
| --- | --- | --- |

6.

Attiecībā uz elektroenerģijas pārvadi un uzglabāšanu izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā vismaz ietekmi un kompensācijas, ko rada Regulas (EK) Nr. 714/2009 13. panta piemērošana, ietekmi uz IV pielikumā definētajiem rādītājiem un šādu ietekmi:

a)

siltumnīcefekta gāzu emisijas un pārvades zudumi projekta tehniskajā dzīves ciklā;

| b) | nākotnes izmaksas par ieguldījumiem jaunā ražošanas un pārvades jaudā visā projekta tehniskajā dzīves ciklā; |
| --- | --- |

b)

nākotnes izmaksas par ieguldījumiem jaunā ražošanas un pārvades jaudā visā projekta tehniskajā dzīves ciklā;

| c) | darbības elastība, tostarp regulējošās jaudas un palīgpakalpojumu optimizēšana; |
| --- | --- |

c)

darbības elastība, tostarp regulējošās jaudas un palīgpakalpojumu optimizēšana;

| d) | sistēmas noturība, tostarp pret katastrofām un klimatiskajiem apstākļiem, un sistēmas drošība, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kritisko infrastruktūru, kā definēts Direktīvā 2008/114/EK. |
| --- | --- |

d)

sistēmas noturība, tostarp pret katastrofām un klimatiskajiem apstākļiem, un sistēmas drošība, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kritisko infrastruktūru, kā definēts Direktīvā 2008/114/EK.

| 7. | Attiecībā uz gāzi izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā vismaz tirgus testēšanas rezultātus, ietekmi uz IV pielikumā definētajiem rādītājiem un šādus faktorus:






  a) | noturība pret katastrofām un klimatiskajiem apstākļiem un sistēmas drošība, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kritisko infrastruktūru, kā definēts Direktīvā 2008/114/EK; |
| --- | --- | --- |

7.

Attiecībā uz gāzi izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā vismaz tirgus testēšanas rezultātus, ietekmi uz IV pielikumā definētajiem rādītājiem un šādus faktorus:

a)

noturība pret katastrofām un klimatiskajiem apstākļiem un sistēmas drošība, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kritisko infrastruktūru, kā definēts Direktīvā 2008/114/EK;

| b) | pārslodze gāzes tīklā. |
| --- | --- |

b)

pārslodze gāzes tīklā.

| 8. | Attiecībā uz viedajiem tīkliem izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā ietekmi uz IV pielikumā definētajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

8.

Attiecībā uz viedajiem tīkliem izmaksu un ieguvumu analīzē ņem vērā ietekmi uz IV pielikumā definētajiem rādītājiem.

| 9. | Detalizētu metodi, ko izmanto, lai ņemtu vērā 6. līdz 8. punktā minētos rādītājus, izstrādā pēc oficiālas apspriešanās ar dalībvalstīm un organizācijām, kas pārstāv visas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

9.

Detalizētu metodi, ko izmanto, lai ņemtu vērā 6. līdz 8. punktā minētos rādītājus, izstrādā pēc oficiālas apspriešanās ar dalībvalstīm un organizācijām, kas pārstāv visas ieinteresētās personas.

| 10. | Metodoloģija nosaka, kāda analīze jāveic, balstoties uz attiecīgo ievaddatu kopumu, aprēķinot ietekmi gadījumam, kad projekts tiek realizēts, un gadījumam, kad projekts netiek realizēts. Atsevišķa projekta analizējamais apgabals aptver visas dalībvalstis un trešās valstis, kuru teritorijā būvēs projektu, visas tieši kaimiņos esošās dalībvalstis un visas citas dalībvalstis, uz kurām projektam būs būtiska ietekme. |
| --- | --- |

10.

