# Jurnalul Oficial L 141/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.141.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 141 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5628 mai 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.141.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 141

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5628 mai 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 488/2013 al Consiliului din 27 mai 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 489/2013 al Comisiei din 27 mai 2013 de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală, în ceea ce privește substanța acid ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute (
  1
  ) | 4 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 490/2013 al Comisiei din 27 mai 2013 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia | 6 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 491/2013 al Comisiei din 27 mai 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 26 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2013/12/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică, ca urmare a aderării Republicii Croația | 28 |
| | * | Directiva 2013/13/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul fiscalității, având în vedere aderarea Republicii Croația | 30 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/236/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 25 aprilie 2013 adresată Ciprului cu privire la anumite măsuri specifice de reinstaurare a stabilității financiare și a creșterii sustenabile | 32 |
| | | 2013/237/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 14 mai 2013 de autorizare a Republicii Cehe și a Republicii Polone de a aplica măsuri speciale de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 37 |
| | | 2013/238/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 21 mai 2013 de numire a patru membri britanici și a trei supleanți britanici în cadrul Comitetului Regiunilor | 42 |
| | | 2013/239/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 21 mai 2013 de numire a unui supleant estonian în cadrul Comitetului Regiunilor | 43 |
| | * | Decizia 2013/240/PESC a Consiliului din 27 mai 2013 de modificare a Deciziei 2010/279/PESC privind Misiunea de Poliție a Uniunii Europene în Afganistan (EUPOL AFGANISTAN) | 44 |
| | * | Decizia 2013/241/PESC a Consiliului din 27 mai 2013 de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo, EULEX KOSOVO | 47 |
| | | 2013/242/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 22 mai 2013 de stabilire, în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui model pentru planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică
  [notificat cu numărul C(2013) 2882]

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2013/243/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 24 mai 2013 de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Swaziland în ceea ce privește piersicile, perele și ananasul
  [notificat cu numărul C(2013) 2906] | 54 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 488/2013 al Consiliului din 27 mai 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 489/2013 al Comisiei din 27 mai 2013 de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală, în ceea ce privește substanța acid ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute (
  1
  )

1

4

*

Regulamentul (UE) nr. 490/2013 al Comisiei din 27 mai 2013 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia

6

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 491/2013 al Comisiei din 27 mai 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

26

DIRECTIVE

*

Directiva 2013/12/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică, ca urmare a aderării Republicii Croația

28

*

Directiva 2013/13/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul fiscalității, având în vedere aderarea Republicii Croația

30

DECIZII

2013/236/UE

*

Decizia Consiliului din 25 aprilie 2013 adresată Ciprului cu privire la anumite măsuri specifice de reinstaurare a stabilității financiare și a creșterii sustenabile

32

2013/237/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 14 mai 2013 de autorizare a Republicii Cehe și a Republicii Polone de a aplica măsuri speciale de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

37

2013/238/UE

*

Decizia Consiliului din 21 mai 2013 de numire a patru membri britanici și a trei supleanți britanici în cadrul Comitetului Regiunilor

42

2013/239/UE

*

Decizia Consiliului din 21 mai 2013 de numire a unui supleant estonian în cadrul Comitetului Regiunilor

43

*

Decizia 2013/240/PESC a Consiliului din 27 mai 2013 de modificare a Deciziei 2010/279/PESC privind Misiunea de Poliție a Uniunii Europene în Afganistan (EUPOL AFGANISTAN)

44

*

Decizia 2013/241/PESC a Consiliului din 27 mai 2013 de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo, EULEX KOSOVO

47

2013/242/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 22 mai 2013 de stabilire, în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui model pentru planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică
  [notificat cu numărul C(2013) 2882]

   (
  1
  )

[notificat cu numărul C(2013) 2882]

1

48

2013/243/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 24 mai 2013 de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Swaziland în ceea ce privește piersicile, perele și ananasul
  [notificat cu numărul C(2013) 2906]

[notificat cu numărul C(2013) 2906]

54

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene
  (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene
  (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor – Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 488/2013 AL CONSILIULUI

din 27 mai 2013

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 215,

având în vedere Decizia 2011/137/PESC a Consiliului din 28 februarie 2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia (1),

având în vedere propunerea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 204/2011 al Consiliului din 2 martie 2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia (2) pune în aplicare măsurile prevăzute de Decizia 2011/137/PESC. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 204/2011 al Consiliului din 2 martie 2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia (2) pune în aplicare măsurile prevăzute de Decizia 2011/137/PESC.

| (2) | Decizia 2013/45/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 (3) modifică Decizia 2011/137/PESC pentru a permite deblocarea anumitor fonduri și resurse economice înghețate în cazul în care acestea sunt necesare pentru a respecta o hotărâre judecătorească sau administrativă pronunțată în Uniune sau o hotărâre judecătorească executorie într-un stat membru. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2013/45/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 (3) modifică Decizia 2011/137/PESC pentru a permite deblocarea anumitor fonduri și resurse economice înghețate în cazul în care acestea sunt necesare pentru a respecta o hotărâre judecătorească sau administrativă pronunțată în Uniune sau o hotărâre judecătorească executorie într-un stat membru.

| (3) | Decizia 2013/182/PESC a Consiliului din 22 aprilie 2013 (4) modifică Decizia 2011/137/PESC în conformitate cu Rezoluția 2095 (2013) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) care modifică excepțiile la embargoul asupra armelor prevăzut la alineatul (9) litera (a) din Rezoluția 1970 (2011) a CSONU și la alineatul (13) litera (a) din Rezoluția 2009 (2011) a CSONU. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2013/182/PESC a Consiliului din 22 aprilie 2013 (4) modifică Decizia 2011/137/PESC în conformitate cu Rezoluția 2095 (2013) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) care modifică excepțiile la embargoul asupra armelor prevăzut la alineatul (9) litera (a) din Rezoluția 1970 (2011) a CSONU și la alineatul (13) litera (a) din Rezoluția 2009 (2011) a CSONU.

| (4) | Unele dintre aceste măsuri intră în domeniul de aplicare al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și, în consecință, este necesară o reglementare la nivelul Uniunii pentru punerea lor în aplicare, în special pentru a se asigura aplicarea uniformă a acestora de către operatorii economici din toate statele membre. |
| --- | --- |

(4)

Unele dintre aceste măsuri intră în domeniul de aplicare al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și, în consecință, este necesară o reglementare la nivelul Uniunii pentru punerea lor în aplicare, în special pentru a se asigura aplicarea uniformă a acestora de către operatorii economici din toate statele membre.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 204/2011 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 204/2011 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 204/2011 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 3
  (1)   Se interzic:






  (a) | furnizarea, directă sau indirectă, de asistență tehnică privind produsele și tehnologiile enumerate în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare (5) (denumită în continuare „Lista comună cuprinzând produsele militare”) sau privind furnizarea, fabricarea, întreținerea și utilizarea produselor incluse pe lista respectivă, oricărei persoane, oricărei entități sau oricărui organism din Libia sau în scopul utilizării în Libia; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

(1)   Se interzic:

(a)

furnizarea, directă sau indirectă, de asistență tehnică privind produsele și tehnologiile enumerate în Lista comună a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare (5) (denumită în continuare „Lista comună cuprinzând produsele militare”) sau privind furnizarea, fabricarea, întreținerea și utilizarea produselor incluse pe lista respectivă, oricărei persoane, oricărei entități sau oricărui organism din Libia sau în scopul utilizării în Libia;

| (b) | furnizarea, directă sau indirectă, de asistență tehnică ori de servicii de brokeraj legate de echipamente care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne, astfel cum sunt enumerate în anexa I, către orice persoană, entitate sau organism din Libia sau în scopul utilizării în Libia; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea, directă sau indirectă, de asistență tehnică ori de servicii de brokeraj legate de echipamente care ar putea fi utilizate în scopul represiunii interne, astfel cum sunt enumerate în anexa I, către orice persoană, entitate sau organism din Libia sau în scopul utilizării în Libia;

| (c) | furnizarea, directă sau indirectă, de finanțare sau de asistență financiară legată de produsele și tehnologiile enumerate în Lista comună cuprinzând produsele militare sau în anexa I, inclusiv, în special, granturi, împrumuturi și asigurări ale creditelor de export, pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul de astfel de produse sau pentru furnizarea de asistență tehnică conexă către orice persoană, entitate sau organism din Libia sau în scopul utilizării în Libia; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea, directă sau indirectă, de finanțare sau de asistență financiară legată de produsele și tehnologiile enumerate în Lista comună cuprinzând produsele militare sau în anexa I, inclusiv, în special, granturi, împrumuturi și asigurări ale creditelor de export, pentru vânzarea, furnizarea, transferul sau exportul de astfel de produse sau pentru furnizarea de asistență tehnică conexă către orice persoană, entitate sau organism din Libia sau în scopul utilizării în Libia;

| (d) | furnizarea, directă sau indirectă, de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară, de servicii de brokeraj sau de servicii de transport legate de punerea la dispoziție de mercenari înarmați în Libia sau în scopul utilizării în Libia; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea, directă sau indirectă, de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară, de servicii de brokeraj sau de servicii de transport legate de punerea la dispoziție de mercenari înarmați în Libia sau în scopul utilizării în Libia;

| (e) | participarea voluntară și deliberată la activități care au drept scop sau efect eludarea interdicțiilor menționate la literele (a)-(d). |
| --- | --- |

(e)

participarea voluntară și deliberată la activități care au drept scop sau efect eludarea interdicțiilor menționate la literele (a)-(d).

(2)   Prin derogare de la dispozițiile alineatului (1), interdicțiile menționate la alineatul respectiv nu se aplică:

| (a) | furnizării de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară legată de echipamente militare neletale destinate exclusiv unor scopuri umanitare sau de protecție, astfel cum a fost aprobată în prealabil de autoritățile competente din statele membre, astfel cum sunt enumerate în anexa IV; |
| --- | --- |

(a)

furnizării de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară legată de echipamente militare neletale destinate exclusiv unor scopuri umanitare sau de protecție, astfel cum a fost aprobată în prealabil de autoritățile competente din statele membre, astfel cum sunt enumerate în anexa IV;

| (b) | furnizării de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară legată de alte vânzări și furnizări de arme și materiale conexe, astfel cum a fost aprobată în prealabil de Comitetul de sancțiuni; |
| --- | --- |

(b)

furnizării de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară legată de alte vânzări și furnizări de arme și materiale conexe, astfel cum a fost aprobată în prealabil de Comitetul de sancțiuni;

| (c) | furnizării de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară destinată exclusiv asistenței în domeniul securității sau asistenței pentru dezarmare acordate guvernului libian; |
| --- | --- |

(c)

furnizării de asistență tehnică, de finanțare sau de asistență financiară destinată exclusiv asistenței în domeniul securității sau asistenței pentru dezarmare acordate guvernului libian;

| (d) | îmbrăcămintei de protecție, inclusiv vestelor antiglonț și căștilor, exportate temporar către Libia de către personalul Organizației Națiunilor Unite, al Uniunii sau al statelor sale membre, de către reprezentanții media, de către personalul umanitar, personalul din domeniul asistenței pentru dezvoltare și personalul asociat, exclusiv pentru uz personal. |
| --- | --- |

(d)

îmbrăcămintei de protecție, inclusiv vestelor antiglonț și căștilor, exportate temporar către Libia de către personalul Organizației Națiunilor Unite, al Uniunii sau al statelor sale membre, de către reprezentanții media, de către personalul umanitar, personalul din domeniul asistenței pentru dezvoltare și personalul asociat, exclusiv pentru uz personal.

(3)   Prin derogare de la alineatul (1), autoritățile competente ale statelor membre enumerate în anexa IV pot autoriza, în condițiile pe care le consideră adecvate, furnizarea de asistență tehnică, de finanțare și de asistență financiară legată de echipamente care ar putea fi utilizate pentru represiune internă dacă stabilesc că aceste echipamente sunt destinate exclusiv unor scopuri umanitare sau de protecție.

| 2. | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 8
  (1)   Prin derogare de la articolul 5, în ceea ce privește persoanele, entitățile sau organismele enumerate în anexa II, autoritățile competente ale statelor membre enumerate în anexa IV pot autoriza deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:






  (a) | fondurile sau resursele economice în cauză fac obiectul unui privilegiu judiciar, administrativ sau arbitral, instituit anterior datei la care persoana, entitatea sau organismul menționat la articolul 5 a fost inclus în anexa II sau a fost menționat la articolul 5 alineatul (4) sau fac obiectul unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale pronunțate anterior acelei date; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 8

(1)   Prin derogare de la articolul 5, în ceea ce privește persoanele, entitățile sau organismele enumerate în anexa II, autoritățile competente ale statelor membre enumerate în anexa IV pot autoriza deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

(a)

fondurile sau resursele economice în cauză fac obiectul unui privilegiu judiciar, administrativ sau arbitral, instituit anterior datei la care persoana, entitatea sau organismul menționat la articolul 5 a fost inclus în anexa II sau a fost menționat la articolul 5 alineatul (4) sau fac obiectul unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale pronunțate anterior acelei date;

| (b) | fondurile sau resursele economice vor fi utilizate exclusiv pentru a onora creanțele garantate printr-un astfel de privilegiu sau recunoscute ca valabile printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care pot prezenta astfel de revendicări; |
| --- | --- |

(b)

fondurile sau resursele economice vor fi utilizate exclusiv pentru a onora creanțele garantate printr-un astfel de privilegiu sau recunoscute ca valabile printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care pot prezenta astfel de revendicări;

| (c) | de privilegiu sau de hotărâre nu beneficiază o persoană, o entitate sau un organism enumerat în anexa II sau III ori menționat la articolul 5 alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

de privilegiu sau de hotărâre nu beneficiază o persoană, o entitate sau un organism enumerat în anexa II sau III ori menționat la articolul 5 alineatul (4);

| (d) | recunoașterea privilegiului sau a hotărârii nu contravine politicii publice din statul membru în cauză și |
| --- | --- |

(d)

recunoașterea privilegiului sau a hotărârii nu contravine politicii publice din statul membru în cauză și

| (e) | privilegiul sau hotărârea a fost notificată Comitetului de sancțiuni de către statul membru. |
| --- | --- |

(e)

privilegiul sau hotărârea a fost notificată Comitetului de sancțiuni de către statul membru.

(2)   Prin derogare de la articolul 5, în ceea ce privește persoanele, entitățile sau organismele enumerate în anexa III, autoritățile competente ale statelor membre enumerate în anexa IV pot autoriza deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | fondurile sau resursele economice în cauză fac obiectul unei hotărâri arbitrale pronunțate înainte de data la care persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul menționat la articolul 5 a fost inclus în anexa III sau fac obiectul unei hotărâri judecătorești sau administrative pronunțate în Uniune ori al unei hotărâri judecătorești executorii în statul membru în cauză, înainte sau după această dată; |
| --- | --- |

(a)

fondurile sau resursele economice în cauză fac obiectul unei hotărâri arbitrale pronunțate înainte de data la care persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul menționat la articolul 5 a fost inclus în anexa III sau fac obiectul unei hotărâri judecătorești sau administrative pronunțate în Uniune ori al unei hotărâri judecătorești executorii în statul membru în cauză, înainte sau după această dată;

| (b) | fondurile sau resursele economice în cauză vor fi utilizate exclusiv pentru a onora creanțele garantate de o asemenea hotărâre sau recunoscute ca valabile printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care pot prezenta astfel de revendicări; |
| --- | --- |

(b)

fondurile sau resursele economice în cauză vor fi utilizate exclusiv pentru a onora creanțele garantate de o asemenea hotărâre sau recunoscute ca valabile printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care pot prezenta astfel de revendicări;

| (c) | de hotărâre nu beneficiază o persoană fizică sau juridică, o entitate sau un organism enumerat în anexa II sau III ori menționat la articolul 5 alineatul (4), și |
| --- | --- |

(c)

de hotărâre nu beneficiază o persoană fizică sau juridică, o entitate sau un organism enumerat în anexa II sau III ori menționat la articolul 5 alineatul (4), și

| (d) | recunoașterea hotărârii respective nu contravine politicii publice a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(d)

recunoașterea hotărârii respective nu contravine politicii publice a statului membru în cauză.

(3)   Statul membru în cauză informează celelalte state membre și Comisia cu privire la orice autorizație acordată în temeiul prezentului articol.”;

| 3. | La articolul 9 alineatul (1), se adaugă următoarele litere:






  „(c) | plățile datorate în temeiul unui privilegiu sau al unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 9 alineatul (1), se adaugă următoarele litere:

„(c)

plățile datorate în temeiul unui privilegiu sau al unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1);

| (d) | plățile datorate în temeiul hotărârilor judecătorești, administrative sau arbitrale pronunțate în Uniune sau executorii în statul membru în cauză, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (2).”; |
| --- | --- |

(d)

plățile datorate în temeiul hotărârilor judecătorești, administrative sau arbitrale pronunțate în Uniune sau executorii în statul membru în cauză, astfel cum se prevede la articolul 8 alineatul (2).”;

| 4. | La articolul 13 se adaugă următorul alineat:
  „(3)   Alineatul (2) nu împiedică statele membre să facă schimb de informații, în conformitate cu dreptul lor național, cu autoritățile relevante din Libia și din alte state membre atunci când e necesar în scopul asigurării asistenței pentru recuperarea activelor deturnate.". |
| --- | --- |

4.

La articolul 13 se adaugă următorul alineat:

„(3)   Alineatul (2) nu împiedică statele membre să facă schimb de informații, în conformitate cu dreptul lor național, cu autoritățile relevante din Libia și din alte state membre atunci când e necesar în scopul asigurării asistenței pentru recuperarea activelor deturnate.".

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 mai 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 58, 3.3.2011, p.53.

1

(2)  JO L 58, 3.3.2011, p. 1.

2

(3)  JO L 20, 23.1.2013, p. 60.

3

(4)  JO L 111, 23.4.2013, p. 50.

4

(5)  JO C 69, 18.3.2010, p. 19”;

5

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/4

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 489/2013 AL COMISIEI

din 27 mai 2013

de modificare a anexei la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală, în ceea ce privește substanța „acid ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute”

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 14 coroborat cu articolul 17,

având în vedere avizul Agenției Europene pentru Medicamente formulat de Comitetul pentru medicamente de uz veterinar,

întrucât:

| (1) | Ar trebui stabilită, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 470/2009, limita maximă de reziduuri („LMR”) pentru substanțele farmacologic active destinate utilizării în Uniune în medicamente de uz veterinar pentru animalele de la care se obțin alimente sau în produse biocide folosite în zootehnie. |
| --- | --- |

(1)

Ar trebui stabilită, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 470/2009, limita maximă de reziduuri („LMR”) pentru substanțele farmacologic active destinate utilizării în Uniune în medicamente de uz veterinar pentru animalele de la care se obțin alimente sau în produse biocide folosite în zootehnie.

| (2) | Substanțele farmacologic active și clasificarea lor în funcție de limitele maxime de reziduuri din produsele alimentare de origine animală sunt prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (2). |
| --- | --- |

(2)

Substanțele farmacologic active și clasificarea lor în funcție de limitele maxime de reziduuri din produsele alimentare de origine animală sunt prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (2).

| (3) | O cerere de stabilire a LMR pentru acidul ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute pentru albine a fost înaintată Agenției Europene pentru Medicamente. |
| --- | --- |

(3)

O cerere de stabilire a LMR pentru acidul ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute pentru albine a fost înaintată Agenției Europene pentru Medicamente.

| (4) | Comitetul pentru medicamente de uz veterinar a afirmat că pentru această substanță farmacologic activă nu este adecvată abordarea farmacologică și toxicologică standard, care include stabilirea nivelului dozei zilnice acceptabile, și că nu este necesar să se stabilească o LMR, aplicabilă mierii, pentru acidul ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute pentru albine. |
| --- | --- |

(4)

Comitetul pentru medicamente de uz veterinar a afirmat că pentru această substanță farmacologic activă nu este adecvată abordarea farmacologică și toxicologică standard, care include stabilirea nivelului dozei zilnice acceptabile, și că nu este necesar să se stabilească o LMR, aplicabilă mierii, pentru acidul ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute pentru albine.

| (5) | În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 470/2009, Agenția Europeană pentru Medicamente trebuie să ia întotdeauna în considerare posibilitatea de a utiliza limitele maxime de reziduuri stabilite pentru o substanță farmacologic activă într-un anumit produs alimentar pentru alte alimente derivate din aceeași specie sau limitele maxime de reziduuri stabilite pentru o substanță farmacologic activă într-una sau mai multe specii, pentru alte specii. Comitetul pentru medicamente de uz veterinar a concluzionat că extrapolarea la alte specii de la care se obțin produse alimentare nu poate fi aprobată pentru această substanță. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 470/2009, Agenția Europeană pentru Medicamente trebuie să ia întotdeauna în considerare posibilitatea de a utiliza limitele maxime de reziduuri stabilite pentru o substanță farmacologic activă într-un anumit produs alimentar pentru alte alimente derivate din aceeași specie sau limitele maxime de reziduuri stabilite pentru o substanță farmacologic activă într-una sau mai multe specii, pentru alte specii. Comitetul pentru medicamente de uz veterinar a concluzionat că extrapolarea la alte specii de la care se obțin produse alimentare nu poate fi aprobată pentru această substanță.

| (6) | Prin urmare, tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 ar trebui modificat pentru a include substanța „acid ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute” pentru albine, precizând, în același timp, că nu este necesar să se stabilească o LMR pentru miere. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 ar trebui modificat pentru a include substanța „acid ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute” pentru albine, precizând, în același timp, că nu este necesar să se stabilească o LMR pentru miere.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru medicamentele de uz veterinar, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru medicamentele de uz veterinar,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 mai 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 152, 16.6.2009, p. 11.

1

(2)  JO L 15, 20.1.2010, p. 1.

2

---

ANEXĂ

În tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010, se introduce substanța următoare în ordine alfabetică:

| Substanță farmacologic activă | Reziduu marker | Specie animală | LMR | Țesuturi țintă | Alte dispoziții [conform articolului 14 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 470/2009] | Clasificare terapeutică |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Acid ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute | NU SE APLICĂ | Albine | Nu se cere nicio LMR | Miere | NICIO MENȚIUNE | NICIO MENȚIUNE” |

Substanță farmacologic activă

Reziduu marker

Specie animală

LMR

Țesuturi țintă

Alte dispoziții [conform articolului 14 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 470/2009]

Clasificare terapeutică

„Acid ribonucleic dublu catenar omolog acidului ribonucleic viral care codifică o parte a proteinei capsidale și o parte a regiunii intergenice a virusului israelian al paraliziei acute

NU SE APLICĂ

Albine

Nu se cere nicio LMR

Miere

NICIO MENȚIUNE

NICIO MENȚIUNE”

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/6

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 490/2013 AL COMISIEI

din 27 mai 2013

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Deschiderea anchetei

| (1) | La 29 august 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de biomotorină originară din Argentina și Indonezia (denumite în continuare „țările în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 29 august 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de biomotorină originară din Argentina și Indonezia (denumite în continuare „țările în cauză”).

| (2) | Ancheta a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la 17 iulie 2012 de Comitetul european pentru biomotorină (European Biodiesel Board) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 60% din producția totală de biomotorină a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultate din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. |
| --- | --- |

(2)

Ancheta a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la 17 iulie 2012 de Comitetul european pentru biomotorină (European Biodiesel Board) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 60% din producția totală de biomotorină a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultate din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

| (3) | La 30 ianuarie 2013, Comisia a decis ca importurile de același produs originar din țările în cauză să facă obiectul înregistrării în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 79/2013 din 28 ianuarie 2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

La 30 ianuarie 2013, Comisia a decis ca importurile de același produs originar din țările în cauză să facă obiectul înregistrării în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 79/2013 din 28 ianuarie 2013 (3).

| (4) | La 10 noiembrie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), deschiderea unei proceduri antisubvenții privind importurile în Uniune de biomotorină originară din Argentina și Indonezia și a început o anchetă separată. |
| --- | --- |

(4)

La 10 noiembrie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), deschiderea unei proceduri antisubvenții privind importurile în Uniune de biomotorină originară din Argentina și Indonezia și a început o anchetă separată.

2.   Perioada de anchetă

| (5) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(5)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).

3.   Părțile interesate de anchetă

| (6) | Comisia a informat în mod oficial despre deschiderea anchetei reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Argentina și Indonezia, importatorii cunoscuți, furnizorii, distribuitorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute ca fiind vizate, precum și autoritățile din Argentina și Indonezia. Avizul de deschidere a invitat toate părțile vizate de anchetă să contacteze Comisia și să se prezinte. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a informat în mod oficial despre deschiderea anchetei reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Argentina și Indonezia, importatorii cunoscuți, furnizorii, distribuitorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute ca fiind vizate, precum și autoritățile din Argentina și Indonezia. Avizul de deschidere a invitat toate părțile vizate de anchetă să contacteze Comisia și să se prezinte.

| (7) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii. |
| --- | --- |

(7)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii.

| (8) | Reclamantul, producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia, importatorii și autoritățile din Argentina și Indonezia și-au exprimat punctele de vedere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(8)

Reclamantul, producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia, importatorii și autoritățile din Argentina și Indonezia și-au exprimat punctele de vedere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

3.1.   Eșantionarea

| (9) | Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din Argentina și Indonezia, de importatori neafiliați care importă în Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia, importatorii neafiliați și producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei, prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit, de asemenea, „eșantionare”). |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din Argentina și Indonezia, de importatori neafiliați care importă în Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia, importatorii neafiliați și producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei, prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit, de asemenea, „eșantionare”).

3.2.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Argentina

| (10) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Argentina au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Argentina au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (11) | Zece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, două întreprinderi nu au raportat exporturi către Uniune (sau nici măcar producția) în cursul PA. |
| --- | --- |

(11)

Zece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, două întreprinderi nu au raportat exporturi către Uniune (sau nici măcar producția) în cursul PA.

| (12) | Restul de opt (grupuri de) producători-exportatori reprezentau volumul total al exporturilor către Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(12)

Restul de opt (grupuri de) producători-exportatori reprezentau volumul total al exporturilor către Uniune în cursul PA.

| (13) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Potrivit informațiilor furnizate de cei opt producători-exportatori menționați anterior la considerentul 12, eșantionul selecționat reprezenta 86 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Potrivit informațiilor furnizate de cei opt producători-exportatori menționați anterior la considerentul 12, eșantionul selecționat reprezenta 86 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA.

| (14) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți, precum și asociația producătorilor din Argentina și autoritățile argentiniene au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat nicio obiecție. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți, precum și asociația producătorilor din Argentina și autoritățile argentiniene au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat nicio obiecție.

3.3.   Examinarea individuală

| (15) | Nicio întreprindere argentiniană care nu a fost inclusă în eșantion nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

Nicio întreprindere argentiniană care nu a fost inclusă în eșantion nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.

3.4.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia

| (16) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Indonezia au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Indonezia au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (17) | Opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, trei întreprinderi nu au raportat exporturi către Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(17)

Opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, trei întreprinderi nu au raportat exporturi către Uniune în cursul PA.

| (18) | Restul de cinci (grupuri de) producători-exportatori reprezentau volumul total al exporturilor către Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(18)

Restul de cinci (grupuri de) producători-exportatori reprezentau volumul total al exporturilor către Uniune în cursul PA.

| (19) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Potrivit informațiilor furnizate de cei cinci producători-exportatori menționați anterior la considerentul 18, eșantionul selecționat reprezenta 99% din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Potrivit informațiilor furnizate de cei cinci producători-exportatori menționați anterior la considerentul 18, eșantionul selecționat reprezenta 99% din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA.

| (20) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți, precum și autoritățile indoneziene au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat nicio obiecție. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți, precum și autoritățile indoneziene au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat nicio obiecție.

3.5.   Examinarea individuală

| (21) | Nicio întreprindere indoneziană care nu a fost inclusă în eșantion nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(21)

Nicio întreprindere indoneziană care nu a fost inclusă în eșantion nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.

3.6.   Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați

| (22) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Niciun importator nu a cooperat însă în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Niciun importator nu a cooperat însă în cadrul prezentei anchete.

3.7.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (23) | Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion a fost alcătuit din opt producători din Uniune cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei ca fiind producători de biomotorină. Comisia a selectat un eșantion pe baza volumului de producție, a volumului de vânzări și a localizării geografice. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 27 % din producția din Uniune. |
| --- | --- |

(23)

Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion a fost alcătuit din opt producători din Uniune cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei ca fiind producători de biomotorină. Comisia a selectat un eșantion pe baza volumului de producție, a volumului de vânzări și a localizării geografice. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 27 % din producția din Uniune.

| (24) | Părțile interesate au fost și ele invitate în avizul de deschidere să-și exprime punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. După publicarea eșantionului propus, două dintre întreprinderile care urmau să fie incluse în eșantion și-au retras acordul de cooperare și au fost înlocuite de alte două întreprinderi. Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că eșantionul ar trebui să includă cel puțin un IMM, având în vedere numărul mare de IMM-uri care produc biomotorină. Această cerere a fost acceptată. |
| --- | --- |

(24)

Părțile interesate au fost și ele invitate în avizul de deschidere să-și exprime punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. După publicarea eșantionului propus, două dintre întreprinderile care urmau să fie incluse în eșantion și-au retras acordul de cooperare și au fost înlocuite de alte două întreprinderi. Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că eșantionul ar trebui să includă cel puțin un IMM, având în vedere numărul mare de IMM-uri care produc biomotorină. Această cerere a fost acceptată.

| (25) | Eșantionul este considerat reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(25)

Eșantionul este considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.

3.8.   Răspunsuri la chestionare

| (26) | Au fost trimise chestionare celor trei producători-exportatori sau grupuri de producători din Argentina incluși în eșantion, celor patru producători-exportatori sau grupuri de producători din Indonezia incluși în eșantion și celor opt producători din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(26)

Au fost trimise chestionare celor trei producători-exportatori sau grupuri de producători din Argentina incluși în eșantion, celor patru producători-exportatori sau grupuri de producători din Indonezia incluși în eșantion și celor opt producători din Uniune incluși în eșantion.

| (27) | S-au primit răspunsuri la chestionare de la șapte producători-exportatori sau grupuri de producători din Argentina și Indonezia incluși în eșantion, de la opt producători din Uniune incluși în eșantion și de la trei utilizatori. |
| --- | --- |

(27)

S-au primit răspunsuri la chestionare de la șapte producători-exportatori sau grupuri de producători din Argentina și Indonezia incluși în eșantion, de la opt producători din Uniune incluși în eșantion și de la trei utilizatori.

3.9.   Vizite de verificare

| (28) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la spațiile de lucru ale următoarelor întreprinderi:






  (a) | producători situați în Uniune







  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spania |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la spațiile de lucru ale următoarelor întreprinderi:

(a)

producători situați în Uniune

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spania

| — | Biocom Energia S.L., Valencia, Spania |
| --- | --- |

—

Biocom Energia S.L., Valencia, Spania

| — | Diester Industrie S.A.S., Paris, Franța |
| --- | --- |

—

Diester Industrie S.A.S., Paris, Franța

| — | Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grecia |
| --- | --- |

—

Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grecia

| — | Novaol S.R.L., Milan, Italia |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milan, Italia

| — | Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Suedia |
| --- | --- |

—

Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Suedia

| — | Preol A.S., Lovosice, Republica Cehă |
| --- | --- |

—

Preol A.S., Lovosice, Republica Cehă

| — | VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Germania |
| --- | --- |

—

VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Germania

| (b) | producători-exportatori din Argentina







  — | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „LDC”); |
| --- | --- | --- |

(b)

producători-exportatori din Argentina

—

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „LDC”);

| — | grupul de întreprinderi afiliate „Renova”:






  — | Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „Molinos”); |
| --- | --- | --- |

—

grupul de întreprinderi afiliate „Renova”:

—

Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „Molinos”);

| — | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca (denumită în continuare „Oleaginosa”); |
| --- | --- |

—

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca (denumită în continuare „Oleaginosa”);

| — | Renova S.A., Bahia Blanca (denumită în continuare „Renova”); |
| --- | --- |

—

Renova S.A., Bahia Blanca (denumită în continuare „Renova”);

| — | Vicentin S.A.I.C., Avellaneda (denumită în continuare „Vicentin”); |
| --- | --- |

—

Vicentin S.A.I.C., Avellaneda (denumită în continuare „Vicentin”);

| — | grupul de întreprinderi afiliate „T6”:






  — | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario (denumită în continuare „AGD”); |
| --- | --- | --- |

—

grupul de întreprinderi afiliate „T6”:

—

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario (denumită în continuare „AGD”);

| — | Bunge Argentina S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „Bunge”); |
| --- | --- |

—

Bunge Argentina S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „Bunge”);

| — | T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe (denumită în continuare „T6”). |
| --- | --- |

—

T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe (denumită în continuare „T6”).

| (c) | comercianți situați în afara UE care au legătură cu producătorii-exportatori din Argentina:







  — | Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay (denumită în continuare „Molinos Overseas”); |
| --- | --- | --- |

(c)

comercianți situați în afara UE care au legătură cu producătorii-exportatori din Argentina:

—

Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay (denumită în continuare „Molinos Overseas”);

| — | Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Elveția (denumită în continuare „LDC Suisse”); |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Elveția (denumită în continuare „LDC Suisse”);

| (d) | producători-exportatori din Indonezia:







  — | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezia (denumită în continuare „CPL”) |
| --- | --- | --- |

(d)

producători-exportatori din Indonezia:

—

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezia (denumită în continuare „CPL”)

| — | PT. Musim Mas, Medan, Indonezia (denumită în continuare „PTMM”) |
| --- | --- |

—

PT. Musim Mas, Medan, Indonezia (denumită în continuare „PTMM”)

| — | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezia (denumită în continuare „PAA”) |
| --- | --- |

—

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezia (denumită în continuare „PAA”)

| — | grupul of întreprinderi afiliate (denumit în continuare „Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;






  — | Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezia (denumită în continuare „WBI”) |
| --- | --- | --- |

—

grupul of întreprinderi afiliate (denumit în continuare „Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;

—

Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezia (denumită în continuare „WBI”)

| — | PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezia (denumită în continuare „WINA”) |
| --- | --- |

—

PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezia (denumită în continuare „WINA”)

| (e) | comercianți situați în afara UE care au legătură cu producătorii-exportatori din Indonezia







  — | First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapore (denumită în continuare „FRL”) |
| --- | --- | --- |

(e)

comercianți situați în afara UE care au legătură cu producătorii-exportatori din Indonezia

—

First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapore (denumită în continuare „FRL”)

| — | IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapore (denumită în continuare „IMBS”) |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapore (denumită în continuare „IMBS”)

| — | Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapore (denumită în continuare „ICOF”) |
| --- | --- |

—

Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapore (denumită în continuare „ICOF”)

| — | Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapore (denumită în continuare „VOF”) |
| --- | --- |

—

Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapore (denumită în continuare „VOF”)

| — | Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapore |
| --- | --- |

—

Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapore

| (f) | importatori în Uniune care au legătură cu exportatorii din Argentina și Indonezia:







  — | Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spania (denumită în continuare „CAMPA”) |
| --- | --- | --- |

(f)

importatori în Uniune care au legătură cu exportatorii din Argentina și Indonezia:

—

Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spania (denumită în continuare „CAMPA”)

| — | IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italia (denumită în continuare „IMBI”) |
| --- | --- |

—

IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italia (denumită în continuare „IMBI”)

| — | Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spania (denumită în continuare „LDC Spania”); |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spania (denumită în continuare „LDC Spania”);

| — | Losur Overseas S.A., Madrid, Spania (denumită în continuare „Losur”); |
| --- | --- |

—

Losur Overseas S.A., Madrid, Spania (denumită în continuare „Losur”);

| — | Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Țările de Jos (denumită în continuare „WET BV”) (5) |
| --- | --- |

—

Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Țările de Jos (denumită în continuare „WET BV”) (5)

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (29) | Produsul în cauză este reprezentat de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, sub formă pură sau în amestec, originar din Argentina și Indonezia, încadrat în prezent la codurile NC ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (denumit în continuare „produsul în cauză”, cunoscut sub denumirea de „biomotorină”). |
| --- | --- |

(29)

Produsul în cauză este reprezentat de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, sub formă pură sau în amestec, originar din Argentina și Indonezia, încadrat în prezent la codurile NC ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (denumit în continuare „produsul în cauză”, cunoscut sub denumirea de „biomotorină”).

| (30) | Ancheta a arătat că biomotorina produsă în Argentina este exclusiv „ester metilic de soia” (EMS) derivat din ulei de soia și că biomotorina produsă în Indonezia este exclusiv „ester metilic de palmier” (EMP) derivat din ulei de palmier, în timp ce biomotorina produsă în Uniunea Europeană este în principal „ester metilic de rapiță” (EMR), dar și din alte materii prime, inclusiv uleiuri uzate și uleiuri virgine. |
| --- | --- |

(30)

Ancheta a arătat că biomotorina produsă în Argentina este exclusiv „ester metilic de soia” (EMS) derivat din ulei de soia și că biomotorina produsă în Indonezia este exclusiv „ester metilic de palmier” (EMP) derivat din ulei de palmier, în timp ce biomotorina produsă în Uniunea Europeană este în principal „ester metilic de rapiță” (EMR), dar și din alte materii prime, inclusiv uleiuri uzate și uleiuri virgine.

| (31) | EMS, EMP și EMR aparțin categoriei de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG). Termenul „ester” se referă la transesterificarea uleiurilor vegetale, care presupune amestecarea uleiului cu alcool, generând biomotorina și un subprodus, glicerină. Termenul „metilic” se referă la metanol, alcoolul cel mai frecvent utilizat în acest proces. |
| --- | --- |

(31)

EMS, EMP și EMR aparțin categoriei de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG). Termenul „ester” se referă la transesterificarea uleiurilor vegetale, care presupune amestecarea uleiului cu alcool, generând biomotorina și un subprodus, glicerină. Termenul „metilic” se referă la metanol, alcoolul cel mai frecvent utilizat în acest proces.

| (32) | Biomotorina EMS și EMP pot fi utilizate în formă pură, dar sunt, în general, amestecate, fie între ele, fie cu EMR, înainte de a fi folosite în Uniunea Europeană. Motivul pentru amestecarea EMS cu EMP este că EMS în formă pură nu respectă standardul european EN 14214 în ceea ce privește conținutul de iod și cifra cetanică. Motivul pentru amestecarea EMP (și a EMS) cu EMR este că EMP și EMS prezintă o temperatură mai ridicată de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point – CFPP) decât RME și, prin urmare, nu sunt potrivite pentru utilizare în formă pură în timpul lunilor de iarnă în regiunile reci ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(32)

Biomotorina EMS și EMP pot fi utilizate în formă pură, dar sunt, în general, amestecate, fie între ele, fie cu EMR, înainte de a fi folosite în Uniunea Europeană. Motivul pentru amestecarea EMS cu EMP este că EMS în formă pură nu respectă standardul european EN 14214 în ceea ce privește conținutul de iod și cifra cetanică. Motivul pentru amestecarea EMP (și a EMS) cu EMR este că EMP și EMS prezintă o temperatură mai ridicată de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point – CFPP) decât RME și, prin urmare, nu sunt potrivite pentru utilizare în formă pură în timpul lunilor de iarnă în regiunile reci ale Uniunii Europene.

| (33) | Amestecurile de biomotorină și de motorină minerală sunt utilizate, în cele din urmă, în sectorul transporturilor drept combustibil pentru motoarele echipate cu motor diesel al vehiculelor rutiere, precum mașinile, camioanele, autobuzele și, de asemenea, pentru trenuri. Biomotorina poate fi utilizată, de asemenea, drept combustibil pentru încălzire în cazanele domestice, comerciale sau industriale și drept combustibil pentru generatoarele care produc electricitate. |
| --- | --- |

(33)

Amestecurile de biomotorină și de motorină minerală sunt utilizate, în cele din urmă, în sectorul transporturilor drept combustibil pentru motoarele echipate cu motor diesel al vehiculelor rutiere, precum mașinile, camioanele, autobuzele și, de asemenea, pentru trenuri. Biomotorina poate fi utilizată, de asemenea, drept combustibil pentru încălzire în cazanele domestice, comerciale sau industriale și drept combustibil pentru generatoarele care produc electricitate.