Metodoloģija nosaka, kāda analīze jāveic, balstoties uz attiecīgo ievaddatu kopumu, aprēķinot ietekmi gadījumam, kad projekts tiek realizēts, un gadījumam, kad projekts netiek realizēts. Atsevišķa projekta analizējamais apgabals aptver visas dalībvalstis un trešās valstis, kuru teritorijā būvēs projektu, visas tieši kaimiņos esošās dalībvalstis un visas citas dalībvalstis, uz kurām projektam būs būtiska ietekme.

| 11. | Analīzē noskaidro dalībvalstis, uz kurām projektam ir neto pozitīva ietekme (ieguvēji), un dalībvalstis, uz kurām projektam ir neto negatīva ietekme (izmaksu sedzēji). Katrā izmaksu un ieguvumu analīzē ietver jutīguma analīzi attiecībā uz ievaddatu kopumu, dažādu projektu nodošanu ekspluatācijā tajā pašā analizējamā apgabalā un citus būtiskus parametrus. |
| --- | --- |

11.

Analīzē noskaidro dalībvalstis, uz kurām projektam ir neto pozitīva ietekme (ieguvēji), un dalībvalstis, uz kurām projektam ir neto negatīva ietekme (izmaksu sedzēji). Katrā izmaksu un ieguvumu analīzē ietver jutīguma analīzi attiecībā uz ievaddatu kopumu, dažādu projektu nodošanu ekspluatācijā tajā pašā analizējamā apgabalā un citus būtiskus parametrus.

| 12. | Pārvades, krātuvju, sašķidrinātas un saspiestas dabasgāzes termināļu un sadales sistēmu operatori apmainās ar informāciju, kas nepieciešama metodoloģijas izstrādei, tostarp ar attiecīgajiem tīkla un tirgus modeļiem. Ikviens pārvades vai sadales sistēmas operators, kas vāc informāciju citu PSO vai SSO labā, nodod atpakaļ datu vākšanas rezultātus iesaistītajiem PSO un SSO. |
| --- | --- |

12.

Pārvades, krātuvju, sašķidrinātas un saspiestas dabasgāzes termināļu un sadales sistēmu operatori apmainās ar informāciju, kas nepieciešama metodoloģijas izstrādei, tostarp ar attiecīgajiem tīkla un tirgus modeļiem. Ikviens pārvades vai sadales sistēmas operators, kas vāc informāciju citu PSO vai SSO labā, nodod atpakaļ datu vākšanas rezultātus iesaistītajiem PSO un SSO.

| 13. | Attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes tirgus un tīkla kopējo modeli, kas izklāstīts 11. panta 8. punktā, šā pielikuma 1. punktā minētais ievaddatu kopums aptver n + 10 gadu, n + 20 gadu un n + 30 gadu, un modelis dod iespēju veikt pilnīgu ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes novērtējumu, kurā ietvertas arī ārējās izmaksas, piemēram, tās, kas saistītas ar siltumnīcefekta gāzu un citu gaisa piesārņotāju emisijām vai apgādes drošību. |
| --- | --- |

13.

Attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes tirgus un tīkla kopējo modeli, kas izklāstīts 11. panta 8. punktā, šā pielikuma 1. punktā minētais ievaddatu kopums aptver n + 10 gadu, n + 20 gadu un n + 30 gadu, un modelis dod iespēju veikt pilnīgu ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes novērtējumu, kurā ietvertas arī ārējās izmaksas, piemēram, tās, kas saistītas ar siltumnīcefekta gāzu un citu gaisa piesārņotāju emisijām vai apgādes drošību.

---

VI PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES PAR PĀRREDZAMĪBU UN SABIEDRĪBAS LĪDZDALĪBU

| 1. | Procedūru rokasgrāmatā, kas minēta 9. panta 1. punktā, norāda vismaz šādu informāciju:






  a) | attiecīgie tiesību akti, uz kuriem balstīti lēmumi un atzinumi attiecībā uz dažādiem kopīgu interešu projektu veidiem, tostarp vides tiesību akti; |
| --- | --- | --- |

1.