2.   Produsul similar

| (34) | Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Argentina și Indonezia, precum și produsul fabricat de industria Uniunii și vândut pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Argentina și Indonezia, precum și produsul fabricat de industria Uniunii și vândut pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   Cereri de excludere a unor produse

| (35) | Un producător indonezian a solicitat ca esterii metilici fracționați să fie excluși din domeniul de aplicare al procedurii. Distilarea fracționată a esterilor metilici ai acizilor grași îi separă în componente cu caracteristici chimice diferite pentru utilizări finale diferite. Producătorul respectiv a afirmat că esterii metilici fracționați, pe care îi fabrica și îi exporta către UE, nu erau biomotorină și nu erau utilizați drept combustibil, ci în alte aplicații industriale. De asemenea, el a afirmat că materia primă utilizată pentru acești esteri metilici fracționați era uleiul de cocos sau uleiul de sâmburi de palmier, și nu uleiul brut de palmier utilizat de regulă pentru producerea de biomotorină în Indonezia. |
| --- | --- |

(35)

Un producător indonezian a solicitat ca esterii metilici fracționați să fie excluși din domeniul de aplicare al procedurii. Distilarea fracționată a esterilor metilici ai acizilor grași îi separă în componente cu caracteristici chimice diferite pentru utilizări finale diferite. Producătorul respectiv a afirmat că esterii metilici fracționați, pe care îi fabrica și îi exporta către UE, nu erau biomotorină și nu erau utilizați drept combustibil, ci în alte aplicații industriale. De asemenea, el a afirmat că materia primă utilizată pentru acești esteri metilici fracționați era uleiul de cocos sau uleiul de sâmburi de palmier, și nu uleiul brut de palmier utilizat de regulă pentru producerea de biomotorină în Indonezia.

| (36) | Esterii metilici fracționați corespund descrierii produsului în cauză deoarece sunt esteri metilici ai acizilor grași și sunt fabricați din materii prime utilizate pentru fabricarea de biomotorină. Deși nu respectă ca atare standardul european (EN 14214), ei pot fi amestecați cu alte biomotorine pentru a crea un amestec care corespunde standardului. Este aceeași situație ca cea a biomotorinei pe bază de ester metilic de palmier, care, în formă pură, nu corespunde standardului european. Prin urmare, această afirmație este respinsă. |
| --- | --- |

(36)

Esterii metilici fracționați corespund descrierii produsului în cauză deoarece sunt esteri metilici ai acizilor grași și sunt fabricați din materii prime utilizate pentru fabricarea de biomotorină. Deși nu respectă ca atare standardul european (EN 14214), ei pot fi amestecați cu alte biomotorine pentru a crea un amestec care corespunde standardului. Este aceeași situație ca cea a biomotorinei pe bază de ester metilic de palmier, care, în formă pură, nu corespunde standardului european. Prin urmare, această afirmație este respinsă.

| (37) | Cu toate acestea, un importator european de esteri metilici ai acizilor grași derivați din sâmburi de palmier din Indonezia a solicitat o scutire pe motiv de destinație finală pentru importurile sale care nu erau destinate a fi utilizate drept combustibil, ci pentru a fi transformate în alcooli grași nesaturați. |
| --- | --- |

(37)

Cu toate acestea, un importator european de esteri metilici ai acizilor grași derivați din sâmburi de palmier din Indonezia a solicitat o scutire pe motiv de destinație finală pentru importurile sale care nu erau destinate a fi utilizate drept combustibil, ci pentru a fi transformate în alcooli grași nesaturați.

| (38) | Scutirea pe motiv de destinație finală este un sistem practicat de administrațiile vamale naționale prin care taxele de import fac obiectul unei derogări pe motiv de utilizare finală autorizată a materiilor prime importate. Sistemul este prevăzut în dispozițiile de punere în aplicare a Codului vamal comunitar (6). |
| --- | --- |

(38)

Scutirea pe motiv de destinație finală este un sistem practicat de administrațiile vamale naționale prin care taxele de import fac obiectul unei derogări pe motiv de utilizare finală autorizată a materiilor prime importate. Sistemul este prevăzut în dispozițiile de punere în aplicare a Codului vamal comunitar (6).

| (39) | Această cerere va fi examinată în etapa definitivă a anchetei, după ce Comisia va fi primit observațiile părților interesate cu privire la oportunitatea soluționării favorabile a acestei cereri pentru importurile de esteri metilici ai acizilor grași derivați din ulei de sâmburi de palmier pentru alte utilizări decât pentru combustibil. Observațiile ar trebui să stabilească dacă această scutire ar putea fi folosită pentru a eluda eventualele taxe definitive instituite și ar trebui să examineze efectul scutirii asupra importurilor de biomotorină pentru alte utilizări decât pentru combustibil din țări care fac deja obiectul unor măsuri. |
| --- | --- |

(39)

Această cerere va fi examinată în etapa definitivă a anchetei, după ce Comisia va fi primit observațiile părților interesate cu privire la oportunitatea soluționării favorabile a acestei cereri pentru importurile de esteri metilici ai acizilor grași derivați din ulei de sâmburi de palmier pentru alte utilizări decât pentru combustibil. Observațiile ar trebui să stabilească dacă această scutire ar putea fi folosită pentru a eluda eventualele taxe definitive instituite și ar trebui să examineze efectul scutirii asupra importurilor de biomotorină pentru alte utilizări decât pentru combustibil din țări care fac deja obiectul unor măsuri.

C.   DUMPINGUL

1.   Argentina

1.1.   Valoarea normală

| (40) | Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienții neafiliați din Argentina a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a constatat că, pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion, volumul total al vânzărilor în cauză reprezenta cel puțin 5 % din volumul total de vânzări la export către Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(40)

Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienții neafiliați din Argentina a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a constatat că, pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion, volumul total al vânzărilor în cauză reprezenta cel puțin 5 % din volumul total de vânzări la export către Uniune în cursul PA.

| (41) | În continuare, Comisia a identificat pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune. |
| --- | --- |

(41)

În continuare, Comisia a identificat pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.

| (42) | Pentru fiecare tip de produs vândut de fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a examinat dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne pentru un anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul vânzărilor pe piața internă pentru acel tip de produs unor clienților neafiliați în decursul PA a reprezentat cel puțin 5% din volumul total al vânzărilor la export către Uniune pentru tipul de produs comparabil. |
| --- | --- |

(42)

Pentru fiecare tip de produs vândut de fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a examinat dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne pentru un anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul vânzărilor pe piața internă pentru acel tip de produs unor clienților neafiliați în decursul PA a reprezentat cel puțin 5% din volumul total al vânzărilor la export către Uniune pentru tipul de produs comparabil.

| (43) | Apoi, Comisia a evaluat pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion dacă vânzările pe piața internă de produs similar au fost realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit proporția vânzărilor profitabile către clienți neafiliați pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul PA. |
| --- | --- |

(43)

Apoi, Comisia a evaluat pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion dacă vânzările pe piața internă de produs similar au fost realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit proporția vânzărilor profitabile către clienți neafiliați pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul PA.

| (44) | Ancheta a arătat că piața argentiniană este puternic reglementată de către stat. Amestecul de motorină fosilă și biomotorină este obligatoriu în Argentina (cu un conținut de biomotorină de 7 % în cursul PA). Cantitatea totală de biomotorină necesară pentru a se conforma acestei cerințe de amestecare este repartizată, prin atribuire de cote, în rândul unui număr selectat de producători de biomotorină din Argentina. Companiile petroliere sunt obligate să cumpere biomotorină de la întreprinderile producătoare de biomotorină din Argentina pentru a respecta obligația de amestecare. Prețul este stabilit de către stat și publicat de ministerul argentinian al energiei. În cursul PA, prețul de referință stabilit de stat era calculat după o formulă complexă, care lua în considerare costul producției (materiile prime, transportul și alte costuri) și garanta o anumită marjă de profit. Parametrii utilizați la stabilirea prețului de referință erau determinați pe baza costurilor estimate ale celor mai ineficienți producători situați în zonele cele mai îndepărtate ale țării și avea drept rezultat o rentabilitate considerabilă a producătorilor argentinieni. |
| --- | --- |

(44)

Ancheta a arătat că piața argentiniană este puternic reglementată de către stat. Amestecul de motorină fosilă și biomotorină este obligatoriu în Argentina (cu un conținut de biomotorină de 7 % în cursul PA). Cantitatea totală de biomotorină necesară pentru a se conforma acestei cerințe de amestecare este repartizată, prin atribuire de cote, în rândul unui număr selectat de producători de biomotorină din Argentina. Companiile petroliere sunt obligate să cumpere biomotorină de la întreprinderile producătoare de biomotorină din Argentina pentru a respecta obligația de amestecare. Prețul este stabilit de către stat și publicat de ministerul argentinian al energiei. În cursul PA, prețul de referință stabilit de stat era calculat după o formulă complexă, care lua în considerare costul producției (materiile prime, transportul și alte costuri) și garanta o anumită marjă de profit. Parametrii utilizați la stabilirea prețului de referință erau determinați pe baza costurilor estimate ale celor mai ineficienți producători situați în zonele cele mai îndepărtate ale țării și avea drept rezultat o rentabilitate considerabilă a producătorilor argentinieni.

| (45) | În aceste condiții, vânzările pe piața internă nu au fost considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale și valoarea normală a produsului similar a trebuit să fie stabilită provizoriu în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costurile de producție proprii ale întreprinderii, în cursul perioadei de anchetă, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o marjă de profit rezonabilă. Reclamanții au afirmat că regimul taxelor de export diferențiate din Argentina depreciază prețul boabelor de soia și al uleiului de soia și, prin urmare, denaturează costurile producătorilor de biomotorină. Comisia nu dispune de informații suficiente în acest stadiu pentru a lua o decizie cu privire la modul cel mai potrivit de abordare a acestei afirmații. Prin urmare, întrebarea dacă costurile reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producția produsului în cauză va fi examinată în etapa definitivă, precum și în cadrul anchetei antisubvenții în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

(45)

În aceste condiții, vânzările pe piața internă nu au fost considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale și valoarea normală a produsului similar a trebuit să fie stabilită provizoriu în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costurile de producție proprii ale întreprinderii, în cursul perioadei de anchetă, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o marjă de profit rezonabilă. Reclamanții au afirmat că regimul taxelor de export diferențiate din Argentina depreciază prețul boabelor de soia și al uleiului de soia și, prin urmare, denaturează costurile producătorilor de biomotorină. Comisia nu dispune de informații suficiente în acest stadiu pentru a lua o decizie cu privire la modul cel mai potrivit de abordare a acestei afirmații. Prin urmare, întrebarea dacă costurile reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producția produsului în cauză va fi examinată în etapa definitivă, precum și în cadrul anchetei antisubvenții în curs de desfășurare.

| (46) | Având în vedere condițiile existente pe piață descrise la considerentul 43 de mai sus, Comisia a considerat că valoarea profitului nu poate fi calculată pe baza datelor reale ale întreprinderilor incluse în eșantion. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atinsă de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, adică de 15 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(46)

Având în vedere condițiile existente pe piață descrise la considerentul 43 de mai sus, Comisia a considerat că valoarea profitului nu poate fi calculată pe baza datelor reale ale întreprinderilor incluse în eșantion. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atinsă de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, adică de 15 % din cifra de afaceri.

1.2.   Prețul de export

| (47) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți neafiliați, fie prin intermediul unor societăți afiliate. |
| --- | --- |

(47)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți neafiliați, fie prin intermediul unor societăți afiliate.

| (48) | Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către clienți neafiliați din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(48)

Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către clienți neafiliați din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză.

| (49) | În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate pe teritoriul Uniunii, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților neafiliați din Uniune. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, precum pentru profituri. În scopul acestui calcul, s-a considerat rezonabil un nivel al profitului de 5 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(49)

În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate pe teritoriul Uniunii, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților neafiliați din Uniune. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, precum pentru profituri. În scopul acestui calcul, s-a considerat rezonabil un nivel al profitului de 5 % din cifra de afaceri.

1.3.   Comparația

| (50) | Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(50)

Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (51) | Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.

| (52) | Pe această bază, au fost operate ajustări pentru costurile de transport, de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuielile conexe, taxele de export și comisioanele, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor. |
| --- | --- |

(52)

Pe această bază, au fost operate ajustări pentru costurile de transport, de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuielile conexe, taxele de export și comisioanele, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor.

| (53) | Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în afara Uniunii, Comisia a examinat dacă acești comercianți afiliați ar trebui să fie tratați drept departamente de vânzări la export ale producătorului-exportator sau drept agenți care lucrează pe bază de comision. |
| --- | --- |

(53)

Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în afara Uniunii, Comisia a examinat dacă acești comercianți afiliați ar trebui să fie tratați drept departamente de vânzări la export ale producătorului-exportator sau drept agenți care lucrează pe bază de comision.

| (54) | Una dintre societățile comerciale avea legături strânse cu producătorul-exportator, era controlată în totalitate de acesta, nu avea putere de negociere sau influență asupra prețurilor sau a condițiilor de livrare și comercializa exclusiv produse fabricate de către producătorul-exportator în Argentina. Prin urmare, această societate a fost considerată drept departament de vânzări la export al producătorului-exportator și nu s-a operat nicio ajustare pentru comision. O altă societate comercială situată în afara UE avea legături mai puțin strânse cu producătorul-exportator din Argentina, nu era controlată de acesta și comercializa și alte produse fabricate de alți producători. În acest caz, s-a considerat că societatea comercială respectivă îndeplinea funcții similare cu cele ale unui comerciant care desfășoară activități pe bază de comision. În consecință, prețurile de vânzare la export au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază pentru a ține seama de marja de profit noțională percepută de comerciant. |
| --- | --- |

(54)

Una dintre societățile comerciale avea legături strânse cu producătorul-exportator, era controlată în totalitate de acesta, nu avea putere de negociere sau influență asupra prețurilor sau a condițiilor de livrare și comercializa exclusiv produse fabricate de către producătorul-exportator în Argentina. Prin urmare, această societate a fost considerată drept departament de vânzări la export al producătorului-exportator și nu s-a operat nicio ajustare pentru comision. O altă societate comercială situată în afara UE avea legături mai puțin strânse cu producătorul-exportator din Argentina, nu era controlată de acesta și comercializa și alte produse fabricate de alți producători. În acest caz, s-a considerat că societatea comercială respectivă îndeplinea funcții similare cu cele ale unui comerciant care desfășoară activități pe bază de comision. În consecință, prețurile de vânzare la export au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază pentru a ține seama de marja de profit noțională percepută de comerciant.

| (55) | Diferența reală între prețurile de vânzare practicate de producătorul-exportator în Argentina în relația cu comerciantul afiliat și prețurile de vânzare practicate de comercianții afiliați în relația cu primul client neafiliat în UE nu a fost utilizată pentru a calcula ajustarea. Ajustarea a fost calculată pe baza costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale ale comerciantului afiliat și a unei valori rezonabile a profitului. Profitul efectiv al întreprinderii nu a fost considerat fiabil, având în vedere natura relației. |
| --- | --- |

(55)

Diferența reală între prețurile de vânzare practicate de producătorul-exportator în Argentina în relația cu comerciantul afiliat și prețurile de vânzare practicate de comercianții afiliați în relația cu primul client neafiliat în UE nu a fost utilizată pentru a calcula ajustarea. Ajustarea a fost calculată pe baza costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale ale comerciantului afiliat și a unei valori rezonabile a profitului. Profitul efectiv al întreprinderii nu a fost considerat fiabil, având în vedere natura relației.

1.4.   Marja de dumping

| (56) | Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(56)

Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (57) | Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(57)

Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion.

| (58) | În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Argentina, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile. Întrucât nivelul de cooperare a fost foarte ridicat (100 % din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA), marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din Argentina a fost stabilită la un nivel corespunzător celei constatate pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion care avea marja de dumping cea mai ridicată. |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Argentina, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile. Întrucât nivelul de cooperare a fost foarte ridicat (100 % din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA), marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din Argentina a fost stabilită la un nivel corespunzător celei constatate pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion care avea marja de dumping cea mai ridicată.

| (59) | Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:


  Marja de dumping








  Întreprindere | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. | 7,2% |
| Grupul „Renova” (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. și Vicentin S.A.I.C.) | 6,8% |
| Grupul „T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.) | 10,6% |
| Alte întreprinderi cooperante | 7,9% |
| Toate celelalte întreprinderi | 10,6% |

(59)

Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:

Marja de dumping

Întreprindere

Marja de dumping provizorie

Louis Dreyfus Commodities S.A.

7,2%

Grupul „Renova” (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. și Vicentin S.A.I.C.)

6,8%

Grupul „T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)

10,6%

Alte întreprinderi cooperante

7,9%

Toate celelalte întreprinderi

10,6%

2.   Indonezia

2.1.   Valoarea normală

| (60) | Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienții neafiliați din Indonezia a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a constatat că, cu excepția a doi producători-exportatori, vânzările pe piața internă nu erau reprezentative. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienții neafiliați din Indonezia a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a constatat că, cu excepția a doi producători-exportatori, vânzările pe piața internă nu erau reprezentative.

| (61) | Pentru producătorii-exportatori reprezentativi pe plan mondial, Comisia a identificat ulterior tipurile de produse vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune. |
| --- | --- |

(61)

Pentru producătorii-exportatori reprezentativi pe plan mondial, Comisia a identificat ulterior tipurile de produse vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.

| (62) | Pentru aceste tipuri de produse identice sau comparabile, s-a examinat dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă de un anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul PA, volumul total al vânzărilor de acest tip de produs realizate de producătorii-exportatori către clienți neafiliați pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către Uniune. Pentru producătorii-exportatori reprezentativi pe plan mondial, nu au fost constatate vânzări reprezentative sau orice fel de vânzări pe piața internă pentru tipul de produs exportat. |
| --- | --- |

(62)

Pentru aceste tipuri de produse identice sau comparabile, s-a examinat dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă de un anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul PA, volumul total al vânzărilor de acest tip de produs realizate de producătorii-exportatori către clienți neafiliați pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către Uniune. Pentru producătorii-exportatori reprezentativi pe plan mondial, nu au fost constatate vânzări reprezentative sau orice fel de vânzări pe piața internă pentru tipul de produs exportat.

| (63) | Prin urmare, pentru toți producătorii-exportatori, valoarea normală a produsului similar a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costurile de producție proprii ale societății, în cursul perioadei de anchetă, costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG & A”) suportate și o marjă de profit rezonabilă. Reclamanții au susținut că sistemul taxelor de export diferențiate din Indonezia depreciază prețul uleiului de palmier și, prin urmare, denaturează costurile producătorilor de biomotorină. Comisia nu dispune de informații suficiente în acest stadiu pentru a lua o decizie cu privire la modul cel mai potrivit de abordare a acestei afirmații. Prin urmare, întrebarea dacă costurile reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producția produsului în cauză va fi examinată în etapa definitivă, precum și în cadrul anchetei antisubvenție în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

(63)

Prin urmare, pentru toți producătorii-exportatori, valoarea normală a produsului similar a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costurile de producție proprii ale societății, în cursul perioadei de anchetă, costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG & A”) suportate și o marjă de profit rezonabilă. Reclamanții au susținut că sistemul taxelor de export diferențiate din Indonezia depreciază prețul uleiului de palmier și, prin urmare, denaturează costurile producătorilor de biomotorină. Comisia nu dispune de informații suficiente în acest stadiu pentru a lua o decizie cu privire la modul cel mai potrivit de abordare a acestei afirmații. Prin urmare, întrebarea dacă costurile reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producția produsului în cauză va fi examinată în etapa definitivă, precum și în cadrul anchetei antisubvenție în curs de desfășurare.

| (64) | Ancheta a arătat că piața indoneziană de biomotorină este puternic reglementată de către stat. Compania petrolieră și de gaz Pertamina, cu capital public integral, este de departe cea mai mare companie activă pe piața internă (peste 90 % din achizițiile de biomotorină pe piața internă de la producătorii incluși în eșantion). Pertamina este autorizată de stat să amestece biocarburanții cu carburanți fosili pentru vânzare la benzinăriile sale. În fiecare lună, ministerul indonezian al comerțului stabilește la nivel administrativ așa-numitul „preț HPE” (sau „prețul standard de export”), un preț de referință utilizat la calculul nivelului lunar al taxelor de export. Pertamina achiziționează biomotorină la prețul HPE stabilit de guvernul indonezian. |
| --- | --- |

(64)

Ancheta a arătat că piața indoneziană de biomotorină este puternic reglementată de către stat. Compania petrolieră și de gaz Pertamina, cu capital public integral, este de departe cea mai mare companie activă pe piața internă (peste 90 % din achizițiile de biomotorină pe piața internă de la producătorii incluși în eșantion). Pertamina este autorizată de stat să amestece biocarburanții cu carburanți fosili pentru vânzare la benzinăriile sale. În fiecare lună, ministerul indonezian al comerțului stabilește la nivel administrativ așa-numitul „preț HPE” (sau „prețul standard de export”), un preț de referință utilizat la calculul nivelului lunar al taxelor de export. Pertamina achiziționează biomotorină la prețul HPE stabilit de guvernul indonezian.

| (65) | În aceste condiții, valoarea profitului nu poate fi bazată pe datele reale furnizate de întreprinderile incluse în eșantion, dat fiind că vânzările pe piața internă nu sunt considerate ca fiind realizate în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atinsă de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, adică de 15 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(65)

În aceste condiții, valoarea profitului nu poate fi bazată pe datele reale furnizate de întreprinderile incluse în eșantion, dat fiind că vânzările pe piața internă nu sunt considerate ca fiind realizate în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atinsă de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, adică de 15 % din cifra de afaceri.

2.2.   Prețul de export

| (66) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți neafiliați, fie prin intermediul unor societăți afiliate. |
| --- | --- |

(66)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți neafiliați, fie prin intermediul unor societăți afiliate.

| (67) | Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către clienți neafiliați din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(67)

Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către clienți neafiliați din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză.

| (68) | În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate pe teritoriul Uniunii, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților neafiliați din Uniune. În aceste cazuri, s-au operat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare și s-a considerat rezonabil un nivel al profitului de 5 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(68)

În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate pe teritoriul Uniunii, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților neafiliați din Uniune. În aceste cazuri, s-au operat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare și s-a considerat rezonabil un nivel al profitului de 5 % din cifra de afaceri.

| (69) | Primele facturate clienților într-un stat membru, care au încercat, după achiziționarea de biomotorină, să beneficieze de „dubla contabilizare” prevăzută de cadrul legislativ privind biomotorina (7), nu au fost luate în calcul ca parte a prețului de export. Aceste prime nu sunt legate ca atare de produsul în cauză, ci mai degrabă de furnizarea de documente de către importatorul afiliat în vederea obținerii unui certificat de la guvern care permite clientului importatorului afiliat să îndeplinească condițiile necesare pentru a amesteca doar jumătate din cantitatea de biomotorină (dat fiind că biomotorina respectivă poate fi considerată cu „valoare dublă”). |
| --- | --- |

(69)

Primele facturate clienților într-un stat membru, care au încercat, după achiziționarea de biomotorină, să beneficieze de „dubla contabilizare” prevăzută de cadrul legislativ privind biomotorina (7), nu au fost luate în calcul ca parte a prețului de export. Aceste prime nu sunt legate ca atare de produsul în cauză, ci mai degrabă de furnizarea de documente de către importatorul afiliat în vederea obținerii unui certificat de la guvern care permite clientului importatorului afiliat să îndeplinească condițiile necesare pentru a amesteca doar jumătate din cantitatea de biomotorină (dat fiind că biomotorina respectivă poate fi considerată cu „valoare dublă”).

2.3.   Comparația

| (70) | Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(70)

Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (71) | Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora. |
| --- | --- |

(71)

Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.

| (72) | Pe această bază, au fost operate ajustări pentru costurile de transport, de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuieli anexe, costurile de credit, taxele de export, taxele de prospectare, taxele și comisioanele bancare, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor. |
| --- | --- |

(72)

Pe această bază, au fost operate ajustări pentru costurile de transport, de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuieli anexe, costurile de credit, taxele de export, taxele de prospectare, taxele și comisioanele bancare, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor.

| (73) | Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în afara Uniunii, Comisia a examinat dacă acești comercianți afiliați ar trebui să fie tratați drept departamente de vânzări la export ale producătorului-exportator sau drept agenți care lucrează pe bază de comision. |
| --- | --- |

(73)

Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în afara Uniunii, Comisia a examinat dacă acești comercianți afiliați ar trebui să fie tratați drept departamente de vânzări la export ale producătorului-exportator sau drept agenți care lucrează pe bază de comision.

| (74) | S-a constatat că o întreprindere sau un grup de întreprinderi a încheiat un contract cu o societate comercială afiliată în vederea comercializării, printre altele, de biomotorină în schimbul unui comision. În acest caz, s-a considerat că comerciantul afiliat ar trebui să fie tratat drept agent care lucrează pe bază de comision și, prin urmare, prețurile de vânzare la export au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, pentru a ține seama de marja de profit realizată de comerciant. |
| --- | --- |

(74)

S-a constatat că o întreprindere sau un grup de întreprinderi a încheiat un contract cu o societate comercială afiliată în vederea comercializării, printre altele, de biomotorină în schimbul unui comision. În acest caz, s-a considerat că comerciantul afiliat ar trebui să fie tratat drept agent care lucrează pe bază de comision și, prin urmare, prețurile de vânzare la export au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, pentru a ține seama de marja de profit realizată de comerciant.

| (75) | În cazul unui producător-exportator, produsul în cauză (EMP) a fost amestecat cu EMR înainte de a fi vândut primului client neafiliat. Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a), a fost operată o ajustare pentru a reflecta diferențele în caracteristicile fizice ale produsului în cauză. |
| --- | --- |

(75)

În cazul unui producător-exportator, produsul în cauză (EMP) a fost amestecat cu EMR înainte de a fi vândut primului client neafiliat. Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a), a fost operată o ajustare pentru a reflecta diferențele în caracteristicile fizice ale produsului în cauză.

2.4.   Marja de dumping

| (76) | Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(76)

Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (77) | Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero. |
| --- | --- |

(77)

Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero.

| (78) | În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, marja de dumping a fost stabilită pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile. Întrucât nivelul de cooperare a fost foarte ridicat (99% din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA), marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din Indonezia a fost stabilită la un nivel corespunzător celei constatate pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion care avea marja de dumping cea mai ridicată. |
| --- | --- |

(78)

În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, marja de dumping a fost stabilită pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile. Întrucât nivelul de cooperare a fost foarte ridicat (99% din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA), marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din Indonezia a fost stabilită la un nivel corespunzător celei constatate pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion care avea marja de dumping cea mai ridicată.

| (79) | Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:


  Marja de dumping








  Întreprindere | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| PT. Ciliandra Perkasa | 0,0% |
| PT. Musim Mas | 2,8% |
| PT. Pelita Agung Agrindustri | 5,3% |
| PT. Wilmar Bioenergi Indonesia | 9,6% |
| PT. Wilmar Nabati Indonesia | 9,6% |
| Alte întreprinderi cooperante | 6,5% |
| Toate celelalte întreprinderi | 9,6% |

(79)

Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:

Marja de dumping

Întreprindere

Marja de dumping provizorie

PT. Ciliandra Perkasa

0,0%

PT. Musim Mas

2,8%

PT. Pelita Agung Agrindustri

5,3%

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia

9,6%

PT. Wilmar Nabati Indonesia

9,6%

Alte întreprinderi cooperante

6,5%

Toate celelalte întreprinderi

9,6%

D.   PREJUDICIUL

1.   Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (80) | Produsul similar este fabricat de 254 de producători din Uniune. Aceștia reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(80)

Produsul similar este fabricat de 254 de producători din Uniune. Aceștia reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

| (81) | Au fost primate observații conform cărora un număr semnificativ de producători de talie mare din Uniune erau afiliați unor exportatori din Argentina și/sau importau biomotorină din Argentina și, prin urmare, ar trebui să fie excluși din definiția industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(81)

Au fost primate observații conform cărora un număr semnificativ de producători de talie mare din Uniune erau afiliați unor exportatori din Argentina și/sau importau biomotorină din Argentina și, prin urmare, ar trebui să fie excluși din definiția industriei din Uniune.

| (82) | În urma anchetei, trei întreprinderi au fost excluse din definiția industriei din Uniune din cauza dependenței lor de importurile din țările în cauză; în cazul lor, importurile reprezentau 63 %, 85 % și respectiv 71 % din propria producție în cursul PA. Alte două întreprinderi au fost excluse deoarece nu au produs biomotorină în cursul perioadei de anchetă. Datele referitoare la aceste întreprinderi nu au fost folosite în secțiunile de mai jos. S-a concluzionat provizoriu că nu există motive pentru a exclude alți producători din Uniune din definiția industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(82)

În urma anchetei, trei întreprinderi au fost excluse din definiția industriei din Uniune din cauza dependenței lor de importurile din țările în cauză; în cazul lor, importurile reprezentau 63 %, 85 % și respectiv 71 % din propria producție în cursul PA. Alte două întreprinderi au fost excluse deoarece nu au produs biomotorină în cursul perioadei de anchetă. Datele referitoare la aceste întreprinderi nu au fost folosite în secțiunile de mai jos. S-a concluzionat provizoriu că nu există motive pentru a exclude alți producători din Uniune din definiția industriei din Uniune.

| (83) | Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale a Uniunii în cursul PA. Pe baza acestor informații, s-a constatat că producția totală a Uniunii era de aproximativ 9 052 871 de tone în cursul PA. Conform celor indicate mai sus, opt producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 27 % din producția totală a produsului similar în Uniune. |
| --- | --- |

(83)

Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale a Uniunii în cursul PA. Pe baza acestor informații, s-a constatat că producția totală a Uniunii era de aproximativ 9 052 871 de tone în cursul PA. Conform celor indicate mai sus, opt producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 27 % din producția totală a produsului similar în Uniune.

2.   Consumul la nivelul Uniunii

Tabelul 1

| Consumul la nivelul Uniunii | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 11 165 831 | 11 538 511 | 11 159 706 | 11 728 400 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 103 | 100 | 105 |
| Sursă: | Eurostat, date din partea industriei din Uniune |

Consumul la nivelul Uniunii

2009

2010

2011

PA

Tone

11 165 831

11 538 511

11 159 706

11 728 400

Indice 2009 = 100

100

103

100

105

Sursă:

Eurostat, date din partea industriei din Uniune

| (84) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului producției totale a Uniunii pe piața Uniunii, realizată de toți producătorii din Uniune, minus exporturile lor plus importurile din Argentina și Indonezia și importurile din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(84)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului producției totale a Uniunii pe piața Uniunii, realizată de toți producătorii din Uniune, minus exporturile lor plus importurile din Argentina și Indonezia și importurile din alte țări terțe.

| (85) | Volumul importurilor din Argentina și Indonezia a fost obținut din datele Eurostat pentru diferitele coduri NC la care a fost clasificat produsul. |
| --- | --- |

(85)

Volumul importurilor din Argentina și Indonezia a fost obținut din datele Eurostat pentru diferitele coduri NC la care a fost clasificat produsul.

| (86) | Pe baza informațiilor de mai sus, consumul de biomotorină în Uniune au crescut cu 5 % între 2009 și sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(86)

Pe baza informațiilor de mai sus, consumul de biomotorină în Uniune au crescut cu 5 % între 2009 și sfârșitul PA.