Procedūru rokasgrāmatā, kas minēta 9. panta 1. punktā, norāda vismaz šādu informāciju:

a)

attiecīgie tiesību akti, uz kuriem balstīti lēmumi un atzinumi attiecībā uz dažādiem kopīgu interešu projektu veidiem, tostarp vides tiesību akti;

| b) | saņemamie lēmumi un atzinumi; |
| --- | --- |

b)

saņemamie lēmumi un atzinumi;

| c) | kompetentās iestādes, citu iestāžu un svarīgāko ieinteresēto personu nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

c)

kompetentās iestādes, citu iestāžu un svarīgāko ieinteresēto personu nosaukums un adrese;

| d) | darbplūsma, kur izklāstīts katrs procesa posms, kā arī norādīts provizorisks grafiks un īss lēmumu pieņemšanas procedūras pārskats; |
| --- | --- |

d)

darbplūsma, kur izklāstīts katrs procesa posms, kā arī norādīts provizorisks grafiks un īss lēmumu pieņemšanas procedūras pārskats;

| e) | informācija par to dokumentu plašumu, struktūru un detalizētību, kas jāiesniedz kopā ar pieteikumu par lēmuma pieņemšanu, tostarp kontrolsarakstu; |
| --- | --- |

e)

informācija par to dokumentu plašumu, struktūru un detalizētību, kas jāiesniedz kopā ar pieteikumu par lēmuma pieņemšanu, tostarp kontrolsarakstu;

| f) | sabiedrības līdzdalības posmi un līdzekļi. |
| --- | --- |

f)

sabiedrības līdzdalības posmi un līdzekļi.

| 2. | Regulas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajā detalizētajā grafikā iekļauj vismaz šādu informāciju:






  a) | saņemamie lēmumi un atzinumi; |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 10. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajā detalizētajā grafikā iekļauj vismaz šādu informāciju:

a)

saņemamie lēmumi un atzinumi;

| b) | potenciāli iesaistītās iestādes, ieinteresētās personas un sabiedrība; |
| --- | --- |

b)

potenciāli iesaistītās iestādes, ieinteresētās personas un sabiedrība;

| c) | procedūras atsevišķie posmi un to ilgums; |
| --- | --- |

c)

procedūras atsevišķie posmi un to ilgums;

| d) | būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi, ņemot vērā gaidāmo visaptverošo lēmumu; |
| --- | --- |

d)

būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi, ņemot vērā gaidāmo visaptverošo lēmumu;

| e) | iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem. |
| --- | --- |

e)

iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem.

| 3. | Lai vairotu sabiedrības līdzdalību atļauju piešķiršanas procesā un nodrošinātu iepriekšēju informāciju un dialogu ar sabiedrību, ievēro turpmāk minētos principus:






  a) | ieinteresētās personas, kuras ietekmē kopīgu interešu projekts, tostarp attiecīgās valsts, reģionālās un vietējās iestādes, zemes īpašnieki un iedzīvotāji, kas dzīvo projekta tuvumā, sabiedrība un pilsoniskās apvienības, organizācijas vai grupas tiek plaši informētas un ar tām apspriežas projekta sākumā, kad sabiedrības iespējamās bažas vēl ir iespējams ņemt vērā, un to veic atklātā un pārredzamā veidā. Vajadzības gadījumā kompetentā iestāde aktīvi atbalsta projekta virzītāja īstenotos pasākumus; |
| --- | --- | --- |

3.

Lai vairotu sabiedrības līdzdalību atļauju piešķiršanas procesā un nodrošinātu iepriekšēju informāciju un dialogu ar sabiedrību, ievēro turpmāk minētos principus:

a)

ieinteresētās personas, kuras ietekmē kopīgu interešu projekts, tostarp attiecīgās valsts, reģionālās un vietējās iestādes, zemes īpašnieki un iedzīvotāji, kas dzīvo projekta tuvumā, sabiedrība un pilsoniskās apvienības, organizācijas vai grupas tiek plaši informētas un ar tām apspriežas projekta sākumā, kad sabiedrības iespējamās bažas vēl ir iespējams ņemt vērā, un to veic atklātā un pārredzamā veidā. Vajadzības gadījumā kompetentā iestāde aktīvi atbalsta projekta virzītāja īstenotos pasākumus;

| b) | kompetentās iestādes nodrošina, ka kopīgu interešu projektu sabiedriskās apspriešanas procedūras ir pēc iespējas apvienotas grupās. Katra sabiedriskā apspriešana aptver visus jautājumus, kas attiecas uz konkrēto procedūras posmu, un vienu jautājumu, kurš attiecas uz konkrētu procedūras posmu, apspriež tikai vienā sabiedriskajā apspriešanā; tomēr viena sabiedriskā apspriešana var notikt vairāk nekā vienā vietā. Paziņojumā par sabiedrisko apspriešanu skaidri norāda, kādi jautājumi tiks apspriesti sabiedriskajā apspriešanā; |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes nodrošina, ka kopīgu interešu projektu sabiedriskās apspriešanas procedūras ir pēc iespējas apvienotas grupās. Katra sabiedriskā apspriešana aptver visus jautājumus, kas attiecas uz konkrēto procedūras posmu, un vienu jautājumu, kurš attiecas uz konkrētu procedūras posmu, apspriež tikai vienā sabiedriskajā apspriešanā; tomēr viena sabiedriskā apspriešana var notikt vairāk nekā vienā vietā. Paziņojumā par sabiedrisko apspriešanu skaidri norāda, kādi jautājumi tiks apspriesti sabiedriskajā apspriešanā;

| c) | komentārus un iebildumus pieņem tikai no sabiedriskās apspriešanas sākuma līdz termiņa beigām. |
| --- | --- |

c)

komentārus un iebildumus pieņem tikai no sabiedriskās apspriešanas sākuma līdz termiņa beigām.

| 4. | Sabiedrības līdzdalības koncepcijā ietver vismaz šādu informāciju:






  a) | attiecīgās ieinteresētās personas, pie kurām jāvēršas; |
| --- | --- | --- |

4.

Sabiedrības līdzdalības koncepcijā ietver vismaz šādu informāciju:

a)

attiecīgās ieinteresētās personas, pie kurām jāvēršas;

| b) | paredzētie pasākumi, tostarp ierosinātās īpašo sanāksmju norises vietas un datumi; |
| --- | --- |

b)

paredzētie pasākumi, tostarp ierosinātās īpašo sanāksmju norises vietas un datumi;

| c) | grafiks; |
| --- | --- |

c)

grafiks;

| d) | attiecīgajiem uzdevumiem iedalītie cilvēkresursi. |
| --- | --- |

d)

attiecīgajiem uzdevumiem iedalītie cilvēkresursi.

| 5. | Tā kā sabiedriskajai apspriešanai ir jānotiek pirms pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas, attiecīgās puses vismaz:






  a) | publicē informatīvu bukletu (ne vairāk kā 15 lappuses), kurā skaidri un kodolīgi izklāstīts pārskats par projekta mērķi, projekta provizoriskais grafiks, apsvērtie valsts tīkla attīstības plāna alternatīvie maršruti, gaidāmā ietekme (tostarp pārrobežu ietekme) un iespējamie ietekmes mazināšanas pasākumi, ko publicē jau pirms apspriešanās; turklāt informatīvajā bukletā iekļauj 18. pantā minētās pārredzamības platformas un šā pielikuma 1. punktā minētās procedūras rokasgrāmatas vietņu adreses; |
| --- | --- | --- |

5.