3.   Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările în cauză

| (87) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, efectul importurilor din două țări poate fi evaluat cumulativ numai dacă sunt îndeplinite două condiții. |
| --- | --- |

(87)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, efectul importurilor din două țări poate fi evaluat cumulativ numai dacă sunt îndeplinite două condiții.

| (88) | În primul rând, marja de dumping în legătură cu importurile din ambele țări trebuie să fie mai mare decât nivelul de minimis, iar volumul importurilor nu poate fi neglijabil. Marja de dumping stabilită în legătură cu importurile din Argentina și Indonezia a fost mai mare decât pragul de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, iar volumul importurilor provenite din fiecare dintre țările în cauză nu a fost neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu cote de piață de 10,8 % și respectiv 8,5 % în cursul PA. |
| --- | --- |

(88)

În primul rând, marja de dumping în legătură cu importurile din ambele țări trebuie să fie mai mare decât nivelul de minimis, iar volumul importurilor nu poate fi neglijabil. Marja de dumping stabilită în legătură cu importurile din Argentina și Indonezia a fost mai mare decât pragul de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, iar volumul importurilor provenite din fiecare dintre țările în cauză nu a fost neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu cote de piață de 10,8 % și respectiv 8,5 % în cursul PA.

| (89) | În al doilea rând, produsele importate sunt în concurență unele cu altele și în concurență cu produsul similar fabricat în Uniune. Importurile de biomotorină din Argentina și Indonezia și motorina minerală sunt amestecate de către aceleași societăți comerciale și vândute clienților din întreaga Uniune, în concurență directă cu biomotorina produsă de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(89)

În al doilea rând, produsele importate sunt în concurență unele cu altele și în concurență cu produsul similar fabricat în Uniune. Importurile de biomotorină din Argentina și Indonezia și motorina minerală sunt amestecate de către aceleași societăți comerciale și vândute clienților din întreaga Uniune, în concurență directă cu biomotorina produsă de industria din Uniune.

| (90) | Având în vedere cele de mai sus, se consideră provizoriu că sunt îndeplinite toate criteriile enunțate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază și că importurile din Argentina și Indonezia ar trebui să fie analizate cumulativ în scopul analizei prejudiciului. |
| --- | --- |

(90)

Având în vedere cele de mai sus, se consideră provizoriu că sunt îndeplinite toate criteriile enunțate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază și că importurile din Argentina și Indonezia ar trebui să fie analizate cumulativ în scopul analizei prejudiciului.

4.   Volumul și cota de piață a importurilor originare din țările în cauză

Tabelul 2

| | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri din Argentina |
| Tone | 853 589 | 1 179 285 | 1 422 142 | 1 263 230 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 138 | 167 | 148 |
| Cota de piață | 7,6% | 10,2% | 12,7% | 10,8% |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Importuri din Indonezia |
| Tone | 157 915 | 495 169 | 1 087 518 | 995 663 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 314 | 689 | 631 |
| Cota de piață | 1,4% | 4,3% | 9,7% | 8,5% |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 303 | 689 | 600 |
| | | | | |
| Cotă de piață totală | 9,1% | 14,5% | 22,5% | 19,3% |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 160 | 248 | 213 |
| Sursă: | Eurostat |

2009

2010

2011

PA

Importuri din Argentina

Tone

853 589

1 179 285

1 422 142

1 263 230

Indice 2009 = 100

100

138

167

148

Cota de piață

7,6%

10,2%

12,7%

10,8%

Indice 2009 = 100

100

135

167

141

Importuri din Indonezia

Tone

157 915

495 169

1 087 518

995 663

Indice 2009 = 100

100

314

689

631

Cota de piață

1,4%

4,3%

9,7%

8,5%

Indice 2009 = 100

100

303

689

600

Cotă de piață totală

9,1%

14,5%

22,5%

19,3%

Indice 2009 = 100

100

160

248

213

Sursă:

Eurostat

| (91) | Volumul importurilor din Argentina și Indonezia a crescut în mod semnificativ între 2009 și PA, importurile din Indonezia crescând mai rapid decât importurile din Argentina. Cota de piață a crescut de la 9,1 % la 19,3 % în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(91)

Volumul importurilor din Argentina și Indonezia a crescut în mod semnificativ între 2009 și PA, importurile din Indonezia crescând mai rapid decât importurile din Argentina. Cota de piață a crescut de la 9,1 % la 19,3 % în cursul aceleiași perioade.

5.   Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor

5.1.   Evoluția prețurilor

Tabelul 3

| Preț de import EUR/tonă | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 629 | 730 | 964 | 967 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 116 | 153 | 154 |
| Indonezia | 597 | 725 | 864 | 863 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 121 | 145 | 145 |
| Total | 624 | 728 | 920 | 921 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 117 | 147 | 148 |
| Sursă: | Eurostat |

Preț de import EUR/tonă

2009

2010

2011

PA

Argentina

629

730

964

967

Indice 2009 = 100

100

116

153

154

Indonezia

597

725

864

863

Indice 2009 = 100

100

121

145

145

Total

624

728

920

921

Indice 2009 = 100

100

117

147

148

Sursă:

Eurostat

| (92) | Deși prețurile de import au crescut în cursul perioadei examinate, în special între 2010 și 2011, prețurile biomotorinei originare din Argentina și Indonezia au rămas sub nivelul prețurilor practicate de industria din Uniune în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(92)

Deși prețurile de import au crescut în cursul perioadei examinate, în special între 2010 și 2011, prețurile biomotorinei originare din Argentina și Indonezia au rămas sub nivelul prețurilor practicate de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.

5.2.   Subcotarea prețurilor

| (93) | În vederea stabilirii subcotării prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor de la producătorii argentinieni și indonezieni incluși în eșantion percepute de la primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(93)

În vederea stabilirii subcotării prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor de la producătorii argentinieni și indonezieni incluși în eșantion percepute de la primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.

| (94) | EMS din Argentina și EMP din Indonezia au fost comparate cu produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii pe baza punctului de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point – CFPP), și anume temperatura la care biomotorina se transformă din nou în grăsime și nu poate fi utilizată drept combustibil. |
| --- | --- |

(94)

EMS din Argentina și EMP din Indonezia au fost comparate cu produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii pe baza punctului de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point – CFPP), și anume temperatura la care biomotorina se transformă din nou în grăsime și nu poate fi utilizată drept combustibil.

| (95) | Toate produsele originare din Argentina vândute în UE aveau un CFPP de 0 °C. Prin urmare, aceste produse au fost comparate cu biomotorina produsă de producătorii din Uniune la un CFPP de 0 °C. |
| --- | --- |

(95)

Toate produsele originare din Argentina vândute în UE aveau un CFPP de 0 °C. Prin urmare, aceste produse au fost comparate cu biomotorina produsă de producătorii din Uniune la un CFPP de 0 °C.

| (96) | Toate produsele originare din Indonezia vândute în UE aveau un CFPP de 13 °C. Având în vedere volumul foarte mic de vânzări ale producătorilor din Uniune la acest CFPP, întrucât EMP din Indonezia este aproape întotdeauna amestecat cu alte tipuri de biomotorină din alte surse înainte de a fi vândut primului client neafiliat, o comparație directă nu a fost considerată rezonabilă. Prin urmare, prețul de export al EMP din Indonezia la CFPP de 13 °C a fost ajustat în sus, obținându-se un preț la CFPP de 0 °C pe baza diferenței de preț pe piața Uniunii între vânzările de EMP la CFPP de 13 °C produs de industria din Uniune și prețul mediu al biomotorinei la CFPP de 0 °C. |
| --- | --- |

(96)

Toate produsele originare din Indonezia vândute în UE aveau un CFPP de 13 °C. Având în vedere volumul foarte mic de vânzări ale producătorilor din Uniune la acest CFPP, întrucât EMP din Indonezia este aproape întotdeauna amestecat cu alte tipuri de biomotorină din alte surse înainte de a fi vândut primului client neafiliat, o comparație directă nu a fost considerată rezonabilă. Prin urmare, prețul de export al EMP din Indonezia la CFPP de 13 °C a fost ajustat în sus, obținându-se un preț la CFPP de 0 °C pe baza diferenței de preț pe piața Uniunii între vânzările de EMP la CFPP de 13 °C produs de industria din Uniune și prețul mediu al biomotorinei la CFPP de 0 °C.

| (97) | Pe baza metodologiei de mai sus, diferența dintre prețurile produselor originare din Argentina și Indonezia și prețurile practicate în Uniune, exprimată ca procent din prețul mediu ponderat franco fabrică al industriei din Uniune, respectiv marja de subcotare a prețurilor, a variat între 2,5 % și 9,1 %. |
| --- | --- |

(97)

Pe baza metodologiei de mai sus, diferența dintre prețurile produselor originare din Argentina și Indonezia și prețurile practicate în Uniune, exprimată ca procent din prețul mediu ponderat franco fabrică al industriei din Uniune, respectiv marja de subcotare a prețurilor, a variat între 2,5 % și 9,1 %.

6.   Situația economică a industriei din Uniune

| (98) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria Uniunii pe durata perioadei analizate. |
| --- | --- |

(98)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria Uniunii pe durata perioadei analizate.

| (99) | În conformitate cu cele de mai sus, pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune au fost utilizate date verificate provenite de la un eșantion de producători din Uniune. |
| --- | --- |

(99)

În conformitate cu cele de mai sus, pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune au fost utilizate date verificate provenite de la un eșantion de producători din Uniune.

| (100) | Pentru a analiza prejudiciul, Comisia distinge între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor furnizate de industria din Uniune cu privire la toți producătorii Uniunii. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor verificate colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(100)

Pentru a analiza prejudiciul, Comisia distinge între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor furnizate de industria din Uniune cu privire la toți producătorii Uniunii. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor verificate colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (101) | Următorii indicatori macroeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor referitoare la toți producătorii de biomotorină din Uniune: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(101)

Următorii indicatori macroeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor referitoare la toți producătorii de biomotorină din Uniune: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (102) | Următorii indicatori microeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor referitoare la producătorii de biomotorină din Uniune incluși în eșantion: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital. |
| --- | --- |

(102)

Următorii indicatori microeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor referitoare la producătorii de biomotorină din Uniune incluși în eșantion: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.

7.   Indicatori macroeconomici

7.1.   Capacitatea de producție, producția și utilizarea capacității

Tabelul 4

| | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (tone) | 20 359 000 | 21 304 000 | 21 517 000 | 22 227 500 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 105 | 106 | 109 |
| Volumul producției (tone) | 8 745 693 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Utilizarea capacității | 43% | 44% | 40% | 41% |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 102 | 92 | 95 |
| Sursă: | date furnizate de industria din Uniune |

2009

2010

2011

PA

Capacitatea de producție (tone)

20 359 000

21 304 000

21 517 000

22 227 500

Indice 2009 = 100

100

105

106

109

Volumul producției (tone)

8 745 693

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indice 2009 = 100

100

107

98

104

Utilizarea capacității

43%

44%

40%

41%

Indice 2009 = 100

100

102

92

95

Sursă:

date furnizate de industria din Uniune

| (103) | Producția industriei din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate în paralel cu consumul. Capacitatea a rămas relativ stabilă, în special între 2010 și PA; prin urmare, rata de utilizare a capacității a rămas scăzută pe tot parcursul perioadei. Industria din Uniune nu a reușit să utilizeze capacitățile deja instalate sau să exploateze în vreun fel creșterea capacităților în cursul perioadei, care a avut loc în previziunea unui efect al impunerii de măsuri împotriva SUA sau a instituirii preconizate a regimurilor de contingente și a creșterii cerințelor impuse de unele state membre. |
| --- | --- |

(103)

Producția industriei din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate în paralel cu consumul. Capacitatea a rămas relativ stabilă, în special între 2010 și PA; prin urmare, rata de utilizare a capacității a rămas scăzută pe tot parcursul perioadei. Industria din Uniune nu a reușit să utilizeze capacitățile deja instalate sau să exploateze în vreun fel creșterea capacităților în cursul perioadei, care a avut loc în previziunea unui efect al impunerii de măsuri împotriva SUA sau a instituirii preconizate a regimurilor de contingente și a creșterii cerințelor impuse de unele state membre.

7.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

Tabelul 5

| | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (în tone) | 9 454 786 | 9 607 731 | 8 488 073 | 9 294 137 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 102 | 90 | 98 |
| Cota de piață | 84,7% | 83,3% | 76,1% | 79,2% |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Sursă: | date furnizate de industria din Uniune |

2009

2010

2011

PA

Volumul vânzărilor (în tone)

9 454 786

9 607 731

8 488 073

9 294 137

Indice 2009 = 100

100

102

90

98

Cota de piață

84,7%

83,3%

76,1%

79,2%

Indice 2009 = 100

100

98

90

94

Sursă:

date furnizate de industria din Uniune

| (104) | Volumul vânzărilor către societățile neafiliate din Uniune a rămas destul de stabil în cursul perioadei. Având în vedere creșterea ușoară a consumului în cursul perioadei, un volum de vânzări stabil conduce la o scădere a cotei de piață (cu 5,5 puncte procentuale), în favoarea importurilor din țările în cauză. |
| --- | --- |

(104)

Volumul vânzărilor către societățile neafiliate din Uniune a rămas destul de stabil în cursul perioadei. Având în vedere creșterea ușoară a consumului în cursul perioadei, un volum de vânzări stabil conduce la o scădere a cotei de piață (cu 5,5 puncte procentuale), în favoarea importurilor din țările în cauză.

7.3.   Creșterea

| (105) | Creșterea industriei din Uniune este reflectată în indicatorii săi de volum, precum producția, vânzările dar, în special, în cota sa de piață. În ciuda unei creșteri a consumului în cursul perioadei examinate, cota de piață a producătorilor din Uniune nu a crescut în paralel cu consumul. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în cursul perioadei, iar volumul importurilor a crescut. În timpul aceleiași perioade, importurile din Indonezia și Argentina au reușit să câștige peste 10 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că industria din Uniune nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice. |
| --- | --- |

(105)

Creșterea industriei din Uniune este reflectată în indicatorii săi de volum, precum producția, vânzările dar, în special, în cota sa de piață. În ciuda unei creșteri a consumului în cursul perioadei examinate, cota de piață a producătorilor din Uniune nu a crescut în paralel cu consumul. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în cursul perioadei, iar volumul importurilor a crescut. În timpul aceleiași perioade, importurile din Indonezia și Argentina au reușit să câștige peste 10 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că industria din Uniune nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice.

7.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Tabelul 6

| | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI) | 1 858 | 2 055 | 2 061 | 2 079 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 111 | 111 | 112 |
| Productivitatea (tone/ENI) | 4 707 | 4 558 | 4 142 | 4 354 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Sursă: | date furnizate de industria din Uniune. |

2009

2010

2011

PA

Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI)

1 858

2 055

2 061

2 079

Indice 2009 = 100

100

111

111

112

Productivitatea (tone/ENI)

4 707

4 558

4 142

4 354

Indice 2009 = 100

100

97

88

93

Sursă:

date furnizate de industria din Uniune.

| (106) | Întrucât industria biomotorinei este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului, care nu necesită multă forță de muncă în procesul de producție, și având în vedere valoarea subcontractării producției efective de biomotorină, numărul de persoane angajate în fabricare nu este mare. Dat fiind că volumul producției a crescut ușor în cursul perioadei, a crescut și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(106)

Întrucât industria biomotorinei este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului, care nu necesită multă forță de muncă în procesul de producție, și având în vedere valoarea subcontractării producției efective de biomotorină, numărul de persoane angajate în fabricare nu este mare. Dat fiind că volumul producției a crescut ușor în cursul perioadei, a crescut și ocuparea forței de muncă.

| (107) | Întrucât ocuparea forței de muncă a crescut, dar într-un ritm mai ridicat decât producția, productivitatea a scăzut cu 7 puncte procentuale între 2009 și sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(107)

Întrucât ocuparea forței de muncă a crescut, dar într-un ritm mai ridicat decât producția, productivitatea a scăzut cu 7 puncte procentuale între 2009 și sfârșitul PA.

7.5.   Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (108) | Industria din Uniune a suferit un prejudiciu din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Statele Unite ale Americii până în 2009, anul în care începe perioada de anchetă pentru prezenta procedură. Taxele în vigoare împotriva importurilor din Statele Unite ale Americii au fost concepute pentru a garanta condiții echitabile care să permită industriei din Uniune să beneficieze de condiții de concurență loială cu aceste importuri și să se redreseze în urma prejudiciului suferit. |
| --- | --- |

(108)

Industria din Uniune a suferit un prejudiciu din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Statele Unite ale Americii până în 2009, anul în care începe perioada de anchetă pentru prezenta procedură. Taxele în vigoare împotriva importurilor din Statele Unite ale Americii au fost concepute pentru a garanta condiții echitabile care să permită industriei din Uniune să beneficieze de condiții de concurență loială cu aceste importuri și să se redreseze în urma prejudiciului suferit.

| (109) | În mod evident, acest lucru nu s-a întâmplat. Industria din Uniune este în prezent mai puțin profitabilă decât în 2009 și a pierdut cote de piață, inclusiv din 2009, în beneficiul importurilor din Argentina și Indonezia, ducând la subcotarea prețurilor din Uniune. Gradul de utilizare a capacităților este în scădere, deși consumul în Uniune a crescut. Este clar că redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu a avut loc. |
| --- | --- |

(109)

În mod evident, acest lucru nu s-a întâmplat. Industria din Uniune este în prezent mai puțin profitabilă decât în 2009 și a pierdut cote de piață, inclusiv din 2009, în beneficiul importurilor din Argentina și Indonezia, ducând la subcotarea prețurilor din Uniune. Gradul de utilizare a capacităților este în scădere, deși consumul în Uniune a crescut. Este clar că redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu a avut loc.

| (110) | Marjele de dumping pentru producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia sunt specificate mai sus la secțiunea privind dumpingul. În cazul unui producător-exportator din Indonezia, care reprezenta un nivel scăzut de importuri din Indonezia, s-a constatat inexistența dumpingului. Cu toate acestea, s-a constatat că ceilalți producători-exportatori din Indonezia și toți producătorii-exportatori din Argentina practică dumpingul la importul de biomotorină pe piața Uniunii. În plus, date fiind volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din cele două țări în cauză, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(110)

Marjele de dumping pentru producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia sunt specificate mai sus la secțiunea privind dumpingul. În cazul unui producător-exportator din Indonezia, care reprezenta un nivel scăzut de importuri din Indonezia, s-a constatat inexistența dumpingului. Cu toate acestea, s-a constatat că ceilalți producători-exportatori din Indonezia și toți producătorii-exportatori din Argentina practică dumpingul la importul de biomotorină pe piața Uniunii. În plus, date fiind volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din cele două țări în cauză, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

8.   Indicatori microeconomici

8.1.   Prețurile unitare medii, costurile unitare și costurile salariale

Tabelul 7

| | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar EUR pe tonă | 797 | 845 | 1 096 | 1 097 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 106 | 137 | 138 |
| Cost unitar EUR pe tonă | 760 | 839 | 1 089 | 1 116 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 110 | 143 | 147 |
| Costuri salariale EUR/ENI | 57 391 | 63 490 | 62 141 | 61 004 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 111 | 108 | 106 |
| Sursă: | răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

2009

2010

2011

PA

Prețul unitar EUR pe tonă

797

845

1 096

1 097

Indice 2009 = 100

100

106

137

138

Cost unitar EUR pe tonă

760

839

1 089

1 116

Indice 2009 = 100

100

110

143

147

Costuri salariale EUR/ENI

57 391

63 490

62 141

61 004

Indice 2009 = 100

100

111

108

106

Sursă:

răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (111) | Deși pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a fost în măsură să crească prețul de vânzare, din cauza unei recolte de rapiță slabe în 2011 costul de producție a crescut într-o măsură care nu a permis acoperirea lor de o creștere a prețului de vânzare. Nu era rentabil pentru industria din Uniune să importe materii prime alternative din Argentina și Indonezia din cauza regimurilor de impozitare în vigoare în aceste țări și, prin urmare, industria Uniunii a fost obligată să recurgă la importul de biomotorină finită pentru a-și menține la un nivel scăzut costurile și, prin urmare, pentru a-și reduce pierderile totale. |
| --- | --- |

(111)

Deși pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a fost în măsură să crească prețul de vânzare, din cauza unei recolte de rapiță slabe în 2011 costul de producție a crescut într-o măsură care nu a permis acoperirea lor de o creștere a prețului de vânzare. Nu era rentabil pentru industria din Uniune să importe materii prime alternative din Argentina și Indonezia din cauza regimurilor de impozitare în vigoare în aceste țări și, prin urmare, industria Uniunii a fost obligată să recurgă la importul de biomotorină finită pentru a-și menține la un nivel scăzut costurile și, prin urmare, pentru a-și reduce pierderile totale.

| (112) | În același timp, costurile salariale ale întreprinderilor incluse în eșantion au crescut în cursul perioadei examinate, obligând din nou întreprinderile să găsească modalități de a-și reduce costurile globale. |
| --- | --- |

(112)

În același timp, costurile salariale ale întreprinderilor incluse în eșantion au crescut în cursul perioadei examinate, obligând din nou întreprinderile să găsească modalități de a-și reduce costurile globale.

8.2.   Stocurile

Tabelul 8

| | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (tone) | 74 473 | 87 283 | 90 249 | 103 058 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 117 | 121 | 138 |
| Sursă: | răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |

2009

2010

2011

PA

Stocuri (tone)

74 473

87 283

90 249

103 058

Indice 2009 = 100

100

117

121

138

Sursă:

răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (113) | În decursul perioadei analizate, stocurile de biomotorină au crescut cu aproximativ 40 %. Această creștere a stocurilor a avut loc de-a lungul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, deoarece biomotorina nu poate fi depozitată pe o perioadă mai lungă de șase luni (perioada medie de depozitare fiind numai de aproximativ trei luni), datele legate de stocuri au doar valoare limitată pentru evaluarea situației economice a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(113)

În decursul perioadei analizate, stocurile de biomotorină au crescut cu aproximativ 40 %. Această creștere a stocurilor a avut loc de-a lungul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, deoarece biomotorina nu poate fi depozitată pe o perioadă mai lungă de șase luni (perioada medie de depozitare fiind numai de aproximativ trei luni), datele legate de stocuri au doar valoare limitată pentru evaluarea situației economice a industriei din Uniune.

8.3.   Rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capitalurile.

Tabelul 9

| | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea | 3,5 % | –0,3 % | –0,2 % | –2,5 % |
| Investiții în EUR 000 | 188 491 | 156 927 | 149 113 | 141 578 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 83 | 79 | 75 |
| Randamentul investițiilor | 19 % | –2 % | –2 % | –24 % |
| Fluxul de numerar în EUR 000 | 244 001 | –48 649 | 21 241 | 23 984 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | –20 | 9 | 10 |
| Sursă: | răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion |

2009

2010

2011

PA

Rentabilitatea

3,5 %

–0,3 %

–0,2 %

–2,5 %

Investiții în EUR 000

188 491

156 927

149 113

141 578

Indice 2009 = 100

100

83

79

75

Randamentul investițiilor

19 %

–2 %

–2 %

–24 %

Fluxul de numerar în EUR 000

244 001

–48 649

21 241

23 984

Indice 2009 = 100

100

–20

9

10

Sursă:

răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion

| (114) | Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar pe piața Uniunii ca procent al cifrei de afaceri din aceste vânzări. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut considerabil, de la 3,5 % la -2,5 %. |
| --- | --- |

(114)

Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar pe piața Uniunii ca procent al cifrei de afaceri din aceste vânzări. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut considerabil, de la 3,5 % la -2,5 %.

| (115) | Nivelul investițiilor efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în producția de biomotorină a scăzut în cursul perioadei examinate, evidențiind faptul că, deși producătorii incluși în eșantion erau încă în măsură să investească în producția de biomotorină, resursele disponibile pentru astfel de investiții au scăzut odată cu cota de piață a producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(115)

Nivelul investițiilor efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în producția de biomotorină a scăzut în cursul perioadei examinate, evidențiind faptul că, deși producătorii incluși în eșantion erau încă în măsură să investească în producția de biomotorină, resursele disponibile pentru astfel de investiții au scăzut odată cu cota de piață a producătorilor din Uniune.

| (116) | Randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare și exprimat ca procent din valoarea contabilă netă medie a activelor alocate producției de biomotorină, la începutul și la sfârșitul exercițiului, a urmat tendința negativă de rentabilitate. Deteriorarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(116)

Randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare și exprimat ca procent din valoarea contabilă netă medie a activelor alocate producției de biomotorină, la începutul și la sfârșitul exercițiului, a urmat tendința negativă de rentabilitate. Deteriorarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

| (117) | Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a manifestat o scădere semnificativă în cursul perioadei examinate, dovedind dificultatea întreprinderilor incluse în eșantion de a concura cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din Argentina și Indonezia. |
| --- | --- |

(117)

Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a manifestat o scădere semnificativă în cursul perioadei examinate, dovedind dificultatea întreprinderilor incluse în eșantion de a concura cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din Argentina și Indonezia.

9.   Concluzie privind prejudiciul

| (118) | O analiză a datelor verificate arată în mod clar că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Într-o perioadă de creștere a consumului, ea a pierdut cote de piață și a înregistrat o scădere a rentabilității, în timp ce importurile au câștigat cote de piață și au determinat subcotarea prețurilor producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(118)

O analiză a datelor verificate arată în mod clar că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Într-o perioadă de creștere a consumului, ea a pierdut cote de piață și a înregistrat o scădere a rentabilității, în timp ce importurile au câștigat cote de piață și au determinat subcotarea prețurilor producătorilor din Uniune.

| (119) | Alți indicatori arată, de asemenea, o tendință stabilă sau în scădere, inclusiv după instituirea măsurilor împotriva Statele Unite ale Americii și extinderea taxelor asupra importurilor originare din Canada care eludează măsurile în vigoare. |
| --- | --- |

(119)

Alți indicatori arată, de asemenea, o tendință stabilă sau în scădere, inclusiv după instituirea măsurilor împotriva Statele Unite ale Americii și extinderea taxelor asupra importurilor originare din Canada care eludează măsurile în vigoare.

| (120) | Producătorii din Uniune au reușit să transfere cea mai mare parte a creșterii costului de producție din 2010 pentru 2011 (+ 33 puncte procentuale), dar numai prin reducerea rentabilității până la pragul de rentabilitate. Ei nu au putut însă să transfere creșterea costurilor din 2011 pe perioada examinată, din cauza unei creșteri a prețului materiilor prime, care reprezintă aproape 80 % din costul total de producție a biomotorinei. Aceste creșteri ale costurilor nu au putut fi repercutate în întregime asupra clienților de pe piața Uniunii, cauzând pierderi în cursul PA. |
| --- | --- |

(120)

Producătorii din Uniune au reușit să transfere cea mai mare parte a creșterii costului de producție din 2010 pentru 2011 (+ 33 puncte procentuale), dar numai prin reducerea rentabilității până la pragul de rentabilitate. Ei nu au putut însă să transfere creșterea costurilor din 2011 pe perioada examinată, din cauza unei creșteri a prețului materiilor prime, care reprezintă aproape 80 % din costul total de producție a biomotorinei. Aceste creșteri ale costurilor nu au putut fi repercutate în întregime asupra clienților de pe piața Uniunii, cauzând pierderi în cursul PA.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (121) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au provocat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. |
| --- | --- |

(121)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au provocat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important.

| (122) | S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(122)

S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (123) | În cursul perioadei de anchetă, un număr mic (între 2 % și 6 %) din importurile din Indonezia către UE nu au făcut obiectul unui dumping. S-a constatat că restul importurilor din Indonezia și toate importurile din Argentina au făcut obiectul unui dumping. Eliminarea proporției mici de importuri care nu fac obiectul unui dumping din totalul importurilor din Indonezia nu afectează tendința importurilor descrisă mai sus. |
| --- | --- |

(123)

În cursul perioadei de anchetă, un număr mic (între 2 % și 6 %) din importurile din Indonezia către UE nu au făcut obiectul unui dumping. S-a constatat că restul importurilor din Indonezia și toate importurile din Argentina au făcut obiectul unui dumping. Eliminarea proporției mici de importuri care nu fac obiectul unui dumping din totalul importurilor din Indonezia nu afectează tendința importurilor descrisă mai sus.

| (124) | Ancheta a arătat că volumul importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a crescut în mod semnificativ (de peste două ori) în cursul perioadei examinate. Această creștere a determinat la rândul ei o creștere semnificativă a cotei lor de piață cu 10 puncte procentuale, de la 9,1 % în 2009, la 18,8 % până la sfârșitul PA. |
| --- | --- |

(124)

Ancheta a arătat că volumul importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a crescut în mod semnificativ (de peste două ori) în cursul perioadei examinate. Această creștere a determinat la rândul ei o creștere semnificativă a cotei lor de piață cu 10 puncte procentuale, de la 9,1 % în 2009, la 18,8 % până la sfârșitul PA.

| (125) | În același timp, în ciuda creșterii consumului, industria din Uniune a pierdut 5,5 puncte procentuale din cota de piață în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(125)

În același timp, în ciuda creșterii consumului, industria din Uniune a pierdut 5,5 puncte procentuale din cota de piață în cursul perioadei examinate.

| (126) | Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut cu 48% între 2009 și PA, dar au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii în decursul aceleiași perioade. Importurile care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă medie de subcotare de 4 % pentru Indonezia și de 8 % pentru Argentina în cursul PA. |
| --- | --- |

(126)

Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut cu 48% între 2009 și PA, dar au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii în decursul aceleiași perioade. Importurile care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă medie de subcotare de 4 % pentru Indonezia și de 8 % pentru Argentina în cursul PA.

| (127) | Presiunea exercitată de creșterea importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu i-a permis industriei din Uniune să își stabilească prețurile de vânzare în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costului. Întreprinderile incluse în eșantion au putut să transfere asupra clienților lor numai o creștere a prețului limitată la 38%, în timp ce costurile lor totale au crescut cu 47% în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(127)

Presiunea exercitată de creșterea importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu i-a permis industriei din Uniune să își stabilească prețurile de vânzare în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costului. Întreprinderile incluse în eșantion au putut să transfere asupra clienților lor numai o creștere a prețului limitată la 38%, în timp ce costurile lor totale au crescut cu 47% în aceeași perioadă.

| (128) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză, care au dus la subcotarea prețurilor industriei din Uniune în cursul PA și care, de asemenea, au crescut în mod semnificativ în volum, au avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(128)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză, care au dus la subcotarea prețurilor industriei din Uniune în cursul PA și care, de asemenea, au crescut în mod semnificativ în volum, au avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

3.   Efectul altor factori

3.1.   Importurile din alte țări

Tabelul 10

| Alte țări terțe | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Total importuri (tone) | 699 541 | 256 327 | 161 973 | 175 370 |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 37 | 23 | 25 |
| Cota de piață | 6,3 % | 2,2 % | 1,5 % | 1,5 % |
| Indice 2009 = 100 | 100 | 35 | 23 | 24 |
| Sursă: | Eurostat |

Alte țări terțe

2009

2010

2011

PA

Total importuri (tone)

699 541

256 327

161 973

175 370

Indice 2009 = 100

100

37

23

25

Cota de piață

6,3 %

2,2 %

1,5 %

1,5 %

Indice 2009 = 100

100

35

23

24

Sursă:

Eurostat

| (129) | Importurile din țări terțe, în special SUA, Norvegia și Coreea de Sud, au scăzut puternic din 2009 până la sfârșitul PA. Această scădere s-a datorat instituirii de măsuri asupra importurilor din Statele Unite în 2009 și unei anchete antieludare împotriva importurilor expediate din Canada în 2010. Având în vedere scăderea cotei de piață a importurilor din alte țări terțe în momentul deteriorării situației financiare a industriei din Uniune, importurile din alte țări terțe nu au putut avea decât o contribuție neglijabilă la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, nu se poate concluziona că acestea ar rupe legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(129)

Importurile din țări terțe, în special SUA, Norvegia și Coreea de Sud, au scăzut puternic din 2009 până la sfârșitul PA. Această scădere s-a datorat instituirii de măsuri asupra importurilor din Statele Unite în 2009 și unei anchete antieludare împotriva importurilor expediate din Canada în 2010. Având în vedere scăderea cotei de piață a importurilor din alte țări terțe în momentul deteriorării situației financiare a industriei din Uniune, importurile din alte țări terțe nu au putut avea decât o contribuție neglijabilă la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, nu se poate concluziona că acestea ar rupe legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.

3.2.   Importuri care nu fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză

| (130) | S-au constatat importuri care nu fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză, dar abia în a doua jumătate a anului 2011. Având în vedere perioada scurtă de timp în care s-au realizat aceste importuri și cantitățile limitate, ele nu ar fi putut cauza mai mult decât un prejudiciu neglijabil industriei din UE și nu sunt capabile să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(130)

S-au constatat importuri care nu fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză, dar abia în a doua jumătate a anului 2011. Având în vedere perioada scurtă de timp în care s-au realizat aceste importuri și cantitățile limitate, ele nu ar fi putut cauza mai mult decât un prejudiciu neglijabil industriei din UE și nu sunt capabile să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.

3.3.   Alți producători din Uniune

| (131) | Având în vedere volumul redus al producției producătorilor din Uniune excluși din definiția industriei din Uniune și volumul redus al importurilor acestora, în termeni generali, acești producători nu au fost considerați o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(131)

Având în vedere volumul redus al producției producătorilor din Uniune excluși din definiția industriei din Uniune și volumul redus al importurilor acestora, în termeni generali, acești producători nu au fost considerați o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune.

3.4.   Importurile efectuate de industria din Uniune

| (132) | CARBIO, Asociația producătorilor argentinieni de biomotorină, a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din Argentina și Indonezia efectuate de producătorii din Uniune. Asociația a calificat aceste importuri drept prejudiciu autoprovocat și a susținut că prejudiciul nu ar trebui să fie imputat comportamentului producătorilor din Argentina. |
| --- | --- |

(132)

CARBIO, Asociația producătorilor argentinieni de biomotorină, a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din Argentina și Indonezia efectuate de producătorii din Uniune. Asociația a calificat aceste importuri drept prejudiciu autoprovocat și a susținut că prejudiciul nu ar trebui să fie imputat comportamentului producătorilor din Argentina.

| (133) | Este evident, din datele furnizate de industria din Uniune, că în cursul perioadei examinate au fost importate din Argentina și Indonezia cantități de biomotorină care au reprezentat până la 60 % din toate importurile din aceste țări în cursul PA. Cu toate acestea, producătorii din Uniune au afirmat că aceste importuri au fost efectuate pentru a se proteja. Grație posibilității de a beneficia de prețurile de dumping ale acestor importuri pe termen scurt, producătorii din Uniune au putut să rămână în activitate pe termen mediu. |
| --- | --- |

(133)

Este evident, din datele furnizate de industria din Uniune, că în cursul perioadei examinate au fost importate din Argentina și Indonezia cantități de biomotorină care au reprezentat până la 60 % din toate importurile din aceste țări în cursul PA. Cu toate acestea, producătorii din Uniune au afirmat că aceste importuri au fost efectuate pentru a se proteja. Grație posibilității de a beneficia de prețurile de dumping ale acestor importuri pe termen scurt, producătorii din Uniune au putut să rămână în activitate pe termen mediu.

| (134) | Importurile de biomotorină la prețuri de dumping de către industria din Uniune au crescut substanțial în 2011 și în cursul PA, perioadă în care efectul taxei de export diferențiate la biomotorină și materiile sale prime fost cel mai semnificativ, dat fiind că în perioada respectivă importurile de materii prime (ulei de soia și ulei de palmier) au devenit nerentabile în comparație cu importurile de produs finit. Regimul taxelor de export diferențiate din ambele țări prevede taxe mai mari la exportul de materii prime decât de produs finit. Întrebarea dacă această taxă de export diferențiată poate fi considerată o subvenție în sensul articolului 2 din regulamentul de bază antisubvenție va fi analizată în cadrul anchetei antisubvenție în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

(134)

Importurile de biomotorină la prețuri de dumping de către industria din Uniune au crescut substanțial în 2011 și în cursul PA, perioadă în care efectul taxei de export diferențiate la biomotorină și materiile sale prime fost cel mai semnificativ, dat fiind că în perioada respectivă importurile de materii prime (ulei de soia și ulei de palmier) au devenit nerentabile în comparație cu importurile de produs finit. Regimul taxelor de export diferențiate din ambele țări prevede taxe mai mari la exportul de materii prime decât de produs finit. Întrebarea dacă această taxă de export diferențiată poate fi considerată o subvenție în sensul articolului 2 din regulamentul de bază antisubvenție va fi analizată în cadrul anchetei antisubvenție în curs de desfășurare.

| (135) | De exemplu, în unele luni ale perioadei de anchetă prețul de import al uleiului de soia din Argentina a fost mai mare decât prețul de import al EMS și, prin urmare, achiziționarea de ulei de soia era dezavantajoasă din punct de vedere economic. În acest caz, achiziționarea de EMS era singura opțiune justificată din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(135)

De exemplu, în unele luni ale perioadei de anchetă prețul de import al uleiului de soia din Argentina a fost mai mare decât prețul de import al EMS și, prin urmare, achiziționarea de ulei de soia era dezavantajoasă din punct de vedere economic. În acest caz, achiziționarea de EMS era singura opțiune justificată din punct de vedere economic.

| (136) | În orice caz, dacă industria din Uniune nu ar fi importat aceste cantități de biomotorină, le-ar fi importat societățile comerciale din Uniune, ar fi subcotat industria din Uniune și le-ar fi vândut pe piața Uniunii, având în vedere că importă deja produse originare din aceste țări pentru a le vinde rafinăriilor de motorină în concurență cu industria din Uniune. Legătura de cauzalitate nu este întreruptă de aceste importuri și, prin urmare, acest argument este deocamdată respins. |
| --- | --- |

(136)

În orice caz, dacă industria din Uniune nu ar fi importat aceste cantități de biomotorină, le-ar fi importat societățile comerciale din Uniune, ar fi subcotat industria din Uniune și le-ar fi vândut pe piața Uniunii, având în vedere că importă deja produse originare din aceste țări pentru a le vinde rafinăriilor de motorină în concurență cu industria din Uniune. Legătura de cauzalitate nu este întreruptă de aceste importuri și, prin urmare, acest argument este deocamdată respins.

3.5.   Capacitatea industriei din Uniune

| (137) | CARBIO afirmă, de asemenea, că prejudiciul cauzat industriei din Uniune se datorează supracapacității cauzate de expansiunea excesivă. Ei afirmă că industria, care prezintă o rată de utilizare a capacității de 50 % în 2008, a continuat să se dezvolte fără o creștere proporțională a cererii. |
| --- | --- |

(137)

CARBIO afirmă, de asemenea, că prejudiciul cauzat industriei din Uniune se datorează supracapacității cauzate de expansiunea excesivă. Ei afirmă că industria, care prezintă o rată de utilizare a capacității de 50 % în 2008, a continuat să se dezvolte fără o creștere proporțională a cererii.

| (138) | În cursul perioadei examinate, utilizarea capacităților în întreaga Uniune a rămas la un nivel scăzut, de minimum 40 % în cursul PA. Prin urmare, unele întreprinderi nu au utilizat capacitățile de care dispuneau. |
| --- | --- |

(138)

În cursul perioadei examinate, utilizarea capacităților în întreaga Uniune a rămas la un nivel scăzut, de minimum 40 % în cursul PA. Prin urmare, unele întreprinderi nu au utilizat capacitățile de care dispuneau.

| (139) | Cu toate acestea, rata de utilizare a capacității era deja scăzută la începutul perioadei examinate și s-a menținut la un nivel scăzut pe parcursul întregii perioade; ea a fost stabilă și în întreprinderile incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(139)

Cu toate acestea, rata de utilizare a capacității era deja scăzută la începutul perioadei examinate și s-a menținut la un nivel scăzut pe parcursul întregii perioade; ea a fost stabilă și în întreprinderile incluse în eșantion.

| (140) | Întreprinderile incluse în eșantion erau profitabile la începutul perioadei examinate și neprofitabile la sfârșit, prezentând un grad de utilizare a capacității stabil. Se poate deduce în mod rezonabil că întreaga industrie a devenit, de asemenea, mai puțin profitabilă, în timp ce utilizarea capacității a rămas la un nivel stabil. Așadar, acest factor nu poate fi considerat ca fiind o cauză majoră a prejudiciului, deoarece nu pare să existe vreo legătură de cauzalitate. Acest argument este, prin urmare, deocamdată respins. |
| --- | --- |

(140)

Întreprinderile incluse în eșantion erau profitabile la începutul perioadei examinate și neprofitabile la sfârșit, prezentând un grad de utilizare a capacității stabil. Se poate deduce în mod rezonabil că întreaga industrie a devenit, de asemenea, mai puțin profitabilă, în timp ce utilizarea capacității a rămas la un nivel stabil. Așadar, acest factor nu poate fi considerat ca fiind o cauză majoră a prejudiciului, deoarece nu pare să existe vreo legătură de cauzalitate. Acest argument este, prin urmare, deocamdată respins.

3.6.   Lipsa accesului la materii prime și integrarea verticală

| (141) | CARBIO afirmă, de asemenea, că industria din Uniune suferă un prejudiciu din cauza lipsei de eficiență, în special pentru că nu este integrată vertical și nu este situată aproape de materiile prime. |
| --- | --- |

(141)

CARBIO afirmă, de asemenea, că industria din Uniune suferă un prejudiciu din cauza lipsei de eficiență, în special pentru că nu este integrată vertical și nu este situată aproape de materiile prime.

| (142) | Aceste argumente sunt deocamdată respinse. Unele dintre întreprinderile incluse în eșantion sunt situate în porturi și au acces fără probleme la materii prime aduse pe mare, iar alte întreprinderi incluse în eșantion și-am amplasat uzinele de producție a biomotorinei în același loc unde sunt amplasate uzinele lor de producție a uleiului vegetal. Mulți producători de biomotorină din sudul Europei s-au implantat în apropierea porturilor în mod deliberat, ca să aibă acces la materiile prime importate din Argentina și Indonezia sau în apropierea clienților lor (rafinării de petrol fosil). Faptul că taxele de export diferențiate au făcut ca materiile prime să fie mai costisitoare decât produsul finit a prejudiciat fără îndoială industria din Uniune, pentru care a devenit imposibil din punct de vedere economic să fabrice EMP și EMS în UE. |
| --- | --- |

(142)

Aceste argumente sunt deocamdată respinse. Unele dintre întreprinderile incluse în eșantion sunt situate în porturi și au acces fără probleme la materii prime aduse pe mare, iar alte întreprinderi incluse în eșantion și-am amplasat uzinele de producție a biomotorinei în același loc unde sunt amplasate uzinele lor de producție a uleiului vegetal. Mulți producători de biomotorină din sudul Europei s-au implantat în apropierea porturilor în mod deliberat, ca să aibă acces la materiile prime importate din Argentina și Indonezia sau în apropierea clienților lor (rafinării de petrol fosil). Faptul că taxele de export diferențiate au făcut ca materiile prime să fie mai costisitoare decât produsul finit a prejudiciat fără îndoială industria din Uniune, pentru care a devenit imposibil din punct de vedere economic să fabrice EMP și EMS în UE.

3.7.   Alți factori de reglementare

| (143) | CARBIO a făcut trimitere și la unii factori de reglementare, pretinzând că aceștia ar fi cauzat un prejudiciu industriei din Uniune, dintre care unii sunt propuneri care nu au fost puse în aplicare până în prezent. Ea a pus accentul însă pe sistemul „dublei contabilizări” descris în continuare. |
| --- | --- |

(143)

CARBIO a făcut trimitere și la unii factori de reglementare, pretinzând că aceștia ar fi cauzat un prejudiciu industriei din Uniune, dintre care unii sunt propuneri care nu au fost puse în aplicare până în prezent. Ea a pus accentul însă pe sistemul „dublei contabilizări” descris în continuare.

| (144) | Directiva privind energia din surse regenerabile (denumită în continuare „DER”) impune statelor membre să ceară ca o anumită proporție de biomotorină să fie amestecată cu motorină minerală înainte de a fi vândută utilizatorilor. Unele state membre au făcut apel la dispozițiile din DER conform cărora proporția respectivă poate fi redusă la jumătate dacă biomotorina utilizată a fost fabricată din uleiuri sau grăsimi animale uzate. De exemplu, în cazul în care statul membru în cauză prevede amestecarea a 7 % de biomotorină cu 93 % de motorină minerală, proporția de 7 % se reduce la 3,5 % dacă biomotorina este produsă din ulei uzat. |
| --- | --- |

(144)

Directiva privind energia din surse regenerabile (denumită în continuare „DER”) impune statelor membre să ceară ca o anumită proporție de biomotorină să fie amestecată cu motorină minerală înainte de a fi vândută utilizatorilor. Unele state membre au făcut apel la dispozițiile din DER conform cărora proporția respectivă poate fi redusă la jumătate dacă biomotorina utilizată a fost fabricată din uleiuri sau grăsimi animale uzate. De exemplu, în cazul în care statul membru în cauză prevede amestecarea a 7 % de biomotorină cu 93 % de motorină minerală, proporția de 7 % se reduce la 3,5 % dacă biomotorina este produsă din ulei uzat.

| (145) | CARBIO afirmă că regula dublei contabilizări a dus la scăderea vânzărilor de așa-numită biomotorină de „primă generație” cu 1 milion de tone în cursul PA și că acest lucru cauzează prejudiciu industriei din Uniune. Această afirmație este respinsă, deoarece eșantionul de producători din Uniune include întreprinderi care produc biomotorină cu valoare dublă, iar situația lor financiară nu este mult diferită de cea a întreprinderilor incluse în eșantion care produc biomotorină din uleiuri vegetale virgine. Aceste întreprinderi au arătat, în timpul verificării datelor lor, că prețul biomotorinei pe care o produc a fost afectat de prețul scăzut al importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Argentina și Indonezia, deoarece sunt în concurență indirectă cu EMP și EMS din țările în cauză. |
| --- | --- |

(145)

CARBIO afirmă că regula dublei contabilizări a dus la scăderea vânzărilor de așa-numită biomotorină de „primă generație” cu 1 milion de tone în cursul PA și că acest lucru cauzează prejudiciu industriei din Uniune. Această afirmație este respinsă, deoarece eșantionul de producători din Uniune include întreprinderi care produc biomotorină cu valoare dublă, iar situația lor financiară nu este mult diferită de cea a întreprinderilor incluse în eșantion care produc biomotorină din uleiuri vegetale virgine. Aceste întreprinderi au arătat, în timpul verificării datelor lor, că prețul biomotorinei pe care o produc a fost afectat de prețul scăzut al importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Argentina și Indonezia, deoarece sunt în concurență indirectă cu EMP și EMS din țările în cauză.

| (146) | S-a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune suferă un prejudiciu pentru că nu investește mai mult în biocarburanți de a doua generație, de exemplu utilizând uleiuri uzate. Acest argument a fost deocamdată respins, deoarece nu există suficient ulei uzat disponibil în Uniune pentru a crește semnificativ cantitatea de biomotorină produsă deja din uleiuri uzate. |
| --- | --- |

(146)

S-a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune suferă un prejudiciu pentru că nu investește mai mult în biocarburanți de a doua generație, de exemplu utilizând uleiuri uzate. Acest argument a fost deocamdată respins, deoarece nu există suficient ulei uzat disponibil în Uniune pentru a crește semnificativ cantitatea de biomotorină produsă deja din uleiuri uzate.

3.8.   Restricții în statele membre

| (147) | CARBIO a afirmat, de asemenea, că prejudiciul cauzat industriei din Uniune nu a putut fi cauzat de importurile din țările în cauză, din cauza regimurilor de contingente și a regimurilor de impozitare existente în diferite state membre, care restricționează accesul la aceste piețe. Ea pretinde, de asemenea, că anumite piețe din UE sunt închise pentru EMS și EMP din cauza condițiilor climatice. |
| --- | --- |

(147)

CARBIO a afirmat, de asemenea, că prejudiciul cauzat industriei din Uniune nu a putut fi cauzat de importurile din țările în cauză, din cauza regimurilor de contingente și a regimurilor de impozitare existente în diferite state membre, care restricționează accesul la aceste piețe. Ea pretinde, de asemenea, că anumite piețe din UE sunt închise pentru EMS și EMP din cauza condițiilor climatice.

| (148) | Este adevărată afirmația conform căreia punctul de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP) al EMP (+13 °C)) înseamnă că EMP nu poate fi utilizat oriunde în Uniune fără să fie amestecat cu alte biomotorine pentru a reduce CFPP. În schimb, CFPP-ul prezentat de EMS, de 0 °C, permite utilizarea acestuia pe scară mai largă, în special în timpul lunilor de vară. |
| --- | --- |

(148)

Este adevărată afirmația conform căreia punctul de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP) al EMP (+13 °C)) înseamnă că EMP nu poate fi utilizat oriunde în Uniune fără să fie amestecat cu alte biomotorine pentru a reduce CFPP. În schimb, CFPP-ul prezentat de EMS, de 0 °C, permite utilizarea acestuia pe scară mai largă, în special în timpul lunilor de vară.

| (149) | Argumentul conform căruia sistemul de reglementare al unor state membre cauzează un prejudiciu industriei Uniunii a fost examinat îndeaproape pe tot parcursul anchetei. |
| --- | --- |

(149)

Argumentul conform căruia sistemul de reglementare al unor state membre cauzează un prejudiciu industriei Uniunii a fost examinat îndeaproape pe tot parcursul anchetei.

| (150) | În unele state membre, există sisteme de cote care alocă o anumită cotă de producție întreprinderilor din statul membru respectiv sau din alte state membre din Uniune. Cu toate acestea, majoritatea țărilor au acordat avantaje prin intermediul regimului de impozitare, iar aceste avantaje sunt reduse sau retrase. |
| --- | --- |

(150)

În unele state membre, există sisteme de cote care alocă o anumită cotă de producție întreprinderilor din statul membru respectiv sau din alte state membre din Uniune. Cu toate acestea, majoritatea țărilor au acordat avantaje prin intermediul regimului de impozitare, iar aceste avantaje sunt reduse sau retrase.

| (151) | Franța, de exemplu, dispune de un avantaj care constă în scutirea de impozit în valoare de 90 EUR/tonă pentru biomotorina produsă în limitele cotelor. Cu toate acestea, având în vedere prețurile scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping, deseori este mai ieftin să imporți biomotorină decât să o cumperi de la industria din Uniune, chiar și beneficiind de avantajul fiscal. Dovadă este faptul că importurile din Argentina sunt prezente în mod clar pe piața franceză. |
| --- | --- |

(151)

Franța, de exemplu, dispune de un avantaj care constă în scutirea de impozit în valoare de 90 EUR/tonă pentru biomotorina produsă în limitele cotelor. Cu toate acestea, având în vedere prețurile scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping, deseori este mai ieftin să imporți biomotorină decât să o cumperi de la industria din Uniune, chiar și beneficiind de avantajul fiscal. Dovadă este faptul că importurile din Argentina sunt prezente în mod clar pe piața franceză.

| (152) | În unele state membre, nu se constată importuri din Argentina și Indonezia, fie din cauza condițiilor climatice, fie din cauza regimurilor de contingente. Totuși, în majoritatea țărilor din Uniune se constată prezența importurilor din Argentina și Indonezia pe piață, fie din cauza lipsei unui regim de contingente, fie din cauza faptului că prețul importurilor este mai mic decât orice avantaj fiscal pe care l-ar putea acorda un stat membru. |
| --- | --- |

(152)

În unele state membre, nu se constată importuri din Argentina și Indonezia, fie din cauza condițiilor climatice, fie din cauza regimurilor de contingente. Totuși, în majoritatea țărilor din Uniune se constată prezența importurilor din Argentina și Indonezia pe piață, fie din cauza lipsei unui regim de contingente, fie din cauza faptului că prețul importurilor este mai mic decât orice avantaj fiscal pe care l-ar putea acorda un stat membru.

| (153) | Având în vedere că EMP și EMS amestecate cu EMR produs în Uniune sau alte tipuri de motorină pot fi vândute în Uniune și că importurile sunt prezente în cantități mari și la prețuri de dumping chiar și în statele membre care dispun de sisteme de avantaje fiscale, acest argument este respins deocamdată, deoarece regimurile de contingente și sistemele de impozitare existente nu sunt capabile să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(153)

Având în vedere că EMP și EMS amestecate cu EMR produs în Uniune sau alte tipuri de motorină pot fi vândute în Uniune și că importurile sunt prezente în cantități mari și la prețuri de dumping chiar și în statele membre care dispun de sisteme de avantaje fiscale, acest argument este respins deocamdată, deoarece regimurile de contingente și sistemele de impozitare existente nu sunt capabile să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.

4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (154) | Analiza de mai sus a demonstrat că volumul și cota de piață a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au crescut. În același timp, s-a constatat că aceste importuri subcotau prețul industriei din Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(154)

Analiza de mai sus a demonstrat că volumul și cota de piață a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au crescut. În același timp, s-a constatat că aceste importuri subcotau prețul industriei din Uniune în decursul PA.

| (155) | Datele arată că, pe măsură ce crește volumul importurilor la preț scăzut din țările în cauză, situația economică a industriei din Uniune se deteriorează considerabil. |
| --- | --- |

(155)

Datele arată că, pe măsură ce crește volumul importurilor la preț scăzut din țările în cauză, situația economică a industriei din Uniune se deteriorează considerabil.

| (156) | Analiza de mai sus a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei din Uniune în urma efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Pe baza acestei analize, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(156)

Analiza de mai sus a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei din Uniune în urma efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Pe baza acestei analize, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (157) | Factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, au fost evaluați în conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază și s-au găsit dovezi care să ateste că acestea au rupt legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(157)

Factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, au fost evaluați în conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază și s-au găsit dovezi care să ateste că acestea au rupt legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

F.   INTERESUL UNIUNII

| (158) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(158)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

1.   Interesul industriei din Uniune

| (159) | Așa cum s-a menționat anterior, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare a industriei din Uniune. Situația industriei din Uniune a fost marcată în mod special de o scădere a rentabilității de la +3 % în 2009 la -2,5 % la sfârșitul PA. Orice scădere ulterioară a performanței ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune. |
| --- | --- |

(159)

Așa cum s-a menționat anterior, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare a industriei din Uniune. Situația industriei din Uniune a fost marcată în mod special de o scădere a rentabilității de la +3 % în 2009 la -2,5 % la sfârșitul PA. Orice scădere ulterioară a performanței ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune.

| (160) | Instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Tendința de scădere a rentabilității industriei din Uniune este rezultatul dificultății de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză, fapt datorat, printre altele, regimului taxelor de export din ambele țări, care scade prețul importurilor de EMS și EMP pe piața Uniunii, majorând în același timp prețurile materiilor prime. Instituirea măsurilor antidumping ar plasa, așadar, industria din Uniune în poziția de a-și ameliora rentabilitatea până la atingerea unor niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului. |
| --- | --- |

(160)

Instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Tendința de scădere a rentabilității industriei din Uniune este rezultatul dificultății de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză, fapt datorat, printre altele, regimului taxelor de export din ambele țări, care scade prețul importurilor de EMS și EMP pe piața Uniunii, majorând în același timp prețurile materiilor prime. Instituirea măsurilor antidumping ar plasa, așadar, industria din Uniune în poziția de a-și ameliora rentabilitatea până la atingerea unor niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului.

| (161) | Măsurile ar trebui să ofere industriei din Uniune posibilitatea de a începe să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil constatat în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(161)

Măsurile ar trebui să ofere industriei din Uniune posibilitatea de a începe să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil constatat în cursul anchetei.

2.   Interesul importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune

| (162) | Importatorii/comercianții neafiliați din Uniune au fost invitați să se prezinte Comisiei. Cu toate acestea, niciun importator nu a cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(162)

Importatorii/comercianții neafiliați din Uniune au fost invitați să se prezinte Comisiei. Cu toate acestea, niciun importator nu a cooperat la anchetă.

| (163) | În lipsa informațiilor provenite de la importatori sau comercianți neafiliați, nu a existat nicio dovadă că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, împotriva intereselor acestor părți. |
| --- | --- |

(163)

În lipsa informațiilor provenite de la importatori sau comercianți neafiliați, nu a existat nicio dovadă că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, împotriva intereselor acestor părți.

3.   Interesul utilizatorilor și al consumatorilor

| (164) | Toate întreprinderile utilizatoare cunoscute, implicate în producția și distribuția motorinei minerale și implicate, de asemenea, în amestecarea obligatorie a motorinei minerale cu biomotorina au primit chestionare la deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(164)

Toate întreprinderile utilizatoare cunoscute, implicate în producția și distribuția motorinei minerale și implicate, de asemenea, în amestecarea obligatorie a motorinei minerale cu biomotorina au primit chestionare la deschiderea anchetei.

| (165) | Trei utilizatori de biomotorină au răspuns la chestionarul adresat utilizatorilor, dar au precizat că biomotorina era o parte foarte mică a activității lor globale. Ei au afirmat că ar fi obligați din punct de vedere juridic să achiziționeze biomotorină și, ca în trecut, dacă creșterea unei taxe ar determina creșterea prețului biomotorinei, această creștere ar fi transferată în mod automat asupra clienților lor. |
| --- | --- |

(165)

Trei utilizatori de biomotorină au răspuns la chestionarul adresat utilizatorilor, dar au precizat că biomotorina era o parte foarte mică a activității lor globale. Ei au afirmat că ar fi obligați din punct de vedere juridic să achiziționeze biomotorină și, ca în trecut, dacă creșterea unei taxe ar determina creșterea prețului biomotorinei, această creștere ar fi transferată în mod automat asupra clienților lor.

| (166) | Având în vedere cantitatea limitată de informații disponibile, instituirea măsurilor ar trebui să aibă un efect extrem de limitat asupra consumatorului final, dat fiind procentul mic de biomotorina amestecată cu motorină minerală pe care o achiziționează consumatorii la pompă. Nu a fost găsit niciun element care să dovedească că instituirea de măsuri ar fi în mod clar împotriva intereselor utilizatorilor sau ale consumatorilor. |
| --- | --- |

(166)

Având în vedere cantitatea limitată de informații disponibile, instituirea măsurilor ar trebui să aibă un efect extrem de limitat asupra consumatorului final, dat fiind procentul mic de biomotorina amestecată cu motorină minerală pe care o achiziționează consumatorii la pompă. Nu a fost găsit niciun element care să dovedească că instituirea de măsuri ar fi în mod clar împotriva intereselor utilizatorilor sau ale consumatorilor.

4.   Interesul furnizorilor de materii prime

| (167) | O asociație de furnizori de materii prime, FEDIOL (federația care reprezintă industria europeană producătoare de ulei vegetal și de făinuri proteice), a răspuns la chestionarul trimis furnizorilor de materii prime. Ea a declarat că importurile din țările în cauză au redus cererea de ulei din semințe de rapiță în întreaga Uniune, cerere care a scăzut cu peste 1 milion de tone între 2009 și 2011. |
| --- | --- |

(167)

O asociație de furnizori de materii prime, FEDIOL (federația care reprezintă industria europeană producătoare de ulei vegetal și de făinuri proteice), a răspuns la chestionarul trimis furnizorilor de materii prime. Ea a declarat că importurile din țările în cauză au redus cererea de ulei din semințe de rapiță în întreaga Uniune, cerere care a scăzut cu peste 1 milion de tone între 2009 și 2011.

| (168) | Potrivit acestei organizații, impunerea măsurilor va avea un efect pozitiv asupra industriei furnizoare în UE, întrucât va crește utilizarea capacităților. Orice creștere a cererii de ulei din semințe de rapiță ar fi favorabilă sectorului furajelor combinate, fiind reziduuri ale producției de ulei din semințe de rapiță, și sectorului agricol din UE ca producător de semințe de rapiță. |
| --- | --- |

(168)

Potrivit acestei organizații, impunerea măsurilor va avea un efect pozitiv asupra industriei furnizoare în UE, întrucât va crește utilizarea capacităților. Orice creștere a cererii de ulei din semințe de rapiță ar fi favorabilă sectorului furajelor combinate, fiind reziduuri ale producției de ulei din semințe de rapiță, și sectorului agricol din UE ca producător de semințe de rapiță.

| (169) | Dovezile primite arată deci că instituirea măsurilor ar fi în interesul furnizorilor de materii prime din Uniune. |
| --- | --- |

(169)

Dovezile primite arată deci că instituirea măsurilor ar fi în interesul furnizorilor de materii prime din Uniune.

5.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (170) | Impunerea de măsuri privind importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia ar fi în mod clar în interesul industriei din Uniune. Ea ar permite industriei din Uniune să se dezvolte și să înceapă să se redreseze în urma prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. În cazul în care nu ar fi instituite măsuri însă, situația economică a industriei din Uniune ar continua să se deterioreze și tot mai mulți agenți economici și-ar înceta activitatea. Deși nu s-a putut ajunge la concluzii clare cu privire la utilizatori și importatori, instituirea de măsuri ar fi în interesul furnizorilor de materii prime. |
| --- | --- |

(170)

Impunerea de măsuri privind importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia ar fi în mod clar în interesul industriei din Uniune. Ea ar permite industriei din Uniune să se dezvolte și să înceapă să se redreseze în urma prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. În cazul în care nu ar fi instituite măsuri însă, situația economică a industriei din Uniune ar continua să se deterioreze și tot mai mulți agenți economici și-ar înceta activitatea. Deși nu s-a putut ajunge la concluzii clare cu privire la utilizatori și importatori, instituirea de măsuri ar fi în interesul furnizorilor de materii prime.

| (171) | Nu există motive convingătoare care să arate că impunerea de măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia ar fi în mod clar împotriva interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(171)

Nu există motive convingătoare care să arate că impunerea de măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia ar fi în mod clar împotriva interesului Uniunii.

G.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (172) | Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul dumpingului. |
| --- | --- |

(172)

Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul dumpingului.

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (173) | Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, fără a le depăși. |
| --- | --- |

(173)

Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, fără a le depăși.

| (174) | La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare care s-ar putea obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(174)

La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare care s-ar putea obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (175) | În acest scop, o marjă de profit de 15 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată ca fiind cea pe care industria din Uniune ar fi putut-o obține în absența dumpingului prejudiciabil, pe baza constatărilor din ancheta anterioară privind importurile din Statele Unite ale Americii, în cadrul căreia s-a considerat că este o marjă rezonabilă pentru garantarea pe termen lung a unor investiții productive pentru această industrie. |
| --- | --- |

(175)

În acest scop, o marjă de profit de 15 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată ca fiind cea pe care industria din Uniune ar fi putut-o obține în absența dumpingului prejudiciabil, pe baza constatărilor din ancheta anterioară privind importurile din Statele Unite ale Americii, în cadrul căreia s-a considerat că este o marjă rezonabilă pentru garantarea pe termen lung a unor investiții productive pentru această industrie.

| (176) | Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior. |
| --- | --- |

(176)

Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior.

| (177) | Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori incluși în eșantion din țările în cauză, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF totală. |
| --- | --- |

(177)

Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori incluși în eșantion din țările în cauză, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF totală.

2.   Măsuri provizorii

| (178) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui instituite taxe antidumping provizorii în ceea ce privește importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia în conformitate cu regula taxei mai mici, adică la nivelul marjei celei mai mici (dumpingul sau prejudiciul). |
| --- | --- |

(178)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui instituite taxe antidumping provizorii în ceea ce privește importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia în conformitate cu regula taxei mai mici, adică la nivelul marjei celei mai mici (dumpingul sau prejudiciul).

| (179) | Nivelurile taxei antidumping au fost stabilite prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de dumping. În consecință, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate în procente din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:









  Țară | Întreprindere | Marja de dumping provizorie | Marjă de prejudiciu provizorie | Nivelul taxei antidumping provizorii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario | 10,6% | 27,8% | 10,6% |
| | Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 10,6% | 27,8% | 10,6% |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 7,2% | 30,9% | 7,2% |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires | 6,8% | 31,8% | 6,8% |
| | Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca | 6,8% | 31,8% | 6,8% |
| | Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,8% | 31,8% | 6,8% |
| | Alte întreprinderi cooperante | 7,9% | 31% | 7,9% |
| | Toate celelalte întreprinderi | 10,6% | 31,8% | 10,6% |
| Indonezia | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 0,0% | | 0,0% |
| | PT. Musim Mas, Medan | 2,8% | 23,3% | 2,8% |
| | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 5,3% | 27,1% | 5,3% |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan | 9,6% | 26,4% | 9,6% |
| | PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 9,6% | 26,4% | 9,6% |
| | Alte întreprinderi cooperante | 6,5% | 25,3% | 6,5% |
| | Toate celelalte întreprinderi | 9,6% | 27,1% | 9,6% |

(179)

Nivelurile taxei antidumping au fost stabilite prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de dumping. În consecință, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate în procente din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:

Țară

Întreprindere

Marja de dumping provizorie

Marjă de prejudiciu provizorie

Nivelul taxei antidumping provizorii

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario

10,6%

27,8%

10,6%

Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

10,6%

27,8%

10,6%

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

7,2%

30,9%

7,2%

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires

6,8%

31,8%

6,8%

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca

6,8%

31,8%

6,8%

Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,8%

31,8%

6,8%

Alte întreprinderi cooperante

7,9%

31%

7,9%

Toate celelalte întreprinderi

10,6%

31,8%

10,6%

Indonezia

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta

0,0%

0,0%

PT. Musim Mas, Medan

2,8%

23,3%

2,8%

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan

5,3%

27,1%

5,3%

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

9,6%

26,4%

9,6%

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

9,6%

26,4%

9,6%

Alte întreprinderi cooperante

6,5%

25,3%

6,5%

Toate celelalte întreprinderi

9,6%

27,1%

9,6%

| (180) | Cu toate acestea, întrucât taxa antidumping se va aplica, de asemenea, amestecurilor care conțin biomotorină (proporțional cu conținutul lor de biomotorină), precum și biomotorinei pure, o modalitate mai precisă și mai adecvată pentru punerea în aplicare corectă a taxei de către autoritățile vamale ale statelor membre este de a exprima taxa ca sumă fixă în euro pe tonă de greutate netă și de a aplica această taxă biomotorinei pure importate sau proporției de biomotorină din produsul amestecat. |
| --- | --- |

(180)

Cu toate acestea, întrucât taxa antidumping se va aplica, de asemenea, amestecurilor care conțin biomotorină (proporțional cu conținutul lor de biomotorină), precum și biomotorinei pure, o modalitate mai precisă și mai adecvată pentru punerea în aplicare corectă a taxei de către autoritățile vamale ale statelor membre este de a exprima taxa ca sumă fixă în euro pe tonă de greutate netă și de a aplica această taxă biomotorinei pure importate sau proporției de biomotorină din produsul amestecat.

| (181) | Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare întreprindere, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu întreprinderile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produs în cauză originare din țările în cauză și fabricate de întreprinderile respective și deci de entitățile juridice specifice menționate. Produsul importat în cauză fabricat de orice altă întreprindere care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate întreprinderilor menționate în mod specific, nu poate beneficia de aceste niveluri și face obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”. |
| --- | --- |

(181)

Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare întreprindere, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu întreprinderile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produs în cauză originare din țările în cauză și fabricate de întreprinderile respective și deci de entitățile juridice specifice menționate. Produsul importat în cauză fabricat de orice altă întreprindere care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate întreprinderilor menționate în mod specific, nu poate beneficia de aceste niveluri și face obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”.

| (182) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (8) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei întreprinderilor care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(182)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (8) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei întreprinderilor care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (183) | Comisia a decis ca importurile de produs în cauză originare din țările în cauză să facă obiectul înregistrării în temeiul Regulamentului (UE) nr. 79/2013 din 28 ianuarie 2013. Decizia a fost luată în vederea posibilei aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nicio decizie cu privire la posibila aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii. |
| --- | --- |

(183)

Comisia a decis ca importurile de produs în cauză originare din țările în cauză să facă obiectul înregistrării în temeiul Regulamentului (UE) nr. 79/2013 din 28 ianuarie 2013. Decizia a fost luată în vederea posibilei aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nicio decizie cu privire la posibila aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii.

H.   DISPOZIȚIE FINALĂ

| (184) | Din motive de bună gestionare administrativă, părțile interesate care s-au prezentat în termenul specificat în avizul de deschidere își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot solicita să fie audiate în termen de o lună de la data publicării prezentului regulament. Constatările privind instituirea de taxe făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi reexaminate în scopul unor măsuri definitive, |
| --- | --- |

(184)

Din motive de bună gestionare administrativă, părțile interesate care s-au prezentat în termenul specificat în avizul de deschidere își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot solicita să fie audiate în termen de o lună de la data publicării prezentului regulament. Constatările privind instituirea de taxe făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi reexaminate în scopul unor măsuri definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1.   Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de esteri monoalchilici ai unor acizi grași și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidrotratament, de origine nefosilă, în formă pură sau în amestec, încadrate în prezent la codurile NC ex 1516 20 98 (coduri TARIC 1516209821, 1516209829 și 1516209830), ex 1518 00 91 (coduri TARIC 1518009121, 1518009129 și 1518009130), ex 1518 00 95 (cod TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (coduri TARIC 1518009921, 1518009929 și 1518009930), ex 2710 19 43 (coduri TARIC 2710194321, 2710194329 și 2710194330), ex 2710 19 46 (coduri TARIC 2710194621, 2710194629 și 2710194630), ex 2710 19 47 (coduri TARIC 2710194721, 2710194729 și 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (coduri TARIC 3824909701, 3824909703 și 3824909704), 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (coduri TARIC 3826009011, 3826009019 și 3826009030), originare din Argentina și din Indonezia.

2.   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile produsului descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile menționate în continuare sunt următoarele:

| Țară | Întreprindere | Nivelul taxei provizorii
  Euro pe tonă net | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 104,92 | B782 |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 69,16 | B783 |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 65,24 | B784 |
| | Alte întreprinderi cooperante:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 75,97 | B785 |
| | Toate celelalte întreprinderi | 104,92 | B999 |
| Indonezia | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | 0 | B786 |
| | PT Musim Mas, Medan | 24,99 | B787 |
| | PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | 45,65 | B788 |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 83,84 | B789 |
| | Alte întreprinderi cooperante:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 57,14 | B790 |
| | Toate celelalte întreprinderi | 83,84 | B999 |

Țară

Întreprindere

Nivelul taxei provizorii

Euro pe tonă net

Cod adițional TARIC

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

104,92

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

69,16

B783

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

65,24

B784

Alte întreprinderi cooperante:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

75,97

B785

Toate celelalte întreprinderi

104,92

B999

Indonezia

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

0

B786

PT Musim Mas, Medan

24,99

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

45,65

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

83,84

B789

Alte întreprinderi cooperante:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

57,14

B790

Toate celelalte întreprinderi

83,84

B999

3.   Taxa antidumping referitoare la amestecuri este aplicabilă proporției din amestec (în funcție de greutate) din conținutul total de esteri monoalchilici de acid gras și motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (conținut de biomotorină).

4.   În cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plată este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 (9), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plată.

5.   Punerea în liberă circulație în Uniunea Europeană a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

6.   Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

1.   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot solicita să fi audiate oral de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

2.   În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

1.   Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor stabilită în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 79/2013 al Comisiei.