Tā kā sabiedriskajai apspriešanai ir jānotiek pirms pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas, attiecīgās puses vismaz:

a)

publicē informatīvu bukletu (ne vairāk kā 15 lappuses), kurā skaidri un kodolīgi izklāstīts pārskats par projekta mērķi, projekta provizoriskais grafiks, apsvērtie valsts tīkla attīstības plāna alternatīvie maršruti, gaidāmā ietekme (tostarp pārrobežu ietekme) un iespējamie ietekmes mazināšanas pasākumi, ko publicē jau pirms apspriešanās; turklāt informatīvajā bukletā iekļauj 18. pantā minētās pārredzamības platformas un šā pielikuma 1. punktā minētās procedūras rokasgrāmatas vietņu adreses;

| b) | informē visas ieinteresētās personas, izmantojot 9. panta 7. punktā minēto tīmekļa vietni un citus informācijas līdzekļus; |
| --- | --- |

b)

informē visas ieinteresētās personas, izmantojot 9. panta 7. punktā minēto tīmekļa vietni un citus informācijas līdzekļus;

| c) | rakstveidā aicina attiecīgās ieinteresētās personas uz īpašām sanāksmēm, kuru laikā apspriež iespējamās bažas. |
| --- | --- |

c)

rakstveidā aicina attiecīgās ieinteresētās personas uz īpašām sanāksmēm, kuru laikā apspriež iespējamās bažas.

| 6. | Projekta tīmekļa vietnē ir pieejama vismaz šāda informācija:






  a) | šā pielikuma 5. punktā minētais informatīvais buklets; |
| --- | --- | --- |

6.

Projekta tīmekļa vietnē ir pieejama vismaz šāda informācija:

a)

šā pielikuma 5. punktā minētais informatīvais buklets;

| b) | netehnisks kopsavilkums, kuru regulāri atjaunina, kurš nav garāks par 50 lappusēm un kurā atspoguļots projekta pašreizējais stāvoklis un – ja tā ir atjaunināta versija – skaidri norādītas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām versijām; |
| --- | --- |

b)

netehnisks kopsavilkums, kuru regulāri atjaunina, kurš nav garāks par 50 lappusēm un kurā atspoguļots projekta pašreizējais stāvoklis un – ja tā ir atjaunināta versija – skaidri norādītas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām versijām;

| c) | projekta un sabiedriskās apspriešanas plāns, kurā skaidri norādīts, kādos datumos un kur notiks sabiedriskās apspriešanas un uzklausīšanas, un paredzētie temati, kas ir būtiski attiecībā uz šīm uzklausīšanām; |
| --- | --- |

c)

projekta un sabiedriskās apspriešanas plāns, kurā skaidri norādīts, kādos datumos un kur notiks sabiedriskās apspriešanas un uzklausīšanas, un paredzētie temati, kas ir būtiski attiecībā uz šīm uzklausīšanām;

| d) | kontaktinformācija, lai varētu saņemt pilnīgu pieteikuma dokumentāciju; |
| --- | --- |

d)

kontaktinformācija, lai varētu saņemt pilnīgu pieteikuma dokumentāciju;

| e) | kontaktinformācija, lai varētu nosūtīt komentārus un iebildumus sabiedriskās apspriešanas laikā. |
| --- | --- |

e)

kontaktinformācija, lai varētu nosūtīt komentārus un iebildumus sabiedriskās apspriešanas laikā.

---

Eiropas Komisijas paziņojums attiecībā uz kopējas ieinteresētības projektu atbilstību ES finansiālajam atbalstam saistībā ar Eiropas energoinfrastruktūrām (Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 347/2013 (1) V nodaļa)

Komisija uzsver, ka tā par svarīgu uzskata to, lai no ES un valsts avotiem sniegtais atbalsts aptvertu arī par darbiem paredzētās dotācijas nolūkā īstenot kopējas ieinteresētības projektus, ar ko tiek uzlabota energoapgādes avotu, maršrutu un partneru dažādības nodrošināšana. Komisija patur sev tiesības nākt klajā ar šādi orientētiem priekšlikumiem, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, uzraugot kopējas ieinteresētības projektu īstenošanu, saistībā ar ziņojumu, kas paredzēts regulas, ar ko izveido Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes, 17. pantā.

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 39. lpp.

---