2.   Datele colectate cu privire la produsele introduse în consumație cu cel mult 90 de zile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament se mențin până la intrarea în vigoare a unor posibile măsuri definitive sau încheierea prezentei proceduri.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 mai 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 260, 29.8.2012, p. 8.

2

(3)  JO L 27, 29.1.2013, p. 10.

3

(4)  JO C 342, 10.11.2012, p. 12.

4

(5)  La sediul WET BV, au fost verificate, de asemenea, conturile altor întreprinderi din grupul Wilmar situate în Europa: Wilmar Italia SrL, Milano, Italia, Oxem Oleo, Mezzana Bigli, Italia

5

(6)  Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, astfel cum a fost modificat, în special, prin Regulamentul (CE) nr. 1602/2000 al Comisiei, articolele 291-300.

6

(7)  Statul membru în cauză consideră că biomotorina produsă din distilat de acid gras de palmier („DAGP”) are valoare „dublă”, adică contribuția biocombustibililor produși din DAGP se consideră a fi dublă față de cea a altor biocombustibili. Prin urmare, motorina minerală ar trebui amestecată cu jumătate din biomotorina cu valoare dublă. Întrucât biomotorina cu valoare dublă este mai costisitoare decât cea normală/cu valoare simplă, clientului i se facturează o primă. Cu toate acestea, conform practicii naționale, clientul plătește această primă pentru biomotorina cu valoare dublă numai după aprobare de către guvern (prin intermediul unui certificat) conform căreia biomotorina cu valoare dublă îndeplinește toate criteriile pentru a fi calificată cu valoare dublă. De îndată ce guvernul emite certificatul respectiv, importatorul afiliat poate să trimită o factură separată clientului pentru prima restantă care trebuie plătită.

7

(8)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

8

(9)  Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

9

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/26

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 491/2013 AL COMISIEI

din 27 mai 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 mai 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 15,0 |
| MA | 56,4 |
| TN | 54,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 48,3 |
| 0707 00 05 | AL | 27,7 |
| MK | 25,8 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 61,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 119,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,5 |
| IL | 71,8 |
| MA | 62,2 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,2 |
| TR | 111,4 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 10 80 | AR | 155,2 |
| BR | 95,6 |
| CL | 113,1 |
| CN | 90,5 |
| MK | 42,6 |
| NZ | 124,1 |
| US | 207,5 |
| ZA | 106,5 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 29 00 | US | 557,8 |
| ZZ | 557,8 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

15,0

MA

56,4

TN

54,8

TR

67,0

ZZ

48,3

0707 00 05

AL

27,7

MK

25,8

TR

132,0

ZZ

61,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

129,1

ZZ

119,9

0805 10 20

EG

49,5

IL

71,8

MA

62,2

ZZ

61,2

0805 50 10

AR

107,2

TR

111,4

ZA

98,7

ZZ

105,8

0808 10 80

AR

155,2

BR

95,6

CL

113,1

CN

90,5

MK

42,6

NZ

124,1

US

207,5

ZA

106,5

ZZ

116,9

0809 29 00

US

557,8

ZZ

557,8

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DIRECTIVE

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/28

---

DIRECTIVA 2013/12/UE A CONSILIULUI

din 13 mai 2013

de adaptare a Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică, ca urmare a aderării Republicii Croația

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Tratatul de aderare a Croației, în special articolul 3 alineatul (4),

având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolul 50,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 50 din Actul de aderare a Croației, în cazul în care unele acte ale instituțiilor adoptate înainte de aderare necesită adaptări ca urmare a aderării, iar adaptările necesare nu au fost prevăzute în Actul de aderare respectiv sau în anexele sale, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, adoptă, în acest scop, actele necesare, dacă actul originar nu a fost adoptat de Comisie. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 50 din Actul de aderare a Croației, în cazul în care unele acte ale instituțiilor adoptate înainte de aderare necesită adaptări ca urmare a aderării, iar adaptările necesare nu au fost prevăzute în Actul de aderare respectiv sau în anexele sale, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, adoptă, în acest scop, actele necesare, dacă actul originar nu a fost adoptat de Comisie.

| (2) | Actul Final al conferinței care a redactat și adoptat Tratatul de aderare a Croației a indicat faptul că Înaltele Părți Contractante au ajuns la un acord politic cu privire la un set de adaptări ale actelor adoptate de către instituții, necesare având în vedere aderarea, și a invitat Consiliul și Comisia să adopte înainte de aderare adaptările respective, completate și actualizate, dacă este necesar, pentru a ține seama de evoluția dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Actul Final al conferinței care a redactat și adoptat Tratatul de aderare a Croației a indicat faptul că Înaltele Părți Contractante au ajuns la un acord politic cu privire la un set de adaptări ale actelor adoptate de către instituții, necesare având în vedere aderarea, și a invitat Consiliul și Comisia să adopte înainte de aderare adaptările respective, completate și actualizate, dacă este necesar, pentru a ține seama de evoluția dreptului Uniunii.

| (3) | Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1) solicită statelor membre să își stabilească obiective naționale indicative în materie de eficiență energetică și, în acest scop, să țină seama de consumul de energie al Uniunii în anul 2020. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1) solicită statelor membre să își stabilească obiective naționale indicative în materie de eficiență energetică și, în acest scop, să țină seama de consumul de energie al Uniunii în anul 2020.

| (4) | Ca urmare a aderării Croației, este necesară adaptarea tehnică a cifrelor privind consumul previzionat de energie al Uniunii în 2020, astfel încât acestea să corespundă consumului în cele 28 de state membre. Previziunile efectuate în 2007 au indicat un consum de energie primară în 2020 de 1 842 Mtep pentru cele 27 de state membre. Aceleași previziuni indică un consum de energie primară în 2020 de 1 853 Mtep pentru cele 28 de state membre, inclusiv Croația. O reducere de 20 %, respectiv o reducere cu 370 Mtep în raport cu previziunile, conduce la un consum de 1 483 Mtep în 2020. Pentru ca Directiva 2012/27/UE să poată fi aplicată în Croația, este necesară efectuarea acestei adaptări tehnice. |
| --- | --- |

(4)

Ca urmare a aderării Croației, este necesară adaptarea tehnică a cifrelor privind consumul previzionat de energie al Uniunii în 2020, astfel încât acestea să corespundă consumului în cele 28 de state membre. Previziunile efectuate în 2007 au indicat un consum de energie primară în 2020 de 1 842 Mtep pentru cele 27 de state membre. Aceleași previziuni indică un consum de energie primară în 2020 de 1 853 Mtep pentru cele 28 de state membre, inclusiv Croația. O reducere de 20 %, respectiv o reducere cu 370 Mtep în raport cu previziunile, conduce la un consum de 1 483 Mtep în 2020. Pentru ca Directiva 2012/27/UE să poată fi aplicată în Croația, este necesară efectuarea acestei adaptări tehnice.

| (5) | Prin urmare, Directiva 2012/27/UE trebuie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Directiva 2012/27/UE trebuie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 2012/27/UE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

Modificările prevăzute în anexa la prezenta directivă nu aduc atingere termenului stabilit la articolul 28 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2012/27/UE.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare sub rezerva și la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Croației.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 13 mai 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

S. COVENEY

---

(1)  JO L 315, 14.11.2012, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Articolul 3 din Directiva 2012/27/UE se modifică după cum urmează:

| (a) | la alineatul (1) paragraful al doilea, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | faptul că, în 2020, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 483 Mtep (energie primară) sau maximum 1 086 Mtep (energie finală);”; |
| --- | --- | --- |

(a)

la alineatul (1) paragraful al doilea, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

faptul că, în 2020, consumul de energie al Uniunii trebuie să fie de maximum 1 483 Mtep (energie primară) sau maximum 1 086 Mtep (energie finală);”;

| (b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Până la 30 iunie 2014, Comisia va evalua progresele înregistrate și va stabili dacă Uniunea își poate limita în 2020 consumul de energie la maximum 1 483 Mtep (energie primară) și/sau maximum 1 086 Mtep (energie finală).”; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Până la 30 iunie 2014, Comisia va evalua progresele înregistrate și va stabili dacă Uniunea își poate limita în 2020 consumul de energie la maximum 1 483 Mtep (energie primară) și/sau maximum 1 086 Mtep (energie finală).”;

| (c) | la alineatul (3), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | compară rezultatele de la literele (a)-(c) cu cantitatea de energie care ar trebui consumată pentru a ajunge în 2020 la un consum de energie de maximum 1 483 Mtep (energie primară) și/sau maximum 1 086 Mtep (energie finală).” |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (3), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

compară rezultatele de la literele (a)-(c) cu cantitatea de energie care ar trebui consumată pentru a ajunge în 2020 la un consum de energie de maximum 1 483 Mtep (energie primară) și/sau maximum 1 086 Mtep (energie finală).”

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/30

---

DIRECTIVA 2013/13/UE A CONSILIULUI

din 13 mai 2013

de adaptare a anumitor directive în domeniul fiscalității, având în vedere aderarea Republicii Croația

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Tratatul de aderare a Croației, în special articolul 3 alineatul (4),

având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolul 50,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 50 din Actul de aderare a Croației, în cazul în care aderarea impune adaptarea unor acte ale instituțiilor adoptate înainte de data aderării, iar adaptările necesare nu sunt prevăzute în actul de aderare respectiv sau în anexele la acesta, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, adoptă în acest scop actele necesare, dacă actul originar nu a fost adoptat de Comisie. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 50 din Actul de aderare a Croației, în cazul în care aderarea impune adaptarea unor acte ale instituțiilor adoptate înainte de data aderării, iar adaptările necesare nu sunt prevăzute în actul de aderare respectiv sau în anexele la acesta, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, adoptă în acest scop actele necesare, dacă actul originar nu a fost adoptat de Comisie.

| (2) | Actul final al Conferinței în cursul căreia a fost redactat și adoptat Tratatul de aderare a Croației a indicat faptul că Înaltele Părți Contractante au ajuns la un acord politic cu privire la un set de adaptări ale actelor adoptate de către instituții, necesare având în vedere aderarea, și că acestea invită Consiliul și Comisia să adopte înainte de aderare aceste adaptări, completate și actualizate, dacă este necesar, pentru a ține seama de evoluția dreptului Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Actul final al Conferinței în cursul căreia a fost redactat și adoptat Tratatul de aderare a Croației a indicat faptul că Înaltele Părți Contractante au ajuns la un acord politic cu privire la un set de adaptări ale actelor adoptate de către instituții, necesare având în vedere aderarea, și că acestea invită Consiliul și Comisia să adopte înainte de aderare aceste adaptări, completate și actualizate, dacă este necesar, pentru a ține seama de evoluția dreptului Uniunii.

| (3) | Prin urmare, Directivele 83/182/CEE (1), 2003/49/CE (2), 2008/7/CE (3), 2009/133/CE (4) și 2011/96/UE (5) ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Directivele 83/182/CEE (1), 2003/49/CE (2), 2008/7/CE (3), 2009/133/CE (4) și 2011/96/UE (5) ar trebui modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directivele 83/182/CEE, 2003/49/CE, 2008/7/CE, 2009/133/CE și 2011/96/UE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică, cel târziu până la data aderării Croației la Uniune, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Comisiei îi este comunicat de îndată de statele membre textul acestor acte.

Statele membre aplică actele respective de la data aderării Croației la Uniune.

Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre transmit Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare sub rezerva și de la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Croației.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 13 mai 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

S. COVENEY

---

(1)  Directiva 83/182/CEE a Consiliului din 28 martie 1983 privind scutirile de taxă în interiorul Comunității pentru anumite mijloace de transport importate temporar dintr-un stat membru în altul (JO L 105, 23.4.1983, p. 59).

1

(2)  Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (JO L 157, 26.6.2003, p. 49).

2

(3)  Directiva 2008/7/CE a Consiliului din 12 februarie 2008 privind impozitarea indirectă a majorării de capital (JO L 46, 21.2.2008, p. 11).

3

(4)  Directiva 2009/133/CE a Consiliului din 19 octombrie 2009 privind regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, divizărilor, divizărilor parțiale, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din state membre diferite și transferului sediului social al unei SE sau SCE între statele membre (JO L 310, 25.11.2009, p. 34).

4

(5)  Directiva 2011/96/UE a Consiliului din 30 noiembrie 2011 privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (JO L 345, 29.12.2011, p. 8).

5

---

ANEXĂ

| 1. | În anexa la Directiva 83/182/CEE se adaugă următorul text:
  „CROAȚIA






  — | poseban porez na motorna vozila [Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13)]”. |
| --- | --- | --- |

1.

În anexa la Directiva 83/182/CEE se adaugă următorul text:

„CROAȚIA

—

poseban porez na motorna vozila [Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13)]”.

| 2. | Directiva 2003/49/CE se modifică după cum urmează:






  (a) | la articolul 3 litera (a) punctul (iii), după mențiunea referitoare la Franța, se introduce următorul text:






  „— | «porez na dobit» în Croația;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Directiva 2003/49/CE se modifică după cum urmează:

(a)

la articolul 3 litera (a) punctul (iii), după mențiunea referitoare la Franța, se introduce următorul text:

„—

«porez na dobit» în Croația;”;

| (b) | în anexă se adaugă următorul punct:






  „(z) | societăți aflate sub incidența legislației croate, denumite «dioničko društvo», «društvo s ograničenom odgovornošću» și alte societăți constituite în conformitate cu legislația croată și care sunt supuse impozitului pe profit în Croația.” |
| --- | --- | --- |

(b)

în anexă se adaugă următorul punct:

„(z)

societăți aflate sub incidența legislației croate, denumite «dioničko društvo», «društvo s ograničenom odgovornošću» și alte societăți constituite în conformitate cu legislația croată și care sunt supuse impozitului pe profit în Croația.”

| 3. | În anexa I la Directiva 2008/7/CE se introduce următorul punct:






  „(11a) | societăți aflate sub incidența legislației croate, denumite:






  (i) | dioničko društvo |
| --- | --- | --- | --- |

3.

În anexa I la Directiva 2008/7/CE se introduce următorul punct:

„(11a)

societăți aflate sub incidența legislației croate, denumite:

(i)

dioničko društvo

| (ii) | društvo s ograničenom odgovornošću”. |
| --- | --- |

(ii)

društvo s ograničenom odgovornošću”.

| 4. | Anexa I la Directiva 2009/133/CE se modifică după cum urmează:






  (a) | în partea A se introduce următoarea literă:






  „(ka) | societăți aflate sub incidența legislației croate, denumite «dioničko društvo», «društvo s ograničenom odgovornošću», și alte societăți constituite în conformitate cu legislația croată și care sunt supuse impozitului pe profit în Croația;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Anexa I la Directiva 2009/133/CE se modifică după cum urmează:

(a)

în partea A se introduce următoarea literă:

„(ka)

societăți aflate sub incidența legislației croate, denumite «dioničko društvo», «društvo s ograničenom odgovornošću», și alte societăți constituite în conformitate cu legislația croată și care sunt supuse impozitului pe profit în Croația;”;

| (b) | în partea B, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:






  „— | porez na dobit în Croația,”. |
| --- | --- | --- |

(b)

în partea B, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:

„—

porez na dobit în Croația,”.

| 5. | Anexa I la Directiva 2011/96/UE se modifică după cum urmează:






  (a) | în partea A se introduce următoarea literă:






  „(ka) | societăți aflate sub incidența legislației croate, denumite «dioničko društvo», «društvo s ograničenom odgovornošću», și alte societăți constituite în conformitate cu legislația croată și care sunt supuse impozitului pe profit în Croația;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Anexa I la Directiva 2011/96/UE se modifică după cum urmează:

(a)

în partea A se introduce următoarea literă:

„(ka)

societăți aflate sub incidența legislației croate, denumite «dioničko društvo», «društvo s ograničenom odgovornošću», și alte societăți constituite în conformitate cu legislația croată și care sunt supuse impozitului pe profit în Croația;”;

| (b) | în partea B, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:






  „— | porez na dobit în Croația;”. |
| --- | --- | --- |

(b)

în partea B, după mențiunea referitoare la Franța se introduce următorul text:

„—

porez na dobit în Croația;”.

---

DECIZII

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/32

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 25 aprilie 2013

adresată Ciprului cu privire la anumite măsuri specifice de reinstaurare a stabilității financiare și a creșterii sustenabile

(2013/236/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 alineatul (1), coroborat cu articolul 126 alineatul (6),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice statelor membre a căror monedă este euro, cu scopul de a asigura buna funcționare a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice statelor membre a căror monedă este euro, cu scopul de a asigura buna funcționare a uniunii economice și monetare.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, o decizie cu privire la existența unui deficit excesiv în Cipru (1) și a emis o recomandare către această țară în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv; în recomandare se afirmă că „autoritățile din Cipru ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2012”. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, o decizie cu privire la existența unui deficit excesiv în Cipru (1) și a emis o recomandare către această țară în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv; în recomandare se afirmă că „autoritățile din Cipru ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2012”.

| (3) | În Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru perioada 2012-2015 (2), Consiliul a recomandat, printre altele, ca Cipru să ia măsuri pentru a realiza o corecție durabilă a deficitului său excesiv în 2012, să asigure progrese suficiente în sensul respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei sale, să consolideze reglementările în vederea recapitalizării eficiente a instituțiilor financiare și să amelioreze competitivitatea. |
| --- | --- |

(3)

În Recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012 privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru perioada 2012-2015 (2), Consiliul a recomandat, printre altele, ca Cipru să ia măsuri pentru a realiza o corecție durabilă a deficitului său excesiv în 2012, să asigure progrese suficiente în sensul respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei sale, să consolideze reglementările în vederea recapitalizării eficiente a instituțiilor financiare și să amelioreze competitivitatea.

| (4) | Cipru s-a confruntat cu presiuni din ce în ce mai mari pe piețele financiare, în contextul preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea finanțelor sale publice și de măsurile publice semnificative luate în sprijinul sectorului financiar, puternic afectat. Unele dintre dezechilibre au apărut ca urmare a efectelor de contagiune ale crizei din zona euro, inclusiv ca urmare a evoluțiilor din Grecia. Alte dezechilibre, astfel cum se indică în analiza aprofundată a Comisiei din 2012 referitoare la Cipru și în recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012, provin din interior și persistă de multă vreme. Pe fondul retrogradărilor consecutive ale obligațiunilor sale suverane de către agențiile de rating, Cipru a ajuns în situația de a nu se mai putea refinanța la dobânzi sustenabile pe termen lung pentru finanțele publice. În paralel, sectorul bancar a fost treptat deconectat de la finanțare pe piața internațională, iar o serie de instituții importante au înregistrat deficite de capital substanțiale. |
| --- | --- |

(4)

Cipru s-a confruntat cu presiuni din ce în ce mai mari pe piețele financiare, în contextul preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea finanțelor sale publice și de măsurile publice semnificative luate în sprijinul sectorului financiar, puternic afectat. Unele dintre dezechilibre au apărut ca urmare a efectelor de contagiune ale crizei din zona euro, inclusiv ca urmare a evoluțiilor din Grecia. Alte dezechilibre, astfel cum se indică în analiza aprofundată a Comisiei din 2012 referitoare la Cipru și în recomandarea Consiliului din 10 iulie 2012, provin din interior și persistă de multă vreme. Pe fondul retrogradărilor consecutive ale obligațiunilor sale suverane de către agențiile de rating, Cipru a ajuns în situația de a nu se mai putea refinanța la dobânzi sustenabile pe termen lung pentru finanțele publice. În paralel, sectorul bancar a fost treptat deconectat de la finanțare pe piața internațională, iar o serie de instituții importante au înregistrat deficite de capital substanțiale.

| (5) | Având în vedere aceste condiții economice și financiare deosebit de dificile, autoritățile cipriote au solicitat oficial, la 25 iunie 2012, asistență financiară în conformitate cu termenii unui împrumut acordat de Fondul european de stabilitate financiară/Mecanismul european de stabilitate (MES), precum și din partea Fondului Monetar Internațional (FMI), cu scopul de a sprijini revenirea economiei Ciprului la o creștere sustenabilă, de a garanta buna funcționare a sistemului bancar și de a asigura stabilitatea financiară în Uniune și în zona euro. La 27 iunie 2012, Eurogrupul a invitat Comisia ca, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), autoritățile cipriote și FMI, să se pună de acord asupra unui program de ajustare macroeconomică pentru Cipru, inclusiv cu privire la nevoile de finanțare, și să ia măsurile corespunzătoare pentru protejarea stabilității financiare, în contextul actual deosebit de dificil, în care există riscul propagării efectelor negative de pe piețele datoriilor suverane. La 25 martie 2013, Eurogrupul a ajuns la un acord politic cu autoritățile cipriote cu privire la elementele principale ale unui program de ajustare macroeconomică. Se preconiza restructurarea și reducerea sectorului bancar, precum și intensificarea eforturilor în direcția consolidării fiscale, reformelor structurale și privatizării. În plus, recapitalizarea celor mai mari două bănci urma să fie generată exclusiv din interiorul băncilor respective (mai exact de către acționari, deținătorii de obligațiuni și deponenți). |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere aceste condiții economice și financiare deosebit de dificile, autoritățile cipriote au solicitat oficial, la 25 iunie 2012, asistență financiară în conformitate cu termenii unui împrumut acordat de Fondul european de stabilitate financiară/Mecanismul european de stabilitate (MES), precum și din partea Fondului Monetar Internațional (FMI), cu scopul de a sprijini revenirea economiei Ciprului la o creștere sustenabilă, de a garanta buna funcționare a sistemului bancar și de a asigura stabilitatea financiară în Uniune și în zona euro. La 27 iunie 2012, Eurogrupul a invitat Comisia ca, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), autoritățile cipriote și FMI, să se pună de acord asupra unui program de ajustare macroeconomică pentru Cipru, inclusiv cu privire la nevoile de finanțare, și să ia măsurile corespunzătoare pentru protejarea stabilității financiare, în contextul actual deosebit de dificil, în care există riscul propagării efectelor negative de pe piețele datoriilor suverane. La 25 martie 2013, Eurogrupul a ajuns la un acord politic cu autoritățile cipriote cu privire la elementele principale ale unui program de ajustare macroeconomică. Se preconiza restructurarea și reducerea sectorului bancar, precum și intensificarea eforturilor în direcția consolidării fiscale, reformelor structurale și privatizării. În plus, recapitalizarea celor mai mari două bănci urma să fie generată exclusiv din interiorul băncilor respective (mai exact de către acționari, deținătorii de obligațiuni și deponenți).

| (6) | În împrejurările actuale, Cipru ar trebui să adopte un pachet amplu de măsuri care să fie pus în aplicare în cadrul unui program de ajustare macroeconomică pe o perioadă de trei ani, începând cu al doilea trimestru din 2013 și până în trimestrul 1 din 2016. |
| --- | --- |

(6)

În împrejurările actuale, Cipru ar trebui să adopte un pachet amplu de măsuri care să fie pus în aplicare în cadrul unui program de ajustare macroeconomică pe o perioadă de trei ani, începând cu al doilea trimestru din 2013 și până în trimestrul 1 din 2016.

| (7) | Pachetul cuprinzător de politici ar trebui să urmărească restabilirea încrederii pieței financiare și revenirea la echilibre macroeconomice solide, ajutând totodată economia să-și reia creșterea sustenabilă. Acest pachet trebuie să se bazeze pe trei piloni. Primul pilon este o strategie pentru sectorul financiar bazată pe restructurarea și reducerea instituțiilor financiare și pe consolidarea supravegherii sectorului, cu eforturi îndreptate către combaterea deficitului de capital și de lichiditate. Al doilea pilon este reprezentat de o strategie ambițioasă de consolidare bugetară, cu concentrarea eforturilor în prima parte a perioadei, care urmează să fie pusă în aplicare în special prin măsuri de reducere a cheltuielilor primare curente, de sporire a veniturilor publice, de îmbunătățire a funcționării sectorului public și de menținere a consolidării bugetare pe termen mediu, în paralel cu reducerea la minimum a efectelor asupra persoanelor dezavantajate și cu menținerea unei bune implementări a fondurilor structurale și a altor fonduri ale Uniunii. Al treilea pilon constă într-o agendă ambițioasă de reforme structurale, cu scopul de a sprijini competitivitatea și creșterea sustenabilă și echilibrată, care să permită corectarea dezechilibrelor macroeconomice, în special prin reformarea sistemului de indexare a salariilor, în urma consultărilor cu partenerii sociali, și prin înlăturarea obstacolelor din calea bunei funcționări a piețelor. În spiritul acordului politic din 28 februarie 2013 referitor la o recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret, este necesar să se mențină oportunitățile oferite tinerilor și perspectivele lor de încadrare în muncă. |
| --- | --- |

(7)

Pachetul cuprinzător de politici ar trebui să urmărească restabilirea încrederii pieței financiare și revenirea la echilibre macroeconomice solide, ajutând totodată economia să-și reia creșterea sustenabilă. Acest pachet trebuie să se bazeze pe trei piloni. Primul pilon este o strategie pentru sectorul financiar bazată pe restructurarea și reducerea instituțiilor financiare și pe consolidarea supravegherii sectorului, cu eforturi îndreptate către combaterea deficitului de capital și de lichiditate. Al doilea pilon este reprezentat de o strategie ambițioasă de consolidare bugetară, cu concentrarea eforturilor în prima parte a perioadei, care urmează să fie pusă în aplicare în special prin măsuri de reducere a cheltuielilor primare curente, de sporire a veniturilor publice, de îmbunătățire a funcționării sectorului public și de menținere a consolidării bugetare pe termen mediu, în paralel cu reducerea la minimum a efectelor asupra persoanelor dezavantajate și cu menținerea unei bune implementări a fondurilor structurale și a altor fonduri ale Uniunii. Al treilea pilon constă într-o agendă ambițioasă de reforme structurale, cu scopul de a sprijini competitivitatea și creșterea sustenabilă și echilibrată, care să permită corectarea dezechilibrelor macroeconomice, în special prin reformarea sistemului de indexare a salariilor, în urma consultărilor cu partenerii sociali, și prin înlăturarea obstacolelor din calea bunei funcționări a piețelor. În spiritul acordului politic din 28 februarie 2013 referitor la o recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret, este necesar să se mențină oportunitățile oferite tinerilor și perspectivele lor de încadrare în muncă.

| (8) | Conform previziunilor actualizate din iarna 2012 ale serviciilor Comisiei referitoare la creșterea PIB-ului nominal (– 0,5 % în 2012, – 8,2 % în 2013, – 2,9 % în 2014, 2,6 % în 2015 și 3,7 % în 2016), ponderea datoriei în PIB se va ridica la 87 % în 2012, 109 % în 2013, 123 % în 2014, 126 % în 2015 și 122 % în 2016. Prin urmare, ponderea datoriei în PIB va crește rapid până în 2015, după care va urma o traiectorie descendentă, atingând aproximativ 105 % în 2020. Dinamica datoriei este afectată de mai multe operațiuni în afara bugetului. Conform previziunilor actualizate din iarna 2012 ale serviciilor Comisiei în ceea ce privește creșterea PIB-ului nominal, se preconizează că soldul primar al bugetului general va atinge un deficit de 395 de milioane EUR (2,4 % din PIB) în 2013, un deficit de 678 de milioane EUR (4,3 % din PIB) în 2014, un deficit de 344 de milioane EUR (2,1 % din PIB) în 2015 și un excedent de 204 milioane EUR (1,2 % din PIB) în 2016. |
| --- | --- |

(8)

Conform previziunilor actualizate din iarna 2012 ale serviciilor Comisiei referitoare la creșterea PIB-ului nominal (– 0,5 % în 2012, – 8,2 % în 2013, – 2,9 % în 2014, 2,6 % în 2015 și 3,7 % în 2016), ponderea datoriei în PIB se va ridica la 87 % în 2012, 109 % în 2013, 123 % în 2014, 126 % în 2015 și 122 % în 2016. Prin urmare, ponderea datoriei în PIB va crește rapid până în 2015, după care va urma o traiectorie descendentă, atingând aproximativ 105 % în 2020. Dinamica datoriei este afectată de mai multe operațiuni în afara bugetului. Conform previziunilor actualizate din iarna 2012 ale serviciilor Comisiei în ceea ce privește creșterea PIB-ului nominal, se preconizează că soldul primar al bugetului general va atinge un deficit de 395 de milioane EUR (2,4 % din PIB) în 2013, un deficit de 678 de milioane EUR (4,3 % din PIB) în 2014, un deficit de 344 de milioane EUR (2,1 % din PIB) în 2015 și un excedent de 204 milioane EUR (1,2 % din PIB) în 2016.

| (9) | Mărirea rezilienței pe termen lung a sectorului bancar cipriot este esențială pentru reinstaurarea stabilității financiare în Cipru și, prin urmare, având în vedere puternicele conexiuni existente, pentru menținerea stabilității financiare a zonei euro în ansamblu. Sunt în curs de desfășurare o restructurare și o reducere substanțiale ale sectorului bancar cipriot. Camera reprezentanților cipriotă a adoptat acte legislative prin care se instituie un cadru complet pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit. Utilizându-se acest nou cadru, sectorul bancar cipriot a fost redus imediat și în mod semnificativ. Pentru a menține lichiditatea sectorului bancar cipriot, au fost impuse măsuri administrative temporare, inclusiv controale privind capitalul. |
| --- | --- |

(9)

Mărirea rezilienței pe termen lung a sectorului bancar cipriot este esențială pentru reinstaurarea stabilității financiare în Cipru și, prin urmare, având în vedere puternicele conexiuni existente, pentru menținerea stabilității financiare a zonei euro în ansamblu. Sunt în curs de desfășurare o restructurare și o reducere substanțiale ale sectorului bancar cipriot. Camera reprezentanților cipriotă a adoptat acte legislative prin care se instituie un cadru complet pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit. Utilizându-se acest nou cadru, sectorul bancar cipriot a fost redus imediat și în mod semnificativ. Pentru a menține lichiditatea sectorului bancar cipriot, au fost impuse măsuri administrative temporare, inclusiv controale privind capitalul.

| (10) | Este de așteptat ca punerea în aplicare a unor reforme complexe și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote. |
| --- | --- |

(10)

Este de așteptat ca punerea în aplicare a unor reforme complexe și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote.

| (11) | Comisia Europeană, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, ar trebui să verifice la intervale regulate punerea în aplicare riguroasă a programului de ajustare macroeconomică al Ciprului prin intermediul misiunilor și al raportărilor periodice din partea autorităților cipriote, pe o bază trimestrială. |
| --- | --- |

(11)

Comisia Europeană, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, ar trebui să verifice la intervale regulate punerea în aplicare riguroasă a programului de ajustare macroeconomică al Ciprului prin intermediul misiunilor și al raportărilor periodice din partea autorităților cipriote, pe o bază trimestrială.

| (12) | Pe tot parcursul implementării pachetului cuprinzător de măsuri de către Cipru, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice. |
| --- | --- |

(12)

Pe tot parcursul implementării pachetului cuprinzător de măsuri de către Cipru, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice.

| (13) | În pregătirea, implementarea, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, ar trebui ca autoritățile cipriote să implice și partenerii sociali și organizațiile din cadrul societății civile, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare. |
| --- | --- |

(13)

În pregătirea, implementarea, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, ar trebui ca autoritățile cipriote să implice și partenerii sociali și organizațiile din cadrul societății civile, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare.

| (14) | Orice formă de asistență financiară primită de Cipru în sprijinul implementării politicilor din cadrul programului de ajustare macroeconomică ar trebui să respecte normele juridice și politicile Uniunii, mai precis cadrul de guvernanță economică al acesteia. Orice intervenție în sprijinul instituțiilor financiare ar trebui să se desfășoare în conformitate cu normele Uniunii în materie de concurență. Comisia ar trebui să se asigure că toate măsurile stabilite printr-un memorandum de înțelegere în contextul asistenței financiare solicitate prin intermediul MES sunt în deplină concordanță cu prezenta decizie, |
| --- | --- |

(14)

Orice formă de asistență financiară primită de Cipru în sprijinul implementării politicilor din cadrul programului de ajustare macroeconomică ar trebui să respecte normele juridice și politicile Uniunii, mai precis cadrul de guvernanță economică al acesteia. Orice intervenție în sprijinul instituțiilor financiare ar trebui să se desfășoare în conformitate cu normele Uniunii în materie de concurență. Comisia ar trebui să se asigure că toate măsurile stabilite printr-un memorandum de înțelegere în contextul asistenței financiare solicitate prin intermediul MES sunt în deplină concordanță cu prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Pentru a facilita revenirea economiei cipriote la o traiectorie de creștere sustenabilă și la stabilitate bugetară și financiară, Cipru pune riguros în aplicare un program de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”), ale cărui elemente principale sunt prezentate la articolul 2 din prezenta decizie. Programul vizează riscurile specifice generate de Cipru în privința stabilității financiare a zonei euro și are ca scop reinstaurarea rapidă a unei situații economice și financiare solide și sustenabile în această țară, precum și restabilirea capacității sale de a se finanța integral pe piețele financiare internaționale. Programul ține seama în mod corespunzător de recomandările Consiliului adresate Ciprului în conformitate cu articolele 121, 126, 136 și 148 din TFUE, precum și de acțiunile întreprinse de Cipru în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare.

(2)   Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, monitorizează progresele Ciprului realizate în implementarea programului. Cipru oferă Comisiei și BCE cooperarea sa deplină. Concret, Cipru furnizează acestora toate informațiile pe care acestea le consideră necesare pentru monitorizarea programului.

(3)   Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, examinează împreună cu autoritățile cipriote orice modificări și actualizări ale programului care ar putea fi necesare pentru a se ține seama în mod corespunzător, printre altele, de diferențele semnificative dintre previziunile macroeconomice și bugetare și rezultatele efective (inclusiv în ceea ce privește ocuparea forței de muncă), de efectele colaterale negative, precum și de șocurile macroeconomice și financiare.

Pentru a asigura o bună implementare a programului și pentru a contribui la corectarea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia continuă să furnizeze îndrumări și consiliere cu privire la reformele fiscale, structurale și ale pieței financiare.

Comisia evaluează la intervale regulate impactul economic al programului și recomandă corecțiile necesare în vederea consolidării creșterii și ocupării forței de muncă, pentru a asigura consolidarea fiscală necesară și pentru a reduce la minimum efectele sociale nocive.

Articolul 2

(1)   Principalele obiective ale programului sunt următoarele: refacerea unui sector bancar cipriot solid, continuarea procesului actual de consolidare bugetară și implementarea reformelor structurale în vederea susținerii competitivității și a unei creșteri sustenabile și echilibrate.

(2)   Cipru continuă consolidarea bugetară în conformitate cu obligațiile care îi revin în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin măsuri permanente de înaltă calitate, reducând în același timp la minimum impactul asupra grupurilor vulnerabile.

(3)   Cipru adoptă măsurile menționate la alineatele (4)-(15).

(4)   Pentru a își reduce deficitul sub nivelul de 3 % din PIB cât mai curând posibil, Cipru își menține disponibilitatea de a lua măsuri suplimentare de consolidare. Mai exact, în cazul unor venituri sub așteptări sau al unui necesar mai mare în materie de cheltuieli sociale ca urmare a efectelor macroeconomice negative, guvernul cipriot trebuie să fie pregătit să ia măsuri suplimentare pentru a menține obiectivele programului, inclusiv prin diminuarea cheltuielilor discreționare, reducând în același timp la minimum impactul asupra categoriilor vulnerabile. În perioada de aplicare a programului, veniturile în numerar care depășesc cifrele prognozate în cadrul programului și orice câștiguri excepționale se economisesc sau se utilizează pentru reducerea datoriei. Dacă, însă, veniturile sunt superioare așteptărilor într-o asemenea măsură încât tendința poate fi considerată permanentă, această situație poate reduce necesitatea unor măsuri suplimentare în anii ulteriori.

(5)   Cipru menține o bună implementare a fondurilor structurale și a altor fonduri ale Uniunii.

(6)   Pentru a reconstrui un sector financiar solid, Cipru continuă reformarea și restructurarea profundă a sectorului bancar și consolidarea băncilor viabile prin refacerea capitalului, asigurarea lichidității și înăsprirea supravegherii acestora. Programul prevede următoarele măsuri și rezultate:

| (a) | să se garanteze că situația lichidității sectorului bancar va fi monitorizată îndeaproape. Restricțiile temporare impuse de curând privind libera circulație a capitalului (printre altele, limite referitoare la retragerea de numerar, plățile electronice și viramentele efectuate în străinătate) vor fi atent monitorizate. Scopul este ca perioada de aplicare a controalelor să nu depășească strictul necesar preîntâmpinării riscurilor importante și imediate la adresa stabilității financiare. Planurile de finanțare și de fonduri proprii pe termen mediu ale băncilor locale care depind de finanțare de la băncile centrale sau care beneficiază de ajutor de stat ar trebui să reflecte în mod realist diminuarea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și să reducă dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență a activelor (fire sales) și criza creditelor. Reglementările cu privire la cerințele minime în materie de lichiditate vor fi actualizate pentru a se preveni pe viitor o concentrație excesivă a emitenților; |
| --- | --- |

(a)

să se garanteze că situația lichidității sectorului bancar va fi monitorizată îndeaproape. Restricțiile temporare impuse de curând privind libera circulație a capitalului (printre altele, limite referitoare la retragerea de numerar, plățile electronice și viramentele efectuate în străinătate) vor fi atent monitorizate. Scopul este ca perioada de aplicare a controalelor să nu depășească strictul necesar preîntâmpinării riscurilor importante și imediate la adresa stabilității financiare. Planurile de finanțare și de fonduri proprii pe termen mediu ale băncilor locale care depind de finanțare de la băncile centrale sau care beneficiază de ajutor de stat ar trebui să reflecte în mod realist diminuarea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și să reducă dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență a activelor (fire sales) și criza creditelor. Reglementările cu privire la cerințele minime în materie de lichiditate vor fi actualizate pentru a se preveni pe viitor o concentrație excesivă a emitenților;

| (b) | să se realizeze o evaluare independentă a activelor Bank of Cyprus și a activelor Cyprus Popular Bank și să se integreze rapid operațiunile acesteia din urmă în cadrul Bank of Cyprus. Evaluarea trebuie finalizată rapid, pentru a permite realizarea conversiei depozitelor în acțiuni în cadrul Bank of Cyprus; |
| --- | --- |

(b)

să se realizeze o evaluare independentă a activelor Bank of Cyprus și a activelor Cyprus Popular Bank și să se integreze rapid operațiunile acesteia din urmă în cadrul Bank of Cyprus. Evaluarea trebuie finalizată rapid, pentru a permite realizarea conversiei depozitelor în acțiuni în cadrul Bank of Cyprus;

| (c) | să se adopte cerințele normative necesare pentru creșterea la 9 % a ratei minime de adecvare a fondurilor proprii de nivel 1 până la sfârșitul anului 2013; |
| --- | --- |

(c)

să se adopte cerințele normative necesare pentru creșterea la 9 % a ratei minime de adecvare a fondurilor proprii de nivel 1 până la sfârșitul anului 2013;

| (d) | să se ia măsuri pentru reducerea la minimum a costurilor suportate de contribuabili pentru restructurarea bancară. Instituțiile de credit comerciale și cooperative subcapitalizate mobilizează capital, în cea mai mare măsură posibilă, din surse private, înainte de adoptarea unor măsuri de acordare a ajutoarelor de stat. Orice plan de restructurare este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat, înainte de furnizarea unui astfel de ajutor. Instituțiile de credit comerciale și cooperative cu deficit de capital, în cazul în care alte măsuri nu sunt suficiente, pot solicita ajutor de recapitalizare din partea statului, în conformitate cu procedurile privind ajutorul de stat; |
| --- | --- |

(d)

să se ia măsuri pentru reducerea la minimum a costurilor suportate de contribuabili pentru restructurarea bancară. Instituțiile de credit comerciale și cooperative subcapitalizate mobilizează capital, în cea mai mare măsură posibilă, din surse private, înainte de adoptarea unor măsuri de acordare a ajutoarelor de stat. Orice plan de restructurare este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat, înainte de furnizarea unui astfel de ajutor. Instituțiile de credit comerciale și cooperative cu deficit de capital, în cazul în care alte măsuri nu sunt suficiente, pot solicita ajutor de recapitalizare din partea statului, în conformitate cu procedurile privind ajutorul de stat;

| (e) | să se asigure crearea unui registru de credit, revizuirea și modificarea, dacă este necesar, a actualului cadru de reglementare privind procedurile de acordare și de administrare a împrumuturilor, precum și adoptarea de acte legislative care să consolideze guvernanța băncilor comerciale; |
| --- | --- |

(e)

să se asigure crearea unui registru de credit, revizuirea și modificarea, dacă este necesar, a actualului cadru de reglementare privind procedurile de acordare și de administrare a împrumuturilor, precum și adoptarea de acte legislative care să consolideze guvernanța băncilor comerciale;

| (f) | să se consolideze guvernanța băncilor, inclusiv prin interzicerea împrumuturilor către membrii independenți ai consiliului de administrație sau părțile cu care aceștia au legături; |
| --- | --- |

(f)

să se consolideze guvernanța băncilor, inclusiv prin interzicerea împrumuturilor către membrii independenți ai consiliului de administrație sau părțile cu care aceștia au legături;

| (g) | să se optimizeze recuperarea în cazul creditelor neperformante și, în paralel, să se reducă la minimum stimularea neîndeplinirii strategice a obligațiilor de plată de către debitori. Aceasta va presupune reducerea constrângerilor legate de confiscarea garanțiilor, precum și o monitorizare și o gestionare adecvată a creditelor neperformante. Banca Centrală a Ciprului emite orientări privind clasificarea ca „neperformante” a tuturor împrumuturilor restante a căror întârziere depășește 90 de zile; |
| --- | --- |

(g)

să se optimizeze recuperarea în cazul creditelor neperformante și, în paralel, să se reducă la minimum stimularea neîndeplinirii strategice a obligațiilor de plată de către debitori. Aceasta va presupune reducerea constrângerilor legate de confiscarea garanțiilor, precum și o monitorizare și o gestionare adecvată a creditelor neperformante. Banca Centrală a Ciprului emite orientări privind clasificarea ca „neperformante” a tuturor împrumuturilor restante a căror întârziere depășește 90 de zile;

| (h) | să se alinieze reglementarea și supravegherea cooperativelor de credit la cele ale băncilor comerciale; |
| --- | --- |

(h)

să se alinieze reglementarea și supravegherea cooperativelor de credit la cele ale băncilor comerciale;

| (i) | să se verifice viabilitatea cooperativelor de credit și să se elaboreze, în consultare cu Comisia, BCE și FMI, o strategie privind structura, funcționarea și viabilitatea pe viitor ale sectorului cooperativelor de credit. Implementarea strategiei respective ar trebui să se finalizeze până la mijlocul anului 2015; |
| --- | --- |

(i)

să se verifice viabilitatea cooperativelor de credit și să se elaboreze, în consultare cu Comisia, BCE și FMI, o strategie privind structura, funcționarea și viabilitatea pe viitor ale sectorului cooperativelor de credit. Implementarea strategiei respective ar trebui să se finalizeze până la mijlocul anului 2015;

| (j) | să se amelioreze monitorizarea gradului de îndatorare a întreprinderilor și gospodăriilor și să se stabilească un cadru pentru restructurarea precis orientată a datoriei sectorului privat, în vederea facilitării unor noi împrumuturi și a diminuării constrângerilor în materie de credite; |
| --- | --- |

(j)

să se amelioreze monitorizarea gradului de îndatorare a întreprinderilor și gospodăriilor și să se stabilească un cadru pentru restructurarea precis orientată a datoriei sectorului privat, în vederea facilitării unor noi împrumuturi și a diminuării constrângerilor în materie de credite;

| (k) | să se amelioreze în continuare cadrul de combatere a spălării banilor și să se asigure deplina transparență a entităților (persoane juridice și alte configurații juridice, precum trusturile), în conformitate cu cele mai bune practici; |
| --- | --- |

(k)

să se amelioreze în continuare cadrul de combatere a spălării banilor și să se asigure deplina transparență a entităților (persoane juridice și alte configurații juridice, precum trusturile), în conformitate cu cele mai bune practici;

| (l) | să se introducă o supraveghere obligatorie bazată pe nivelurile de capitalizare; |
| --- | --- |

(l)

să se introducă o supraveghere obligatorie bazată pe nivelurile de capitalizare;

| (m) | integrarea simulărilor de criză în cadrul supravegherii bancare externe regulate; |
| --- | --- |

(m)

integrarea simulărilor de criză în cadrul supravegherii bancare externe regulate;

| (n) | punerea în aplicare a unui sistem unificat de raportare a informațiilor pentru bănci și instituții de credit. |
| --- | --- |

(n)

punerea în aplicare a unui sistem unificat de raportare a informațiilor pentru bănci și instituții de credit.

(7)   În cursul anului 2013, autoritățile cipriote pun în aplicare în mod riguros legea bugetului pe 2013, cu măsuri permanente suplimentare de cel puțin 351 de milioane EUR (2,1 % din PIB). Cipru pune în aplicare prin măsuri legislative și de altă natură, inclusiv dacă se dovedește necesar prin modificarea legii bugetului pe 2013, măsurile suplimentare de consolidare. Cipru adoptă următoarele măsuri:

| (a) | în ceea ce privește cheltuielile, bugetul include o reducere cu cel puțin 36 de milioane EUR a cheltuielilor cu planurile de locuințe și o nouă reducere eșalonată a salariilor din sectorul public, precum și raționalizarea anumitor prestații sociale; |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește cheltuielile, bugetul include o reducere cu cel puțin 36 de milioane EUR a cheltuielilor cu planurile de locuințe și o nouă reducere eșalonată a salariilor din sectorul public, precum și raționalizarea anumitor prestații sociale;

| (b) | în ceea ce privește veniturile, măsurile suplimentare includ creșterea impozitelor pe proprietate, a ratei de impozitare a profitului statutar, a ratei de impozitare a veniturilor din dobânzi, a taxelor impuse băncilor și a tarifelor pentru serviciile publice; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește veniturile, măsurile suplimentare includ creșterea impozitelor pe proprietate, a ratei de impozitare a profitului statutar, a ratei de impozitare a veniturilor din dobânzi, a taxelor impuse băncilor și a tarifelor pentru serviciile publice;

| (c) | o reformă a sistemului de taxare a autovehiculelor, bazată pe principii ecologice, în vederea mobilizării de venituri suplimentare; |
| --- | --- |

(c)

o reformă a sistemului de taxare a autovehiculelor, bazată pe principii ecologice, în vederea mobilizării de venituri suplimentare;

| (d) | măsuri de control al cheltuielilor cu asistența medicală și ameliorează rentabilitatea sectorului prin creșterea eficienței, competitivității și rentabilității spitalelor publice. De asemenea, Cipru introduce un sistem de coplată pentru un număr limitat de servicii medicale și produse farmaceutice; precum și |
| --- | --- |

(d)

măsuri de control al cheltuielilor cu asistența medicală și ameliorează rentabilitatea sectorului prin creșterea eficienței, competitivității și rentabilității spitalelor publice. De asemenea, Cipru introduce un sistem de coplată pentru un număr limitat de servicii medicale și produse farmaceutice; precum și

| (e) | punerea integrală în aplicare a măsurilor de consolidare adoptate începând cu decembrie 2012. |
| --- | --- |

(e)

punerea integrală în aplicare a măsurilor de consolidare adoptate începând cu decembrie 2012.

(8)   Următoarele măsuri se aplică de la 1 ianuarie 2014:

| (a) | în ceea ce privește cheltuielile, bugetul include: o reducere a totalului cheltuielilor pentru transferurile sociale printr-o mai bună direcționare, care ar genera venituri de cel puțin 28,5 milioane EUR; o nouă reducere a salariilor din administrația publică și din sectorul public în general; introducerea unui tarif pentru transportul public pentru studenți și pensionari; și măsuri de reformă structurală în sectorul învățământului, pentru a reduce cheltuielile salariale; precum și |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește cheltuielile, bugetul include: o reducere a totalului cheltuielilor pentru transferurile sociale printr-o mai bună direcționare, care ar genera venituri de cel puțin 28,5 milioane EUR; o nouă reducere a salariilor din administrația publică și din sectorul public în general; introducerea unui tarif pentru transportul public pentru studenți și pensionari; și măsuri de reformă structurală în sectorul învățământului, pentru a reduce cheltuielile salariale; precum și

| (b) | în ceea ce privește veniturile, bugetul pentru 2014 include: o prelungire până la 31 decembrie 2016 a contribuției temporare aplicate câștigurilor salariale brute din sectorul public și privat; creșteri ale TVA; majorări ale accizelor; și o creștere a contribuțiilor la sistemul general de asigurări sociale. |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește veniturile, bugetul pentru 2014 include: o prelungire până la 31 decembrie 2016 a contribuției temporare aplicate câștigurilor salariale brute din sectorul public și privat; creșteri ale TVA; majorări ale accizelor; și o creștere a contribuțiilor la sistemul general de asigurări sociale.

(9)   Pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Cipru pune în aplicare reforme structurale bugetare care cuprind, printre altele, următoarele măsuri și rezultate:

| (a) | reforme ale sistemului general de pensii și ale sistemului de pensii din sectorul public, cu scopul de a readuce sistemul de pensii pe o traiectorie sustenabilă și de a aborda în același timp chestiunea adecvării pensiilor. Dacă este necesar, reformele vor fi consolidate în continuare; |
| --- | --- |

(a)

reforme ale sistemului general de pensii și ale sistemului de pensii din sectorul public, cu scopul de a readuce sistemul de pensii pe o traiectorie sustenabilă și de a aborda în același timp chestiunea adecvării pensiilor. Dacă este necesar, reformele vor fi consolidate în continuare;

| (b) | controlul creșterii cheltuielilor din domeniul sănătății pentru a consolida sustenabilitatea structurii de finanțare și eficiența furnizării serviciilor publice de asistență medicală; |
| --- | --- |

(b)

controlul creșterii cheltuielilor din domeniul sănătății pentru a consolida sustenabilitatea structurii de finanțare și eficiența furnizării serviciilor publice de asistență medicală;

| (c) | îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice și a procedurilor bugetare prin intermediul unui cadru bugetar eficace pe termen mediu, în cadrul unei mai bune gestionări a finanțelor publice, în deplină conformitate cu Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (3) și cu Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul Uniunii Economice și Monetare, semnat la Bruxelles la 2 martie 2012; |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice și a procedurilor bugetare prin intermediul unui cadru bugetar eficace pe termen mediu, în cadrul unei mai bune gestionări a finanțelor publice, în deplină conformitate cu Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (3) și cu Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul Uniunii Economice și Monetare, semnat la Bruxelles la 2 martie 2012;

| (d) | adoptarea unui cadru juridic și instituțional adecvat pentru parteneriatele public-privat concepute în conformitate cu cele mai bune practici; |
| --- | --- |

(d)

adoptarea unui cadru juridic și instituțional adecvat pentru parteneriatele public-privat concepute în conformitate cu cele mai bune practici;

| (e) | elaborarea unui program conceput pentru a realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și semipublice și lansarea unui plan de privatizare care să contribuie la ameliorarea eficienței economice și restabilirea sustenabilității datoriei; |
| --- | --- |

(e)

elaborarea unui program conceput pentru a realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și semipublice și lansarea unui plan de privatizare care să contribuie la ameliorarea eficienței economice și restabilirea sustenabilității datoriei;

| (f) | elaborarea și implementarea unui plan amplu de reformă cu scopul de a crește eficacitatea și eficiența colectării și administrării impozitelor, care să includă măsuri de garantare a aplicării integrale și la timp a legilor și standardelor care guvernează cooperarea fiscală internațională și schimbul de informații în domeniul fiscal; |
| --- | --- |

(f)

elaborarea și implementarea unui plan amplu de reformă cu scopul de a crește eficacitatea și eficiența colectării și administrării impozitelor, care să includă măsuri de garantare a aplicării integrale și la timp a legilor și standardelor care guvernează cooperarea fiscală internațională și schimbul de informații în domeniul fiscal;

| (g) | reforma regimului de impozitare a bunurilor imobile; |
| --- | --- |

(g)

reforma regimului de impozitare a bunurilor imobile;

| (h) | reforma administrației publice pentru a îmbunătăți funcționarea și rentabilitatea acesteia, în special prin revizuirea dimensiunii, condițiilor de angajare și organizării funcționale ale serviciului public, cu scopul de a asigura utilizarea eficientă a resurselor guvernului și servicii de calitate pentru populație; precum și |
| --- | --- |

(h)

reforma administrației publice pentru a îmbunătăți funcționarea și rentabilitatea acesteia, în special prin revizuirea dimensiunii, condițiilor de angajare și organizării funcționale ale serviciului public, cu scopul de a asigura utilizarea eficientă a resurselor guvernului și servicii de calitate pentru populație; precum și

| (i) | reforme ale structurii generale și ale nivelurilor prestațiilor sociale, cu scopul de a asigura o utilizare eficientă a resurselor și un echilibru adecvat între asistența socială și stimulentele privind încadrarea în muncă. |
| --- | --- |

(i)

reforme ale structurii generale și ale nivelurilor prestațiilor sociale, cu scopul de a asigura o utilizare eficientă a resurselor și un echilibru adecvat între asistența socială și stimulentele privind încadrarea în muncă.

(10)   Cipru pune în aplicare o reformă a sistemului de indexare a salariilor, după consultarea partenerilor sociali, în concordanță cu obiectivele de ameliorare a competitivității economice și reflectând evoluțiile în materie de productivitate a muncii. Reforma preconizată în domeniul protecției sociale ar trebui să garanteze că asistența socială servește drept plasă de siguranță pentru a asigura un venit minim persoanelor care nu sunt în măsură să atingă un nivel de trai adecvat, menținând însă stimulentele privind încadrarea în muncă. Orice modificare a salariului minim trebuie să fie în concordanță cu evoluțiile economice și de pe piața muncii și se adoptă după consultarea partenerilor sociali.

(11)   Cipru adoptă restul modificărilor necesare ale legislației specifice sectorului, pentru a pune complet în aplicare Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (4). Obstacolele nejustificate de pe piețele serviciilor, în special în legătură cu profesiile reglementate, trebuie eliminate. Se îmbunătățește cadrul concurențial prin optimizarea funcționării autorității competente din domeniul concurenței și prin consolidarea independenței și a competențelor autorităților naționale de reglementare.

(12)   Până la sfârșitul anului 2014, Cipru reduce la mai puțin de 2 000 numărul titlurilor de proprietate a căror emitere este întârziată și introduce termene garantate pentru emiterea certificatelor în domeniul construcțiilor și a certificatelor de proprietate.

(13)   Până la sfârșitul anului 2013, Cipru modifică procedura de vânzare silită a proprietăților ipotecate și ia măsurile necesare pentru a permite organizarea de licitații private în cel mai scurt timp posibil. Ritmul procedurilor judiciare este accelerat, iar cauzele nesoluționate de către tribunale se finalizează până la încheierea programului.

(14)   Cipru ia inițiative care să vizeze consolidarea competitivității sectorului său turistic. Printre acestea se numără reexaminarea strategiei în domeniul turismului pentru perioada 2011-2015, pe baza unui studiu referitor la îmbunătățirea modelului comercial utilizat în acest sector și a unei analize aprofundate a celor mai bune modalități de a asigura suficiente legături aeriene cu Cipru.

(15)   În sectorul energetic, Cipru transpune și pune integral în aplicare cel de-al treilea pachet de măsuri privind sectorul energiei. De asemenea, se formulează un plan amplu de dezvoltare pentru reorganizarea sectorului energetic din Cipru. Planul trebuie să cuprindă:

| (a) | un plan de desfășurare pentru infrastructura necesară în domeniul exploatării gazelor; |
| --- | --- |

(a)

un plan de desfășurare pentru infrastructura necesară în domeniul exploatării gazelor;

| (b) | o schiță a regimului de reglementare și organizare a pieței pentru sectorul energetic și exportul de gaze naturale; precum și |
| --- | --- |

(b)

o schiță a regimului de reglementare și organizare a pieței pentru sectorul energetic și exportul de gaze naturale; precum și

| (c) | un plan de stabilire a unui cadru instituțional pentru gestionarea resurselor de hidrocarburi, care să prevadă în special un fond de resurse, cu scopul de a recepționa și gestiona veniturile publice provenite din exploatarea zăcămintelor de gaz offshore, constituit pe baza celor mai bune practici recunoscute la nivel internațional. |
| --- | --- |

(c)

un plan de stabilire a unui cadru instituțional pentru gestionarea resurselor de hidrocarburi, care să prevadă în special un fond de resurse, cu scopul de a recepționa și gestiona veniturile publice provenite din exploatarea zăcămintelor de gaz offshore, constituit pe baza celor mai bune practici recunoscute la nivel internațional.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Cipru.

Adoptată la Bruxelles, 25 aprilie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

M. NOONAN

---

(1)  JO L 186, 20.7.2010, p. 30.

1

(2)  JO C 219, 24.7.2012, p. 13.

2

(3)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

3

(4)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

4

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/37

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 14 mai 2013

de autorizare a Republicii Cehe și a Republicii Polone de a aplica măsuri speciale de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

(2013/237/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin scrisorile din partea Republicii Cehe, înregistrate la Comisie la 26 septembrie 2011 și la 5 noiembrie 2012, și prin scrisoarea din partea Republicii Polone, înregistrată la Comisie la 8 iunie 2012, Republica Cehă și Republica Polonă au solicitat autorizația de a aplica măsuri speciale de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE în ceea ce privește construirea și întreținerea unor poduri de frontieră și tronsoane rutiere comune între cele două state membre. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisorile din partea Republicii Cehe, înregistrate la Comisie la 26 septembrie 2011 și la 5 noiembrie 2012, și prin scrisoarea din partea Republicii Polone, înregistrată la Comisie la 8 iunie 2012, Republica Cehă și Republica Polonă au solicitat autorizația de a aplica măsuri speciale de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE în ceea ce privește construirea și întreținerea unor poduri de frontieră și tronsoane rutiere comune între cele două state membre.

| (2) | În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE, prin scrisoarea din 5 decembrie 2012, Comisia a informat celelalte state membre cu privire la cererile înaintate de Republica Cehă și de Republica Polonă. Prin scrisoarea din 10 decembrie 2012, Comisia a comunicat Republicii Cehe și Republicii Polone faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererile. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE, prin scrisoarea din 5 decembrie 2012, Comisia a informat celelalte state membre cu privire la cererile înaintate de Republica Cehă și de Republica Polonă. Prin scrisoarea din 10 decembrie 2012, Comisia a comunicat Republicii Cehe și Republicii Polone faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererile.

| (3) | Scopul măsurilor speciale este ca, în ceea ce privește furnizarea de bunuri sau servicii și achiziția intracomunitară de bunuri destinate întreținerii podurilor de frontieră și tronsoanelor rutiere comune enumerate în anexa I, precum și în ceea ce privește construirea și, ulterior, întreținerea podurilor de frontieră enumerate în anexa II, podurile și tronsoanele rutiere comune, precum și șantierele lor de construcții să fie considerate ca fiind situate în întregime fie pe teritoriul Republicii Cehe, fie pe cel al Republicii Polone, în conformitate cu un acord care urmează să fie încheiat între aceste state cu privire la construirea și întreținerea unor poduri și la întreținerea unor tronsoane rutiere comune de la frontiera de stat ceho-poloneză. În absența unor măsuri speciale ar fi necesar, pentru fiecare furnizare de bunuri sau servicii și pentru fiecare achiziție intracomunitară de bunuri, să se stabilească dacă locul impozitării este Republica Cehă sau Republica Polonă. Lucrările la un pod de frontieră și la un tronson rutier comun executate pe teritoriul Republicii Cehe ar urma să facă obiectul taxei pe valoarea adăugată (TVA) în Republica Cehă, iar cele executate pe teritoriul Republicii Polone ar urma să facă obiectul TVA în Republica Polonă. |
| --- | --- |

(3)

Scopul măsurilor speciale este ca, în ceea ce privește furnizarea de bunuri sau servicii și achiziția intracomunitară de bunuri destinate întreținerii podurilor de frontieră și tronsoanelor rutiere comune enumerate în anexa I, precum și în ceea ce privește construirea și, ulterior, întreținerea podurilor de frontieră enumerate în anexa II, podurile și tronsoanele rutiere comune, precum și șantierele lor de construcții să fie considerate ca fiind situate în întregime fie pe teritoriul Republicii Cehe, fie pe cel al Republicii Polone, în conformitate cu un acord care urmează să fie încheiat între aceste state cu privire la construirea și întreținerea unor poduri și la întreținerea unor tronsoane rutiere comune de la frontiera de stat ceho-poloneză. În absența unor măsuri speciale ar fi necesar, pentru fiecare furnizare de bunuri sau servicii și pentru fiecare achiziție intracomunitară de bunuri, să se stabilească dacă locul impozitării este Republica Cehă sau Republica Polonă. Lucrările la un pod de frontieră și la un tronson rutier comun executate pe teritoriul Republicii Cehe ar urma să facă obiectul taxei pe valoarea adăugată (TVA) în Republica Cehă, iar cele executate pe teritoriul Republicii Polone ar urma să facă obiectul TVA în Republica Polonă.

| (4) | Scopul cererii de derogare de la aplicarea articolului 5 din Directiva 2006/112/CE este, prin urmare, de a simplifica procedura de percepere a TVA în cazul construirii și întreținerii podurilor de frontieră și a tronsoanelor rutiere comune între cele două state membre. |
| --- | --- |

(4)

Scopul cererii de derogare de la aplicarea articolului 5 din Directiva 2006/112/CE este, prin urmare, de a simplifica procedura de percepere a TVA în cazul construirii și întreținerii podurilor de frontieră și a tronsoanelor rutiere comune între cele două state membre.

| (5) | Derogarea ar putea afecta cuantumul global al veniturilor din impozite ale statelor membre colectate în etapa consumului final numai într-o măsură neglijabilă și nu are un impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din TVA, |
| --- | --- |

(5)

Derogarea ar putea afecta cuantumul global al veniturilor din impozite ale statelor membre colectate în etapa consumului final numai într-o măsură neglijabilă și nu are un impact negativ asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din TVA,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Sub rezerva intrării în vigoare a unui acord care urmează să fie încheiat între Republica Cehă și Republica Polonă privind întreținerea podurilor și a tronsoanelor rutiere comune de la frontiera de stat ceho-poloneză, menționate în anexa I la prezenta decizie, și privind construcția și, ulterior, întreținerea unor poduri la frontiera de stat ceho-poloneză, menționate în anexa II la prezenta decizie, Republica Cehă și Republica Polonă sunt autorizate prin prezenta decizie să aplice, în conformitate cu articolele 2 și 3, măsuri de derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE în ceea ce privește construirea și întreținerea podurilor de frontieră respective și a tronsoanelor rutiere comune respective, care sunt situate parțial pe teritoriul Republicii Cehe și parțial pe teritoriul Republicii Polone.

(2)   Respectiva autorizație se aplică, de asemenea, oricăror poduri sau tronsoane rutiere comune suplimentare care sunt incluse în domeniul de aplicare al acordului menționat la alineatul (1) printr-un schimb de note diplomatice. Acest lucru este notificat Comitetului TVA instituit prin articolul 398 din Directiva 2006/112/CE.

Articolul 2

Prin derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE, podurile de frontieră și tronsoanele rutiere comune de a căror construcție sau întreținere este responsabilă Republica Cehă și, după caz, șantierele de construcții aferente, în măsura în care se află pe teritoriul Republicii Polone, se consideră ca făcând parte din teritoriul Republicii Cehe în ceea ce privește furnizarea de bunuri și servicii și achiziția intracomunitară de bunuri destinate construirii sau întreținerii podurilor sau tronsoanelor respective.

Articolul 3

Prin derogare de la articolul 5 din Directiva 2006/112/CE, podurile de frontieră și tronsoanele rutiere comune de a căror construcție sau întreținere este responsabilă Republica Polonă și, după caz, șantierele de construcții aferente, în măsura în care se află pe teritoriul Republicii Cehe, se consideră ca făcând parte din teritoriul Republicii Polone în ceea ce privește furnizarea de bunuri și servicii și achiziția intracomunitară de bunuri destinate construirii sau întreținerii podurilor sau tronsoanelor respective.

Articolul 4

Prezenta decizie produce efecte din data notificării.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe și Republicii Polone.

Adoptată la Bruxelles, 14 mai 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

M. NOONAN

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

---

ANEXA I

Republica Cehă este responsabilă pentru întreținerea următoarelor poduri și a următoarelor tronsoane rutiere comune de la frontiera de stat ceho-poloneză:

| 1. | podul peste râul Olecka Potok (Oleška) între Jasnowice și Bukovec, în secțiunea I de frontieră, între bornele 12/6 și I/13; |
| --- | --- |

1.

podul peste râul Olecka Potok (Oleška) între Jasnowice și Bukovec, în secțiunea I de frontieră, între bornele 12/6 și I/13;

| 2. | podul (Wolności/Svobody) peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín, în secțiunea I de frontieră, între bornele I/86 și 86/1; |
| --- | --- |

2.

podul (Wolności/Svobody) peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín, în secțiunea I de frontieră, între bornele I/86 și 86/1;

| 3. | podul (Przyjaźni/Družby) peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín, în secțiunea I de frontieră, între bornele 87/2 și I/88; |
| --- | --- |

3.

podul (Przyjaźni/Družby) peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín, în secțiunea I de frontieră, între bornele 87/2 și I/88;

| 4. | podul peste râul Piotrówka Potok (Petrůvka) între Gołkowice și Závada, în secțiunea I de frontieră, între bornele I/156 și 156/1; |
| --- | --- |

4.

podul peste râul Piotrówka Potok (Petrůvka) între Gołkowice și Závada, în secțiunea I de frontieră, între bornele I/156 și 156/1;

| 5. | podul peste râul Odra (Oder) între Chałupki și Bohumín (secțiunea betonată a unui pod vechi), în secțiunea II de frontieră, între bornele 7/4 și 7/5; |
| --- | --- |

5.

podul peste râul Odra (Oder) între Chałupki și Bohumín (secțiunea betonată a unui pod vechi), în secțiunea II de frontieră, între bornele 7/4 și 7/5;

| 6. | podul peste râul Odra (Oder) între Chałupki și Bohumín (un pod nou), în secțiunea II de frontieră, între bornele 8/1 și 8/2; |
| --- | --- |

6.

podul peste râul Odra (Oder) între Chałupki și Bohumín (un pod nou), în secțiunea II de frontieră, între bornele 8/1 și 8/2;

| 7. | podul peste râul Opawa (Opava) între Wiechowice și Vávrovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele 71/4 și II/72; |
| --- | --- |

7.

podul peste râul Opawa (Opava) între Wiechowice și Vávrovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele 71/4 și II/72;

| 8. | podul peste râul Opawa (Opava) între Dzierzkowice și Držkovce, în secțiunea II de frontieră, între bornele 74/1 și 74/2; |
| --- | --- |

8.

podul peste râul Opawa (Opava) între Dzierzkowice și Držkovce, în secțiunea II de frontieră, între bornele 74/1 și 74/2;

| 9. | podul peste râul Opawa (Opava) între Branice și Úvalno, în secțiunea II de frontieră, între bornele 85/4 și 85/5; |
| --- | --- |

9.

podul peste râul Opawa (Opava) între Branice și Úvalno, în secțiunea II de frontieră, între bornele 85/4 și 85/5;

| 10. | podul peste râul Opawica (Opavice) între Krasne Pole și cartierul Krásné Loučky din orașul Krnov, în secțiunea II de frontieră, între bornele 97/11 și II/98; |
| --- | --- |

10.

podul peste râul Opawica (Opavice) între Krasne Pole și cartierul Krásné Loučky din orașul Krnov, în secțiunea II de frontieră, între bornele 97/11 și II/98;

| 11. | podul peste râul Opawica (Opavice) între Lenarcice și Linhartovy, în secțiunea II de frontieră, între bornele 99/8 și 99/9; |
| --- | --- |

11.

podul peste râul Opawica (Opavice) între Lenarcice și Linhartovy, în secțiunea II de frontieră, între bornele 99/8 și 99/9;

| 12. | podul peste râul Oleśnica Potok (Olešnice) între Podlesie și Ondřejovice (lângă terenul de sport), în secțiunea II de frontieră, între bornele 155/3a și 155/3b; |
| --- | --- |

12.

podul peste râul Oleśnica Potok (Olešnice) între Podlesie și Ondřejovice (lângă terenul de sport), în secțiunea II de frontieră, între bornele 155/3a și 155/3b;

| 13. | podul peste râul Oleśnica Potok (Olešnice) între Podlesie și Ondřejovice (la intersecția cu șoseaua către Rejvíz), în secțiunea II de frontieră, între bornele 155/9 și 155/10; |
| --- | --- |

13.

podul peste râul Oleśnica Potok (Olešnice) între Podlesie și Ondřejovice (la intersecția cu șoseaua către Rejvíz), în secțiunea II de frontieră, între bornele 155/9 și 155/10;

| 14. | podul peste râul Oleśnica Potok (Olešnice) între Podlesie și Ondřejovice (lângă uzina de mașini-unelte din Ondřejovice), în secțiunea II de frontieră, între bornele 157/8 și II/158a; |
| --- | --- |

14.

podul peste râul Oleśnica Potok (Olešnice) între Podlesie și Ondřejovice (lângă uzina de mașini-unelte din Ondřejovice), în secțiunea II de frontieră, între bornele 157/8 și II/158a;

| 15. | podul peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Niemojów și Bartošovice v Orlických horách, în secțiunea III de frontieră, între bornele III/102 și III/103; |
| --- | --- |

15.

podul peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Niemojów și Bartošovice v Orlických horách, în secțiunea III de frontieră, între bornele III/102 și III/103;

| 16. | podul peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Mostowice și Orlické Záhoří, în secțiunea III de frontieră, între bornele III/113 și III/114; |
| --- | --- |

16.

podul peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Mostowice și Orlické Záhoří, în secțiunea III de frontieră, între bornele III/113 și III/114;

| 17. | podul peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Lasówka și Orlické Záhoří, sector cadastral Bedřichovka, în secțiunea III de frontieră, între bornele 117/8 și III/118; |
| --- | --- |

17.

podul peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Lasówka și Orlické Záhoří, sector cadastral Bedřichovka, în secțiunea III de frontieră, între bornele 117/8 și III/118;

| 18. | podul peste râul Lubota Potok (Oldřichovský potok) între Kopaczów și Oldřichov na Hranicích, în secțiunea IV de frontieră, între bornele IV/144 si 144/1; |
| --- | --- |

18.

podul peste râul Lubota Potok (Oldřichovský potok) între Kopaczów și Oldřichov na Hranicích, în secțiunea IV de frontieră, între bornele IV/144 si 144/1;

| 19. | podul peste râul Lubota Potok (Oldřichovský potok) între Porajów și Hrádek nad Nisou, în secțiunea IV de frontieră, între bornele 145/16 și IV/146; |
| --- | --- |

19.

podul peste râul Lubota Potok (Oldřichovský potok) între Porajów și Hrádek nad Nisou, în secțiunea IV de frontieră, între bornele 145/16 și IV/146;

| 20. | drumul dintre Leszna Górna și Horní Lištná, în secțiunea I de frontieră, între bornele I/60 și 60/3a, 60/3b, cu lungimea de 0,333 km; |
| --- | --- |

20.

drumul dintre Leszna Górna și Horní Lištná, în secțiunea I de frontieră, între bornele I/60 și 60/3a, 60/3b, cu lungimea de 0,333 km;

| 21. | drumul dintre Chałupki și Šilheřovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele 11/4a, 11/4b și II/12, cu lungimea de 0,671 km; |
| --- | --- |

21.

drumul dintre Chałupki și Šilheřovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele 11/4a, 11/4b și II/12, cu lungimea de 0,671 km;

| 22. | drumul dintre Kopaczów și Oldřichov na Hranicích, în secțiunea IV de frontieră, între bornele IV/142 și 142/14a, 142/14b, cu lungimea de 0,867 km. |
| --- | --- |

22.

drumul dintre Kopaczów și Oldřichov na Hranicích, în secțiunea IV de frontieră, între bornele IV/142 și 142/14a, 142/14b, cu lungimea de 0,867 km.

Republica Polonă este responsabilă pentru întreținerea următoarelor poduri și a următoarelor tronsoane rutiere comune de la frontiera de stat ceho-poloneză:

| 1. | podul peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Chotěbuz, în secțiunea I de frontieră, între bornele 91/3 și 91/4; |
| --- | --- |

1.

podul peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Chotěbuz, în secțiunea I de frontieră, între bornele 91/3 și 91/4;

| 2. | podul peste râul Odra (Oder) între Chałupki și Bohumín (secțiunea de oțel a unui pod vechi), în secțiunea II de frontieră, între bornele 7/4 și 7/5; |
| --- | --- |

2.

podul peste râul Odra (Oder) între Chałupki și Bohumín (secțiunea de oțel a unui pod vechi), în secțiunea II de frontieră, între bornele 7/4 și 7/5;

| 3. | podul peste râul Strachowicki Potok (Strahovický Potok) între Krzanowice și Rohov, în secțiunea II de frontieră, între bornele 35/12 și 35/13; |
| --- | --- |

3.

podul peste râul Strachowicki Potok (Strahovický Potok) între Krzanowice și Rohov, în secțiunea II de frontieră, între bornele 35/12 și 35/13;

| 4. | podul peste râul Opawa (Opava) între Boboluszki și Skrochovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele 81/8 și 81/9; |
| --- | --- |

4.

podul peste râul Opawa (Opava) între Boboluszki și Skrochovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele 81/8 și 81/9;

| 5. | podul peste râul Opawica (Opavice) între Chomiąża și Chomýž, în secțiunea II de frontieră, între bornele II/96 și 96/1; |
| --- | --- |

5.

podul peste râul Opawica (Opavice) între Chomiąża și Chomýž, în secțiunea II de frontieră, între bornele II/96 și 96/1;

| 6. | podul peste râul Wielki Potok (potok Hrozová) între Pielgrzymów și Pelhřimovy, în secțiunea II de frontieră, între bornele 108/2 și 108/3; |
| --- | --- |

6.

podul peste râul Wielki Potok (potok Hrozová) între Pielgrzymów și Pelhřimovy, în secțiunea II de frontieră, între bornele 108/2 și 108/3;

| 7. | podul peste râul Cieklec Potok (potok Hrozová) între Równe și Slezské Rudoltice, în secțiunea II de frontieră, între bornele 110/7 și 110/8; |
| --- | --- |

7.

podul peste râul Cieklec Potok (potok Hrozová) între Równe și Slezské Rudoltice, în secțiunea II de frontieră, între bornele 110/7 și 110/8;

| 8. | podul (podeț tubular) peste râul Graniczny Potok (Hraniční potok) între Trzebina și Bartultovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele II/135 și 135/1; |
| --- | --- |

8.

podul (podeț tubular) peste râul Graniczny Potok (Hraniční potok) între Trzebina și Bartultovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele II/135 și 135/1;

| 9. | podul (podeț tubular) peste râul Łużyca Potok (Lužický potok) între Czerniawa Zdrój și Nove Mesto pod Smrkem, în secțiunea IV de frontieră, între bornele 66/23 și IV/67; |
| --- | --- |

9.

podul (podeț tubular) peste râul Łużyca Potok (Lužický potok) între Czerniawa Zdrój și Nove Mesto pod Smrkem, în secțiunea IV de frontieră, între bornele 66/23 și IV/67;

| 10. | drumul dintre Puńców și Kojkovice u Třince, în secțiunea I de frontieră, între bornele I/65a, I/65b și I/67a, I/67b, cu lungimea de 0,968 km; |
| --- | --- |

10.

drumul dintre Puńców și Kojkovice u Třince, în secțiunea I de frontieră, între bornele I/65a, I/65b și I/67a, I/67b, cu lungimea de 0,968 km;

| 11. | drumul dintre Chałupki/Rudyszwałd și Šilheřovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele II/12 și 12/8, cu lungimea de 0,917 km. |
| --- | --- |

11.

drumul dintre Chałupki/Rudyszwałd și Šilheřovice, în secțiunea II de frontieră, între bornele II/12 și 12/8, cu lungimea de 0,917 km.

Numerele bornelor care indică amplasarea podurilor și a tronsoanelor rutiere comune corespund documentației privind frontiera elaborate în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Acordul dintre Republica Polonă și Republica Cehă privind frontiera comună de stat, încheiat la Praga la 17 ianuarie 1995.

---

ANEXA II

Republica Cehă este responsabilă pentru construirea și, ulterior, întreținerea următoarelor poduri de la frontiera de stat ceho-poloneză:

| 1. | un pod peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín (o pasarelă pentru sportivi), în secțiunea I de frontieră, între bornele I/85 și 84/4; |
| --- | --- |

1.

un pod peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín (o pasarelă pentru sportivi), în secțiunea I de frontieră, între bornele I/85 și 84/4;

| 2. | un pod peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín (o pasarelă lângă un pod de cale ferată), în secțiunea I de frontieră, la borna 88/7; |
| --- | --- |

2.

un pod peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín (o pasarelă lângă un pod de cale ferată), în secțiunea I de frontieră, la borna 88/7;

| 3. | un pod peste râul Olza (Olše) între Olza și cartierul Kopytov din orașul Bohumín (o pasarelă), în secțiunea I de frontieră, între bornele I/182 și 182/1; |
| --- | --- |

3.

un pod peste râul Olza (Olše) între Olza și cartierul Kopytov din orașul Bohumín (o pasarelă), în secțiunea I de frontieră, între bornele I/182 și 182/1;

| 4. | un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Niemojów și Bartošovice v Orlických horách, în secțiunea III de frontieră, la borna 101/32; |
| --- | --- |

4.

un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Niemojów și Bartošovice v Orlických horách, în secțiunea III de frontieră, la borna 101/32;

| 5. | un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Poniatów și Bartošovice v Orlických horách, sector cadastral Neratov (o pasarelă), în secțiunea III de frontieră, la borna III/106; |
| --- | --- |

5.

un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Poniatów și Bartošovice v Orlických horách, sector cadastral Neratov (o pasarelă), în secțiunea III de frontieră, la borna III/106;

| 6. | un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Rudawa și Bartošovice v Orlických horách, sector cadastral Podlesí (o pasarelă), în secțiunea III de frontieră, între bornele 107/9 și 107/10. |
| --- | --- |

6.

un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Rudawa și Bartošovice v Orlických horách, sector cadastral Podlesí (o pasarelă), în secțiunea III de frontieră, între bornele 107/9 și 107/10.

Republica Polonă este responsabilă pentru construirea și, ulterior, întreținerea următoarelor poduri de la frontiera de stat cehă-poloneză:

| 1. | un pod peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín (pasarelă europeană), în secțiunea I de frontieră, la borna I/87; |
| --- | --- |

1.

un pod peste râul Olza (Olše) între Cieszyn și Český Těšín (pasarelă europeană), în secțiunea I de frontieră, la borna I/87;

| 2. | un pod peste râul Olza (Olše) între Hażlach-Pogwizdów și cartierul Louky nad Olší din orașul Karviná (o pasarelă), în secțiunea I de frontieră, între bornele 98/6 și I/99; |
| --- | --- |

2.

un pod peste râul Olza (Olše) între Hażlach-Pogwizdów și cartierul Louky nad Olší din orașul Karviná (o pasarelă), în secțiunea I de frontieră, între bornele 98/6 și I/99;

| 3. | un pod peste râul Opawica (Opavice) între Chomiąża și Chomýž (o pasarelă), în secțiunea II de frontieră, între bornele 95/2 și 95/3; |
| --- | --- |

3.

un pod peste râul Opawica (Opavice) între Chomiąża și Chomýž (o pasarelă), în secțiunea II de frontieră, între bornele 95/2 și 95/3;

| 4. | un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Niemojów și Bartošovice v Orlických horách, sector cadastral Vrchní Orlice (o pasarelă), în secțiunea III de frontieră, între bornele III/104 și 104/1; |
| --- | --- |

4.

un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Niemojów și Bartošovice v Orlických horách, sector cadastral Vrchní Orlice (o pasarelă), în secțiunea III de frontieră, între bornele III/104 și 104/1;

| 5. | un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Rudawa și Bartošovice v Orlických horách, sector cadastral Nová Ves (o pasarelă), în secțiunea III de frontieră, între bornele 108/2 și 108/3. |
| --- | --- |

5.

un pod peste râul Orlica (Divoká Orlice) între Rudawa și Bartošovice v Orlických horách, sector cadastral Nová Ves (o pasarelă), în secțiunea III de frontieră, între bornele 108/2 și 108/3.

Numerele bornelor care indică amplasarea podurilor corespund documentației privind frontiera elaborate în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Acordul dintre Republica Polonă și Republica Cehă privind frontiera comună de stat, încheiat la Praga la 17 ianuarie 1995.

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/42

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 21 mai 2013

de numire a patru membri britanici și a trei supleanți britanici în cadrul Comitetului Regiunilor

(2013/238/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere propunerea guvernului britanic,

întrucât:

| (1) | La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2010 și 25 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

(1)

La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2010 și 25 ianuarie 2015.

| (2) | Patru locuri de membri în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor doamnei Amanda BYRNE, doamnei Christine CHAPMAN, doamnei Flo CLUCAS și domnului Roger KNOX. Două locuri de supleanți în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Peter MOORE și domnului Sandy PARK. Un loc de supleant va deveni vacant ca urmare a numirii doamnei Paula BAKER în calitate de membru în cadrul Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

(2)

Patru locuri de membri în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor doamnei Amanda BYRNE, doamnei Christine CHAPMAN, doamnei Flo CLUCAS și domnului Roger KNOX. Două locuri de supleanți în cadrul Comitetului Regiunilor au devenit vacante ca urmare a încheierii mandatelor domnului Peter MOORE și domnului Sandy PARK. Un loc de supleant va deveni vacant ca urmare a numirii doamnei Paula BAKER în calitate de membru în cadrul Comitetului Regiunilor,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se numesc în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 25 ianuarie 2015:

| (a) | în calitate de membri:






  — | domnul Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales; |
| --- | --- | --- |

(a)

în calitate de membri:

—

domnul Mick ANTONIW, Member of the National Assembly for Wales;

| — | doamna Paula BAKER, Councillor, Basingstoke and Deane Council; |
| --- | --- |

—

doamna Paula BAKER, Councillor, Basingstoke and Deane Council;

| — | domnul Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council; |
| --- | --- |

—

domnul Anthony Gerard BUCHANAN, Councillor, East Renfrewshire Council;

| — | doamna Dee SHARPE, Councillor, East Riding of Yorkshire Council; |
| --- | --- |

—

doamna Dee SHARPE, Councillor, East Riding of Yorkshire Council;

și

| (b) | în calitate de supleanți:






  — | doamna Barbara GRANT, Councillor, East Renfrewshire Council; |
| --- | --- | --- |

(b)

în calitate de supleanți:

—

doamna Barbara GRANT, Councillor, East Renfrewshire Council;

| — | domnul Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council; |
| --- | --- |

—

domnul Stewart GOLTON, Councillor, Leeds Council;

| — | doamna Margaret LISHMAN, Councillor, Burnley Council. |
| --- | --- |

—

doamna Margaret LISHMAN, Councillor, Burnley Council.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 21 mai 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

E. GILMORE

---

(1)  JO L 348, 29.12.2009, p. 22.

1

(2)  JO L 12, 19.1.2010, p. 11.

2

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/43

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 21 mai 2013

de numire a unui supleant estonian în cadrul Comitetului Regiunilor

(2013/239/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 305,

având în vedere propunerea guvernului estonian,

întrucât:

| (1) | La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2010 și 25 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

(1)

La 22 decembrie 2009 și la 18 ianuarie 2010, Consiliul a adoptat Deciziile 2009/1014/UE (1) și 2010/29/UE (2) de numire a membrilor și a supleanților în cadrul Comitetului Regiunilor pentru perioada cuprinsă între 26 ianuarie 2010 și 25 ianuarie 2015.

| (2) | Un loc de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Andres JAADLA, |
| --- | --- |

(2)

Un loc de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Andres JAADLA,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se numește în calitate de supleant în cadrul Comitetului Regiunilor pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 25 ianuarie 2015:

| — | domnul Mihkel JUHKAMI, Chairman, Rakvere City Council. |
| --- | --- |

—

domnul Mihkel JUHKAMI, Chairman, Rakvere City Council.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 21 mai 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

E. GILMORE

---

(1)  JO L 348, 29.12.2009, p. 22.

1

(2)  JO L 12, 19.1.2010, p. 11.

2

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/44

---

DECIZIA 2013/240/PESC A CONSILIULUI

din 27 mai 2013

de modificare a Deciziei 2010/279/PESC privind Misiunea de Poliție a Uniunii Europene în Afganistan (EUPOL AFGANISTAN)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 18 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/279/PESC (1) care a prelungit EUPOL AFGANISTAN pe o durată de trei ani până la 31 mai 2013. |
| --- | --- |

(1)

La 18 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/279/PESC (1) care a prelungit EUPOL AFGANISTAN pe o durată de trei ani până la 31 mai 2013.

| (2) | În urma recomandărilor formulate în revizuirea strategică desfășurată în octombrie 2012, dar și a adaptării ulterioare a planului operației (OPLAN), EUPOL AFGANISTAN ar trebui să fie prelungită până la 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(2)

În urma recomandărilor formulate în revizuirea strategică desfășurată în octombrie 2012, dar și a adaptării ulterioare a planului operației (OPLAN), EUPOL AFGANISTAN ar trebui să fie prelungită până la 31 decembrie 2014.

| (3) | EUPOL AFGANISTAN se va derula în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și ar putea împiedica realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat. |
| --- | --- |

(3)

EUPOL AFGANISTAN se va derula în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și ar putea împiedica realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat.

| (4) | Decizia 2010/279/PESC ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2010/279/PESC ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2010/279/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Misiunea de poliție a Uniunii Europene în Afganistan («EUPOL AFGANISTAN» sau «misiunea»), instituită prin Acțiunea comună 2007/369/PESC, se prelungește de la 31 mai 2010 până la 31 decembrie 2014.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Misiunea de poliție a Uniunii Europene în Afganistan («EUPOL AFGANISTAN» sau «misiunea»), instituită prin Acțiunea comună 2007/369/PESC, se prelungește de la 31 mai 2010 până la 31 decembrie 2014.”

| 2. | La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   În vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute la articolul 2, EUPOL AFGANISTAN:






  (a) | oferă asistență guvernului afgan pentru a înregistra progrese în cadrul reformei instituționale a Ministerului Internelor și pentru a elabora și a pune în aplicare într-un mod coerent politicile și strategia privind crearea de structuri durabile și eficiente de poliție civilă, în special în ceea ce privește poliția afgană în uniformă (civilă) și poliția afgană de combatere a criminalității; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   În vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute la articolul 2, EUPOL AFGANISTAN:

(a)

oferă asistență guvernului afgan pentru a înregistra progrese în cadrul reformei instituționale a Ministerului Internelor și pentru a elabora și a pune în aplicare într-un mod coerent politicile și strategia privind crearea de structuri durabile și eficiente de poliție civilă, în special în ceea ce privește poliția afgană în uniformă (civilă) și poliția afgană de combatere a criminalității;

| (b) | oferă asistență guvernului afgan pentru a spori profesionalismul în rândul poliției naționale afgane (ANP), în special sprijinind crearea unei infrastructuri pentru instruire și promovând capacitățile afgane de a elabora și a furniza instruire; |
| --- | --- |

(b)

oferă asistență guvernului afgan pentru a spori profesionalismul în rândul poliției naționale afgane (ANP), în special sprijinind crearea unei infrastructuri pentru instruire și promovând capacitățile afgane de a elabora și a furniza instruire;

| (c) | sprijină autoritățile afgane pentru a dezvolta în continuare legături între poliție și statul de drept la nivel mai larg și asigură interacțiunea adecvată cu sistemul de drept penal în sens larg; |
| --- | --- |

(c)

sprijină autoritățile afgane pentru a dezvolta în continuare legături între poliție și statul de drept la nivel mai larg și asigură interacțiunea adecvată cu sistemul de drept penal în sens larg;

| (d) | îmbunătățește coeziunea și coordonarea între actorii internaționali și acționează în continuare în sensul dezvoltării de strategii privind reforma poliției în special prin intermediul Comitetul internațional de coordonare a poliției (IPCB) în strânsă coordonare cu comunitatea internațională și prin intermediul unei cooperări continue cu partenerii-cheie, inclusiv cu Forța internațională de asistență pentru securitate (ISAF) condusă de NATO, cu misiunea NATO de pregătire și cu alți participanți. |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățește coeziunea și coordonarea între actorii internaționali și acționează în continuare în sensul dezvoltării de strategii privind reforma poliției în special prin intermediul Comitetul internațional de coordonare a poliției (IPCB) în strânsă coordonare cu comunitatea internațională și prin intermediul unei cooperări continue cu partenerii-cheie, inclusiv cu Forța internațională de asistență pentru securitate (ISAF) condusă de NATO, cu misiunea NATO de pregătire și cu alți participanți.

Aceste sarcini vor fi dezvoltate mai departe în cadrul planului operației (OPLAN). Misiunea își îndeplinește sarcinile, printre altele, prin monitorizare, îndrumare, consiliere și instruire.”

| 3. | Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 4
  Structura misiunii
  (1)   Misiunea are comandamentul la Kabul. Misiunea este formată din:






  (i) | șeful misiunii și biroul său, inclusiv un agent superior de securitate a misiunii; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 4

Structura misiunii

(1)   Misiunea are comandamentul la Kabul. Misiunea este formată din:

(i)

șeful misiunii și biroul său, inclusiv un agent superior de securitate a misiunii;

| (ii) | o componentă polițienească; |
| --- | --- |

(ii)

o componentă polițienească;

| (iii) | o componentă privind statul de drept; |
| --- | --- |

(iii)

o componentă privind statul de drept;

| (iv) | o componentă de instruire; |
| --- | --- |

(iv)

o componentă de instruire;

| (v) | o componentă privind acțiunile în teren; |
| --- | --- |

(v)

o componentă privind acțiunile în teren;

| (vi) | sprijinul acordat misiunii; |
| --- | --- |

(vi)

sprijinul acordat misiunii;

| (vii) | birouri în teren în afara Kabulului, după necesități; |
| --- | --- |

(vii)

birouri în teren în afara Kabulului, după necesități;

| (viii) | un element de sprijin la Bruxelles. |
| --- | --- |

(viii)

un element de sprijin la Bruxelles.

(2)   Personalul misiunii este desfășurat la nivel central, regional și de provincie și poate coopera, după caz, cu nivelul districtual pentru executarea mandatului, având în vedere evaluarea de securitate și atunci când factorii favorizanți, cum ar fi sprijinul logistic și de securitate corespunzător, sunt prezenți. Se încheie acorduri tehnice cu IASF și cu comandamentul regional/țările-lider ale echipei pentru reconstrucția provinciilor (PRT) pentru schimbul de informații, sprijin medical, de securitate și logistic, inclusiv cazarea asigurată de către comandamentele regionale și PRT-uri.

(3)   De asemenea, o parte din personalul misiunii este desfășurat pentru a îmbunătăți coordonarea strategică a reformei poliției în Afganistan, după necesități și în special în cadrul secretariatului IPCB cu sediul la Kabul.”

| 4. | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 11
  Securitate
  (1)   Comandantul operației civile oferă șefului misiunii îndrumări privind planificarea măsurilor de securitate și asigură punerea în aplicare corespunzătoare și eficace a acestora pentru EUPOL AFGANISTAN, în conformitate cu articolul 5.
  (2)   Șeful misiunii este responsabil pentru securitatea operației și pentru asigurarea respectării cerințelor minime de securitate aplicabile operației, în conformitate cu politica Uniunii privind securitatea personalului desfășurat în afara Uniunii cu atribuții operaționale în temeiul titlului V din tratat și documentele conexe.
  (3)   Șeful misiunii este asistat de un ofițer superior de securitate al misiunii (SMSO), care se află sub autoritatea șefului misiunii, și menține, de asemenea, o relație funcțională strânsă cu Serviciul European de Acțiune Externă.
  (4)   Șeful misiunii numește ofițeri de securitate pentru sediile provinciale și regionale ale misiunii, care sunt responsabili, sub autoritatea SMSO, de gestionarea curentă a tuturor aspectelor legate de securitate din cadrul componentelor respective ale misiunii.
  (5)   Personalul EUPOL AFGANISTAN urmează o instruire obligatorie în domeniul securității înainte de a-și începe exercitarea atribuțiilor, în conformitate cu OPLAN. De asemenea, acesta urmează periodic, în teatrul de operații, instruiri organizate de SMSO.
  (6)   Șeful misiunii se asigură că informațiile UE clasificate sunt protejate în conformitate cu Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (2). |
| --- | --- |

4.

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 11

Securitate

(1)   Comandantul operației civile oferă șefului misiunii îndrumări privind planificarea măsurilor de securitate și asigură punerea în aplicare corespunzătoare și eficace a acestora pentru EUPOL AFGANISTAN, în conformitate cu articolul 5.

(2)   Șeful misiunii este responsabil pentru securitatea operației și pentru asigurarea respectării cerințelor minime de securitate aplicabile operației, în conformitate cu politica Uniunii privind securitatea personalului desfășurat în afara Uniunii cu atribuții operaționale în temeiul titlului V din tratat și documentele conexe.

(3)   Șeful misiunii este asistat de un ofițer superior de securitate al misiunii (SMSO), care se află sub autoritatea șefului misiunii, și menține, de asemenea, o relație funcțională strânsă cu Serviciul European de Acțiune Externă.

(4)   Șeful misiunii numește ofițeri de securitate pentru sediile provinciale și regionale ale misiunii, care sunt responsabili, sub autoritatea SMSO, de gestionarea curentă a tuturor aspectelor legate de securitate din cadrul componentelor respective ale misiunii.

(5)   Personalul EUPOL AFGANISTAN urmează o instruire obligatorie în domeniul securității înainte de a-și începe exercitarea atribuțiilor, în conformitate cu OPLAN. De asemenea, acesta urmează periodic, în teatrul de operații, instruiri organizate de SMSO.

(6)   Șeful misiunii se asigură că informațiile UE clasificate sunt protejate în conformitate cu Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (2).

| 5. | La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUPOL AFGANISTAN pentru perioada cuprinsă între 31 mai 2010 și 31 iulie 2011 este de 54 600 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUPOL AFGANISTAN pentru perioada cuprinsă între 1 august 2011 și 31 iulie 2012 este de 60 500 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUPOL AFGANISTAN pentru perioada cuprinsă între 1 august 2012 și 31 mai 2013 este de 56 870 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUPOL AFGANISTAN pentru perioada cuprinsă între 1 iunie 2013 și 31 decembrie 2014 este de 108 050 000 EUR.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUPOL AFGANISTAN pentru perioada cuprinsă între 31 mai 2010 și 31 iulie 2011 este de 54 600 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUPOL AFGANISTAN pentru perioada cuprinsă între 1 august 2011 și 31 iulie 2012 este de 60 500 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUPOL AFGANISTAN pentru perioada cuprinsă între 1 august 2012 și 31 mai 2013 este de 56 870 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUPOL AFGANISTAN pentru perioada cuprinsă între 1 iunie 2013 și 31 decembrie 2014 este de 108 050 000 EUR.”

| 6. | Articolul 14 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 14
  Comunicarea de informații
  (1)   ÎR este autorizat să comunice NATO/IASF informații și documente clasificate ale UE întocmite pentru misiune, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. În acest scop se încheie acorduri tehnice la nivel local.
  (2)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate la prezenta decizie, după caz și în conformitate cu necesitățile misiunii, informații și documente UE clasificate până la nivelul «CONFIDENTIEL UE», întocmite pentru misiune, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE.
  (3)   ÎR este autorizat să comunice UNAMA, după caz și în conformitate cu necesitățile operaționale ale misiunii, informații și documente UE clasificate până la nivelul «RESTREINT UE», întocmite pentru misiune, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. În acest scop se încheie acorduri la nivel local.
  (4)   În caz de necesitate operațională precisă și imediată, ÎR este de asemenea autorizat să comunice statului gazdă informații și documente UE clasificate până la nivelul «RESTREINT UE», întocmite pentru misiune, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale statului gazdă se încheie acorduri în acest sens.
  (5)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate la prezenta decizie documente neclasificate ale UE privind deliberările din cadrul Consiliului în ceea ce privește misiunea, care intră sub incidența secretului profesional în temeiul articolului 6 alineatul (1) din regulamentul de procedură al Consiliului (3).
  (6)   ÎR poate delega competențele menționate la alineatele (1), (2), (3) și (5), precum și capacitatea de a încheia acordurile menționate la alineatul (4) unor persoane aflate sub autoritatea sa, comandantului operației civile și/sau șefului misiunii. |
| --- | --- |

6.

Articolul 14 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 14

Comunicarea de informații

(1)   ÎR este autorizat să comunice NATO/IASF informații și documente clasificate ale UE întocmite pentru misiune, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. În acest scop se încheie acorduri tehnice la nivel local.

(2)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate la prezenta decizie, după caz și în conformitate cu necesitățile misiunii, informații și documente UE clasificate până la nivelul «CONFIDENTIEL UE», întocmite pentru misiune, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE.

(3)   ÎR este autorizat să comunice UNAMA, după caz și în conformitate cu necesitățile operaționale ale misiunii, informații și documente UE clasificate până la nivelul «RESTREINT UE», întocmite pentru misiune, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. În acest scop se încheie acorduri la nivel local.

(4)   În caz de necesitate operațională precisă și imediată, ÎR este de asemenea autorizat să comunice statului gazdă informații și documente UE clasificate până la nivelul «RESTREINT UE», întocmite pentru misiune, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale statului gazdă se încheie acorduri în acest sens.

(5)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate la prezenta decizie documente neclasificate ale UE privind deliberările din cadrul Consiliului în ceea ce privește misiunea, care intră sub incidența secretului profesional în temeiul articolului 6 alineatul (1) din regulamentul de procedură al Consiliului (3).

(6)   ÎR poate delega competențele menționate la alineatele (1), (2), (3) și (5), precum și capacitatea de a încheia acordurile menționate la alineatul (4) unor persoane aflate sub autoritatea sa, comandantului operației civile și/sau șefului misiunii.

| 7. | La articolul 17, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Se aplică de la 31 mai 2010 până la 31 decembrie 2014.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 17, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Se aplică de la 31 mai 2010 până la 31 decembrie 2014.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 27 mai 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  JO L 123, 19.5.2010, p. 4.

1

(2)  JO L 141, 27.5.2011, p. 17.”

2

(3)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).”

3

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/47

---

DECIZIA 2013/241/PESC A CONSILIULUI

din 27 mai 2013

de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo (1), EULEX KOSOVO

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 4 februarie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (2). |
| --- | --- |

(1)

La 4 februarie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (2).

| (2) | La 5 iunie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/291/PESC a Consiliului (3) de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC și de prelungire a duratei misiunii EULEX KOSOVO până la 14 iunie 2014. |
| --- | --- |

(2)

La 5 iunie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/291/PESC a Consiliului (3) de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC și de prelungire a duratei misiunii EULEX KOSOVO până la 14 iunie 2014.

| (3) | Valoarea de referință financiară acoperă perioada până la 14 iunie 2013. Acțiunea comună 2008/124/PESC ar trebui să fie modificată pentru a se stabili o nouă valoare de referință financiară destinată să acopere perioada cuprinsă între 15 iunie 2013 și 14 iunie 2014. |
| --- | --- |

(3)

Valoarea de referință financiară acoperă perioada până la 14 iunie 2013. Acțiunea comună 2008/124/PESC ar trebui să fie modificată pentru a se stabili o nouă valoare de referință financiară destinată să acopere perioada cuprinsă între 15 iunie 2013 și 14 iunie 2014.

| (4) | EULEX KOSOVO se va derula în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și ar putea împiedica realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniuni prevăzute la articolul 21 din tratat. |
| --- | --- |

(4)

EULEX KOSOVO se va derula în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și ar putea împiedica realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniuni prevăzute la articolul 21 din tratat.

| (5) | Acțiunea comună 2008/124/PESC ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Acțiunea comună 2008/124/PESC ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 16 din Acțiunea comună 2008/124/PESC, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente EULEX KOSOVO până la 14 octombrie 2010 este de 265 000 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente EULEX KOSOVO în perioada cuprinsă între 15 octombrie 2010 și 14 decembrie 2011 este de 165 000 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente EULEX KOSOVO în perioada cuprinsă între 15 decembrie 2011 și 14 iunie 2012 este de 72 800 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente EULEX KOSOVO în perioada cuprinsă între 15 iunie 2012 și 14 iunie 2013 este de 111 000 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente EULEX KOSOVO în perioada cuprinsă între 15 iunie 2013 și 14 iunie 2014 este de 110 000 000 EUR.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 27 mai 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

(1)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244/99 și cu Avizul CIJ privind declarația de independență a Kosovo.

1

(2)  JO L 42, 16.2.2008, p. 92.

2

(3)  JO L 146, 6.6.2012, p. 46.

3

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/48

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 22 mai 2013

de stabilire, în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui model pentru planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică

[notificat cu numărul C(2013) 2882]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/242/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (1), în special articolul 24 alineatul (2) și anexa XIV,

întrucât:

| (1) | Directiva 2010/27/UE prevede că statele membre trebuie să prezinte planuri naționale de acțiune pentru eficiență energetică până la 30 aprilie 2014 și, ulterior, la fiecare trei ani. Aceste planuri trebuie să stabilească măsuri semnificative de îmbunătățire a eficienței energetice și economiile de energie preconizate și/sau înregistrate, inclusiv cele privind aprovizionarea, transportul și distribuția de energie, precum și consumul final de energie, în vederea realizării obiectivelor în materie de eficiență energetică prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE. Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică cuprind informațiile minime prevăzute în partea 2 din anexa XIV la Directiva 2012/27/UE. Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică trebuie completate cu estimări actualizate privind consumul global de energie primară preconizat pentru 2020, precum și cu nivelurile estimate ale consumului de energie primară în sectoarele menționate în partea 1 din anexa XIV la Directiva 2012/27/UE. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2010/27/UE prevede că statele membre trebuie să prezinte planuri naționale de acțiune pentru eficiență energetică până la 30 aprilie 2014 și, ulterior, la fiecare trei ani. Aceste planuri trebuie să stabilească măsuri semnificative de îmbunătățire a eficienței energetice și economiile de energie preconizate și/sau înregistrate, inclusiv cele privind aprovizionarea, transportul și distribuția de energie, precum și consumul final de energie, în vederea realizării obiectivelor în materie de eficiență energetică prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2012/27/UE. Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică cuprind informațiile minime prevăzute în partea 2 din anexa XIV la Directiva 2012/27/UE. Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică trebuie completate cu estimări actualizate privind consumul global de energie primară preconizat pentru 2020, precum și cu nivelurile estimate ale consumului de energie primară în sectoarele menționate în partea 1 din anexa XIV la Directiva 2012/27/UE.

| (2) | În conformitate cu articolul 24 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2012/27/UE, Comisia furnizează un model orientativ pentru planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică, care se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 26 alineatul (2) din directivă. Articolul 26 alineatul (1) din directivă prevede că Comisia va fi asistată de un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), iar articolul 26 alineatul (2) prevede că se aplică articolul 4 din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 24 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2012/27/UE, Comisia furnizează un model orientativ pentru planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică, care se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 26 alineatul (2) din directivă. Articolul 26 alineatul (1) din directivă prevede că Comisia va fi asistată de un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), iar articolul 26 alineatul (2) prevede că se aplică articolul 4 din respectivul regulament.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie țin seama în cea mai mare măsură de discuțiile din cadrul Comitetului pentru Directiva privind eficiența energetică, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie țin seama în cea mai mare măsură de discuțiile din cadrul Comitetului pentru Directiva privind eficiența energetică,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se adoptă modelul pentru planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică impuse de articolul 24 alineatul (2) din Directiva 2012/27/UE și de anexa XIV la respectiva directivă, stabilit în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 22 mai 2013.

Pentru Comisie

Günther OETTINGER

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 315, 14.11.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

2

---

ANEXĂ

MODEL PENTRU ELEMENTELE OBLIGATORII

PLANUL NAȚIONAL DE ACȚIUNE PENTRU EFICIENȚĂ ENERGETICĂ

CUPRINS (LISTA ELEMENTELOR OBLIGATORII)

| 1. | Introducere |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prezentare generală a obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică și a economiilor de energie |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Obiective naționale în materie de eficiență energetică pentru anul 2020 |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obiective suplimentare în materie de eficiență energetică |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Economii de energie primară |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Economii de energie finală |
| --- | --- |

2.4.

| 3. | Măsuri de politică privind punerea în aplicare a Directivei DEE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Măsuri orizontale |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Scheme de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsuri de politică alternative (articolul 7 din Directiva DEE și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.2 din anexa XIV la Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Audituri energetice și sisteme de gestionare (articolul 8 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Contorizarea și facturarea (articolele 9-11 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Programe de informare a consumatorilor și formarea profesională (articolele 12 și 17 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Disponibilitatea sistemelor de calificare, acreditare și certificare (articolul 16 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Servicii energetice (articolul 18 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Alte măsuri cu caracter orizontal pentru promovarea eficienței energetice (articolele 19 și 20 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.2. | Eficiența energetică a clădirilor |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Strategia privind renovarea clădirilor (articolul 4 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Alte măsuri pentru promovarea eficienței energetice a clădirilor |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Eficiența energetică în clădirile organismelor publice |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Clădirile administrației centrale (articolul 5 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Clădiri ale altor organisme publice (articolul 5 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Achiziții efectuate de organismele publice (articolul 6 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Alte măsuri privind eficiența consumului final de energie, inclusiv în industrie și transport |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Promovarea serviciilor eficiente de încălzire și răcire |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Evaluare cuprinzătoare (articolul 14 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Alte măsuri privind serviciile eficiente de încălzire și răcire (articolul 14 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Transformarea, transportul și distribuția energiei și răspunsul la cerere |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Criterii de eficiență energetică aplicabile tarifelor și regulamentelor privind rețeaua (articolul 15 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Facilitarea și promovarea răspunsului la cerere (articolul 15 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Eficiența energetică prin conceperea și reglementarea rețelei (articolul 15 din Directiva DEE) |
| --- | --- |

3.6.3.

1.   Introducere

Acest model prevede informațiile pe care statele membre sunt obligate să le furnizeze în planurile lor naționale de acțiune pentru eficiența energetică (PNAEE) referitoare la măsurile adoptate sau care urmează să fie adoptate în vederea punerii în aplicare a principalelor elemente din Directiva privind eficiența energetică (Directiva DEE, 2012/27/UE), astfel cum se prevede în articolul 24 alineatul (2) din directivă și în anexa XIV la respectiva directivă. Prin urmare, atunci când modelul menționează elemente de raportare obligatorii, nu se referă la măsuri care nu au fost adoptate și care nu sunt planificate de către statele membre. Modelul este pus la dispoziția statelor membre ca document orientativ pentru planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică, așa cum se menționează la articolul 24 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva DEE.

În cazul în care textul modelului se referă la informații care trebuie furnizate în primul și/sau al doilea plan național de acțiune pentru eficiență energetică, acesta reflectă textul Directivei DEE, iar în cazul în care nu se face nicio astfel de trimitere, informațiile trebuie furnizate în primul plan național de acțiune pentru eficiență energetică și în toate planurile următoare.

Acest model este completat de documentul Orientări privind planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică (Guidance on NEEAPs) [de introdus trimiterile la documentul de lucru al serviciilor Comisiei care oferă informații suplimentare].

2.   Prezentare generală a obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică și a economiilor de energie

2.1.   Obiective naționale în materie de eficiență energetică pentru anul 2020

| 1. | Vă rugăm să precizați obiectivul indicativ național în materie de eficiență energetică pentru 2020, așa cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE [articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE și partea 2 punctul 1 din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

1.

Vă rugăm să precizați obiectivul indicativ național în materie de eficiență energetică pentru 2020, așa cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE [articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE și partea 2 punctul 1 din anexa XIV la Directiva DEE].

| 2. | Vă rugăm să indicați impactul preconizat al obiectivului asupra consumului global de energie primară și finală pentru 2020 și să explicați în ce mod și pe baza căror date a fost calculat acesta [articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE]. |
| --- | --- |

2.

Vă rugăm să indicați impactul preconizat al obiectivului asupra consumului global de energie primară și finală pentru 2020 și să explicați în ce mod și pe baza căror date a fost calculat acesta [articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE].

| 3. | Vă rugăm să furnizați o estimare a consumului de energie primară pentru 2020, la nivel global și pe sectoare [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE și partea 2 punctul 2 din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

3.

Vă rugăm să furnizați o estimare a consumului de energie primară pentru 2020, la nivel global și pe sectoare [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE și partea 2 punctul 2 din anexa XIV la Directiva DEE].

2.2.   Obiective suplimentare în materie de eficiență energetică

Vă rugăm să precizați orice obiective naționale suplimentare referitoare la eficiența energetică, care vizează întreaga economie sau sectoare specifice (partea 2 punctul 1 din anexa XIV la Directiva DEE).

2.3.   Economii de energie primară

Vă rugăm să furnizați o prezentare generală a economiilor de energie primară realizate până în momentul redactării raportului și a estimărilor privind economiile preconizate pentru 2020 [articolul 3 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 litera (a) din anexa XIV la Directiva DEE].

2.4.   Economii de energie finală

| 1. | În aplicarea Directivei 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în primul și în cel de al doilea PNAEE, vă rugăm să furnizați informații privind economiile de energie finală realizate și economiile preconizate în ceea ce privește consumul final de energie până în 2016 [articolul 4 alineatele (1) și (2) din Directiva 2006/32/CE; partea 2 punctul 2 litera (b) din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

1.

În aplicarea Directivei 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în primul și în cel de al doilea PNAEE, vă rugăm să furnizați informații privind economiile de energie finală realizate și economiile preconizate în ceea ce privește consumul final de energie până în 2016 [articolul 4 alineatele (1) și (2) din Directiva 2006/32/CE; partea 2 punctul 2 litera (b) din anexa XIV la Directiva DEE].

| 2. | În sensul Directivei 2006/32/CE, în primul și în cel de al doilea PNAEE, vă rugăm să furnizați metodologia de măsurare și/sau calcul utilizată pentru calcularea economiilor de energie finală [partea 2 punctul 2 litera (b) al doilea paragraf din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

2.

În sensul Directivei 2006/32/CE, în primul și în cel de al doilea PNAEE, vă rugăm să furnizați metodologia de măsurare și/sau calcul utilizată pentru calcularea economiilor de energie finală [partea 2 punctul 2 litera (b) al doilea paragraf din anexa XIV la Directiva DEE].

3.   Măsuri de politică privind punerea în aplicare a Directivei DEE

3.1.   Măsuri orizontale

3.1.1.   Scheme de obligații în ceea ce privește eficiența energetică și măsuri de politică alternative (articolul 7 din Directiva DEE și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.2 din anexa XIV la Directiva DEE)

| 1. | Vă rugăm să furnizați informații privind economiile totale de energie realizate în timpul perioadei de obligație pentru a îndeplini obiectivul stabilit în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) și, dacă este cazul, informații cu privire la modul în care sunt folosite posibilitățile enumerate la articolul 7 alineatele (2) și (3) [articolul 7 din Directiva DEE, partea 2 punctul 2 litera (a) din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

1.

Vă rugăm să furnizați informații privind economiile totale de energie realizate în timpul perioadei de obligație pentru a îndeplini obiectivul stabilit în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) și, dacă este cazul, informații cu privire la modul în care sunt folosite posibilitățile enumerate la articolul 7 alineatele (2) și (3) [articolul 7 din Directiva DEE, partea 2 punctul 2 litera (a) din anexa XIV la Directiva DEE].

| 2. | Vă rugăm să furnizați o scurtă descriere a schemei naționale de obligații în ceea ce privește eficiență energetică menționate la articolul 7 alineatul (1), inclusiv informații cu privire la modul în care se asigură monitorizarea și verificarea [articolul 7 alineatele (1) și (6) din Directiva DEE, articolul 20 alineatul (6) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.2 din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

2.

Vă rugăm să furnizați o scurtă descriere a schemei naționale de obligații în ceea ce privește eficiență energetică menționate la articolul 7 alineatul (1), inclusiv informații cu privire la modul în care se asigură monitorizarea și verificarea [articolul 7 alineatele (1) și (6) din Directiva DEE, articolul 20 alineatul (6) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.2 din anexa XIV la Directiva DEE].

| 3. | Vă rugăm să furnizați informații privind măsurile de politică alternative adoptate în conformitate cu articolul 7 alineatul (9) și cu articolul 20 alineatul (6), inclusiv informații cu privire la modul în care se asigură monitorizarea și verificarea, precum și modul în care se asigură echivalența lor [articolul 7 alineatele (9) și (10), articolul 20 alineatul (6) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.2 din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

3.

Vă rugăm să furnizați informații privind măsurile de politică alternative adoptate în conformitate cu articolul 7 alineatul (9) și cu articolul 20 alineatul (6), inclusiv informații cu privire la modul în care se asigură monitorizarea și verificarea, precum și modul în care se asigură echivalența lor [articolul 7 alineatele (9) și (10), articolul 20 alineatul (6) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.2 din anexa XIV la Directiva DEE].

| 4. | Dacă este cazul, vă rugăm să prezentați economiile de energie publicate și realizate datorită punerii în aplicare a schemei de obligații în ceea ce privește eficiența energetică [articolul 7 alineatele (6) și (8) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 litera (a) din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

4.

Dacă este cazul, vă rugăm să prezentați economiile de energie publicate și realizate datorită punerii în aplicare a schemei de obligații în ceea ce privește eficiența energetică [articolul 7 alineatele (6) și (8) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 litera (a) din anexa XIV la Directiva DEE].

| 5. | Dacă este cazul, vă rugăm să prezentați economiile de energie publicate și realizate datorită punerii în aplicare a măsurilor de politică alternative [articolul 7 alineatul (10), precum și partea 2 punctul 2 litera (a) din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

5.

Dacă este cazul, vă rugăm să prezentați economiile de energie publicate și realizate datorită punerii în aplicare a măsurilor de politică alternative [articolul 7 alineatul (10), precum și partea 2 punctul 2 litera (a) din anexa XIV la Directiva DEE].

| 6. | Vă rugăm să furnizați detalii privind coeficienții naționali selectați în conformitate cu anexa IV la Directiva DEE [partea 2 punctul 3 subpunctul 3.2 din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

6.

Vă rugăm să furnizați detalii privind coeficienții naționali selectați în conformitate cu anexa IV la Directiva DEE [partea 2 punctul 3 subpunctul 3.2 din anexa XIV la Directiva DEE].

| 7. | Vă rugăm să furnizați informații privind orice metodă, alta decât cea preconizată la punctul 2 litera (e) din anexa V la Directiva DEE, utilizată pentru a ține seama de durata de viață a economiilor de energie, și explicați în ce mod vă asigurați că aceasta permite să se obțină cel puțin aceeași cantitate totală de economii [punctul 2 litera (e) din anexa V la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

7.

Vă rugăm să furnizați informații privind orice metodă, alta decât cea preconizată la punctul 2 litera (e) din anexa V la Directiva DEE, utilizată pentru a ține seama de durata de viață a economiilor de energie, și explicați în ce mod vă asigurați că aceasta permite să se obțină cel puțin aceeași cantitate totală de economii [punctul 2 litera (e) din anexa V la Directiva DEE].

3.1.2.   Audituri energetice și sisteme de gestionare (articolul 8 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați o prezentare generală a măsurilor planificate sau deja întreprinse pentru a promova auditurile energetice și sistemele de gestionare a energiei, inclusiv informații privind numărul de audituri energetice desfășurate, specificând auditurile desfășurate în întreprinderi mari, menționând numărul total de întreprinderi mari de pe teritoriul statului membru, cu indicarea numărului de întreprinderi pentru care se aplică articolul 8 alineatul (5) [partea 2 punctul 3 subpunctul 3.3 din anexa XIV la Directiva DEE].

3.1.3.   Contorizarea și facturarea (articolele 9-11 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați o descriere a măsurilor implementate și planificate, adoptate sau care urmează să fie adoptate în ceea ce privește contorizarea și facturarea [articolele 9, 10 și 11 din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.1.4.   Programe de informare a consumatorilor și formarea profesională (articolele 12 și 17 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați informații referitoare la măsurile adoptate sau care urmează să fie adoptate pentru a promova și facilita utilizarea eficientă a energiei de către IMM-uri și de către consumatorii casnici [articolele 12 și 17 din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.1.5.   Disponibilitatea sistemelor de calificare, acreditare și certificare (articolul 16 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați informații referitoare la sistemele de certificare sau de acreditare existente ori planificate sau la sisteme echivalente de calificare (inclusiv, după caz, programe de formare) pentru furnizorii de servicii energetice și de audituri energetice, pentru managerii din domeniul energiei și pentru instalatorii de elemente de clădiri cu impact energetic, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (9) din Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2)
  [articolul 16 din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.7 din anexa XIV la Directiva DEE].

3.1.6.   Servicii energetice (articolul 18 din Directiva DEE)

| 1. | Vă rugăm să furnizați informații referitoare la măsurile adoptate sau care urmează să fie adoptate pentru promovarea serviciilor energetice. Descrierea trebuie să includă un link internet către lista cu furnizorii disponibili de servicii energetice și calificările lor (partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.8 din anexa XIV la Directiva DEE). |
| --- | --- |

1.

Vă rugăm să furnizați informații referitoare la măsurile adoptate sau care urmează să fie adoptate pentru promovarea serviciilor energetice. Descrierea trebuie să includă un link internet către lista cu furnizorii disponibili de servicii energetice și calificările lor (partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.8 din anexa XIV la Directiva DEE).

| 2. | Vă rugăm să furnizați o examinare calitativă a pieței naționale de servicii energetice, care să descrie situația actuală a pieței și care să evidențieze evoluțiile viitoare ale acesteia [articolul 18 alineatul (1) litera (e) din Directiva DEE]. |
| --- | --- |

2.

Vă rugăm să furnizați o examinare calitativă a pieței naționale de servicii energetice, care să descrie situația actuală a pieței și care să evidențieze evoluțiile viitoare ale acesteia [articolul 18 alineatul (1) litera (e) din Directiva DEE].

3.1.7.   Alte măsuri cu caracter orizontal pentru promovarea eficienței energetice (articolele 19 și 20 din Directiva DEE)

| 1. | Vă rugăm să indicați, în primul PNAEE, măsurile privind eficiența energetică adoptate în vederea punerii în aplicare a articolului 19 din Directiva DEE. În special, vă rugăm să furnizați lista măsurilor întreprinse (privind, de exemplu, fragmentarea stimulentelor în cazul proprietăților cu mai mulți proprietari, achizițiile publice și bugetele anuale, precum și contabilitatea organismelor publice) pentru a elimina barierele de reglementare și de altă natură apărute în calea eficienței energetice (articolul 19 din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.9 din anexa XIV la Directiva DEE). |
| --- | --- |

1.

Vă rugăm să indicați, în primul PNAEE, măsurile privind eficiența energetică adoptate în vederea punerii în aplicare a articolului 19 din Directiva DEE. În special, vă rugăm să furnizați lista măsurilor întreprinse (privind, de exemplu, fragmentarea stimulentelor în cazul proprietăților cu mai mulți proprietari, achizițiile publice și bugetele anuale, precum și contabilitatea organismelor publice) pentru a elimina barierele de reglementare și de altă natură apărute în calea eficienței energetice (articolul 19 din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.9 din anexa XIV la Directiva DEE).

| 2. | Vă rugăm să furnizați informații despre Fondul național pentru eficiență energetică (articolul 20 din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE). |
| --- | --- |

2.

Vă rugăm să furnizați informații despre Fondul național pentru eficiență energetică (articolul 20 din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE).

3.2.   Eficiența energetică a clădirilor

3.2.1.   Strategia privind renovarea clădirilor (articolul 4 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați strategia națională pe termen lung privind renovarea clădirilor (articolul 4 ultimul paragraf din Directiva DEE).

3.2.2.   Alte măsuri pentru promovarea eficienței energetice a clădirilor

Vă rugăm să furnizați detalii cu privire la măsurile semnificative de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor în vederea realizării obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică menționate la articolul 3 alineatul (1) [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.3.   Eficiența energetică în clădirile organismelor publice

3.3.1.   Clădirile administrației centrale (articolul 5 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați informații privind inventarul publicat al clădirilor administrației centrale încălzite și răcite [articolul 5 alineatul (5) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.3.2.   Clădiri ale altor organisme publice (articolul 5 din Directiva DEE)

| 1. | Vă rugăm să furnizați informații privind măsurile luate sau planificate pentru a încuraja organismele publice și organismele care se ocupă de locuințele sociale reglementate de dreptul public să adopte planuri în materie de eficiență energetică prin care să demonstreze rolul de exemplu al organismelor publice în ceea ce privește eficiența energetică a clădirilor [articolul 5 alineatul (7) litera (a) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

1.

Vă rugăm să furnizați informații privind măsurile luate sau planificate pentru a încuraja organismele publice și organismele care se ocupă de locuințele sociale reglementate de dreptul public să adopte planuri în materie de eficiență energetică prin care să demonstreze rolul de exemplu al organismelor publice în ceea ce privește eficiența energetică a clădirilor [articolul 5 alineatul (7) litera (a) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

| 2. | Vă rugăm să furnizați o listă a organismelor publice care au elaborat un plan de acțiune privind eficiența energetică [partea 2 punctul 3 subpunctul 3.1 din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

2.

Vă rugăm să furnizați o listă a organismelor publice care au elaborat un plan de acțiune privind eficiența energetică [partea 2 punctul 3 subpunctul 3.1 din anexa XIV la Directiva DEE].

3.3.3.   Achiziții efectuate de organismele publice (articolul 6 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați informații privind măsurile luate sau planificate pentru a se asigura că administrația centrală achiziționează produse, servicii și clădiri cu performanțe înalte de eficiență energetică [articolul 6 alineatul (1) din Directiva DEE] și privind măsurile luate sau planificate pentru a încuraja alte organisme publice să procedeze în același mod [articolul 6 alineatul (3) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.4.   Alte măsuri privind eficiența consumului final de energie, inclusiv în industrie și transport

| 1. | Vă rugăm să furnizați detalii cu privire la măsurile semnificative de îmbunătățire a eficienței energetice în industrie în vederea realizării obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică menționate la articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

1.

Vă rugăm să furnizați detalii cu privire la măsurile semnificative de îmbunătățire a eficienței energetice în industrie în vederea realizării obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică menționate la articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

| 2. | Vă rugăm să furnizați detalii cu privire la măsurile semnificative de îmbunătățire a eficienței energetice în transportul de pasageri și de mărfuri în vederea realizării obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică menționate la articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

2.

Vă rugăm să furnizați detalii cu privire la măsurile semnificative de îmbunătățire a eficienței energetice în transportul de pasageri și de mărfuri în vederea realizării obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică menționate la articolul 3 alineatul (1) din Directiva DEE [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

| 3. | Vă rugăm să furnizați detalii despre alte măsuri semnificative privind eficiența consumului final de energie care contribuie la atingerea obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică și care nu sunt raportate altundeva în PNAEE [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE, partea 2 subpunctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

3.

Vă rugăm să furnizați detalii despre alte măsuri semnificative privind eficiența consumului final de energie care contribuie la atingerea obiectivelor naționale în materie de eficiență energetică și care nu sunt raportate altundeva în PNAEE [articolul 24 alineatul (2) din Directiva DEE, partea 2 subpunctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.5.   Promovarea serviciilor eficiente de încălzire și răcire

3.5.1.   Evaluare cuprinzătoare (articolul 14 din Directiva DEE)

| 1. | În cel de al doilea PNAEE și în următoarele PNAEE vă rugăm să evaluați progresele înregistrate în ceea ce privește evaluarea cuprinzătoare a potențialului de punere în aplicare a cogenerării de înaltă eficiență și a termoficării și răcirii centralizate eficiente menționată la articolul 14 alineatul (1) [articolul 14 alineatul (1) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.4 din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

1.

În cel de al doilea PNAEE și în următoarele PNAEE vă rugăm să evaluați progresele înregistrate în ceea ce privește evaluarea cuprinzătoare a potențialului de punere în aplicare a cogenerării de înaltă eficiență și a termoficării și răcirii centralizate eficiente menționată la articolul 14 alineatul (1) [articolul 14 alineatul (1) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.4 din anexa XIV la Directiva DEE].

| 2. | Vă rugăm să furnizați o descriere a procedurii și a metodologiei utilizate pentru efectuarea unei analize costuri-beneficii care să fie conformă cu criteriile din anexa IX la Directiva DEE [articolul 14 alineatul (3) din Directiva DEE, partea 1 ultimul paragraf din anexa IX la Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

2.

Vă rugăm să furnizați o descriere a procedurii și a metodologiei utilizate pentru efectuarea unei analize costuri-beneficii care să fie conformă cu criteriile din anexa IX la Directiva DEE [articolul 14 alineatul (3) din Directiva DEE, partea 1 ultimul paragraf din anexa IX la Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.5.2.   Alte măsuri privind serviciile eficiente de încălzire și răcire (articolul 14 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați o descriere a măsurilor, a strategiilor și a politicilor, inclusiv a planurilor si a programelor la nivel național, regional și local care vizează dezvoltarea potențialului economic al cogenerării de înaltă eficiență, al serviciilor eficiente de încălzire și răcire centralizată și al altor sisteme eficiente de încălzire și răcire, precum și utilizarea sistemelor de încălzire și răcire cu căldură reziduală și surse regenerabile de energie [articolul 14 alineatele (2) și (4) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.6.   Transformarea, transportul și distribuția energiei și răspunsul la cerere

3.6.1.   Criterii de eficiență energetică aplicabile tarifelor și regulamentelor privind rețeaua (articolul 15 din Directiva DEE)

| 1. | Vă rugăm să descrieți măsurile planificate sau adoptate pentru a asigura eliminarea stimulentelor în ceea ce privește tarifele care sunt în detrimentul eficienței globale a producerii, transportului, distribuției și furnizării de energie sau a stimulentelor care ar putea împiedica participarea răspunsului la cerere pe piețele de echilibrare și de servicii tehnologice de sistem [articolul 15 alineatul (4) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

1.

Vă rugăm să descrieți măsurile planificate sau adoptate pentru a asigura eliminarea stimulentelor în ceea ce privește tarifele care sunt în detrimentul eficienței globale a producerii, transportului, distribuției și furnizării de energie sau a stimulentelor care ar putea împiedica participarea răspunsului la cerere pe piețele de echilibrare și de servicii tehnologice de sistem [articolul 15 alineatul (4) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

| 2. | Vă rugăm să descrieți măsurile planificate sau adoptate pentru a stimula operatorii de rețea să amelioreze eficiența prin conceperea și exploatarea infrastructurilor [articolul 15 alineatul (4) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

2.

Vă rugăm să descrieți măsurile planificate sau adoptate pentru a stimula operatorii de rețea să amelioreze eficiența prin conceperea și exploatarea infrastructurilor [articolul 15 alineatul (4) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

| 3. | Vă rugăm să descrieți măsurile planificate sau adoptate pentru a vă asigura că tarifele le permit furnizorilor să îmbunătățească participarea consumatorilor la eficiența sistemului, inclusiv răspunsul la cerere [articolul 15 alineatul (4) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE]. |
| --- | --- |

3.

Vă rugăm să descrieți măsurile planificate sau adoptate pentru a vă asigura că tarifele le permit furnizorilor să îmbunătățească participarea consumatorilor la eficiența sistemului, inclusiv răspunsul la cerere [articolul 15 alineatul (4) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 2 prima teză din anexa XIV la Directiva DEE].

3.6.2.   Facilitarea și promovarea răspunsului la cerere (articolul 15 din Directiva DEE)

Vă rugăm să furnizați informații privind alte măsuri adoptate sau planificate pentru a permite și a dezvolta răspunsul la cerere, inclusiv cele referitoare la tarifele care susțin prețuri dinamice [punctul 3 din anexa XI la Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.6 din anexa XIV la Directiva DEE].

3.6.3.   Eficiența energetică prin conceperea și reglementarea rețelei (articolul 15 din Directiva DEE)

Vă rugăm să precizați progresele înregistrate în evaluarea potențialului de eficiență energetică al infrastructurii naționale de gaze și energie electrică, precum și măsurile adoptate sau planificate și investițiile pentru introducerea în cadrul infrastructurii rețelei a unor îmbunătățiri ale eficienței energetice care să fie eficiente din punct de vedere al costurilor, cu un calendar al introducerii acestora [articolul 15 alineatul (2) din Directiva DEE, precum și partea 2 punctul 3 subpunctul 3.5 din anexa XIV la Directiva DEE].

---

(1)  JO L 114, 27.4.2006, p. 64.

(2)  JO L 153, 18.6.2010, p. 13.

---

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/54

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 24 mai 2013

de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Swaziland în ceea ce privește piersicile, perele și ananasul

[notificat cu numărul C(2013) 2906]

(2013/243/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (1), în special articolul 36 alineatul (4) din anexa II,

întrucât:

| (1) | La 23 aprilie 2012, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2012/213/UE (2) de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, pentru a ține seama de situația specială din Swaziland în ceea ce privește piersicile, perele și ananasul. |
| --- | --- |

(1)

La 23 aprilie 2012, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare 2012/213/UE (2) de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, pentru a ține seama de situația specială din Swaziland în ceea ce privește piersicile, perele și ananasul.

| (2) | La 28 februarie 2013, în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, Swaziland a solicitat o nouă derogare de la regulile de origine prevăzute în anexa respectivă, pentru o perioadă de doi ani, de la 1 ianuarie 2013 la 31 decembrie 2014. Cererea vizează o cantitate totală de 780 de tone de piersici, pere și amestecuri de piersici și/sau pere și/sau ananas în suc de fructe, încadrate la codurile NC ex 2008 70 98, 2008 40 90 și ex 2008 97 98. |
| --- | --- |

(2)

La 28 februarie 2013, în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, Swaziland a solicitat o nouă derogare de la regulile de origine prevăzute în anexa respectivă, pentru o perioadă de doi ani, de la 1 ianuarie 2013 la 31 decembrie 2014. Cererea vizează o cantitate totală de 780 de tone de piersici, pere și amestecuri de piersici și/sau pere și/sau ananas în suc de fructe, încadrate la codurile NC ex 2008 70 98, 2008 40 90 și ex 2008 97 98.

| (3) | Potrivit informațiilor furnizate, Swaziland se află în incapacitatea de a respecta regula de origine specifică produsului prevăzută în apendicele 1 la anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, care impune, între altele, ca toate materialele utilizate să fie încadrate la o altă poziție decât cea a produsului final. Pentru fabricarea produsului finit, Swaziland obține piersici și pere neoriginare, tăiate cubulețe, în suc fără zahăr, încadrate la codurile NC ex 2008 70 92 și 2008 40 90, din țara vecină Africa de Sud, deoarece nu are o producție locală de piersici și de pere la scară comercială. În conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, produsele sunt de asemenea excluse de la cumulul cu Africa de Sud. Prin urmare, produsul finit nu respectă regulile stabilite în anexa menționată. |
| --- | --- |

(3)

Potrivit informațiilor furnizate, Swaziland se află în incapacitatea de a respecta regula de origine specifică produsului prevăzută în apendicele 1 la anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, care impune, între altele, ca toate materialele utilizate să fie încadrate la o altă poziție decât cea a produsului final. Pentru fabricarea produsului finit, Swaziland obține piersici și pere neoriginare, tăiate cubulețe, în suc fără zahăr, încadrate la codurile NC ex 2008 70 92 și 2008 40 90, din țara vecină Africa de Sud, deoarece nu are o producție locală de piersici și de pere la scară comercială. În conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, produsele sunt de asemenea excluse de la cumulul cu Africa de Sud. Prin urmare, produsul finit nu respectă regulile stabilite în anexa menționată.

| (4) | Articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 prevede acceptarea de către Comunitate a tuturor cererilor statelor ACP care sunt justificate în mod corespunzător în conformitate cu dispozițiile respectivului articol și care nu pot produce prejudicii grave unui sector industrial existent în Comunitate. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 prevede acceptarea de către Comunitate a tuturor cererilor statelor ACP care sunt justificate în mod corespunzător în conformitate cu dispozițiile respectivului articol și care nu pot produce prejudicii grave unui sector industrial existent în Comunitate.

| (5) | În conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (b) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, Swaziland solicită mai mult timp pentru a se pregăti în vederea respectării regulilor de origine, întrucât operatorii economici desfășoară o încercare experimentală, utilizând piersici și/sau pere proaspete din Africa de Sud, decojite, tăiate și ambalate în butoaie în apă rece și transportate către Swaziland în condiții frigorifice, pentru prelucrare ulterioară în această țară. Utilizarea unor astfel de materiale, care sunt clasificate la capitolul 8 din Sistemul armonizat, ar putea permite produsului final fabricat în Swaziland să respecte regula menționată mai sus. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (b) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, Swaziland solicită mai mult timp pentru a se pregăti în vederea respectării regulilor de origine, întrucât operatorii economici desfășoară o încercare experimentală, utilizând piersici și/sau pere proaspete din Africa de Sud, decojite, tăiate și ambalate în butoaie în apă rece și transportate către Swaziland în condiții frigorifice, pentru prelucrare ulterioară în această țară. Utilizarea unor astfel de materiale, care sunt clasificate la capitolul 8 din Sistemul armonizat, ar putea permite produsului final fabricat în Swaziland să respecte regula menționată mai sus.

| (6) | Swaziland a explicat necesitatea de a satisface cererile cumpărătorilor europeni în ceea ce privește o serie de produse în conservă, inclusiv cantități limitate de pere și piersici care nu sunt cultivate pe teritoriul său. În cazul în care comercianții europeni cu amănuntul nu pot cumpăra întreaga gamă de produse de la furnizorul lor din Swaziland, aceasta poate conduce la pierderi pentru sectorul cupelor de jeleu, ananas și citrice din Swaziland. |
| --- | --- |

(6)

Swaziland a explicat necesitatea de a satisface cererile cumpărătorilor europeni în ceea ce privește o serie de produse în conservă, inclusiv cantități limitate de pere și piersici care nu sunt cultivate pe teritoriul său. În cazul în care comercianții europeni cu amănuntul nu pot cumpăra întreaga gamă de produse de la furnizorul lor din Swaziland, aceasta poate conduce la pierderi pentru sectorul cupelor de jeleu, ananas și citrice din Swaziland.

| (7) | Având în vedere că Swaziland are nevoie de mai mult timp pentru a se pregăti în vederea respectării regulilor de origine, ar trebui să se acorde o derogare temporară. Derogarea temporară ar trebui să fie limitată la intervalul de timp necesar pentru ca societatea beneficiară să se conformeze regulilor în conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere că Swaziland are nevoie de mai mult timp pentru a se pregăti în vederea respectării regulilor de origine, ar trebui să se acorde o derogare temporară. Derogarea temporară ar trebui să fie limitată la intervalul de timp necesar pentru ca societatea beneficiară să se conformeze regulilor în conformitate cu articolul 36 alineatul (2) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007.

| (8) | Pentru a permite Swaziland să facă uz pe deplin de cantitățile acordate și ținând seama de faptul că Swaziland a putut utiliza derogarea anterioară doar în al doilea semestru al anului 2012, derogarea temporară ar trebui să aibă efect retroactiv de la 1 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite Swaziland să facă uz pe deplin de cantitățile acordate și ținând seama de faptul că Swaziland a putut utiliza derogarea anterioară doar în al doilea semestru al anului 2012, derogarea temporară ar trebui să aibă efect retroactiv de la 1 ianuarie 2013.

| (9) | În conformitate cu articolul 36 alineatul (4) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, o derogare temporară de la regulile de origine nu ar cauza prejudicii grave unui sector industrial existent în Uniune, sub rezerva respectării anumitor condiții referitoare la cantități, supraveghere și durată. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 36 alineatul (4) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, o derogare temporară de la regulile de origine nu ar cauza prejudicii grave unui sector industrial existent în Uniune, sub rezerva respectării anumitor condiții referitoare la cantități, supraveghere și durată.

| (10) | Prin urmare, se justifică în mod corespunzător un răspuns pozitiv la cererea Swaziland și acordarea unei derogări temporare în temeiul articolului 36 alineatul (1) litera (b) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, se justifică în mod corespunzător un răspuns pozitiv la cererea Swaziland și acordarea unei derogări temporare în temeiul articolului 36 alineatul (1) litera (b) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007.

| (11) | În conformitate cu informațiile furnizate de Swaziland, exporturile în temeiul derogării pentru produsele de la poziția 2008 din SA au fost de aproximativ 250 de tone pentru perioada cuprinsă între iulie și decembrie 2012. Cantitățile care urmează să fie alocate pentru 2013 și 2014 ar trebui să fie în concordanță cu această utilizare. Este necesar să se prevadă 500 de tone pe an, cantitate care respectă capacitatea industriei existente de a-și continua exporturile către Uniune. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu informațiile furnizate de Swaziland, exporturile în temeiul derogării pentru produsele de la poziția 2008 din SA au fost de aproximativ 250 de tone pentru perioada cuprinsă între iulie și decembrie 2012. Cantitățile care urmează să fie alocate pentru 2013 și 2014 ar trebui să fie în concordanță cu această utilizare. Este necesar să se prevadă 500 de tone pe an, cantitate care respectă capacitatea industriei existente de a-și continua exporturile către Uniune.

| (12) | În consecință, ar trebui să se acorde o derogare temporară pe o perioadă de doi ani pentru Swaziland, pentru o cantitate de 500 de tone pe an de piersici, pere, și amestecuri de piersici și/sau pere și/sau ananas în suc de fructe, încadrate la codurile NC ex 2008 70 98, 2008 40 90 și ex 2008 97 98. |
| --- | --- |

(12)

În consecință, ar trebui să se acorde o derogare temporară pe o perioadă de doi ani pentru Swaziland, pentru o cantitate de 500 de tone pe an de piersici, pere, și amestecuri de piersici și/sau pere și/sau ananas în suc de fructe, încadrate la codurile NC ex 2008 70 98, 2008 40 90 și ex 2008 97 98.

| (13) | Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (3) prevede norme de gestionare a contingentelor tarifare. Pentru a asigura o gestionare eficientă, bazată pe strânsa cooperare dintre autoritățile din Swaziland, autoritățile vamale ale statelor membre și Comisie, este necesar ca aceste norme să se aplice cantităților importate în temeiul derogării acordate prin prezenta decizie. |
| --- | --- |

(13)

Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (3) prevede norme de gestionare a contingentelor tarifare. Pentru a asigura o gestionare eficientă, bazată pe strânsa cooperare dintre autoritățile din Swaziland, autoritățile vamale ale statelor membre și Comisie, este necesar ca aceste norme să se aplice cantităților importate în temeiul derogării acordate prin prezenta decizie.

| (14) | Pentru a permite o monitorizare eficientă a funcționării derogării, este necesar ca autoritățile din Swaziland să comunice în mod regulat Comisiei detalii privind certificatele de circulație EUR.1 eliberate. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a permite o monitorizare eficientă a funcționării derogării, este necesar ca autoritățile din Swaziland să comunice în mod regulat Comisiei detalii privind certificatele de circulație EUR.1 eliberate.

| (15) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 și în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (b) din respectiva anexă, piersicile, perele și amestecurile de piersici și/sau pere și/sau ananas în suc de fructe, încadrate la codurile NC ex 2008 70 98, 2008 40 90 și ex 2008 97 98, la a căror fabricare se folosesc piersici neoriginare tăiate cubulețe în suc fără zahăr încadrate la codul NC ex 2008 70 92 și pere neoriginare tăiate cubulețe în suc fără zahăr încadrate la codul NC 2008 40 90 se consideră a fi originare din Swaziland în conformitate cu termenii stabiliți la articolele 2-5 din prezenta decizie.

Articolul 2

Derogarea prevăzută la articolul 1 se aplică produselor și cantităților stabilite în anexă, provenind din Swaziland, care sunt declarate pentru a fi puse în liberă circulație pe teritoriul Uniunii în perioada 1 ianuarie 2013-31 decembrie 2014.

Articolul 3

Cantitățile prevăzute în anexa la prezenta decizie se gestionează în conformitate cu articolele 308a, 308b și 308c din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93.

Articolul 4

Autoritățile vamale din Swaziland iau măsurile necesare pentru a efectua controale cantitative asupra exporturilor de produse menționate la articolul 1.

Toate certificatele de circulație EUR.1 eliberate de aceste autorități pentru produsele menționate la articolul 1 trebuie să conțină o trimitere la prezenta decizie.

Înainte de sfârșitul lunii următoare fiecărui trimestru, autoritățile competente din Swaziland transmit Comisiei o declarație trimestrială a cantităților pentru care au fost eliberate certificate de circulație EUR.1 în temeiul prezentei decizii, precum și numerele de serie ale certificatelor respective.

Articolul 5

Caseta 7 a certificatelor de circulație EUR.1 eliberate în temeiul prezentei decizii trebuie să conțină următoarea mențiune:

„Derogation — Implementing Decision 2013/243/EU”.

Articolul 6

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2014.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 24 mai 2013.

Pentru Comisie

Algirdas ŠEMETA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 348, 31.12.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 113, 25.4.2012, p. 12.

2

(3)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. de ordine | Cod NC | Descrierea mărfurilor | Perioadă | Cantitate anuală totală
  (tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1628 | 2008 40 90 | Preparate din pere | De la 1.1.2013 la 31.12.2013 | 500 |
| ex 2008 70 98 | Preparate din piersici |
| ex 2008 97 98 | Preparate din fructe; amestecuri de piersici și/sau pere și/sau ananas în suc de fructe | De la 1.1.2014 la 31.12.2014 | 500 |

Nr. de ordine

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Perioadă

Cantitate anuală totală

(tone)

09.1628

2008 40 90

Preparate din pere

De la 1.1.2013 la 31.12.2013

500

ex 2008 70 98

Preparate din piersici

ex 2008 97 98

Preparate din fructe; amestecuri de piersici și/sau pere și/sau ananas în suc de fructe

De la 1.1.2014 la 31.12.2014

500

---

28.5.2013

| 28.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 141/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 141/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 216/2013 al Consiliului din 7 martie 2013 privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene (JO L 69, 13.3.2013, p. 1), de la 1 iulie 2013 numai ediția electronică a Jurnalului Oficial este autentică și produce efecte juridice.

În cazul în care publicarea ediției electronice a Jurnalului Oficial nu este posibilă din cauza unor circumstanțe neprevăzute și excepționale, ediția tipărită este autentică și produce efecte juridice în conformitate cu termenii și condițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 216/2013.

---